Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.17)

Lehekülg 96
Eesti Vabariigi Ülem
06.01.92. Nr. 40
79
Eesti Vabariigi Põhiseaduse Assamblee juhatusele.
Metsvahi, Helmut
sünd. 1906. a. van. pensionäär
II gr. inval. 200031, Tallinn, Paldiski
mnt. 23a-14. tel. 45-11-62.
Soovitusi
Eesti Vabariigi põhiseaduse eelnõu kohta.
Põhiseaduse eelnõu § 5 on sõnastatud järgmiselt:
Igale eesti rahvusest isikul on õigus asuda elama Eestisse.
Soovitan: Võõraste okupatsioonide ja kommunistliku ohu
eest põgenenud eesti rahvusest pagulastel ja nende otses-
tel järglastel on õigus asuda elama Eestisse.
§ 37. teine lõige määrab õiguse: Omaalgatuslik vastu-
panu põhiseadusliku riigikorra vägivaldsele muutmi-
sele on iga Eesti kodaniku õigus. - kustutada
§ 38. esimene lõige: Ühtki kodanikku ei tohi Eestist
välja saata ega takistada Eestisse tagasi pööramast: -
kustutada - kuna dubleerib sama sätte teise lõikega.
XIV Peatükk kohalik omavalitsus - kustutada
Põhjendus. Põhiseaduse eelnõus esitatud sätted loovad
eeldusi elanike ekspluateerimisele omavalitsuse poolt,
mille ees inimene on kaitseta, õigusteta ja varanduseta,
kuuludes oma olemusega omavalitsuse ametnike meele-
vallale. Linnaisad osutavad külalistele, maksumaksja arvel
külalislahkust, tehes esinduskulutusi miljonite OR-ide
ulatuses, naudivad sellega külalistega kodu- ja välismaal
dineede-peolusti, kuid rahvas külmetab kodudes ja
kannatab toidunappuse all.
25. detsember 1991
HMetsvahi
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.23)

Lehekülg 149
Stuudiorahvas!
Teil pole mõtet rahvast
ümber veenda. Rahvas
TAHAB ise presidenti
valida ja selle otsuse
juurde rahwas ka jääb !
paljud raadiokuulajad
on seda öelnud
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.5A)

Lehekülg 29
küsimusena. Samas pidas
komisjon tingimata vajalikuks,
et ettepaneku sõnastuse vaatab
eelnevalt läbi õiguskomisjon
ja selleks annab komisjon
ÜN Juhatuse koosolekul
teksti üle õiguskomisjonile.
VilluJürjo
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.22)

Lehekülg 26
07. jaan. 1992
10/10
22
Va. Põhiseaduse Assamblee!
Arvan et põhiseaduse eelnõu on
liiga laialivalguv, ennest kordav ja
kohati ka vastuoluline. 2/3 tekstist
võiks "välja väänata" - ülejäänu tuleks
heade seadusetundjate ja keelespetside
poolt vormistada lihtsaks, loogiliseks
ja üheselt mõistetavaks. Eriti naeru-
väärsed on heietused selle ümber mis
on poolthäälte enamus jne. "puust ette
tegemised". Paljud §§-d on aga jäänud
saladuseks näit. § 4 ei loe üheselt välja
kas ka muulane saab sünnijärgselt
EV kodakondsuse. Härra Rumessen
lõi hädakella et eelnõus on punkt
mis lubab kõigil (kes need kõik on?) koon-
duda erakondadesse - ma loomulikult
ei soovi lisada §-e mis muulastelt mõt-
lemise ja pol. valiku ära võtaksid. Imeli-
kuvõitu on § 28 ... igaühel on õigus säi-
litada oma rahvuslik kuuluvus ... kas
soovi korral võib end ümber registreerida
homo estonicuseks, oli ju ka kirjas et kõik
eestlased võivad Eestimaale tulla ja
siin kohe kodakondsuse saada. Kas
101-st Riigikogu liikmest ei võiks korra-
lisel istungil vähemalt 1/3 s.o. 34 saadikut
kohal olla.
Eelistaksin riigivanema nimetust,
kui aga rahva soovil tuleb president
ju siis tuleb ka konstitutsioon sest
kes see meie "põhiseadusest ikka aru saab"
ja eks kõik see ole ainult üks lüli
"Tuljak-Carina" lõpmatust ketist.
Gruusia president valiti küll rahva-
hääletusel - Moskvas töötajäänud
"demokraatiatoojale" pole see aga mingi
argument. Ja küllap hr. Gamsahhurdia
10.01.92 Nr. 182
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.17)

