Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.153)

Lehekülg 12
7
kõik, meeste- ja naesterahvad, ning III ja IV gr.
invaliidid ühisel jõul metsa valmistusele, ja nõudsid
Verho-Kamje k/n. sekretärit, kes koosolekud oli
pidamas, ka nende peredest tööle määramist, see
aga naeris selle üle, viimaks, suure koosolejate
nõudmisel, ütles, et raionist külanõukogule nende
isikute tööle määramine keelatud on. Nad on
üksikmajap., elavad jõukalt, kuid maksud ja
kõik riigi kohustused on neil teistega võrreldes
hoopis veikesed. Millega tuleb seda seleta? Eks
seisa nad raioni O.G.P. U. armutiiva all, sest
niisugust asja tuli meie Gjusine raionis, ühes
teises k/n. läinud aastal ilmsiks. Palun auu-
väärt "Edasi" toimetust, kes alati valvel, ja
truu võitleja õige partei liini eest on, seda aga
asja vastavale kohale arutamiseks edasi anda,
aga mitte meie Gjusine raioni, sest siin töötavad
pea kõik ühe mütsi all. Palun minu nimi
saladuses hoida. Enamlise, seltsilise
tervitusega Helmi Roll.
5/XII 34.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 206
"Päästke varandust! Hei, päästa varandust;
Käige kuradile! Mart näeb und!..
Teiste varandust ei ole varastand,
Oma juures pole hirmu tund.
Noh, ja olgugi siis uni nisuke:
Mart viib hobuse ja lehma ka,
Koti kaeru ja teise nisusid,
Miskit veel, mida kätte saab.
Paneb maha ja siis ütleb teistele:
"Siin on Mart nagu seitse must.
Kes on temaga, las astub esile,
Kes on vastu las pühib eest."
Mart on elanud ja elu põlanud,
Tunneb ennast ja teisi ka.
Kui te tahate siis Mardi õlanuk
Elus tugenud on kogu maad.
Maarja mõisas pole ühtki jalatäit,
Ühte tolligi võõrast maad,
Millel Mart poleks higi valanud,
Millel Mart poleks malka saand.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.194)

Lehekülg 6
palju lihtsamaks: tuli vaid vajutada tarvilisele "nupule"
ja "moni" voolas... Voolas nagu vihmavesi tänavarennist
solgitorru. Härra Sahak vaotas "nupule" ja varsti leidis
raha ennemääratud kohtilt. Oli see ennemääraratud koht
siis politsei jaoskonnas ta enese kirjutuse laual, kodus kirja-
ümbrikkus, või mujal. Selleks kohaks osutus ka Sahaki
püksitasku, toll juhusel kui Sahak sageli restoraani
üksi kabinetis konjakut kurku kallas. Moni woolas alati
ja kõikjal.
Ega Sahakki teistest alamal tohi seista. Kas härra
Sahakki taskud pole samasügavad, kui härra Raasi taskud
või nende taskud kes komandavad Raaside üle? Iga
üks tahab elada - üks ainult all pool, teine ülal. Aga
härra Sahak ülesse ei tahagi ronida - kõrgemalt kukub
valusamalt. Sahak seda teab, kukub väga harva - aga
valusalt. Härra Sahakil on jaoskonna ülemaks küllalt
hea olla. Olgugi, et siin "nupule" vaotamisel vähem
moni voolab, aga selle eest on "nuppe" jälle rohkem.
Arv kompenseerib omaduse.
Viimastel päevadel tuli "nuppele" üsna tihti vaotada,
tuli peaga ja kätega tegutseda, et täna öösel oleks või-
nud naudida ihaldud mõnutlust. Sahak plaanitses
täna öösel oma praalimise kulminatsioon tippu
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 34
32.
Wolli (õuest): Aga ma tahtsin põhud
kotist wälja puistata.
Klaara: Aga milleks? Alles üleeila pa-
nid uued põhud sisse ja nüüd waja
juba wälja puistata! Oled sa hul-
luks läinud!
Wolli (kogeledes): Aga... Aga, see uus
kooliõpetaja ütles, et nii ilma põh-
kudeta olema parem - ei sigi-
nema kirbud ega...
Klaara (naerdes). Ha-ha-ha!
Toots (on esimesel silmapilgul piinlik
kohmetus olekus; wiimaks hakkab
naerma). Ah soo!.. Waban-
dage... Wiskasin poisiga weidi
nalja... Ja tema sõge wõttis kohe
tõeks!.
Kõik (naerawad).
Klaara (naerdes). On teine ikka üks

Lehekülg 106
Ainult arsti ennast ... 90
28.
Sergei - Ja sina saad mind armas-
tama? Sina jääd mind ootama.
Maria - Ei tea ... ma armastasin esi-
mest korda. Las möödub mää-
ratud tähtaeg, mina vaatan
ennast järele aga praegu ei luba
ma mitte midagi ... Kui veel kahe
aasta pärast on minul veel tun-
Sergei - Siis sina saad minu naiseks?
deid sinu vastu
Maria - Ja. (Läheb arsti juure): Kuid pea
meeles, et ma ei luba veel sellega.
Tänan, Aleksandr Petrovitsch
Teie päästsite teda ja mind
Bolotov - Mind pole millegi eest täna-
da, Maria ... Mina ainult täit-
sin oma arstlist kohust. Mina
ei võinud lasta minna mitte
niikaugele, et teie õitsev, terve
noor neiu, oleksite jäänud haigeks
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.214)

Lehekülg 145
Nagu lööklane ütles arvestates sellega et kula-
klus kui klass purustatud on kui mitte lõp-
pulikuld välja juuritud et kolhosidese pugenud
kulagad ja nende sabaragud ja köstrid
need on järkmised isikud: Jürgenson
Jaakob, enne kolhoosi minekud oli kaks
obust. Kolhosi mines tõi uhe varsa kol-
hosi. Jurgensonil oli 50 tesjatini õstu
maad, oli tärglise tehas ja tarvitas.
värast jaudu selle peale ja olid sula-
sed iga aasta, Stepan Sirgunore oli viis
aastad järsku sulane, iga aasta oli tutru-
kud. Ta et seda uskuda on sellega ühes
sbravka. Peale selle oli sv-oseri külas
köstrisd ja Leritas labsi.
Wõtame järgmise kulaka Surm A. kel
oli tärglise tehas kus tarvitas võrast
töö jõudu ja iga aasta olid sulased
80 tessetini oli õstu maad, sõitis kolm
obust ees.
Wälja Elena kel oli 50 tessetini ostu maad
tärglise tehas iga aasta olid sulased.
Alasi Miina kel oli 40 tessetini õstu mad.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.153)

Lehekülg 59
Kui tuleb sükisel minu poole
einte järele aga selsawet wiis
einad ära ja ei maksnud waew
tasu ainult ütles Storusele et
ütle Tikule, et kui tuleb Selsawe
ti Siis rehkendame ära
mind kutsuti Selsaweti otina
wremna naloki perast ütelti
kas maksad otina wremena nalok
ära ja wõtat karja kaswatus
plani wastu mina ütelsin seltsi
mees.Pretsetatel kuitas mina wõin
plaani wastu wõtta kui mul ei
ole ühteki looma lehma müisin
sükisel esimiste nalokide peale
ära kaks wiimast lammast
warastide ära warastele
mõistis rahwa kohus kuus
kuud töötata riiki heaks
ja 500. rubla riiki heaks
ja mulle 150 rubla lammas
eest wälja maksta.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.198)

