Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.127)

Lehekülg 81
Fonomiimilise meetodi järgi leitakse
pildist tuletuv hüüdsõna. Alul vali-
takse see võimalikult lühike, koosnev
kas ühest või paarist häälikust. Kuna
mitmehäälikuline sõna ikkagi nõuab
häälikute eraldamist ja häälik ei
"kuku vaevata sülle", siis pean eelis-
tatavamaks ühehäälikulisi hüüatusi.
Pildi abil hüüatuse leidmiseks arves-
tab lugemik kirjakeeles tarvitavate
hüüdudega, kuna sageli need on mur-
des hoopis einevad. Näiteks imestus-
hüüu asemel, mis on Huvitajaks kahel (!)
kujul: a (esineb ennemini taipamisel)
ja o- on Hiius äu. Mõnd Lõuna-
Eesti hüüdu, näiteks ae-d ei tunta-
gi siin. Tunnevad ainult vanemad
lapsed kooli kaudu. Nõõ asemel on
hue j.n.e. Teiseks on kirjakeeleski mi-
tu isesugust samatähenduslikku hüüa-
tust nii:
külma puhul uu aga ka õhõ (lõdisemisel).
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.44)

Lehekülg 11
Miks nõnda, võidakse küsida. Juba kõnesole-
va komplekti õpilaste suuline koostis lu-
bab teha järeldusi. Järgnegu see siin :
5. klass - 12 poissi ja 5 tüdrukut
6. klass - 3 poissi ja 3 tüdrukut
Kui siin lisada, et 5 klassis varem polnud
üldse laulnud 4 poissi ja 2 tüdrukut ja 6.
klassis vastavalt 1 poiss ja 1 tüdruk, siis ju-
ba selgemalt hakkavad ilmestuma küsi-
muse tõelised kontuurid. Ja kui ülejäänd
poissidest lahutada veel kolm, kes ei saand
kindlamalt laulda häälemurde-ea tõttu,
on pilt lopsakalt-täiuslik
Siin allakirjutanu peab otsustavalt
võtma hindamise alla koolides sageli
praktiseeritava õpilaste jaotamise lauljaiks
ja mittelauljaiks. Ta ei suuda küllalt
rõhutada sarnase vahetegemise ebapeda-
googilisust nagu ka asjatundmatust. Kum-
magi väite tõestamiseks ta võib tuua
arvukalt veenvat materjali. Seepärast al-
lakirjutanu võib väljenduda ses asjas oma
lugupeetava õpetaja Chyrillus Kreegi suu
läbi : ,, Kes saab kõnelda, võib ka laulda."
Vist kummalgi asjaosalisist ei ole tulnud
mõttesse öeldut sõna-sõnalt tõlgitseda, küll
on sellega aga kindlasti mõista antud,
et kui sarnane vahetegemine tõepoolest
paratamatusena kergib esile ( allakirjutanu
kogemuste kohaselt seda juhtub harva! ),
tuleb toimida vastutava ettevaatusega.
Vist kõigil on ainult kahetsemis väär-
sed muljed laulutunnist, kus lõpupin-
ke täitsid harilikult tegevusetud, aega
istuvad mittelauljad. Hoidugem seepä-
rast sääraseist kahetsemisväärsusist!
Allakirjutanu arvates kõnealusel kor-
ral polnud ühtki last, kes sõna otseses mõt-
tes poleks saand laulda ja seepärast ta
püüdis neid veel kooli lõpul harjutada
mõttega, et nemadki saaksid laulda. Ja
miskisugust edust võis selles laostund
õhkkonnaski kõnelda!
Hoopis meeldivam pilt allakirjuta-
nule on jäänud loodusõpetusest 4. klas-
sis : siin ta võis paljude juures märkida
otse erakordset tööindu ja märkimistnõud-
vat arukust. Meeldival viisil ei olnud
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.261)

Lehekülg 27
Valitsevat viletsat olukorda prae-
gu püüab parandada hoolekanne.
Iga õpilane saab koolist tasuta
kasutamiseks kõik vajalikud õppe-
raamatud ja vihikud koolis tööta-
miseks. Raamatute andmine soo-
dustab|õppetööd märgatavalt ja tule-
mused, teiste normaalkoolidega võrrel-
des on rahuldavad.
1935/36. õppeaastal anti saapaid 55-le
õpilasele, 27 õpilast said ülikonnad,
29 õpilast palitu ja 29 pesu."
Lastekaitse Ühingult" saavad tasuta
lõunaid ? õpilast.
Tee ja saiamüüki koolis ei kor-
raldata, sest ei leidu ostjaid. Osa
õpilastel on kodust leiba kaasa võe-
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.316)

Lehekülg 10
omale sobiva korteri koolimajast koo-
limajast paarsada sammu eemalolevas
talus. Tuba oli muidu kõigiti korralik,
ainult üks "väikene viga" oli tal -
ta oli il ahjuta. Ja tuligi siis talvel
end kõvasti peita tekkide vahele. Hääks
küljeks korteril oli see, et kõik toakraam
oli olemas, seega jäi siis ära tüütav
ja vaevaline kolimine.
Oli nüüd aega lähemalt
silmitseda ka ümbrust. Igatahes tol
korral, sügissonnusel ilmal, jättis ta
mulle küll kurva ja masendava mul-
je. Kogu ümbrus on madal, tasane,
soine. Muljet veidi rõõmsamaks ai-
tab muuta lähedusesolev mets.
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.261)

Lehekülg 30
Koolikord.
Igal õpilasel peab olema tea-
tevihik, kuhu on märgitud kõik koo-
li korra kohta käivad määrused.
Iga õpilane ja lapsevanem peab neid
tundma.
Määruste vastu eksijaid karistatak-
se mitmel viisil: noomitakse, pannak-
se nurka, jäetakse kinni, antakse
lisatöid, kutsutakse vanemad kooli
ja kui enam midagi ei aita, siis
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.278)

Lehekülg 34
kasulikuks teha.
Amanda Tennasilm
Verevi pag.
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.316)

Lehekülg 20
Õpilaste puudumine erilisi ta-
kistusi õppetöös ei teinud, sest puudumisi
tuli ette võrdlemisi vähe. Suurim puu-
dumiste arv langeb kolmele talvekuule:
jaanuar, veebruar, märts. Puudumiste
põhjused on väga mitmesugused. Suurem hulk
puudunud päevist langeb haiguste arvele.
Siirdudes õpilaste üldisele
arenemisele peab mainima, et ei ole põh-
just toonitada ei eriliselt madalat ega
ka kõrget tasapinda. Õpilaste arenemine
püsib enam-vähem normaalsel pinnal.
Eriti armas on töötada
I klassiga, sest õpilased on siin oma va-
nuse ja ümbruse kohta küllaltki arenenud.
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.127)

Lehekülg 74
Lähtudes mõttest, et huvikohane
töö on parim distsipliini hoidja ja soo-
vides kasvatada õpilasist teovõimsaid
ja iseseisvaid inimesi, püüdsin muretseda
neile jõukohaselt töövõimalusi.
Vanemas komplektis töötas õpilas-
ring, arutluste, vaidlustega, koosoleku-
te korraga tutvumiseks. Talle õpilas-
ringi teostada jäi koolipidude õpilas-
poolne külg.
Korraldasin nooremate klassidega
huviõhtuid. Kogunesime vabamal ajal
koolimajja, laulsime, mängisime. Ehi-
tasin III ja IV.kl poistega esimesel aastal
ringikujulise uisutee, teisel aastal kel-
gumäe. Lühike tali ei lasknud meid
õieti kuudki maitsta oma töövilja.
Mõlemal praktika-aastal korraldasi-
me koolipeo, jõulupuu, vabaduspäeval
avaliku aktuse, mille läbiviimine pea-
asjalikult jäi minule. Peo korraldamisel
oli meie sihiks pakkuda esteetiliselt
ja eetiliselt võimalikult väärtuslikku.
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.261)