Lehekülg 24
19
Eesti Vabariigi Ülemnõu-
kogule.
Ajalehes "Rahva Hääl"
ilmunud "Eesti Vaba-
riigi Põhiseadus" palu-
me vastu võtta ülem-
nõukogus nii nagu ta
oli esitatud ajalehes.
Perek. Marmor.
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu
29.12.91. Nr. 7

Lehekülg 59
§ 25. Abikaasad on võrdõiguslikud. Seadus kaitseb
emasid & lapsi. Absurd! Öeldakse, et abikaasad on
võrdsed, aga seadus isasid ei kaitse. Järeldused:
isad ei ole abikaasad, abikaasadeks saavad see-
ga olla ainult emad. See on väga huvitav teooria,
mis vajaks kindlasti laiemat propageerimist!
§ 70. Riigivanem on Eesti riigipea. Ehk oleks leidnud
veel soome-ugrilikuma nimetuse: pakun välja päälik.
Huvitav, kuidas seda riigivanemat tõlgitakse, vene kee-
les ilmselt gosudarstvennaja starosta? Minu arust
sobib Eesti riigipeaks siiski ainult president.
§ 57 Riigikogu kuulutab välja Riigivanema valimised,
§ 72 Riigivanema valib Riigikogu. Mida see Riigukogu siis
ikka teeb? Nagu võib aru saada, tahab ta siiski Riigi-
vanemat valida. Sellega ei ole ei mina kui ka mu tutta-
vad, kellega sellest rääkinud olen, absoluutselt nõus.
Kas seal kõrgel peatakse rahvast ikka veel nii lolliks,
et ta ei tea, kes on kes. Riigipea valimine peab jääma
rahva & ainult rahva kätte.
Et selles põhiseaduse eelnõus seda ette ei nähta,
siis polnud mul enam rohkem mõtet aega selle
lugemisele raisata, sest hääletan niikuinii tema
sellise kuju vastu & veenan ka kõiki oma tutta-
vaid & sugulasi seda tegema. Aitab juba mingi
pisikese rühma teistest kõrgemale upitamisest.
Rahval peab olema võimalus ise & otse riigipead
valida.
Teid tervitades 33 a. insener Tallinnast
U. Roolaid
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.23)

Lehekülg 155
1) Uut põhiseadust ei tohi võtta vastu
praegune ÜN koosseis.
151
2) uut põhiseadust võib vastu võtta ainult
Uus Asutav Kogu, kes võib fikseerida
uue põhiseaduse
Vaidlused riigipea või presidendi nime
üle. Lisan siin, et aeg on läinud nii
palju edasi, et vajalik arusaadavuse
seisukohalt on president.
President tuleb valida igal juhul
otse rahva poolt. Kui nii suur riik
nagu Ameerika saab sellega hakkama,
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.17)

Lehekülg 40
Lgp. Põhiseaduse tegijad!
1. § 52. Miks Riigikogu peab koosnema
101. liikmest?
Iga maakonna kohta 2 saadikut,
s.o 15x2 = 30 inimest.
Linnade- ja alevike kohta ca 1 saadik,
suuremad linnad ka 2 saadikut,
see teeb ca 40 saadikut. Veel ca
10 saadikut meile ettenägematutest
kohtadest. Sellega oleks maksimaalselt
80 saadikut. Vaesel riigil ei ole
vaja igasugust ülepaisutatud personali,
kusjuures kasutegur ei ole mitteüks
gramm parem.
2. V Peatükk. Riigivanem = PRESIDENT
Nimetus Riigivanem on küll eestipäraselt
väga õige, kuid rahvusvaheliselt ei ütle
ta midagi.
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu
02.01.92. Nr. 17