Lehekülg 7
5
Et tõusvat revolutsioonilist töölis liikumist
tagasi hoida, selleks kodanlus kodanlus kõige
pealt kägistab ajakirjandust, kui klassi-
võitluse kõige teravamat sõjariista ja
kollektiivset organisaatori. Nii näituseks
suluti "Tallinna Tööline" tööliste võitlus-
püha 1. mai eel, just siis, kui 8 leheküljelist
ne mai nummer trükikojas parajasti ma-
sinasse oli läinud. Mai-numbri ladu
hävitati ära trükikojas ning konfiskeeriti
valmistrükitud leheosa. Samuti lasti kaitsepo-
litseis juuresolekul laupäevase numbri
ladu "Tahe" trükikojas segamini peksta.
"Tööliste keldris" pandi toime põhjalik puis-
tamine ning viidi ligi kõik toimetus-tallituse
materjaalid ja raamatud. See järjekordne töölis-
te lehe ristilöömine on ainult üks lüli
selle surveaheles, mis ka Eesti tõusikkodan-
lus köidab töörahvast käsist ja jalust. Eesti
tõusik ei võinud talitada teisiti. Hambaid
kirestades aimas ta, et 1922 a esimine mai
tuleb suurem ja jõurikam endistest, kogudes
punaste võitlus-lippude alla kümned tuhanded
töölised. Kägistades töörahva ühise väerinna
häälekandja, taheti halvata kihutustööd töölis-
te võitluspüha pühitsemiseks ja jalust maha
materdada esimene mai. Et oleks võind
tulla ning hirvitades näidata näpuga:
ennenäe seda käputäit töölisi punaste
lippude all
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 33
31.
ümbritsewates kolhoosides. Jõud on
meil wärsked, uued - arwame, et
wõime tänawu paljugi ära teha.
Sest tänapäew on ju põhiloosun-
giks - muuta kolhoosnikud jõukaks
ja kolhoosid enamlisteks, aga ilma
kolhoosnikkude kultuurse elu ümber-
korralduseta on see mõtetu. Meie,
kooliõpetajade kollektiivi eel, kerkib
sel alal suur ülesanne...
Toots: See tähendab, wabal ajal, peale
tundide ?.. Ühiskonnatöö näol?
Filip: Ja-jah! Meil on siin oma ameti-
ühing. Töötawad näite, laulu, poliit
ja teised ringid...
Toots: Arusaadav, arusaadaw!
Klaara (aknast wälja karjudes). Kuule
Wolli, mis sa sellest aluskotist
seal mööda õue lohistad?
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.153)

Lehekülg 114
teisele üle anda selle pääle vaatamata,
et ma aasta-aastalt selle maa
päele palvekirja sisse olen andnud ja
arendeerind teda - nüüd jääti mi-
nev aasta veel kõik, aga tänavu ei
tea kas jäätakse see küntudki maa
tükk.
Ja teiseks kas võib kohalik sovet
anda minu maatüki sell aastal kel-
legilegi teisele kui mul oli minev
aasta senna külvatud ristikhein
Palun kirjalikult selgitada
mulle seda seisukorda järgmise
adressi:
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.219)

Lehekülg 45
11/X - 37 a.
19/X - 37
Austatud "Edasi" toimetus.
Nr 20.
Saadame siinjuures materjali Kanisovo
olude kohta teile tutvumiseks. Õhk Kanisovo
koolis on väga paks. Sipsakas ja Paulmann
talitavad igas asjas eht. bürokraatidena. Kogu
nende tegevuse kohta andsid õpetajad ühise
juba augustis ühigs 27 leheküljelise teadaande
NKVD-le sisse. Alla kirjutas 6 õpetajat.
Sellele tagant-järele läks veel 24 lehekülge.
Materjal on põhjalik ja väga tugev.
Aga miskipärast venib asja selgumine
kole pikkamisi. Seni kui siin mingit
selgust tuleb, võib tagakiusamise ja skloka
lehasse ära lämbuda.
Kas "Edasi" toimetus ei võtaks vaevaks
siia kirjutada nõu anda, mis siin õieti teha
tuleks? NKVD-l oleks vaja lähemaid andmeid
Paulmanni ja Sipsaka kohta. Seni on teada,
et Paulmann on ka kulak-kaupmehe tütar,
Paulmann aga seda kategooriliselt salgab.
Uue harosakonna juhataja on kõva Paulmanni-
Sipsaka kaitsja ja paistab olevat ise ka
kahjur. Kuid ainult Paulmanni ja Sipsaka
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.198)

Lehekülg 32
Ja vähe aja vaikimise järele jatkas
ta tasem:
- Seni ajani küll... kuule Andres,
seni ajani, ma ütlen, et olin noh,
looder, tunnistan. No ega ma edas-
pidi enam... Mull on läbi, Villem,
usu!.. Näed isegi, ma juba püüan
nüüd. Tahaks kuulda, et kõiki
meie tööd kiidetaks. Mina enne ei
jäta!..-
Ed Esta
27.III.34.
Leningrad.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 168
5 VI 37
N 885
1937. V 25
Palun väljaandja välismaatööliste
laseks.
Kirjastusühisust Ns.G. et järgmise
väärnähtuse "Edasisse".
kirjutaja n.s. H. Tall.
varjunimi Komonoorlane.
Trotsistlik hirvitamine küla
Kooperatiivide üle
Ülem-Bulanka Külakoperatiiv (Krasnojarski krais
Karatosi raioonis valitseb bürokraatlik kord
poe pravlenjas Esimees sm. Nimps Kaarel on väga
endapoolekiskumisega ja kelmustükkidega
hakkama saanud
Enne kolhoosi astudes müüs ära era turul oma
paari hobuseid ning tarvisminevad põllutööriistad
Sm Nimps astus selleks kolhoosi, et oma üksikmaja
pidamist riikliku maksu eest. varjata
Tegelikult tema kui mitte kirjaoskaja ei hakanud
kolhoosis tööle, ja see on kõige imelium, et Nimpsi
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 169
1. Sissejuhatuse lehekülg.
Siin nad seisavad, minu naabrid,
Naaber Jüri ja naaber Mart.
Kirjanikule mängukaardid
Aga minule kaaslasi paar.
Võite küsida Jürilt ehk Mardilt
Kuidas käisime ududes, soos,
Puhkust tundsime suitsenud parsil,
Koldel keetsime körti koos.
Võite küsida, kuidas tondid
Öösel hiilisid hinge ja reit...
Kõhnad naised kui nahk ja kondid
pärast joominguid riidlesid meid.
Ennast vedades karvust ja kõrvust
porimülkast me päästsime pää
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 88
Äkkitselt waatab Hugu lamawate
kehade poole ja jääb ehmatanult seisu.
Ta silmab lamawad kellede pead
paistawad tume punase werega üle
walatud samuti rind ja märkab
were oja woodi ees mis ulatab kuni
seinani.
"Tapetud!" kõlab järskune hüüe
poisi suust ja tormab toast wälja.
Ruttu awab hobuse hüpab selga ja
kihutab suure ajamisega kodu poole.
Kodu jõudes laseb hobuse õue lahti
ja kiirelt jookseb tuppa, käib ehmu-
nult tuba mööda ilma et sõna rää-
kida saaks.
Pererahwas näewad poisi ehmumist
hakkawad pärima, milles asi seisab!
Mõne minuti pärast saab ta häda-
waewalt sõnad öeldud.
"We-etka o-o-n ta-apetud" lausub
poiss kogeledes.
"Kuidas, tapetud", päriwad teised.
„Wo-o-odi-s o-on kõik ta-a petud".
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.219)

Lehekülg 6
Polna MTJaam ei wõitle
kiire wiljakoristuse eest.
Wäärtnähtused mis kewatesel külwihoogtöös
ete tulid Polno MTJ ei wõtnud arwese
mille perast koristuse hoogtöö algul
suured wöörtnähtused, ette tulewad.
Kolhoos "Doprushino" Korski Pogowi kn
Utornik" Роlna külanõukogus
kus rukki põllud on wälja eraltadud.
No 3
kompainiga koristuseks, kust pole
kompain remonteeritud ja traktorid
nisama, kuit rukkis jo tõu wili
pudeneb Tänawu kuud kõik
põllutööd hein, rukkus, lina
ühe korrogo käsil nõuab kolhoosetel
palju tööjoudu, kuit siin peaks
Suurt osa mängima MTJ
pannes kõik massinad tööle
Kuit MTJ juhatus akkab
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.172)