Lehekülg 29
delda, nii kool kui ka hoolekogu, kuid
tagajärjeta. On määratud trahve,
kuid tuuakse vaesusetunnistus ja võt-
ta pole midagi. Trahviti ka karjaste
peremehi, kuid need loobusid siis kar-
jaste kauplemisest. Nüüd hoolekogu
arvestab olukorda ja käib nüüd sel-
le põhimõtte järele, et kui õpilane
puudub koolist teenistuse päevast, siis
teda ei trahvita.
Võitluses oma igapäevase leiva
eest, jäävad paljude õpilaste juures
tahtes või tahtmata vaimlised hu-
vid tahaplaanile, kuid sääljuu-
res ei peeta halvaks välist füüsi-
list tööd kas õues või aias.
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.127)

Lehekülg 5
tanuid koolijuures - töötas õpiring -
kuid elukutseta. Iga koolilõpetanud
poiss püüab kohta laevale, kas või
söögi iistki ja pühib kodutolmu
jalult.
Elame murrangulises ajas. Ole-
me kaotanud teaduse ja usulise libe-
raalsuse levinemisega palju hääd, hal-
ba aga üsna pisut, kui halvaks ar-
vata ka ebausku. Kust leiame endale
uued jumalad, keda kummardada?
Arvati olevat seks poliitika. Kuid
rahvas ei olnud küps. Õpetajad tun-
nevad demokraatia okaspiitsa, kui
see on antud rumalate kätesse.
Õpetaja kelle leib on armas, tuleb
alla oma seisukohalt. Seltskond pa-
neb maksma enda maitse ja hävitab
otse kirega vastuhääled. Vastuseis
kandub üle lastesse ja koolitöö
nihkub edasi nagu kiviregi. Mul
oli valida ja ma valisin ameti kitsama
tee.

Lehekülg 82
naerdes ii (ihii), ka ee (ehee) ja isegi aa
(ahaa).
nuttes - ai, ui, iu (Oro-Nurmiku l. järgi)
Et harilikult I. klassi õpilasist
mõni ju tunneb tähti ja kodus on
õppinud vanemate abil esimesed sõnad
selgeks, siis saab harilikult vastu-
seks õige hääliku. Aga mõni agaram
lisab juurde: "Näe, see (täht) on siin
all ka!" ja siis on töö juba ebaõnnes-
tunud. Kui aga esitada lastele teks-
tita mõni teine pilt, siis saab õige
vastuse - laste ja meetodi seisukohalt,
lugemiku ja õpetaja seisukohalt aga
sageli vale näit.: oi asemel äu.
Sellest järgnevalt peab lugemi-
ku koostaja valima erilise hoolega
pilte, nende tegevusi ja hüüatusi,
muidu kaotab terve pilt ja töö
mõtte. Veel pean soovitavaks, et
igaks juhuks, kui hääliku saavuta-
mine fonomiimilisel tööviisil peaks
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.261)

Lehekülg 9
Ventilatsioon toimub eranditult aken-
de kaudu; kütteks on igal ruumil oma
ahi.
Majas, Jaama tän. N28, asuvad
3., 4., 5., 6. klass, võimlemissaal, mida
vahetundidel kasutatakse jalutusruumiks
siin on ka klaver ja nooditahvel, sest
ruumipuuduse tõttu tuleb saali ka laul-
mise tundides kasutada, õpetajatetuba,
koolijuhataja kabinett, mida kasuta-
takse osalt ka õppeabinõude-toaks, õpi-
laste rõivaruumid (kaks väikest tuba),
õppevahendite kambrikesed, 2 klosetti ja
kitsas esik-vaheruum, mida kasuta-
takse kätepesemise kohaks ja kus asub
ka õpilaste jooginõu.
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.316)

Lehekülg 17
juurde vajalikke esemeid. Nii muretseti
loodusloo alal mitmesuguseid katsetamis-
abinõusid, pilte ja tabeleid, ajaloo alal
ka mõningad pildid: rüütliloss ja
kujutlus inimsoo tegevuse arengust.
Ka kirjanduse tagavara
on koolil unustusse jäetud. Aastate kes-
tel pole sinna ainustki eksemplari
juurde muretsetud. Soovitavaks nähteks
on kooli kehvemate õpilaste raamatu-
kogu. Õppeaasta alul ostetakse vallas
toetus- ja hoolekogu summadest õppe-
raamatud kehvemate õpilaste kogusse.
Jõukamad ostavad õpperaamatud ise.
Ilukirjanduse ala on täiesti kehv. Õpi-
laste kogu ühes kehvemate õpilaste ko-
guga sisaldab 285 köidet. Lõviosa neist
langeb viimasele - 176 köidet.
Õpetajate raamatukogu
sisaldab 395 köidet ja leidub sääl ka

Lehekülg 25
undide algus oli sügisel ja
kevadel kell 8 hommikul, talvel kell
9. Tundide pikkus 55 min., vahetund
10 min. Kolmanda vahetunni pikkus
oli 20 minutit - sel ajal lõunatasid
lapsed. Õpilased võisid siis ka teed saada.

Lehekülg 74
samal ajal kuhjategemist. Muidugi ei tule
eeltoodud näidet võtta kõikide tundide
kohta maksvana - nii oleks kujune-
nud tunnid liig šabloonseteks. Joonista-
ti ka tahvlile värviliste kriitidega, kusjuu-
res iga õpilane pilti omalt poolt täiendas.
Selline töö pakkus õpilastele erilist huvi.
Kui lapsed ei saanud hakkama mõne
looma joonistamisega, siis la mõni parem
õpilane joonistas selle tahvlile / vahel tegin
seda ka ise, püüdes vastavat looma või eset
kujutada hästi lihtsate joontega /. Seda
tööd vaadeldi ja harjutati niikaua, ku-
ni ta oli kõigil selge, siis kustutati ta tahv-
lilt ja õpilased joonistasid sama kujutuse
vihikutesse. Paar nädalat enne pühi / jõu-
lud, ülestõusmispühad / lasin joonistada
pühadekaarte. Neid joonistasid lapsed oma
Vastemoisa_vallakohus (EAA.3325.1.311)

Lehekülg 7
5
Kohtu istumise protokoll.
Keiserliku Majesteedi uksasi järele seletas Wastemõisa
wallakohus omal awalikul istumisel 28 Januaril 1909 a., millest osa wõtsiwad
eesistuja A. Polmann ja kõrwalistujad A. Kuldkep ja
P. Johanson.
Jüri Aadu p. Lepiku kaebtuseasja Mari Jüri tr.
Seisleri wastu warguse
pärast.
Kutsumise pääle oliwad kohtusse ilmunud: Jüri Lepik -
Mari Seisler aga puudub.
Eesistuja awaldas kaebtuse ja soowitas kohtukäijatele asja leppimise teel lõpetada. Ette pan-
ud küsimiste pääle wastasiwad:
Mari Seisleri abielu mees Tiit Seisles tuli koh-
tu ette ja teatas, et kaebtuse alune Mari Seisler
on haige, lange tõbi on temal peale tulnud.
sellepärast ei ole kohtu ette ilmuda saanud.
Tiit Seesler
Et see kohtule teada, et Mari Seisleril lange-
tõbi peale käib, siis tuleb Tiit Seisleri teatus usta-
waks pidada.
Arwati: Seda asja 4 weebruaril s.a. seletada ja
asjas osalised ette kutsuda.
Arwus suusõna käsuga kuulutud ja Tiit Seisle-
rile käsk antud ühes naise Mari Seisleriga
ilmuda. Tiit Seisle Jüri Leppik
A. Põlmann
A. Kuldkepp
PJohanson
Kirjutaja: J Liiw