Lehekülg 84
- 2 -
68
ja mitme põlvkonna (1941-1991 aastate) testamentide
tühistamisega.
3. Praegu kehtivate omandiõiguse probleemide
lahendamisega seotud seadusaktide - 1) ENSV MN
määrus 20.02.1989.a., 2) EV omandireformi aluste
seadus 13.06.1991.a. ja 3) EV maareformi seadus
17.10.1991. aastast - omavaheliste vastuolude prob-
leeme ja nende seadusaktide erinevaid puudu-
jääke meie Ülemnõukogu ega valitsus ilmselt ei
suuda ega taha positiivses (omanikekeskses) suu-
(seda tõendab EV Valitsuse 26. nov. 91.a. määrus nr. 234)
nas lahendada. Otstarbekas oleks nimetatud prob-
leeme ja puudujääke välistada põhiseadusse lüli-
tatud suunavate sätetega, mida seadustaks põhi-
seaduse heakskiitmise rahvahääletus.
4. Poole sajandi vältel kapitaalselt lammutatud
omandisüsteemi ei saa uuesti üles ehitada poole-
aastase kampaaniaga ja seejuures seadustega,
mis on rohkem sotsialismikesksed kui omani-
kukesksed. Omandireformi tuleb jätkata põhi-
seaduses antud selgete ja kindlate suundsätete
järgi probleemide ammendumiseni.
5. Omanike seisukohast lähtudes on meie riik (ülem-
nõukogu ja valitsus) ja munitsipaalorganid muu-
oma tegudega
tunud raisakullideks, kes püüavad olulisel
määral jäädvustada pikaajalise seaduse- ja
inimsusevastase tegevuse materiaalseid tule-
musi - varade röövimist, sellest suure osa pool-
muidu andmist nõndanimetatud heausksetele
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.23)

Lehekülg 152
§ 38: ühtki kodanikku ei
tohi Eestist välja saata
ega takistada Eestisse
tagasi pöördumast.
Millise riigi kodanikest
on jutt? Kas ainult
EV ?
See on absoluutselt iseenesest-
mõistetav!
pr. Vaino
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.22)

Lehekülg 30
24
10/12
10.01.92 Nr. 176
Põhiseaduslik Assamblee
Tõnu Anton
Ei saa hääletada EV Põhiseaduse
eelnõu poolt samadel põhjustel nagu ta
on ära toodud 24.12.91.a. "Päevalehes"
Edgar Spriidi artiklis "Eesti rahva intelligentsi
proov"; 30.12.91.a. "Rahva Hääles" Hellar Grab-
bi artiklis "Mõlemale - Riigikogule ja riigi-
peale - rahva otsene mandaat" ning 28.12.
91.a "Postimehes" Arno Susi artiklis "Põhisea-
duse põletavad probleemid" ja Ando Lepsi
"Miks ma ei tahaks hääletada selle eelnõu
poolt".
Peale eeltoodu on ebaselge Põhiseaduse §-s
4 esitatud eesti kodanikuks saamise viis. Kas
laieneb see kõikidele siin sündinud kolonis-
tidele automaatselt ka tagantjärele?
§-s 7 - Eesti riigikeel on eesti keel. Millal
ja millega seda garanteeritakse kogu Eesti ter-
ritooriumil kõikidele eestlastele?
Kas § 19 alusel võivad uuesti tegevust alus-
tada raadiojaam "Nadežda" ja internatside
televisioon?
§ 26 - kelle kulul toimub rahvusvähemuste
õpetamine nende rahvuskeeles? Mina ei ole
nõus 2/3 "eestimaalastest" õpetama oma kulul!
§ 7 ja 29 on teineteisega vastuolus - lubatakse
ka teist riigikeelt asjaajamiskeele sildi all.
Milline siis ikkagi on tõeline Eesti riigikeel?
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.17)

Lehekülg 165
Lugupeetavad põhiseaduse tegijad!
129
Projekti lugedes - soovime ise ja otse
valida oma maale presidenti, keda kisklevad
erakonnad poleks võimelised nöörist
tõmbama nagu nukku. Ka eestimaal
olgu president rahva valida ja täite
volitustega. Selleks tööks soovime tarkust
ja kannatlikku meelt.
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu
08.01.92 74
Pensionärid Varbmets ja Uus
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.23)

Lehekülg 137
Kui ajame kodakondsus-
seadusega muulased
vihale ahistades nende
õigusi, kas siis § 2 ga
saab hoida Kirde-Eesti
EV koosseisus?
hr. Jõgima
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.35)