Lehekülg 25
Kirjandusringi jaoks ja üldse eestikeelset
kirjandust ei muretseda, isegi rahvusdemok
ratismi paljastavad kirjandust ei ole, vaa-
tamata et seda juba võimalik 1932a.
suvest saadik saada trükist ilmunult oli.
Nähtavasti lõhnab siin rahvusdemokratis-
mi järele asi.
Eestikeelse kirjanduse nimekiri mida
osta vaja, samuti ajakirjade tellimiseks,
anti rahvusnurga poolt sisse juba pool
kuud tagasi, kuid ostmist ei ole, vabandakse
mitte rahapuudusega, et küll ostame kui
raha saame.
Internatsionaalse kasvatustöö kohta seletab
Külaots, et ei tea kollektiivi büroos pole
veel selle kohta otsustatud ja ega enne mida-
gi teha pole vaja, kui sealt juhtnöörid tu-
levad, sellega asudes internatsionaalne
kasvatus töö saboteerimisele, täiesti soho-
vinistliselt ja ühtlasi omaselt rahvusde-
mokraatidele.
"Edasi" usuvastasel leheküljel ilmunud
kirjatüki kohta "Usuvastase töö puudu-
sed ja oportunistline suhtumine
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.198)

Lehekülg 13
11
poole tormavale lagunenud ratastega ning
murtud telgedega riigivedurile aina auru
juure nähes eesseisvat kuristiku virutati
kõige esimisena kaupadele tollide
näol lisa juurde, sellega tõsteti elukalli-
dust. Sellele lisaks lõpetas tühjaks pum-
batud riigikassa igasuguse krediitide and-
mise, mille tagajärjeks praegu kestev
ettevõtete pankrotti jäämine, sest need
ettevõtted võisid Eestis nüüd valitseva
riiklise korra juures ainult riigi toetusel
tegutseda. Sellega anti endisele töötatööliste
armeele veel tubli reserv lisaks.
Teades marga paratamata langemist andsid
härrad talle ise veel rusikahoobi kula
kuklasse ning põlvega paar müksu takka
ka Mark seoti niipalju kui see puutub
riigi laenudesse ja ärilepingutesse- kulla alu-
sele, kus juures teda börsel noteeritakse (hinda-
mine välisriikide rahas) aluseta (fiktiivne)
numbriga Tagajärjeks on marga langemine, mis
päris katastrofilise iseloomu on võtnud.
Ametlikult on mark viimastel päevadel
langenud ligemale ühe kümmendiku võrra
see tähendab tegelikult seda, et tööline kes
mõni nädal tagasi sai 5000 marka kuus,
saab nüüd 4500 marka. Kuid see on ainult
härrade ametliku, nagu tähendasime kurssi
järele, millel igasugune reaalne alus puudub.
Tegelikus elus on marga langemine märksa
suurem ning jätkub iga päevaga mõnede
kaupade hinnad on viimasel ajal üle 15 pr-
otsendi tõusnud. Kuid härrade meelest on
kuristik- lõpulik kokkuvarisemine vist veel
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.213)

Lehekülg 85
1933 aasta sügisel saadeti Oblasti Har.
osakonna poolt Luuküla-K.S. Kooli juha-
tajaks sl. Märnik Wa. Õpilased, kui ka
lastevanemad lootsid koolitöö paranemist
uue ja tugevama jõu tööle hakkamisel.
Koolitöö paranemist võis aga näha
kui 1934 a. algul suri kooli lehm. 1934 a.
sügisel, õppetöö algul võttis Männik,
väljasaadetud kulaku poja Kamenik
oskari Juh. kooli puutöö instruktoriks
1) kellega tal intiim vahekord oli / Ka.
meniku lohaka töö tagajärjel põles 25 dets.
1934 aastal Luuküla mjt. keskooli hoo-
ne maha.
Oblasti kohus oma väljasõidul 8-10 april-
Männikule
lil karistas sel puhul 6 kuulise sunni-
tööga ja kaheks aastaks vastutavalt
töölt tagandata. Männik aga töötas
peale seda otsust ikkagi Luuküla m/t
keskooli direktorina - endiselt loha-
kalt. Kooli maa harimine jäi hiljaks.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 3
22.V.36
Kärbes
3.
Ma olen väga närviline inimene.
Kui ma, ütleme, laupäeva õhtul poolt
pudelit südame alla ei saa, muutun ma
väga närviliseks.
Ma võin isegi kedagi siis lüüagi. Olgu
see siis naine või ämm, ega ma sellest
väga ei hooli.
See on närvide viga. Nad on mul nagu
näha väga haiged. Iseäranis see närv,
mis mu kätt liigutab, kui naine, ämm
või poeg lähedal juhtub olema.
See
Palusin kolhoosi juhatust, et ta mind
kurorti saadaks seda käe närvi arstima.
Ei saadetud. Pole vajagi. Saan ilma
kurorditagi. Mulle on see
ükskõik.
Et ma väga närviline inimene olen, sel-
lepärast on mul palju pahandusi olnud.
Mõnikord niisuguse tühise asja pärast, et

Lehekülg 113
- Viisteist hektaari. Homme öösel kün-
nan rohkem - arutas noormees.
III.
Staniitsa on kaunistatud punaste lippude-
ga, nagu kevadel stepp tulpidega.
Ehkki on juba septembrikuu, kuid
siiski paistab päike soojasti. Helesinises
õhumeres pole ühtegi pilveraasukest.
Suwise kuivanud purjaka asemel kaunis-
tab steppi noor sammetine rohi, mis
on sirgunud sügiseste vihmade abil.
Kolhoosi eestseisuse ees on palju rahvast.
Mängivad lõõtspillid, balalaikad. Tantsi-
takse, kilgatakse. Terve staniitsa on
koos. Kõik kasakad on tuliuutes vor-
mides. Siin seisavad reas nende
kiirejalgsed hobused kaelasid rõngas
hoides ja uhkelt hirnudes.
Siin on poisikesed, kelledel ainult
paljad ninad suurte "papahade"
alt välja vahivad. Siin on hästi
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.214)

Lehekülg 111
Seretka rajonis; Lukülä nõugogu
Salna Küläst Salna Oskar
Trükieda Etasihe
Salna külä endine kulak ja varempane
pikuland ja varempane spijon kes pidi vallge
esdiga surd sided ja kes ole nägagu litu ärä
müja Salna Oskar ja isa temal ole varep jupa
väselkahe ärä satedu olle et tema ole spijon
vallge estiiga sele peräst ole ära satetu ja
piti surd piguländi 1919-20 astani ja nipaljukui
kui Hapese tapsiva punavaelise ärä Selna Oskar
praegu on nisugene kulag kui ige ei kasvata
sigaki ja on kehvikupale vidie hajaala ja vatage
kes om vel kohtwa kehvikide kinni oma igeal
nagu kulakline kllas kes lähep kahasite
orkaniserimist sele perast ei olegi salna külas
kolhosi et tütap kulakline kllas vel kõvaste
nagu Salna Oskar tarvis kirempas koras
ära ligviderida kipeus ja ajata valalit pähä
ärä sada tüdap vel napri küläega et ärä
mine kahasi et kahasin om halv ellis
ja lõhup metsa plani ja kulanõugoku võte vastusel
sant trahvi j aga mitagi selest ei hali ja iga
i taidnud plani ära et sellega meje lõhume
tõige vijeasta plani ja akiterip napri Kotaniku
ka vel et ärä mine mõtsa meje lõhume
tõise vijeasta plani mis on nähtu ete vatage
kui meie nisugesi isikit ärä ei ligviteri
sis on mejet tajeste kulagline mõju jalale
sejatut teise vijeasta planis tarvis on
ärä ligviterita anagu Salna Oskar kirema
koras Kirjudaja on oma Teie valvepult. Mäki
Juulus
29/III 33 astal
Juulus Mägi