Lehekülg 8
6
Kohtu istumise protokoll.
Keiserliku Majesteedi uksasi järele seletas Wastemõisa
wallakohus omal awalikul istumisel 4 Webruaril 1909 a., millest osa wõtsiwad
eesistuja A. Polmann ja kõrwalistujad J. Feldmann
J. Grünberg
Jüri Lepiku kaebtuseasja Mari
Seisleri wastu 2 rbl. wäärt warguse pärast.
Kutsumise pääle oliwad kohtusse ilmunud: Jüri Lepik ja Mari
Seisler ühes oma abielu mehega Tiit
Seisleriga
Eesistuja awaldas kaebtuse ja soowitas kohtukäijatele asja leppimise teel lõpetada. Ette pan-
dud küsimiste pääle wastasiwad:
Kaebatud Mari Seisler seletab, et tema 43a. wana.
on küll Wiljandi Kadrina laada päewal Wastemõisa
kõrtsi lähedal Jüri Lepiku lamba nahkse
saani teki leidnud. Et kaebaja ühes urad-
mitte warastanud, waid
nikuga seda tekki kui warguse asja on
tulnud otsima siis on tema küll
esite seda teki leidmist häbi pärast sal-
ganud, aga pärast urädniku nõudmise
peale on ta teki urädnikule kätte an-
nud. Kui ta teki leidnud, ei teadnud ta
seda kuhugile panna. M Seisler
Kaebtuse aluse mees Tiit Seisler seletab
et tema wargusest midagit ei tea. Kui naine
teki koju toonud, siis tahtnud tema walla-
walitsusele teatida, aga enne jõudnud uräd-
nik juba otsima tulla. Laada päewal on
tema naine ilma tema teadmata kodust
wälja läinud, on oma haige pea pärast selle
teki toonud. Sel korral pole tema kodus olnud,
waid on wiljandi laadal olnud. T. Seisler
Vastemoisa_vallakohus (EAA.3325.1.311)

Lehekülg 9
Kaebaja Jüri Lepik seletab, et tema 1908 a.
wiljandi Kadri laada päewal on Wastemõisa
kõrtsi sisse läinud ja kui wälja tulnud, siis
leidnud, et kõrtsi ukse eest saani pealt tekk
kadunud olnud. Hiljem saanud selle oma teki
urädniku nõudmise peale kaebtuse aluse
Mari Seisleri juurest kätte. See tek oli paar rubla
wäärt. J Leppik.
Uut polnud ütelda
Liiwi. Tal. Pead. 1860 a. §. 1070. ja Wal. Koht. Sead. IIIj. § 54, 55 ja
IV j. §. 8 punkt 3, § 11 p. 2
Mõisteti: Mari Jüri tr. Seisler warguses
süidlaseks arwata, aga trahwist wabaks
jätta ja oma abielu mehe Tiit Seis-
leri järelewaatuse alla anda.
Mõistus, apellationi kaebtuse kord ja termin kuulutud.
T Seisler M Seister J Leppik
APolmann
J. Feldmann J. Grüinberg
Kirjutaja: J Liiw.
7
Kohtu otsus.
Keiserliku Majesteedi ukaasi järele
1908 aastal Webruari kuu 4 päewal kuulas Wastemõisa
kogukonna kohus eesistuja A. Polmann ja kõrwalistujate J. Feldmanni
ja J. Grünbergi
osawõtmisel
omal awalikul kohtuistumisel Jüri Aadu p. Lepiku
kaebtuseasja Mari Jüri tr. Seisleri
wastu
2 rbl. wäärt warguse
pärast, leidis et:
Kaebaja Jüri Lepik süidistab Mari
Seisleri saani teki warguses, mis 2 rbl.
wäärt; kaebatud Mari Seisler end warguses
süidlaseks ei tunista, waid seletab, et ta on
saani teki leidnud. Siis seletab ta ise veel,
et tema siis, kui kaebaja on tema juurest
ühes urädnikuga seda saanitekki otsima
tulnud, on esite häbi pärast saani teki.
leidmist salganud, pärast aga urädniku
nõudmise peale teki kätte annud. Kae-
baja seletab, et saani tek tema saani pealt
1908a. Wiljandi Kardri laada päewal wastemõi-
sa kõrtsi ukse eest on kaduma läinud, mis
näitab, et Mari Seisler seda saani pealt on
ära wõtnud, mida warguseks tuleb pidada.
seda tõendab ka see, et Mari Seisler esite
saani teki oma juures olemist on salga-
nud. Et Mari Seisler aga kohtu teadmise
järel nõdrameelne on, siis ei saa tema
selle süi pärast mitte trahwitud, aga et
temal edaspidi enam niisugust tegu wõi-
malik teha ei oleks, tuleb ta järelwaatuse
alla anda

Lehekülg 10
Liiwi Tal. Sead. 1860 a. § 1070 ja wal. Koht. Sead. III. j. §
54, 55 ja IV j. § 8 punkt 3, § 11 punkt 2
Mõisteti: Mari Jüri tr. Seisler warguses süid-
laseks arwata, aga trahwist wabaks jätta ja
oma abielu mehe Tiit Seisleri järelwaatuse
alla anda.
APolmann
JFeldmann.
J. Grüinberg
Kirjutaja: J Liiwa
1909 aasta 4 martsil kutsumise peale
ilmus Wastemõisa walla kohtu ette kaeb-
tuse aluse Mari Seisleri abielu mees.
Tiit Seisler ja annab alkirja, et tema wõ-
tab oma naise Mari Seisleri oma järel-
waatuse alla ja wastutab edespidi hoole-
tu järelwaatuse tagajärgede eest.
t Seisler
Eesistuja: A.Polmann
Selles aktis on kokku seitse num-
mertatud lehte.
Eesistuja: APolmann
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.422)

Lehekülg 59
kuid, kõrgemaid sõjaväelasi, kes hiljem
jällegi trügisid wärava ligemale, et
latte kinni hoida.
Riietus ruum on, kuid pole wett,
pesema wõid minna pool kilomeetrit
eemal tänava ääres asuwasse
"basseini"
Tall. 27. V. 52a.
Jalgpalli kohtunik.
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.684)

Lehekülg 139
87
Kehakultuuri ürituse aruande vorma esitamiseks
Tartu Linna Arstlik Kehakultuuri Dispanserile
1. Ürituse nimetus ENSV I gr jalgpallivõistlus Järvakandi "Kalev"
Tartu "Dünamo
2 . Ürituse läbiviimise koht Tartu Tamme staadion
3. Ürituse läbiviimise kuupäev ja kellaaeg 16. mai 1954 k 15 00
4. Korraldava organisatsiooni nimetus Tartu "Kalev"
5. Üritusest osavötvad spordiühingud Järvakandi "Kalev"
Tartu "Dünamo
6. Osavötjate üldarv 22 mehi 22 naisi -
7. Ilma arstliku kontrollita osavötjate arv -
8. Majutamiskohad ja nende sanitaarne seisund Tartu kolhoosnike
kodu san. hüg seisund rahuldav
9. Toitlustamise kohad ja nende sanitaarne seisund Tartu Söökla N8
san. hüg. seisund rahuldav
10. Meteoroloogilised andmed: tuul sademed öhutemp +7
11. Ürituse koha san. hügieenil. seisund võistluseks kõlbulik
12. Med. teenendamist kooraldava org, nimetus Tartu Linna Arstlik Kehak Disp.
13. Med. punkti olemasolu, med. teenendja nime, amet, töökoht Haavel, Ants
14. Med.punkti pöödunute arv 2
15. Osavötjate arvust said spordivigastusi: raskeid - keskmisi -
kergeid 2
16. Haigestumised -
17. Hospitaliseeritute üldarv - osavötjaid - muid -
18. Täidetud teatisi sporditrauma kohta -
19. Osutatud med. abi:
VKÜ
Perekonna
ja eesnimi
Vanus
Olukord milles
tekkis trauma
Trauma
pöhjus
Diagnoos
Antud abi:
1) Tartu "Dünamo" Ciehr, Olav 22av jalgpallivõitlusel vasema kulmu side
haav ATT 1800
2) Järvakandi "Kalev" Soosalu, Kalju 26av jalgpallivõist. parema
jala põrutus.
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.295)

Lehekülg 206
dusele viimases arves fikseerib
mitte õieti löödud väravasse palli
arvu ja diskredeteerib oma abiliisi
Teine: Määratud 11 meetriline löök
V.V.S.i väravatesse ei olnud sisse
löödud, selle tõttu, et väravavaht
juba enne vile andmist hüppas välja
värava märki taha ja võimaldas jalaga
lööki, löödes palli esiliini taha.
Ülaltähentatud alusel väljendan
protesti nii nagu on rikutud
kohtu käik mängu üle mis jättis
mitte vastava mulje demoraliseerivalt
mõjudes noore kaevuride komando
peale
Komando "Kalev"
Treener
K-Järve
15. 07. 51.a.
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.684)