Lehekülg 35
Vastavalt PS eelnõu §-le 9
on kodanike ja mittekodanikke
PS jõustumisel
õiguslik seisund võrdne (v.a. maa
ostmine), sest puuduvad seadused,
mis õigusi mittekodanike õigusi
eristaksid.
Rakenduseaduses võiks
sätestada:
Seadus, mis võetakse vastu
PS §-des kodanike ja mittekoda-
nike õigusliku seisundi eristamiseks
ei tohi halvendada nende isikute
õiguslikku seisundid, kes elasid
Eestis ps-e jõustamisel. viibisid
seaduslikult Eestis Seaduse jõuste-
mise ajal.
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.23)

Lehekülg 136
T. ANTON
Valitsus ja ülemnõukogu
jagelevad kodakondsus-
seaduse kallal kuid
põhiseadus on ju alles
vastu võtmata. Kuidas
sellest aru saada?
hr. REIART
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.22)

Lehekülg 28
Tallinn, Lossi plats 1
10/11
EV Põhiseaduse Assamblee juhatusele
21. dets. 1991. RH avaldatud EV Põhiseaduse eelnõus on parla-
mendi (eriti aga tema suurima fraktsiooni) osa riigivõimu struk-
tuuris üle tähtsustatud, riigipeale antud aga liiga tagasihoidlik
roll. Lähtudes ülalöeldust ja eesti rahvuslikest huvidest teen
eelnõu parandamiseks järgmised ettepanekud:
1) § 1 sõna "vabariik" asendada sõnaga "rahvusvabariik" taotlusest
(EV PS ei saa vaikida mööda minna eesti rahvuse säilimise küsimusest);
2) § 4 sõna "sündimisega" asendada sõnaga "põlvnemisega"
("sündimine" ei määra üheselt kindlaks, kas on tegemist vereõiguse
või sünnikoha õigusega - vt. Uustal lk.144);
3) § 26 rahvusvähemusele avatud kooli õppekeele valik võiks toimuda
vabalt, ilma dikteerimata;
(4) termin "riigivanem" asendada terminiga "president" kui ajalooli-
selt põhjendatuma ja rahvusvahelises suhtlemises sobivamaga;
5) § 47 näha ette presidendi valimine otseselt rahva poolt ja
rahvaalgatuse võimalus (kuna erakonnastumine kui esindus-
demokraatia eeldus ei ole praegu ja lähitulevikus veel
piisavalt arenenud);
6) § 81 viimases lauses lisada sõnade "... Riigikogu kinnitab..."
järele sõnad "... Riigikogu koosseisu häälteenamusega..."
(mitte poolthäälteenamusega, nagu seni);
7) § 94 näha ette ka presidendile seadusandliku algatuse õigus;
8) § 95 pidada vajalikuks seaduse vastuvõtmiseks Riigikogus,
pärast selle motiveeritud tagasisaatmist Presidendi poolt
Riigikogule, Riigikogu koosseisu häälteenamust (mitte poolthäälte
enamust, nagu seni).
järg pöördel
10.01.92 Nr. 179
23
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.17)

Lehekülg 70
57
Põhiseaduslikule Assambleele.
Tahtsime ka selle uue põhi-
seaduse kohta arvamust aval-
dada. Nimelt leiame, et va-
bariigi eesotsas peaks olema
president ja tema peab kind-
lasti valima rahvas, mitte aga
valijamehed või keegi kogu.
Kui ei nimetata riigi esi-
mest meest mitte presiden-
diks vaid riigipeaks, siis va-
lima peab teda ikkagi rah-
vas ja valijateks peavad ole-
ma kodakdsed. Kodakondsu-
se peavad saama ikka ja
ainult Eesti Vabariigi kodani-
kud ja nende järglased, tei-
sed saavad kodakondsuse
ainult taodelda teatud tingi-
mustel.
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu
03.01.92. Nr. 30.
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.23)

Lehekülg 115
Kas ametiühnguid ei
saa meil üldse enam
olema?
Miks muidu nendest
põhiseaduses juttu pole?
hr. Vaaderpass
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.17)

Lehekülg 80
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu
põhiseadusekomisjonile
Pean ainuõigeks kehtes-
tada Eesti Vabariigis järg-
mised nimetused:
1. Parlament (mitte riigikogu)
2. President (mitte riigivanem)
Eriti oluliseks pean just
presidendi nimetuse sisseviimist,
sest peame ju lõpuks (kasvõi
ainult selleski osas) jõudma
rahvusvaheliste, paljudes rii-
kides kehtestatud terminite
kasutuselevõtuni. Küsimus
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu
06.01.92. Nr. 33
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.23)