Lehekülg 146
maad ja reentis 30-60 tessetinini maad,
6 töö obusd kolm sälgu kaks täkku.
Iga aasta oli sulased ja mõnel aastal
veel kaks, ja veel tütrukud, spekuleris
metsaga, raijusivad salvused ja müüsid
maha, tegid püssi latisid tsaari valitsuse
ajal ja rentisivad veskita 21-22 aastal.
Alasi juhan kes tarvitas võrast jõudu
20-27 aastani, kus töötas Steban Sirgunov
kaks aastad ja jäi ilma palgata. Stepan
piti kohtu teel seda taga nõutma.
1 tessetini prossa mis küla isigud stepanile
maha tegid, selle Alasi Juhan omandas
omale. oli veski rentnik 21-22a.
Teisesd oli enne kolhosi kolm obusd kaks
vangri, tarantasi, trossga, karmavoni ja
saani müüs maha ja siis astus palja
käppadega kolhoosi.
Kodanik Sillang Georg kes on Valges
eestis kaind valges väes on teninud.
Enne eesti minekud kodanik Sillang
varjas punaväe kamisari tapajaid ja va-
rastas Papabovgi villa vabrikust kaks puuda
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.154)

Lehekülg 120
olin kogu aja udarnik ja täitsin oma normad. Nüüd olen Isa pärast
nihukses seisukoras et ei tea mis peab peale akkama. Sõitsin mina Leeringraad
(Ha Tüdrugas дрисгоъ) kirjutasin palwe kirja ja viisin sinna nemad ei akand
palvekirja lugemagi kusisivad minu käest suu sõnaga kas sinu Isa on ilma
äle õikuseta mina võstanu et on jah. Nii kui ütlesin et on ja enam ei akanud
nemad minuga rääkimagi. Mina küsisin et kirjutage minu palve kirja peale,
miks teje mulle ei taha passi anda. Et siis võin mina etasi minna asia kaebam-
a. Mina lugesin kül lehest kus seltsimees (Stalin) kirjutab et poeg ega tütar ei sa
Vasta isa eest. Palun Edasi toimetust vastata mulle selle küsimuse peale
kuhu pean mina pöörduma sele asja pärast. Palun vastata kirja läbi kui
võimalik on. ehk ka lehe kaudu.
Siirman
Wastata selle adresi peale
adres Lok. Краспиверидази
7/V 36.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.214)

Lehekülg 147
lõngu. Siis ei saanud kodanik Silang parada
kui pidi sõitma eesti. Eestist tagasi tules ei
võinud Sillang oma asunduses elada, siis
algas ligviterimine kulaka kui klassi ja
tema pidi põgenema selle eest svetloe-oseri
kolhosi, kus teda ei teatagse. Kodanik Silang
pilus oma varantuse ühiskondlustamise
eest kõrvale. Warjas kulaka vara ja teda
enast, vana Weimani, kes on ligviteritud
kui klass. Näituseks varjas: masina rihma
mida müüs kolhosi ligetele kakskümmend
üle rubla meeter, kaherautase püssi mis maksab
500-600 rubla, aami müüs kolhosi
kellest sai 40 rubla. Tisertiir punaväest.
Alasi Aati. Joosepi poeg, kes likviteris
oma majapitamise enne kolhosi mineku
oli temal kolm obusd, kaks neist oli
täkku orlovskoi poroda.
Esimise täkku müüs nasakina sai
600 rubla, teisest sai 900 rubla, mis müüs
kõike ragentusega Silenei sowhosi.
Pritska kahe ratane vanger need kõik
müüs enne kolhoosi minekud ära ja
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.154)

Lehekülg 18
5/II 36a
Küsimus juristile?
N 165/66 -
Kas võib kolhosi juhataja pitata kolhosnikul 7/ii 36
krami kini mis tuli töö päewate peale,
naku esimärgiks minul piab krami kini ei
ana kätte mina olen üksik töö jõuline talus
lesk naine lapseka, on minul tehtut tööd kolhosis
150 tööpäeva, ja nüid teiset kolhosnikut said omat
kramit kätte ja minule ei anta. Seletap kolhosi
juhataja miks sina ei käinut sügisel kolm nätalat
tööl selepärast ei ana sinule kedaki,
palun siis nõuanda mis mina pean tegema?
kas wõin mina nõuta oma töö päewate est ketaki
wõi pean ilma jäma selest tööwaevast.
Palun veel siis olge head ja antke
minule nõu ja vastus kirjateel koju
ei mitte lehes.
J. Puusepp.
Atres
Satke wastus kirj vöi
ilma markita küll mina
wälja ostan
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 18
16.
Teie päralt jääb see tuba. Muidugi,
olete teelt wäsinud?
Toots: Eks ta n'd kuluks ära kah! Sai
ikka seal wintserdada küll - kohe mehe
moodi
Klaara: Ma saadan koiku pukid ja lauad
wennasega siia. Esialgu peate selleiga
leppima. Kui midagi wajate, siis pöö-
rake minu poole. Minu tuba asub siin
Samas kõrwal - kalidori otsas.
Toots: Wäga rõõmustaw, wäga rõõmustaw!
Ärge aga minu pärast nii muretsege
Küll me sellega toime saame!
Klaara (ära parempoolsest uksest)
Toots (istub sumadani otsa mõttes).
Pagana mugaw plika teine! Mul
jäi kohe keel kurgu lae külge kinni
kui rääkima hakkasin. Tahtsin küll
kindel ja külmawereline olla aga -
ei saa!
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.218)

Lehekülg 65
vennaga. Seesama Vagistrem ühes
Naiste komitee sekretariga Vagestremi pool
sööti igasugust kaebluse materiali minu
peale. Mida kooli noore koosolek tõendab,
Kui mina kuulsin et Vagistremi isa
kui optant valge-Eesti käsik istub ja Vagestremi
ametest tagandasin, siis alles raiooni
komitee oli sunnitud Vajestremi välja heitma
Noorteühingust. Nüül see sama Vagistrem
ühes noorte komitee sekretaniga katsub mind
tõrvata. Peale selle Vagistrem on sidemes
kellegagi Uudekülaga kes ka musta minuvikuga
on ja pragaltki Vagistremiga ühes töetavad ja
terve rida teisi kellega sidemed on. Siis tehti
minu peale Uudekila allkirjaga paler, et
mina olla õppimise ajal teda Uudeküla
soovitanud Palvade gr-sse, muidugi
minu nimi on puhas ja peab sellest
ka jääma. Sest seltsimehed ei või keegi
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.172)