Lehekülg 174
Nõus 1954.a.
suvehooajaks!
28. mail 54.a.
EPA Spordiklubi instruktor
107
Eesti Põllumajanduse Akadeemia
Spordiklubi Juhatusele.
Talu, Ilmar
Jaagu p.
Agron. t-k. I k.
Avaldus.
Käesolevaga palun luba võistelda Viljandi
"Spartaki" jalgpallimeeskonnas 1954.a. suvihoo-ajal.
Kuna Eesti Põllumajanduse Akadeemial jalg-
pallimeeskond puudub ning Viljandi "Spartakis,"
kui oma kodulinna meeskonnas, olen senini
võistelnud. Seega palun luba registreerimiseks
ENSV I grupi jalgpallivõistlusteks 1954.a. Viljan-
di "Spartakis". Teilt luba ootama jäädes
Tartus
J. Talu
19. mail 1954.a.
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.555)

Lehekülg 30
oleks võimalik kõik korda ajada, sest
tahan alati vilistamas käia, ükskõik
kuhu ka ei määrata. Teie edaspidiseid
korraldusi ootes:
lugupidamisega: EJõesaar
I-kat. kohtunik
Rakvere: Vee 3-1.
31.08.53.
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.684)

Lehekülg 19
17
Sm. Liit.
Käesolevaga saadame ühe Kiviõli
"Kalevi" jalgpallimehe isiklikud kaar-
did registreerimiseks. Meil on regis-
treeritud 15 mängijat.
Palume registreerida see mees kohe kui
saate kätte, sm. Rumjantsev on Kiviõli
mees ja töötab kaevurina kaevanduses
kogu aeg ega ole kusagilt mujalt sisse
"rännanud". Kui on võimalik siis
saatke Tallinna kohtunikuga regist-
reerimisleht ja kaart Viljandi püha-
päevaks. Ja oleks hea kui saadaksi-
te telegrammi Kiviõlisse laupäeva
hommikupoolikul.
Kiviõlis, 13.V 54. Meeskonna treener (Hunt)
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.295)

Lehekülg 160
ENSV Kehakultuuri ja Spordikomitee
Jalgpalli Presidiumile.
Viljandis toimus 06. juulil. 1951. a I grupi esivõist.
sarjas jalgpallivõistlus Viljandi D. ja Rakvere D. vahel
mis lõpes Viljandi kasuks 3:2. kohtunik Tartust
ei ilmunud kohale, usaldasime mängu juhtimise
Viljandi Dünamo kollektiivi liikmedele sm. Heinme ja
Osulin. Kuid nemad kas võimeliselt nõrgad
I gr. mängu juhtima või sihilikult lasivad oma
meeskonnal teha 2 väravat ilmselt kindlalt ofsaidist
selle juures vastu pidi arvestamata jättes vastas
meeskonna kasuks vead. Sellega täiel määral
kindlustasivad oma meeskonnale võidu. Rakvere D.
meeskond on õigustatud olla pahane, kuna samuti polnd
ka kohtuniku Narva saadetud. Ranvere D. meeskond
tahab näha et sarnased kohtunikad kes ei täida
oma peale võetud ülesandeid kutsutakse korrale
ning julgeb paluda et Presidium määrab
Viljandi uue mängu, ja saadab ka kohale
võimelise ja erapooletu kohtuniku.
A. Vainusaar
Tallinn.
R. D. Jalgpalli meeskonna
07. juul. 1951. a.
esindaja.
Telefon. Tallinn 424-44.
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.685)

Lehekülg 92
päevaliselt läbi viinud kõik kohtumised, vaatamata sellele,
et näiteks 6. juunil pidi Tallinnas kohtumine olema
Tallinn Kalev II meeskonnaga, kuid 4 juuni õhtul teatati
et mäng toimub 5. juunil ja me siiski suutsime ka selleks
ajaks õigeaegselt kohal olla Tartu "Dünamo" meeskond palub
mäng Järvakandi "Kalev" iga edasi lükata hiljem täpse-
malt määratud tähtpäevale.
H. Russak
/H. Russak/
KS "Dünamo" Tartu Nõukogu
vastutav sekretär.

Lehekülg 173
98
Sm Krull!
Vabandan väga, et jätsin nii kauaks nende kaartidega.
Palun kinnita nad ära, samuti registreemisleht
ja kustuta maha registreemislehelt mängija Sepp
Ilmar Alma p. ja registreeri juurde Dunberg
Evald Gustavi p.. Dunberg´i kaartid saadan
ka Sulle juba ära.
Ma ei saanud kusagilt korralikku fotot
Tiido Vello ja Nikolajev´i jaoks. Tiido on
sõjaväe laagris Pärnus ja Nikolajev on
Moskvas puhkusel. Ole nii kallis ja saada
mulle Tiido ja Nikolaejev´i need võistluskaartid
mis on Sinu käes, need mis saad aga neid
ainult jäta endale, sest parem on kohtunikule
esitada kaartid korralike piltidega. Tiido ma
saan kätte 22 aug. (tal lõpeb 20 aug. sõjaväe
laager ära Pärnus ja 22 me mängime Pärnus
ning Nikolajev tuleb puhkuselt 23-24 aug.)
siis saadan Sulle nende paremad fotod, kui on
tarviliku.
Et neljapäeval mängida Kiviõli "Kaleviga" on
tarvis meil kaartid saada juba kätte, seepärast
mul on Sulle suur palve: tee kaartid korda ja
pane neljapäeva hommikul Tallinn - Tartu
rongipeale vagun N5 saatja kätte. See jõuab
lõunaks Tartu ja ma lähen rongile vastu
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.554)

Lehekülg 48
32
130
Kehakultuuri ürituste aruande vorm esitamiseks
Tartu Linna Arstlik-Kehakultuuri Dispanserile
1. Ürituse nimetus ENSV I gr. esivõistl. jalgpallis
2. Ürituse läbiviimise koht Tartus, Tamme staadionil
3. Ürituse läbiviimise kuupäev 2. juulil 1953 a.
4. Korraldava organisatsiooni nimetus Tartu Linna
Kehakultuuri- ja Spordikomitee
5. Üritusest osavötnud spordiühingud Tartu "K"
Viljandi "Spartak"
6. Osavötjate üldarv 22 mehi 22 naisi -
7. Ilma arstliku kontrollita vöistlustest osavötjate arv -
8. Majutamiskohad ja nende sanitaarne seisukord
9. Toitlustamine kohad ja nende sanitaarne seisukord
Toidubaar 1
10. Meteoroloogilised andmed.: tuul nõrk sademed - öhu-
temp +24º C
11. Ürituse läbiviimise koha san.hügieeniline seisund
võistluskõlbulik
12. Med.teenendamist teostav organisatsioon Tartu Linna
Arstlik-Kehakultuuri Dispanser
13. Med. punkti olemasolu, med.teenendaja nimi, amet ja töö-
koht Steinberg, Melanie TLAKD van. õde
14. Med.punkti pöördunute arv -
15. Osavötjate arvust said spordivigastusi: raskeid -
keskmisi - kergeid -
16. Haigestumised -
17. Hospitaliseeritute üldarv - vöistlejaid - muid -
18. Täidetud teatisi sporditraumade kohta -
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.422)

Lehekülg 58
27
Wabariikliku Kehakultuuri- ja
Spordikomitee jalgpalli presiidiumile.
Juhtides Rakweres Tall. "Sokol"i ja
Rakwere "Dünamo" mängu, nägin staadioni
seisukorda, mille kohta wõib öelda, et
pind on wäga pehme, künkline ja rohi
pikk. Et wäljakut mitte lasta käest
minna, peaks antama kohe rulli, mitte
ainult üks kord, waid see wäljak
wajab seda rohkem ja sagedamini.
Mis puutub korrasse, jätab ka
see soowida. Kui lõpetasin poolaja,
jooksis rahwas ja poisikesed välja-
le, muidugi mitte minu pärast, waid
lihtsalt jalutama. Mängu ajal olin
sunnitud mängu katkestama, sest rahvas
seisis ümber wärava, toetades wastu wärawa
poste. Kulus tükk aega kuni enam vähem
kord jalule seati. Kuid oli ka isi-
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.296)