Lehekülg 154
1) President valida otse rahva poolt.
2) Ohvitserid ja kõrgemad sõjaväelased
ÜN-s ei saa vastu võtta Eesti
Vabariigi Põhiseadust
3) Inimeste üle tuleb otsustada
nende tegude järgi. (Pikem arutelu
kommunist A. Rüütli ja kommu-
nist Šepelevitši üle)
endine represseeritu
hr. ADRIK
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.5A)

Lehekülg 28
27
EESTI VABARIIGI
ÜLEMNÕUKOGU SAADIK
EV Ülemnõukogu eetikakomisjon
arutas oma erakorralisel koosolekul
4. detsembril 1991.a. Tiit Made
üleantud väliskomisjoni ja riigikaitsekomisjoni
ettepanekut kolleeg Vladimir Le-
bedevi suhtes, arvata ta välja
ÜN presiidiumi koosseisust ja
võtta selleks küsimus kiire-
loomulisena päevakorda.
Komisjon leidis, et tegemist
ei ole eetilise vaid poliitilise
küsimusega. Häältevahekorraga
4 poolt, 2 vastu ja 1 erapooletu
nõustus komisjon küsimuse
arutuselevõtuga kiireloomulise
RK TR. 671. 1000 pl. á 50 I. 1990.
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.17)

Lehekülg 198
2.
majanduspraktikale Rootsi TÜ agr. teadusk. üliõpilasena.
Rongis saksa keeles vesteldes juhusliku reisukaaslasega (vist
kaubareisija) see rootslane nimetas meie "riigivanem"a rootsi-
keelses tõlkes (vist oli see "statsäldste") ja mul oli väga kahju
et pidin talle teatama meie äsjatoimunud muudatusest, et
"riigivanem" meilgi oli ümbernimetatud "presidendiks"!
Kumb nimetus siis oleks õigem? Võibolla aitaks kuskil
konstateerida näiteks nii: "välismaalaste poolt "riigivanema" nime-
tamist "presidendiks" ei loeta veaks, kuna see rahvusvaheliselt
levinud mõiste vastab sisuliselt meie "riigivanemale". Juhul kui
need mõisted ei oleks vastavuses, siis tuleks teha tõeline rahvaküsitlus,
et kumba riigipead siis eestlased eelistavad?!
Hea oleks veel selgitada sõna "enamus" (näiteks §§ 77, 92)
jne
tähendust. Selle kuulmisel assotsieerub mul kohe kujutlus
valdavast enamusest, siin (aga võibolla juras üldse?) võib
see vist aga tähendada ka ainukest enamhäält?
Jõudu tööle!
Austavalt Virve Ollino
(Türi KPK pensionär-õpetaja)
Säreveres,
10. jaanuaril 1992.
Minu aadress:
Järvamaa
Särevere 202850
Õpetajate 1-1
V. Ollino.
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.23)

Lehekülg 120
Nii lühikese ajaga on üldse
võimatu koostada normaalset
põhiseadust.
Praegune põhiseaduse projekt
tuleks nimetada AJUTISEKS.
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.17)

Lehekülg 64
I
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu
03.01.92 Nr.
52
Mis peaks olema teisiti, kui on trükidud E.V.P. eelnõus.
I Peatükk - Ülsatted.
§-1. Eesti on isesisev ja sõltumatu vabariik, kus kõrgeima
riigivõimu kandja on Eestlastest koosnev rahvas.
§-4. Eesti kodanikuks saadakse sündimisega, kui mõlemad
vanemad on eestlased, või hilisema seadusliku toiminguga.
Eestist lahkunud eestlastest Eesti kodanikel ja nende järglastel
on õigus säilitada või taastada Eesti kodakondsus.
II Peatükk - Põhiõigused, vabadused ja kohustused.
§-10 Kõik eestlased on seaduse ees võrdsed, vaatmata nende
soole, usutunnistusele, varalisele seisule ja ametikohale. Välismaalastel
on samad õigused omal kodumaal.
§-19 Riiklik tsensuur on vajalik.
§-26 Rahvusvähemused peavad ise hoolitsema on õppekeelega
koolide eest
§- 29. Eranditult kõik kohalike omavalitsuste töötajad peavad
valdama eesti keelt nii suuliselt kui kirjalikult.
§-32 Riik aitab töö võimaldamisel kaasa eestlastest elanikele
§-38 Ühtki eestlasest kodanikku ei tohi jne.
Ühtki eestlasest Eesti kodaniku ei anta välja teistele jne.
§-40 Ametiisikutena võivad riigiasutustes töötada eestlastes Eesti
kodanikud (ka kohalikud omavalitsused on riigiasutused) (kõik
muu selles §-jääb ära).
§-42 - ???
III Peatükk - Rahvas
§-46 Kõrgeimat riigivõimu Eestis teostab eestlastest rahvas jne.
§-47 Eestlastest rahvas teostab jne.
§-48 Hääleõiguslik on eestlasest Eesti kodanik jne.
§-50 (ka siin tuleb lisada sõna eestlane - Eesti)
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.23)