Lehekülg 5
2) söögid mis valmistatakse on valmistuse taga-
järjel alaväärtuslised (halva maitsega ja
pool keetmatud, iseäranis pudru ja mõnikord
supp) missugune nähtus tervishoidlisest seisu-
kohast täiesti lubamata. Alaline korduv näh-
tus on, et õppurid jääb ilma söömata toidu-
puudusel. Hommikul ja samuti ka õhtutel; kes
viimasena sööma lähevad jäävad ilma söögita,
ehk saavad ainult jätiseid.
Kuid mis on need põhjused, mis sarnast asja-
olu korduda lubavad. Kohalik administraa-
tor Kaderov mängib onupoja poliitikat, koos
söögimaja juhatajaga, korraldavad "sõpuse
sööminguid" ja lastakse asja minna nii, et see
endale kasulik, kuid mitte õppurkonnale.
Enese sagotahvka peale ei ole tähelepanu pööra-
tud, et lisaprodukte juurde osta ja sellega õppur-
konna ühistoitlust parandada. Vaid vaadatakse
täiesti oportunistlise isevoolu seisukohalt selle-
peale ja "arvatakse, et seda vaja ei ole."
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 235
Ainult pildil mägi
Juss neid omal a'al.
Ja siis ülged, vaalgi
Jussist möödusid
Juss nüüd otsis laagrit,
seda, kus on Schmidt.
Aga all on tuisud
vastas jäine tuul.
Lennuk hõljul tuigub,
kukub, nagu kuul.
Jälle tõuseb, kiirleb.
Midagi ei näe.
Maru jäätab tiibu,
valutavad käed.
Pead surub mõte
nagu raudne lint:
kuidas jõuda rutem,
sinna, kus on Schmidt.
Tuisud, tuisud, tuisud,
vastas jäine tuul.
Lennuk hõljub, tuigub,
kukub, nagu kuul.
Aga Juss on osav,
Juss ei heida meelt.
Lipukene roosa
nähtus järsku eel.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.153)

Lehekülg 102
Vastus
14/III.35 г
10/II 35 aastal
181/11.III.35 г.
55
Küsimus
Mina Jaan Anijärw
olen üksik majapidaja
71 aasta wana naine on
61 aasta olen praegu
täielikult terwisest
wäega wigane paistetus
tõbi neerut on wigaset.
on kõik tohri poolt
tunnistatu ta töö
tegemine on wäega
kehwa ajuti paistetas
kõik ihu kere ei wõi tööd
sugugi teha naine on ka
wigan küljo kont on
lahti murtunut ei wõi
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.219)

Lehekülg 8
Pea igast ajalehest wõib lugeda
Polna ente jaama tööstust.
Siin ei pea ka meil kolhoos waikima. Ka meil
on tehtut metska lebing näiduseks mööda lõid
tööst. Kesa peab ente kündma, 50 ha, aga on
tehtud 30 ha teist korda künda 50 ha on
tehtud 8 ha. rukkid pidi kobestama 30 ha
aga pole tehtud mitte midagi. On küll
kombaini nabri kolhoosis ja tööda juba ühesa
päewa seal. ühesa päewaga niidis pungd 9 ha ära
nii et meil pole loota enama rukkilekombaini,
waid tuleb waatata kuidas etaspiti ta oma
Lebingut täidab.
minu sew arwades kui sm. teregtor Poirwoi
Edaspidi ka nii moodi juhib, siis pole lootust
sest ilma ette walmistamata järel waatuseta
ja ilma liigmeteda traktorid kombainid ja
Liina kitkiistad. Oli kui inimene ilma
söömad, punnib wastu ei taha tööle püüma
meil kolhoosis on küla nõgogus kõike
suurem plaani külvis, ja ka ute jõund
Lebing. Aga pale siin kolhoosis weel utest
tragtori ega ka Agranomi keegi näinud,
ehk küll 2 kuud remonteeridi kohte traktori
meie kolhoosis, õigem öelda ei sa öelta
et see remonteerimine oli, waid oli nagu
Mihanugude pool puhkust. Kes iga windi
järele anduga joama tõidsid kui tuli
kürmet liiged waja siis pidi nimelt 10 korda
kaima
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 54
Meie laul.
Ilusal kruusasel teel.
Kõlab meie laulu hääl
Päike ilusasti paistab
Laul meil rõõmu annab.
Ilusal kruusasel teil
Kõlab meie laulu hääl
Poisid ja ka tütarlapsed
On kõik kooli õppurid
Ilusal kruusasel teel
Kõlab meie laulu keel hääl
Lapsed koolist lahewad
Sammud nendel tugewad.
Ilusal kruusasel teel
Kõlab meie laulu hääl
Lapsed käiwad koolis
rõõmsaste marssides.
Ilusal kruusasel teel
Kõlab meie laulu hääl

Lehekülg 175
4. Välispoliitika lehekülg
Kuid, et elu ei muutuses vanaks,
Noh, ja lihtsaks kui pastlajälg,
Olid naabritel omad kanad,
Omad vasikad, põrsad, sälg.
Ole lahke ja tee kindlaks
Põrsapojale, kus on piir!
Siia-sinna ja saba vinna,
Aiaauku ja ilm prii.
Aga ilmas pea ikka silmas,
Aia taga on võõras maa,
Mida ühele võib anda ilma,
Teine raha eest kah ei saa.
Aga ilmas pea veel silmas,
Naabril kartul on kah maas.
Põrsal muidugi, kuhu silmad
sinna kärsake torkab kaa.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 146
15.
ei julgend enda juurte peita - parunit!
Aga ülestõus sai toorelt maha surutud,
ojadena nõrgus töölis-weri mätta...
Mitmekesi taganedes oli surutud
ühte õuna aeda Wilk, kus langes kätte.-
Weel samal öösel lajas Kassiraipest kogupauk
ja andis Krooti hoovi-koeral põhjust hulguda...
Ent teisel päewal seisis ajalehtis: - Leiti jõuk,
wist tapet kakkelusel - waja kõrtse sulguda. -
... Lamas näoga munakivel, ümber were ring-
sõrmedeta käsi paistis pori seest...
(Käest ma tundsin ära Aadu).. Tuli Krootki, ning
ütles süngelt: "Homo-homini lupus est 16) !"
XI.
Maale "korra" seadeks ihus mõeka tank...
- Hirmund doktorille sõbrad linnas kortli leidsid.
Kassiraipe kolis mingi usu-lahk -
pesunaine.- Meeta olla nende "püha neitsi..."
16) Homo-homini lupus est - Ladina keeles - Inimene on inimese
hunt.
aut.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.174)

Lehekülg 34
karwupidi kokku põrkanud, mõtlesin
mina ja tähelepanemata astusin koos-
oleku ruumi. Keegi esitaga, nagu
ma pärast teada sain, maa osakonna
kaadrite ülem, põrutus rusaga
laua wastu, pühitäie teadaandeid
käes hoides. "Siin, waadake on
mittu teadaannet õpetajate poolt,
kes tahawad ära minna, aga põhju-
sed, kus on põhjused, tooge mulle
faktid. (Mis faktisi sa weel nõuad,
neid on juba liiga palju, mõtlesin
mina )"Siin on mingisugune gruppee
rimine. Juba neli teadaannet.
Mina ka annan teadaande, ja
mina ka, ja mina. hüüdsid
õpetajad kohtadelt. Wõimata on
töötada. Mingisugust kritikad ei
wõi olla, peab direktori despotismile
ja lohakusele allume ja waikima,
meil seda ei wõi, oleme ju
Nõukogude õpetajad!“ Wait olge,
ütles maakonna esitaja. Kas teate
ka et mu kes ma olen? Minu
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 104
Bolotov - Sellepärast, et ta on haige. 26. 88
Teie võite isegi arusaada millega ... mina
ei võinud lasta seda sündida, et
ta oleks teile ka haigust teile ka
suguhaigust edasi annud.
Maria - (katab näo kinni): Kui hirmus
kui hirmus!
Sergei - Aleksandr Petrovitsch, Maria..
Kas te võite minule seda andeks
anda?
Bolotov - Ma võin teile seda andestada
haav on tühine... ta on midagi
sarnane sellele, mida tunneb Maria.
Tatjaana - (Lõpetades sidumist): Sorjuschna
Sorjuschka minu vaene Sorjuschna.
Maria - Kui raske... Sergei on haige...
haige.
Sergei - Saa ometi aru, et see võib
ju igaühega juhtuda. Mina armas-
tan sind, kuni sinu nägemiseni
mina kedagi ei armastanud.
Mina arstin ennast... oota aasta
kaks... seni kui ma end välja
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.172)