Lehekülg 3
NSVL Lenini ordeni Kehakultuuri Spordiselts
"DÜNAMO"
2
Virumaa Nõukogu
Rakvere, Tööstuse 8 Telefon 44
M arv. arve Nr. 2209, Rakvere Põllumajandus Krediitühing.
Rakvere 25 Juuni 19451
ENSV MN j.a. Kehakultuuri - ja Spordi-
komitee Õppe-spordi Osakond
Siinjuures palume ENSV 1951. a I gr.
jalgpalli esivõistluste kalender plaani
kohaselt määratud mäng 28. juun.
k. a. Viljandis sealse "Dünamo" ja
Rakvere "Dünamo" vahel üle viia
5. juulile k.a. kuna Rakvere "Dü-
namo" meeskond ei saa võist-
lusele Viljandisse sõita, sest män-
gijaid ei vabastata töölt, seoses
kuu lõpu bilanssiga
Mäng toimub
6. juulil 1951.a.
teatada kohtunik Matsalule
Tartus mängu
edasilükkamisest.
major Morõgin
ks "Dünamo" Rakvere Nõukogu
esimees.
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.295)

Lehekülg 75
sm. Meero, kuid tema ei saanud
tulla ning sellepärast juhtisin
mina. Kohtuniku tasu jäi saamata.
Ühtlasi palun Teid astuda samme
et kohtuniku kulud saaks
üle kantud Rakvere rajooni
Spordikomiteele, sest Narvast ei
saa meie kunagi raha
kätte, samuti saatke Rakvere
kuidas komiteel tuleb tasuda
ning kui palju
EJõesaar
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.554)

Lehekülg 122
on kaitsja, kui ka ründawa poole
mängijad määruste kohaselt ase-
tatud, andis wile. Peale wile andmist
olid mõned Narwa "Kalewi" mängijad
tunginud karistusala piirist üle, mille
peale mina isiklikult nad üle joone
tagasi tõukasin nõudsin minna, mida
nad ka täitsid. Lööki sooritama tuli
Tallinna "Kalevi" mängija E. Härms, kes
küsis minult "Kas wõib lüüa"? Et ma
wile juba warem olin annud, wastasin
jaatawalt. E. Härmsi poolt löödud
wärawa tunnistasin määruste-
paraseks.
Otsustati: Vabariiklik Jalgpalli Kohtunike
Kogu Presiidiumi oma teistkordsel
arutamisel tunnistas kohtunik F. Sõgeli
E. Härmi tegewuse seadusepäraseks
ja mäng lugeda kehtiwaks.
Vabariikliku Kohtunike
Kogu esimees.
ESaar
Kogu liikmed
KSillak
Kaleviste
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.295)

Lehekülg 159
Akt
Käesolev Akt on koostatud Viljandis
Eesti NSV I gr. mängu kohtumisel "Dünamo" Rakvere
ja "Dünamo" esindajate ja jalgpalli meesk. kaptenite
Vainusaar Kost Dementjev ja Aasaküla poolt
selles et 6 juulil 1951a ENSV jalgpalli juhendi
kohaselt pidi nimetatud võistkondade kohtumist
juhtima Vabariiklik Spordikomitee kohtunik
Matsalu, kuna tema võistluste alguseks kohale
ei ilmud siis mõlemate meeskondade esindajad
ja kaptenid leppisid kokku et jalgpallikohtunik
Heinmäe Juho juhib mängu.
Rakvere "Dünamo" esindaja (Vainusaar)
Viljandis
Rakvere "Dünamo" meesk. kapten (Dementjev)
6 VII 51
Viljandi "Dünamo" esindaja (Kost)
Viljandi "Dünamo" meesk kapten (aasaküla)
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.684)

Lehekülg 137
86
Tartu "Dünamo" jalgpallimeeskonna koosoleku
protokoll.
Tartus, 16. mail 1954.a.
Päevakord:
1. Tartu "Dünamo" jalgpalluri Mölder, Elmari välja-
kult eemaldamise küsimuse arutamine mängul Eesti
NSV 1954 a. I gr. esivõistluste sarjas Tartus 16. mail
1954 a. Järvakandi "Kaleviga"
Mängul Järvakandi "Kaleviga" eemaldati kohtunik
Leichner, A. poolt. II poolajal Tartu "Dünamo" jalgpallur
Mölder, E, kes lõi jalaga palli ja ühtlasi ka vastas-
meeskonna mängijat.
Kilk, A.: Minu ettepanek on karistada Mölder, E
mahavõtuga kapteni kohustusest ja avaldada temale
vali noomitus.
Russak, H: Möldrit tunneme kui head hokimängijat
ja jalgpallurit, on seni alati distsiplineeritult käitunud,
seepärast ühinen Kilk´i arvamisega. Ühtlasi lubada
tal edaspidistest mängudest osa võtta.
Mölder, E: Tunnistan oma viga ja luban edaspidi
taolist toorutsemist vältida. Ei teinud viga tahtlikult
ning varem ei ole mind kunagi karistatud.
Antropov: Teen ettepaneku uueks meeskonna vane-
maks valida Kilk, A.

Lehekülg 184
116
Eesti NSV Vabariiklikule Jalgpallisektsiooni
Presiidiumile.
Käesolevaga KS "Dünamo" Tartu Nõukogu palub regist-
reerimislehelt Eesti NSV 1954.a. I gr. jalgpalli esivõistlusteks
maha kustutada Sepp, Ilmar Alma pg. ja tema asemele juurde
registreerida Ring, Harry Voldemari pg.
Kuna me varem ei registreerinud veel Kantor, Jüri
Joosepi pg., kes on küll juba kantud meie registreerimisehele
Nr. 175 all, palun ka tema isiklikud kaardid kinnitada, milli-
sed on juurdelisatud.
Mõlemate kaardid palun vormistada 5. juuniks 1954.a.,
kuna meil on nimetatud päeval Tallinnas mäng Tallinna
"Kaleviga".
Tartus, 3. juunil 1954.a.
H. Russak
/H. Russak/
KS "Dünamo" Tartu Nõukogu
vast. sekr.
Lubatud
Kantor, J.
5. VI 54.a.
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.431)

Lehekülg 29
22
Eesti NSV Vabariiklikule Kehakultuuri
ja Spordikomiteele.
Õiend.
Käesolevaga VSÜ "Kalev" Jõgeva Nõukogu
tõendab, et VSÜ "Kalevi" Tallinna linna-
nõukogu jäähoki meeskond, koosseisus 13
inimest, jäi Jõgeval 23. märtsil 1952.a.
toitlustamata, kuna summad toitlus-
tamiseks ei olnud üle kantud.
Jõgeval, 23. märtsil Hkalda.
1952.a.
(Kalda)
N. SÜ "Kalevi" Jõgeva
Nõukogu esimees.
sm. Kalda allkirja tõestan.
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.688)

Lehekülg 25
17
Eesti NSV II grupi jalgpalli finaal-
turniiri 1954 a.
aruanne.
Eesti NSV II grupi jalgpalli finaalturniir
peeti Pärnus ajawahemikul 2-6. oktoobrini
1954 a. Osa wõttis turniirist 3 meeskonda:
Tallinna Ohwitseride Maja, Sindi "Kalew“
ja Narwa "Kalew" II kuna neljas meeskond
Jõgewa "Kalew" jäi tulemata.
Turniiri wõitis Tallinna Ohwitseride
Maja meeskond 3 punktiga, teiseks
jäi Sindi "Kalew" 2 punktiga ja kolman-
daks Narwa "Kalew" II 1 punktiga.
Turniiri tabel
Jrk
nr.
Meeskonna nimetus
TOM
Sindi
"Kalev"
Narva
"Kalev"
II
Vära
vate
suhe
Punkte
Koht
1. Tallinna Ohw. Maja
2:1 3 I
2. Sindi "Kalew"
2:2 2 II
3. Narwa "Kalew" II
1:2 1 III
Seega omas Tallinna Ohwitseride Maja
(TOM) meeskond õiguse wõistelda 1955a.
jalgpallihooajal Eesti NSV I grupi
esiwõistlustel.
Võistluste kestel esitati üks protest Narwa
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.684)