Lehekülg 93
307
60
noorte kollektiiwi "Onu poja politika."
Oblasti nõukogude partei kooli noorte kollektiiwis
walitseb "onupojapolitiklikus" noortedistsipliini rikujate
vastu. Repson Anna kellele noorteühinglaste peale
surumisel noortekollektiiwis selle eest wali noomitus
anti, et ta maale tööle minna ei lubanud, noorte
pileti lubas ennem käest ära wisata, kui maale minna.
Hoolealuses kolhoosis "Edasis" olevat kahjuritööd warjas
(millest eelmine kord kirjutasin) Parteisse astumiseks
wale rekomandatsia noortekollektiiwi sekretäri Nikiferowalt
sai, teiste õppuritele selgeks püüdis teha, et Leninil hauas
habe ja küüned kasvavad ja et see üldse Lenin ei ole, waid
üks vana venemees, kuid Lenin on wäljamaal põranda
all tööl. Kuid üld noorte pleenumil seletas kollektiwi
sekretär Nikiferowa, et Repsonile on noomitus antud
ja et tal süüks on noorte pileti ära wiskamine ja
wale rekomendatsia esitamine parteisse kanditaadiks astumisel
(kuid partei kanditaadiks wastu pole wõetud) ja kõik see
on mõtlemata tegu tema poolt. Teised noorte ühingu-
liikmed ajawad isiklikku jonni, Repsoniga, et tuleb
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 67
Oudova 31IX - 35.a.
Sm. Treim!
Asusin "Leekide" levitamisele - üle
võtsin kaks tellimist juba vastu kuni aasta
lõpuni. 1 oktoobrist alates täidan "Leekide"
tellimise alal sojuspetskati poolt antud
kontroll arvud.
Sinu, kui toimetaja kohus on kindlustada
seda, et "Leegid" hakaks korralikult ilmuma
ja oleks lugejatele huvitavad, siis alates
1 jaanuarist 35.a oleks oleks lugejad "Leekisid"
otsinud peerutulega.
Oleks hea, kui sa "Edasisse" kirjutaks ühe
50 realise sõnumi, mis "Leegid" lugejatele
tulevikus annavad - mina oleks selle sõnumi
"Oudova Kolhoosnikuks" avaldanud ja siis oleks
organiseerinud hulgalise "Leekide" tellimiskaugtöö
liikittümise Oudova raioonis.
Saatan luuletuse "Meie rõõm" - võite
parandatult, kui muidu ei kõlba "Leekidesse"
mahutada.
sm. tervitusega: Ed. Veske
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.153)

Lehekülg 30
seto tult Siis latasin jälle kinkiseppä ja räkkisin
jälle juristille ja juristika käisin prokurolil ja proku-
rõr ütles, et 3me päivõ joksul kui raioni pritsetaatel ei
te miski siis lasemme asja kohtu Aka jälle pole kuulta
ketaki Mina saan et aru et minule piap api otsima
teisest kohast Aka se on suur vika kui mina ei muista
vene keelt. Kohus oli ja 1933 astal 13 oktooperil.
siis sel sovetti on üle aasta jukertant asja kinni
ja vent kiittõs et me tema maksap sel sovetti
pritsetateli kinni ja mina ei sa ketaki ja asi
näittap seda. Palu teit olke heat antke nõu mis mina
pian tekema ja palun kirja kautu ei mitte lehe koutu
palun ruttu vastust
Minu aatres
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.154)

Lehekülg 26
Awtobiografia
Mina Soo Albert Johanni poeg
olen sündinud 1906 aastal 27 juunil
Eestis Wiljandi maak. Kabala wallas
Rassi külas Sepa pojana. 1905 aasta
Rewolutsiooni puhul isa oli sunnitud
tsaari jälgimise eest ära põgenema
ja tema asus elanud Leningraadi
ablastisse Moloskowitsa ligidale
kuhugi mõisa sepaks, 1908 aastal
meie emaga järgnesime temale Leni-
ngraadi oblasti siis tema (isa) töötas
Nesnowo mõisniku juures sepana
(Kotlõ juures) 1912 aastal isa läks
uue koha peale sepaks nimelt wana-
aadress oli järgmine. Temperpadekud
Чуберний Ребурекый шеъ сликиски
la noemb gipessed kokonibo. Kus
ta töötas Vraunenbaumi herzogi
metsamõisas sepana. 9 aastaselt ma
astusin seal küla kooli kus õpisin
neli talwet, 1919 aastal mai kuul
sai isa kodus ära tapetud
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 73
Naine vahva jälle leidus
öösel pimeduse peidus
Rootsi Anna kõiki valvab
Vargaid püssitulel salvab.
Ehitus au edu keerus
Tööstus tõuseb igas aarus
Kõlab rinnust rõõmus kõlab hüüd:
Tee on lahti meile nüüd!
Lydia Jaanson
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.205)

Lehekülg 214
Weel täna päew ei sa me ilma läbi.
kust tulewad need ekskawatorid ja Marianid?
Meil siingi töötawad nii "Sauderganid" kui "Rustonid."
Ja wana Kuper ise ka Ameerikast on tulnud.
Kas sellest täna oled juba Kuulnud?
Ford Fordi järel, - tolm käib üle pea!
Sa sõber oma mütsi parempoole sea
Näe sellel "daamil" hoopis wiltu kübar pääs.
Ja weel kui imeline päewawari käes!
Mis paksud tallad teistel, ise milljonärid.
Ja wahi, pükste asemel neil pikkad sukka, säered.
Käi eemal loll, ei tunne sina moodi...
Bankett pea algas, saalis söödi, joodi
Ja uhked "daamid" kutsusiwad laste karja,
Kes olid tulnud aeda, puude warja.
Üks pakkus wäikse poisikesel raha.
Poiss wastas uhkelt: raha ma ei taha!
Ja pani käed siis püksitasku ruttu.
Ja algas teiste lastega uut juttu.
See näis küll daamile wist paha,
Et oli pakkund poisikesel raha.
Sääl wõeti lapsi üles tehti nalja...
üks haaaus sülle lapsukese palja
Ja pani kaela peale istmua.
Sääl teisi kogus ümber waatamas.
Ja lõbust pilti wõeti üles.
Üks kaelas, teine kolmas süles.
Dnepropetrowski algas peagi sõit.
See oli meil diplomatiline wõit.
Sääl kaldal paremal uut ehitati instituuti.
kord õhtul nägi Leenit Ruudi
Ja kutsus teda uuest õppima.
Et teadust saada, sääl peab wõitlema.
mul omal oli korraks tuju paha.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.153)

Lehekülg 57
1931 aastal jäiminu terwis
Kokoni töö jõuetuks ja ka naine
tunistati kantrolna tohtri
kamisi poolt töö jõuetuks
minu pere on 4 inge mina
naine ja kaks last teine 10 aast
teine 8 aastad wanad mina 52 a
aastad Inwalit Naine 42 aastad
Inwaliit 1931 aast akasin mina
Selski Saweti palwe kirju andma
et mind maast Wabastata aga
See jäeti tähele panemata.
minu tarwitata oli ennemast
2 tesatini 48 sotta aga iga aasta
panti maa satanijad suuremad
4 aast juba tõusis ma suurus
7 desa 57 satat ka raha maksu
tõsteti suureks nalook 175 rubl
Samablasenija 17 Strakowka
121 r 5 k otinawremena 262 r 50 k
Kultspor 169 r 75 kop.
Tervawilja tuli ära anda riikile
5 sentneri 2 kila kartulid
8 sent 40 kilo ja teine kartuli
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 179
5. Sisepoliitika lehekülg
Nõnda elasid naabrid ikkagi.
Liiga vähe oli elus uut.
Habe naabritel kasvas pikemaks...
Lihtsalt habe ja ei miski muu.
Pole habe mõni kapsaistandus, -
Olgu põuane või vihmaveed, -
Issand ise on ta korra istutand,
Issand hoolitsegu tema eest.
Aga habe võib ka olla lühike
Oleks habemeni põllul kaer!..
Põuad naabritel olid ühised,
Nagu pilvedki taevalael.
Jüripäevast kuni jaanipäevani
Vihud kinni ja siis, näe!
Nälg naabrile kuluks äragi,
Häda endal on kah käes.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.154)