Lehekülg 20
18
Tõend.
Käesolevaga tõendab El. kom.
osak. et. kod. Rumjantsev, Nikolai Vassili p.
sünd. 1929. a. ja elab Küttejõud m. 8.-2.
alates 1. VIII 1948. a. kuni käesoleva ajani
Tõend antud esitamiseks nõudmisel.
21.V.1954. a.
El. kom. os. pasp.
Ekoort.
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.555)

Lehekülg 29
134
17
Seletuskiri.
30. augustil olin määratud juhtima
ENSV I-grupi jalgpallivõistlust
Narva "Kalev" - Järvakandi "Kalev" Narvas,
millest sain teada alles 29. augusti
õhtul kell 19.00. Et meil 30. august
oli tööpäev pidin sellest teatama ka
direktorile, kes oleks mind vaband
vabastanud selleks päevaks. Et ma aga nii
hilja sain teada, ei saanud ma seda
asja joonde ajada. Teinekord palun
teatada vähemalt päev varem, et
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.685)

Lehekülg 60
33
ENSV jalgpalli kohtunike presiidiumile!
20. juunil toimus Rakveres ENSV I grupi jalgpalli
esivõistluste sarjas mäng Narva "Kalev" - Rakvere
"Dünamo." Kuna Tallinnast kohtunik ei ilmunud
pidin mina seda mängu juhtima. Kuna Narva esitas
protesti, pean siin mõningaid asjaolusid selgitama.
1. Narva - praegune tabelijuht tuli kindla võidu peale
välja, kuid Rakvere on alati tugevate vastaste
vastu hästi mänginud. See juhtus ka seekord.
2. Mäng oli väga terav ja kiire, mõlemad meeskonnad
rakendasid oma oskusi välja. Pean ütlema mäng
oli jõuline kuid mitte toores ja sedagi rohkem Narva
poolt.
3. Narva väravavaht Tervinski sai põrutada sellest,
et Rakvere tf. Kallas lõi palli ning löögi momendil
hüppas Narva väravavaht talle jala peale.
4. Mis puutub Narva poolt löödud väravale, siis see
oli selge ofsait, kui mitte mingisugust põrkest tulnud
pall. Enne oli vile kui p.ä. värava lõi. See mis
on märgitud Narva protestis on täielik vale.
Seda tunnistavad piirikohtunikud (Roop-Kulbas) ning
kõik kes seal lähedal olid. Samuti on täielik vale
see et ma tunnistasin ennem värava

Lehekülg 245
E. N. S. V. Vabariikliku Jalgpalli Sektsiooni
Presiidiumile
142
Karp. Edmund
I kt. jalgp. kohtunik.
Ettekanne.
Olin lähetatud E.N.S.V. jalgpalli
treeneri sm. Krull´i poolt Kohtla-Järvele,
kus toimus 05. sept. 54a. E.N.S.V. 1954a.
I gr. esivõistluste mäng jalgpallis K-Järve
"Kalev´i" ja Viljandi "Spartak´i" vahel,
nimetatud mängu peakohtunikuks.
Mäng toimus ettenähtud ajal.
Kuid peale mängu, milline lõppes
Viljandi "Spartak'i" võiduga 2:1 toimus
järgmine lugu: nagu mäng lõppes,
tormas pealtvaatajaskond platsile,
ähvardades käsitsi kallekippumist
minule kui kohtunikule, kus juures
üks pealtvaatajatest tahtis haarata
piirikohtunikult lippu, millega mind
lüüa, kuid piirikohtunik sai seda takistada.
Siis asusid Kohtla-Järve "Kalev´i" mängijad
sõõris ümber kellede kaitsel lahkusin
väljakult - riietusruumi. Samal ajal
tekkis äkki kivide sadu, mis tulid
arvatavasti inimeste kätest. Olin
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.684)

Lehekülg 131
82
ENSV Vabariiklikule Kehakultuuri- ja Spordi-
komiteele
Käesolevaga teatab Viljandi raj. Kehakultuuri-
ja Spordikomitee, et Viljandi "Spartaki" jalgpalli-
meeskonna likviteerimisega ENSV I-grupis mängimast
Palub lubada mängida linnameeskonnal ENSV I-
grupi edasi ja ENSV II-grupis esindab VSÜ "Kalew"
Viljandi raj. Nõukogu meeskond vaatamata, et
linnameeskonda registrerniime juurde "Kalevi"
meekonna liikmed. Remmel, Tukk ja Visnap.
ELaurson
Viljandi raj. Kehakultuuri-
ja Spordikomitee esime eest.
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.295)

Lehekülg 74
ENSV Kehakultuuri ja Spordikomiteele
Käesolevaga teatan Tallinna BP4
ja Narva "Kalevi" vahelise mängu
kohta järgmist: mängu algul polnud
Narva "Kalevil" esitada registeerimise
Kaarti ega mängijatel isiklikke
Kaarte - esitasid isikutunnistused
mille kohta BP2 esindaja sm Aleksand-
rov ütles et see mäng ei saa
toimuda et võistlusse mänguna.
kuna teda huvitavad ainult
juhendis ettenähtud dokumendid.
Mäng sai siiski peetud, mille
võitis Narva Kalev.
Mängu oli juhtima määratud

Lehekülg 99
60
12
Võistlus protokoll
jalgpalli ENSV I grupi esivõistluste
kohta "Pärnu" "Kalevi"
ja "Dünamo" Rakvere vahel
Pärnu vsü "Kalev" staadionil
"3" juunil 1951.a.
Kohtunik: Leichner, A.
Abikohtunikud: 1. Vabrit, M.
2. Pilv, M.
Ilm - selge
Temperatuur - + 20
Väljak - korras
Peal vaatajate arv -
Kohtunik Aleichner
(allkiri)

Lehekülg 204
Pärnu. 16/VII
Sms. Isok!
97
SISSETULNUD
19 juuli 1951 a.
3176
Saadan Teile I gr. esivoistluste
protokolli "Dünamo" Viljandi ja Kalev
Pärnu mängu kohta.
Palun Teid tulevikus
väljasaata kohtuniku väljas poolt!!!
Pühapäeval, 22 juulil meie ei
saa, PBL vastu võtta, sest meil
toimub 21, 22/VII laulupidu.
Kui on võimalik siis paluks
määrata see mäng 26. juulile ja
kindlasti Pärnus.
II vooru kalendri koostamisel
arvestage, et meil natukene juba
on asjahuvilisi ja kui nüüd Teie
määrate kõik mängud väljaspool
Pärnust Pärnut see väga mõjub
meie rahvale.
Sms. Isok! Palun mind
aidata elustada Pärnu linnas
jalgpalli, olen praegust täiesti
üksi selles linnas.
Ühtlasi palun Teid augusti
kuus jätta üks pühapäevane
päev vabaks, sest meil on kavatsus
sõita Läti NSV Sõprusvoistluseks.
Loodan, et Teie saate
minust aru ja aidate mind
Austusega

Lehekülg 205
ENSV Ministride Nõukogu
juures asuv Kehakultuuri ja
sm Isok
Spordikomitee.
Jalgpalli Sektsioonile
Protest
15. juulil käesoleval aastal Tallinas
Spartaki staadionil järjekordses
matšis kohtusid komandod "V.V.S."
Tallinn ja "Kalev" Kohtla-Järve
Selle tõttu, et kohtunik sms.
jõesaar lubas rida momentisid
mille tagajärjel matši tulemused
selgusivad enne ettenähtavad,
juba esimese mängu poole ajal.
Esimene: Mängu alguses komando
"Kalev" väravadesse lüüakse teine
pall saatetud V.V.S. mängijaga oma
kaaslasele käega, ääre kohtunik ja
vabariigi kategooria kohtunik sms
Silak pidevalt signaliseerisid
peakohtunikule, no viimane vaatamata
juhtunud asjaolule ja selge sega
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.554)

Lehekülg 66
Koopia NSV Liidu Tervishoiu Ministeeriumi
juures asuva Kehakultuuri ja Spordikomitee
jalgpalli osakonnale.
Akt
Kaesolev akt koostatud K-Järve Linna
140
Tervishoiu osakonna juh asetäitja Galkin V.S.
sama linna "Kalevi" jalgpalli meeskonna treeneri
Kovaljovi V.B; Tartu linna "Kalevi" meeskonna
esindaja Tiido K.K.; I jägu jalgpalli kohtuniku
Matsalu S.G 12 juunil 1953a. Tartus.
Akt on koostatud seepärast, et K-Järve
linna "Kalevi" jalgpalli meeskonna saabus
Tartu 11 juunil et kohtuda kohaliku
"Kalevi" meeskonnaga järjekordsel esigrupi
mängul ENSV Tervishoiu Ministeerjumi juures
asuva Kehakultuuri ja Spordikomitee telegrammi
alusel.
Tartus mingisugust vastuvõttu ei olnud
ja puudus toitlustamine. Kohalik "Kalevi"
meeskond ei olnud teadlik eelnevast mängust.
K-Järve meeskonna mängiad olid vabastatud
töölt 11. ja 12. juunil ja kaotati seega
kaks päeva tööaega põhitöökohal.
Palume ENSV Tervishoiu Ministeeriumi
juures asuval Kehakultuuri ja Spordi-
komiteel käes olev akt läbiarutada
ja kulud K-Järve jalgpalli meeskonnal
sõidu ja toitlustamise eest tasuda
süüdlasel.
K-Järve linna Tervishoiu
osakonna osak. juh.
Galkin
K-Järve linna jalgpalli
"Kalevi" meeskonna treener
Kovaljov
Tartu linna "Kalevi"
jalgpalli meeskonna esindaja
Tiido
Vab. kat. jalgpalli kohtunik
Matsalu
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.685)

Lehekülg 91
1
NSVL Lenini ordeni kehakultuuri-spordiselts "DÜNAMO"
53
Tartu Nõukogu
TARTU, Võru 10. Telefon 33-98
Pres. otsus:
Vastavalt
määrustele lugeda
võitjaks Järvakandi
Kalevi meeskond
Tartus, 19. juulil 1954.a.
Nr. 41.
Eesti NSV Kehakultuuri ja Spordikomitee juures olevale
Vabariiklikule Jalgpallisektsiooni Presiidiumile.
Vastavalt Eesti NSV 1954.a. I gr. jalgpalli esivõistluste kalend-
er pidi 18. juulil toimuma Järvakandis kohtumine Järva-
kandi "Kalev"i ja Tartu "Dünamo" vahel.
Nagu me juba laupäeval 17. juulil telefoni teel Vabar.
Kehakultuuri ja Spordikomiteesse teatasime (sm. Krull´ile), ei saa-
nud Tartu "Dünamo" jalgpallimeeskond Järvakanti sõita all-
järgnevail põhjustel:
1) Laupäeval kl.12 00 sai sõjaväeosa, kust meie meeskonnas
mängib 5 inimest, telegramni, et pühapäeval 18. juulil
kl. 20 00 toimub kahe väeosa vaheline finaalmäng, kust
meie mängijad tingimata peavad osa võtma. Mängu muuta
ei saanud, kuna teine väeosa sõitis siia kaugemalt.
2) Reedel, 16. juulil toimus meeskonna koosolek, kus otsustati
pühapäeval Järvakanti sõita 14 mehega, nende hulgas 8 sõja-
Rumalus!
väelast, kuna ülejäänud mehed olid kas puhkusel või seotud
Tartu rajoonis kehakultuurlaste päevaga
Eelpoolmainitut arvestades ei olnud pühapäevaks min-
git võimalust meeskonda täisarvuliselt (11 meest) Järvakandi
sõiduks komplekteerida.
Kuna Tartu "Dünamo" alati on õigeaegselt ja täht-
H. Heidemanni nim. trk., Tartu, 21. juuni t. 10. 1953. 2883 500

Lehekülg 249
Seletuseks!
Kõrvaldasin Tartu "Dünamo" mängija
nr. 9 Lisitsõni 5 min. enne mängu lõppu
väljakult toore mängu eest. Tuleb juurde
lisada, et Kohtla-Järve Kalevi mängi-
jad tegid sagedasi vigu ja nende fik-
seerimisel vaidlesed piirikohtuniku ja kohtu-
nikuga.
Mängija Lišitsõn´ile tehti varem vastas-
mängija poolt mitu korda viga ja see põhjustas
tema käitumise toorekks toorutsemiseks.
Kõrvaldasin tema väljakult eelneva hoia-
tuseta, sest oli karta et mäng muutub
libedal väljakul jõulise mängu tõttu män-
gijaile ohtlikuks.
Sm. Lisitsõn käitus peale karistuse
saamist viisakalt, ja distsiplineeritult ning
tunnustas oma viga. Seepärast arvan,
et ei ole põhjust teda järgnevatelt män-
gudelt kõrvaldada.
12.09.54.
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.431)

Lehekülg 18
Sm. E. NIGUL
15
I Hoki KARIKAS
a). Tartu kõne - kes võitis "D" või "ÜSK"
Jõgevale teade - Tartus mäng
26 III (võib ka 27. III)
b). "Sp." Tallinn - mängib
Kohtlas 27. III 52.
Sõitku Leningr.
rongiga
c). "Dünamote mäng?
KBF´ide mäng?
Kohtunikud
II AU INNAD - OKID
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.555)

Lehekülg 58
152
Vabariikliku Kehakultuuri-
34
ja Spordivalitsuse
jalgpallipresiidiumile.
Pühapäeval, 13. sept. 53. toimunud ENSV I grupi
jalgpallivõistlust Järvakandi ja Kiviõli meeskon-
dade vahel juhtis vabariikliku kategooria mär-
giga kohtunik sm. Pankov, Sergei. Mängus esile
tulnud jämedate vigade mittefikseerimine Järva-
kandi meeskonna kasuks ei tee au sm. Pankovi koh-
tunikukategooriale. Meil NSV Liidus on jalgpalli-
publik erapooletuks kohtunikuks jalgpallikohtu-
niku üle, seda näitab ka Kiviõlis äsja toimunud
mäng. Võistlus kulgas Kiviõli meeskonna kerges
ülekaalus, Järvakandi kaitseliinid tõrjusid mitmel
korral kriitilisel momendil palli käega karistus-
ruumis, kohtunik aga jättis need märkimata kuigi
abikohtunikud märkisid õiglaselt tehtud vigu, selle
eest tehti piirikohtunikule sm. Baldinile märkus.
Järvakandi karistusruumis parem kaitse Samm võttis
kahel korral käega seda ei märgitud nii ka paljudel
kordadel keskväljal. Kes on jalgpallisõber ja mängija
see teab missuguse õhkonna loob ebaõige kohtunik
nii mängijate hulgas kui ka rohkearvulises publikus.
Jalgpallipresiidium peab rangelt arvestama igasugus-
tel korrarikkumistel ennekõike ebaõiget tegevust kohtu-
niku poolt ja siis sellest tingitud väärnähtusi.
Sm. Pankov oli ilmselt millegagi mõjutatud, et tegut-
ses silmnähtavalt Järvakandi meeskonna kasuks.
Protesteerin, mängu tulemust mittearvestada ja mää-
rata uus mäng kas või Tallinnas, kus juhiks mängu
tõeliselt ja auga vabariikliku kategooria kohtunik.
II kateg)
Kiviõlis, 13.sept.53.
(Bezuglõi, N)
Abikohtunikud:
Kiviõli meeskonna
esindaja: (Lipp, E)
(Baldin, S) (III kateg.)
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.685)

Lehekülg 246
sunnitud viibima peaaegu tund aega
riietusruumis, enne kui rahvas rahunes
ja staadionilt lahkus.
Staadionil puudub täielikult
miilitsa ehk sõjaväelastest korrapidajad,
mille tõttu on ka rahval vaba voli
omavolitseda.
Minu arvates tuleks Kohtla-Järvel
mängud katkestada, kuni sääl
suudedakse luua vastav kord, nagu
see peaks olema normaalse võistluse
läbiviimiseks.
7.09.54 a.
EKarp
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.684)