Lehekülg 216
kui temalt Tehnikumi direktsioon
nõudis vastavaid andmeid minu sots.
päritolu kohta siis külanõukogu
ilma põhjendamata andis niisugused
andmed, et mina olevat kulakuks teh-
tud 1931a. ja oma raioonist välja saa-
detud. Kuid see ei ole millegi peale põh-
jentatud. Asi on järgmine: kui mina
vennast eraldi läksin, siis paari aasta
pärast vend võtis omale karjatüdruku,
ekspluateerides teda ja 1931 a. tehti
tema kulakuks, hääleõigus võeti ära-
varandus likviteeriti, ja saadeti välja
oma raioonist, kuid minul vennaga mi-
dagi ühist ei olnud. Nagu mina üleval
pool tähendasin, et läksin vennast eraldi
juba 1927 a. ja viisin iseseisvalt oma-
majapidamist. Mingisugust sidet venna-
ga ja tema majapidamisega ei olnud.
1930a. astusin kolhoosi, 1931 a. töötasin
juba kooliõpetajana, kuid naene töötas
kolhoosis. Arvatavasti kui külanõukogu
andis andmeid minu sotspäritolu.
kohta, siis ei põhjendanud seda vastava
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.213)

Lehekülg 79
tõsiselt pole sarnast süüd
teinud. Pealegi kui ma olin
ära proovinud, et koh-
peal pole võimalik pa
dada, siis kirjutasin teile.
Teadagi, et see materjal
pole kõik, ainult osa sel-
lest. Loodan et tegutsete
kiiremini. Kui on tarvis
midagi selgitust ehk täien-
dust siis küsige kirjali-
kult juurde lisades, et
mulle isiklikult ära an-
taks. Ma ei ole kindel et
minu kirju ära ei võeta.
Nii siis jään ootama
mis edasi tuleb. Tahaks ka
et teie ka koostöö arvele.
Edasit" saadaksite.
Kom. tervitusega;
M. Freiberg
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.194)

Lehekülg 8
laiaõlaline, igast küljest kandiline, nagu oleks laua-
juppidest kokku klopsitud, puges kabinetti. Just kui
veoauto sõitis väravast sisse.
- Siin nad on, mat tsesnaja! - kärises Maralong kui
pani
auto pasun ja Sahaki ette, kirjutuslauale kaks kokku klee-
punud lendlehte, - Jub'a tolgendavad seintel, mat tses-
naja...
Maralong viskas emasõimu, mis isevalitsuse polit-
seist "iseseisvuse" politseisse kaasa tõi, ainult siis nii" viisa-
kult" kui ülemus ligi oli. Olgu see ülemus siis kas ainult üks
kraad temast kõrgemal tasemel - nii nagu näituseks Sahak.
Tavaliselt aga tuli ema sõim palju mahlakamalt, toorelt, ning
vaheldus iga lause järele uues varatsioones. See jube kõne-
ühenduses ka toore tujudega.
viis osutuski põhjuseks miks Maralong rahva suus pidi
säilima oma isalt päritud nimega. Maralong oli aastate
vältel suutnud oma nimelt häbitegevad tipud vaid
ametlikkel paberitel kustutada, kuna rahvasuust just need
täppidega tähed iseäranis tugeva rõhuga väljendadi...
Sahak siirdus pilgu lendlehele. Luges, sõnu läbi
hammaste pigistades:
"Töölised, vaesed ametnikud, sõdurid....
aga kohe pöörus, pilkav muige suu ümber, oma abili-
se poole:
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 65
Ed. Veske
Meie rõõm
Lendab rong, maamõõtmatuses. Siiski
Kõik on mulle lähedane siin.
Nagu tuttav rõõmuks saanud viisil
Tervitab mind Volga-äärne linn.
Tervitavad ühispõllud laiad
vabanenud orja ikke alt
Viljarohked, saagiohtrad aiad
Kollektiivis ümbersündinud maad.
Igalpool kus näen on elu hoovas
Midagi, mis rõõmustavalt uus:
Vanaisa uhkelt teadvalt hoogsalt
korda seab reaskülvikut
Traktoriga laia põllu algul
Plika künnab üles uudismaad.
Võidurõõmsalt õhetavad palged.
Naeratavad kuidas nimi tal?
Palju meid on, palju rõõmsaid täna
sarnaseid, kes ühes minuga.
Teavad, et kõik on meie päralt
Tänapäev ja tulevikus ka.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.218)

Lehekülg 64
Nabeliga
kõneleda
Sm. Rästas.
Möödunud 1937 aasta martis sm Nabel
viibis "Edasi" luuis ka Torpetsis, kus ta
selge pildi sai kooli ja eraldi minu kui kooli-
juhataja vahekordest raiooni organsatsioonidega.
Ann Nabel lubas need andmed, venkeeles ümber
panna ja "Edasi kui ametliku organisatsiooni
kaudu Keosa aidata, sest kooli tahvli likvideerida
palju teisi andmad ühes sellega minu kui isiku
vastu. Edasis ilmus tükk, millise sisu
vene keeles Noorte raiooni komiteele sadeti,
raiooni kuuttes
muidugi lubati keskkomitesse minna jne.
et ei ole õigus jne. Ühest suuremast
põhjusest oli see et Koolis oli pioneer töölise
sl. Vagistrem, Volosovost, kelle vanemed Eestiga
sidemes olid, ning pakisid sealt said. Seda
teada saades mina teadustasin reiooni komiteele
ja HKBD 2 korda, kuid see oli kõik asjata. Sest see
6
Vagistrem elas suguliselt noorte komitee sekretari
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.198)

Lehekülg 31
10)
- No vat sulle nõh!..
- Ei kedagi. Mina ei salli ja kõik...
Vaatame veel veel järgi, kellel on
tallis parem kord, kas sinul või määl
minul! Aga minu tööd ära temmaad
teist korda tegema tule, mina ei salli
vot..-
Villem vaikis hetkeks, nähtavasti
teadmatuses, mis ütelda. Siis algas
tasa ja leplikult:
- Sa Andres ära pahanda... Ära
sellepärast pahanda!.. Meie ka-
hekesi sinuga paneme tallis nüüd
korra sisse, paneme tubli korra
sisse!-
- Ei noh, mis ma nüüd ikka pa-
handan. Sõnavahetusi tuleb ette.
No aga ma arvan ikka, et iga
mees peab ise oma töö ära tege-
-ma. -
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.220)