Lehekülg 138
Otsus
Jalgpallimeeskond otsustas ühehäälselt karistada
Mölder, E. meeskonna vanema kohustest tagandada
ja avaldas valju noomituse. Paluda Vabariiklikku
Jalgpallisektsiooni Presiidiumi, et ta lubaks Mölder, E
edaspidistest mängudest osa võtta.
Uueks meeskonna vanemaks valiti ühehäälselt
Kilk, A.
Koosoleku juhataja:
Protokollija:
Meeskonna liikmed:
E. Mölder.
A. Kilk.
A. Antropov
OZiehr
Viikmaa
Pooldan seda otsust ja
palun jalgpalli presiidiumil arvestada seda
karistust ja lubada temal edasi võistelda
edasi ilma eemaldamata kuna viga oli võrdlemisi
väike. Tegin oma otsuse liiga kiirelt, kuid
oleks võinud ka mööda lasta, sest löök toimus
koos palliga.
Peakohtunik
ALEICHNER
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.554)

Lehekülg 121
81
179
Vabariikliku Jalgpalli Kohtunike
Kogu pesiidiumi koosoleku
Protokoll N
S.S. "Dünamo" staadionil 31. augustil 1953
Koos olid: E. Saar, V. Kaleviste ja
K. Sillak
Juurde kutsud: F. Sõgel ja
Riiklik treener E. Liit.
Päewakord
1.) ENSV jalgpalli esiwõistlusmängu
Narwas, 21. juulil 1953 a. Tallinna
"Kalewi" ja Narwa "Kalevi" wahel
potesti teistkordne arutamine.
kohtunik F. Sõgeli kohta tegewuse kohta.
Kuulati: F. Sõgeli seletus 11 meetri karistus-
löögi andmise ja sooritamise
kohta järmist. Viga oli tehtud
Narwa "Kalewi" mängija poolt nende
aristus alal, mille eest kohtunik
F. Sõgel määras 11 meetri löögi.
Tallinna Kalewi kasuks. F. Sõgel
pannes palli karistuslöögi punkti
jälgides, et löögi sooritamiseks
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.685)

Lehekülg 61
Mingisugune pulblik ei saa kohtunikku mõjutada,
See ei ole esimene kord - kus Narva treener esitab
põhjendamatuid proteste.
Joonistan värava löömise momendi õieti ülesse,
mitte aga nii kuidas Narva seda tegi.
VV.
N.7.
Täpp
Dementjev
Ivanov
N11.
N.12.
pall
N.8.
N.10.
Vile oli siis kui Narva 12 palli lõi, ning kui see
ei ole ofsaid siis ma küll ei oska määruseid
lugeda ega tõlgitseda. Loodan, et teete õige
otsuse, sest mina olen alati toiminud erapooletult
kui kohtunik mitte aga tujude järgi nii nagu
Narva treener seda teeb kui ei saavuta võitu
EJõesaar
Kohtunik
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.684)

Lehekülg 171
105
Tartu "Dünamo" jalgpallimeeskonna koosoleku
protokoll.
24. mail 1954.a.
Päevakord:
1) Tartu "Dünamo" jalgpallur Lisitsin V.P. väljakult eemaldamise
küsimuse arutamine mängul Eesti NSV 1954.a. I gr. esivõistluste
sarjas 23. mail 1954.a. Kiviõlis Kiviõli "Kalevi" meeskonnaga
ja nimetatud mängija kohta otsuse vastuvõtmine.
Eesti NSV 1954.a. I gr. jalgpalli esivõistluste sarjas toimu-
nud kohtumisel 23. mail 1954.a. Kiviõlis Kiviõli "Kalevi" ja
Tartu "Dünamo" mängul eemaldati väljakult kohtunik A. Kooviti
poolt Tartu "Dünamo" mängija Lisitsin V.P. ebasportliku käitumise
pärast. Ebasportlik käitumine seisnes selles, et Lisitsin tegi
katset jalaga lüüa vastasmängijat peale seda, kui viimane tegi
talle raske vea. Tegelikult ta aga vastasmängijat ei puutunudki
ja kohtunik saatis ta ilma noomitust tegemata kohe väljakult
ära.
Kilk, A.: "Kiviõli "Kalevi" mängija, kellele Lisitsin tegi kat-
set lüüa, mängis kogu mängu toorelt. Esimesel poolajal niitis ta
Lisitsini karistusalal jalust maha, mille tõttu oleks pidanud määra-
tama 11m karistuslöök. Ka hiljem tegi ta Lisitsinit kattes jär-
jest tooreid vigu, mis eest meeskonda karistati ka mõnel juhul
karistuslöökide andmisega vastasvõistkonna kasuks. Kohtunik saatis
Lisitsini ilma aegu välja, ta oleks pidanud tegema märkuse,
kuna Lisitsinil oli see mängus esimene viga. Minu ettepanek
on avaldada Lisitsinile noomitus ja lubada tal edaspidi
mängida."

Lehekülg 173
106
Tartu "Dünamo" jalgpallimeeskond, arutades põhjalikult
läbi Tartu "Dünamo" jalgpalluri Lisitsin'i käitumise
mängul 23. mail 1954.a. Kiviõlis Kiviõli "Kalev"iga
otsustas:
1. Karistada Tartu "Dünamo" jalgpallurit Lisitsini eba-
sportliku käitumise pärast noomitusega.
2. Paluda Vabariiklikku Jalgpallisektsiooni Presiidiumi nime-
tatud otsus kinnitada ja Lisitsinil lubada edasi võistelda.
3. Paluda Vabariiklikku Jalgpalllisektsiooni Presiidiumi, et ta
juhiks kohtunikuna tegutsenud sm. A. Kooviti ja samuti
ka teiste kohtunike tähelepanu sellele, et ei eemaldataks
liigselt kergekäeliselt mängijaid väljakult, kui vead on
kerged ja enne pole mängijaile tehtud märkusi.
HRussak
Koosoleku juhataja:
Protokollija:
Tartu "Dünamo" jalgpalli
meeskonna liikmed:
H.Luik
OZiehr.
A. Antropov
E. Mölder
A. Kilk.
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.431)

Lehekülg 10
Hokimäng 27. III Tartu "Dünamo"
ja Tartu ÜSK-i vahel lõppes ÜSK-i
võiduga 9:8.
28. III toimub mäng TARTU ÜSK-i
ja Jõgeva "Kalevi" vahel (kohtun. Reedre)
Võitja sõidab 29. III Tallinna
Tartust helistati.
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.688)

Lehekülg 26
"Kalewi" II meeskonna poolt Narwa "Kalewi"
II ja Tall. Ohwitseride Maja meeskonna
mängu suhtes. Protest lükati kohtunike
kogu poolt tagasi, kui ebaõigete ja aluseta
süüdistustega esitatud.
Võistlused möödusid tasawägisestes wõis-
tlustes, mida ka näitab tagajärjed
wõistluste tabelis.
Kohtunike kollegiumi koosseisu kuulusid
peakohtunik Sillak, Karl ja kohtunik
Leichner, Albert ning Eesti NSV riiklik
treener Krull, Georg.
Kolme meeskonda autasustati wasta-
walt koha järgi diplomiga. Samuti
võistkonna mängijaid wastawate diplo-
mitega.
Meeskonnad ja kohtunikud olid korra-
likult toitlustatud ja majutatud,
samuti VSÜ "Kalewi" Pärnu Nõukogu
staadion ettewalmistatud ja korrastatud.
KSillak
9. okt.1954a.
peakohtunik.
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.424)

Lehekülg 38
Eesti NSV
32
Põltsamaa rajooni TSN TK
Kehakultuuri- ja Spordikomitee
Vabariiklikule
Ksk. õppespordi
osakonnale.
"6" aug. 1952.
Nr. 114
Põltsamaa
Põltsamaa raj. Ksk.
teatab Teile, et ette-
nähtud karikavõistluste
mäng jalgpallis jäi ära
kuna Tartu rajooni ja Kallaste
rajoon omavahel ei mänginud
ja mõlemad meeskonnad andsid
loobumise võidu Põltsamaa
meeskonna kasuks. Järgmine
mäng toimub 10. aug. s.a Põltsamaal
SISSETULNUD
8. aug 1952a.
Nr. 3478
Põltsamaa rajooni
Kehakultuuri- ja Spordikomitee esimees