Lehekülg 9
aeg kui mina rakukese sekretär
olin tegevuseta oleku ja iseloomu
operatsioni
pärast kontroll komisjonis väga-
vorid) Need mehed grupeerisid jälle
omalt poolt sarnaseid kes olid
varem tublisti kritiseerida saanud
sest olin varem siin kirjasaatjate
brigaadi juhataja: Mina töötasin
avalikult ütlesin seda sama
koosolekul mis leheski oli.
(Mina üldse ei salli seljatagust
tööl, ütlen igale ühele otsekohe
mis tarwis) Nüüd nad tundsid
suurt jänu tasumiseks, hakati
siis otsat Saart riiutelda "looja
lööma" Veski ees ja Laev Õunapuu
Landova, Parde ja kulakud Grüding
Võsa, Silen P. järel
Kevadel 1933a ilmusid kirjatükid
sagedasti, et pesta Saare juhtimus.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 170
Sada päikest siis ehtisid kõrgust,
kui nad kuulsid me elusat häält.
Tuhat tuult aga hirvitas ringi,
kui me leidsime viimati teed,
kui meil tallates enese hinge,
Hauad mustad taga ja ees.
Austan kaaslast kui ennast, kui kangelast,
Ta on minuga nagu mu teeni,
Ainult minust suurt ja kandilist
Pole mahutand veel poeemi.
Ma teda ei vääna ei kägista
Nagu Terijõe. Ma ei saa!
Murtud küünte ja veriste kätega
Laome ühiselt laulude raad.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 103
Kaheksas etteaste.
Sergei -
(lasi end tooli pääle, kattes
nägu kättega. Nii kui suurimal
neurasteenikutel
jaol ilmub kohe reaktsioon rutu-
lise ärituse pääle.) Mis ma tegin?
Mis ma tegin?
Tatjaana - Kes laskis? Sina oled haavatud
käest ... kohe seon haava kinni
(jookseb kapi juure, võtab välja si-
demed). Mispärast teie lasksite
Sergei? (Isteeriliselt). Mis ta tegi
teile? Mipärast teie lasksite?
Sergei - Ma olen kadunud... kadunud.
Maria
- Sergei, milles asi seisab? Seleta
Sina kuuled? Mina nõuan
seda?
Bolotov - (pikaldasel häälel): Ta las-
kis minu pääle sellepärast, et mina
ei lasknud teda astuda abielusse
teiega
Maria - No, mispärast siis?
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 35
Metsik pauk, mis kõlas Smolnõis,
ei pane seisma hiigla tööd.
Revolutsiooni tormis
Töörahvas vaenlast puruks lööb.
On surnud Kirov - Kallis juht,
kuid suremata on ta töö.
Mälestuseks laulab masin,
võimsalt hüüab lööktöö kära
Ühistalu soojas põues,
töölispoja kuumas rinnas,
Leningradi lööktöö kõues
elab Kirov - Kangelane
A. Susi
Aadess.
4/XII 34a.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.153)

Lehekülg 56
183/11.III.35 г.
Seltsimees
Palun teid minu palwe kirja läpi
waadata ja mulle teatust annda.
Mina olin oma labse põlwest
saatik Wõera teenia esimene
õppiminne oli Seppast 4 aastad
perast õpimist olin 2 aastad palga
peal selle sama peremehe juures
siis antis peremees mulle täieli
kud seppa tunistused siis teenisin
Outuwa linnas Koitu lauawabrikus
Uutuwa ja Pihkwa raute ehituse
aegu raute laualõikuse wabrikus
Sorkowa provis peale selle
Krasna putilowis + Leningra
kus mina 19 aastal aigeks jäin
pikka aja aiguse järele saadeti
mind kodu maale terwise parane-
misele peran paranemist tunistas
tohtri Kamis mind töö jõuetuks
ja mitte kõlpulikuks Wabriku
tööliseks. Siis ei ole muud nõu kui
akkata põllumeheks kus tuli
pallu raskuisi kanda kuni
täna päewani
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 213
Või, kui ütleme, et ühiskarjahoovis
Keegi karjanaine ikka, jah,
Oma lehmale viib lausa saiapoolist,
Minu lehmale jääb õlepahn?..
Artur seletab et egas sääl ei ole
Minu - sinu oma. Hääke küll!
Kahest kasukast jääb teine pääle poole,
Kui sa selga paned, kui on külm!..
Nõnda arutati, nõnda kisati ja
Nõnda mõlgutati mõtteid pääs.
Parem poiss võinud käega visata ja
Hääga ära mina öösi käest.
Aga Artur pole mõni nõrga luuga,
Oskab seista oma asja eest.
Ära lasid ennast kurjal võrgutada
Kümme naabrit ja peremeest.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.198)

Lehekülg 4
2
Sõnade valing tähendab klaperjahi
pidamist töölisuhisuste tegelaste peale,
see sotside "organiseerimistöö" riisus pa-
remad tegelased töölisühisustelt ja valdas
ülejäänud hirmuga, mis igasuguse te-
gevuse surmas. Aga siiski on sotsid palju-
desse maatööliste ühisustesse püsima jää-
nud. Kuidas oli see võimalik? Esiteks
maatööleste hulgad ei ole veel niivõrd
oma ühisuste tegevusest huvitatud, et neid
kontvõõraid ühisustest minema kihutada.
Teiseks iseseisvad sotsid; kes maatööliste
organisatsioonide elusse tungivad ja seal
esimest viiulit püüavad mängida, ei ole
seda julenud teha kartuses, kas nad vast korraga
rohkem ei tee, kui see "meie oludes võimalik".
Meie võtame 3 internatsionaalist niipalju
osa, kui palju see meie oludes võimalik,"
see lause tiivustab meie iseseisvate sotsia
listide organiseerimistööd maatööliste seas.
Ja maatööliste organisatsioonid seisavad
niikaua ripakili kunni kontvõõrad ja
olude põdejad ühisuste juhatustest ei
kõravaldata. Põlevad päevaküsimused maa-
tööliste seas, peavad elavat vastukaja
leidma töölisühisustes. Kõik niidid, mis
kurnatuid ühendavad võitluses kurnajate
vastu, peavad alguse saama tööliste hulkades
ja kokkujooksma ülemaalistesse tööliste
liitudesse. Maatöölisteühisuste ees seisab palga-
võitluse küsimus põigiti. Emb-kumb: kas linnatöölise
eeskujul palgavõitlust külakurnajaga alustada või
hallparuni ja mõisniku piitsa all kõduneda? Kõik
endised wäärjumalad, mida aastasajad on
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.154)

Lehekülg 59
Edasi toimetusese juridilisese
nõuu andmisese.
Kodanigu Trum sohvi käest
Kannsowa küla nõugokusd
limani külasd N 1298
21/X 35
Palwe kiri
Minaa olen wana inimene 58 astad wana
ja olen wigane terwisesd olin kewade arsti
poolt ka wabastedut kui olli põllu küllwi
aeg. ei olnud wõimalik minul küllwa.
Ei ole kulwedut muud, kui aiia wilja
ja kardolit on ka pandut. ja rukisid olli
külwadut 1934 astal. selle eest oli walitsuse norm
86 kilokrami mina magsin 100 kilo. aiia wilja
normid on ka ära magsedut. aga külää
nõugoku nõuuab kõiigi norme. Kardoli
norm on 7 tsenderi 20 kilokrami selte mgsan
ka ära, suwe wilja nõumab 3 tsenderi. ja linaa
seemed 41 kilokrami, miss ei olnud külwätud.
raha magsu maksen polumajandus magsuu
196 rubla isenesemagsusdamisd magsin
92 rubla 12 kobkad. need on maksetud. Kulwi
plaani ei saanud mina ära täiida selle
peräst et olin kewade aiige külwi ajall.
ja et ei olnud obuust et mina olenn
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.153)

Lehekülg 140
Kas kolhos võib kini pitata ja kas on selsovetil nalokisi õikus peale pana
või trahvita ja kas kalhos maksab mule välia mis mina 1931 astal kalhosi
antsin nagu näituseks lomad ja inventar
Kui on võimalik lehma müüa kas vabustakse mind piima kontraktaksi
onist
mis 1935 aasta peale on märatud ja liha normist kui mul mud ei ole
kui 5 kana 1934 aasta normit on kõik maksetud
Kui kolhosist välia müia kas mulle maia ümber õue aed
jätakse nagu praegu mull on 1/4 hektari või ei ja kas raute tema
perekond käib ka maksu alla nagu näituseks liha normi ja
naloki ja metsa normi
Siis olge nii lahked ja antke kirialik vastus mulle
kui võimalik kiremine markad on kiria sees palun
kinitud kiria ka sada
atres