Lehekülg 151
Soovitan panna põhiseaduse
rahvahääletusele koos
uue riigivolikogu
valimistega, kuna
vaevalt küll rahvas
tuleb 2 korda lühikese
aja jooksul valima.
hr. Külvet
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.17)

Lehekülg 28
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu
02.01.92. Nr. 11. 22
Lugupeetud Põhiseaduse
Komisjon!
Minu isiklik arvamus on, et
muulased ei tohiks olla kõrgemates
riigivõimu organites, kuna siin on ju
ikkagi Eestimaa ja Eestlastel peaks
olema õigus oma isademaad valitseda.
Kohalikes omavalitsustes võiks ju olla
muulasi, kuid nad peaksid valdama
päris vabalt Eesti keelt ja olema
Eesti Vabariigi kodanikud (Eesti VR koda-
konsus). Asutustes, kauplustes,
raviasutustes j.n.e peaks saama ikka
Eesti keeles asju ajada. Mitte nii
nagu on meil siin K-Järvel, kus
on põline Eestimaa, kuid Eesti keeles
asju ajada ei saa, ei kauplustes, arsti
juures, hoiupangas ega kusagil, kõik
sildid ja teated on ainult Venekeelsed.
Palun teid mõelda hästi selle üle
ja kaitsta Põhiseaduses põliste Eestlaste
rahvust ja kultuuri!
Jõhvis. 1991 a. Lugupidamisega: Rebane

Lehekülg 41
Miks peame me minema soomlaste teed,
kes isegi sõna KINO tegid soomepäraseks.
Kindlasti oleks õigem kasutada kõigile
arusaadavat rahvusvahelist terminoloogiat.
Teeme ettepaneku Riigivanema asemel
kasutada PRESIDENT.
Arvame, et PRESIDENDI peab siiski
valima AINULT RAHVAS.
3. Kuidas saab tagasi kutsuda
valitud Riigikogu liiget?
Kas see punkt peab olema
põhiseaduses või kuskil mujal?
Palume ajakirjanduses selle-
kohast selgitust.
23.12.91.
A/S "VIISNURK"
Metallitööde jsk. kollek-
tiivi nimel vanemmeister
Ü. Veide.

Lehekülg 95
78
Austatud assamblee
Lugesin läbi põhiseaduse projekti ja olen
üldiselt sellega rahul. Kuid siiski on paar
ettepanekut. Nimelt riigipea küsimuses. Miks
peab Eestil olema riigivanem, aga mitte president.
Kõikides maailma vabariikides on riigipea president.
Ka Eesti oma riigis oli president. Presidendi nimi
võib olla ka väikese võimuga riigipeal, nagu meie
põhiseaduse projektis, kuid sõna president annab
riigipeale suurema austuse ja lugupidamise, kui
sõna riigivanem. Pealegi polnud riigivanem tolles
Eesti riigis riigipea, vaid valitsuse juht.
Teiseks, miks ei usaltata rahvast, ja riigipea valitakse
riigikogu poolt. Kui on tegemist riigipeaga, siis tuleb
ta valida rahva poolt. See ei anna riigipeale üldse
mitte suuremat võimu, sest võim on põhiseaduses
kindlaks määratud, kui riigipea aga ületab oma
võimu, siis kannab ta vastutust seaduse ees.
Sellega palun läbi vaadata ka minu ettepanekut.
Austusega
Anton Must.
Elukoht. Tallinn. 200003. Kolde pt 96-2,
29 detsembril 1991.
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu
06.01.92 Nr. 39
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.23)

Lehekülg 123
§38 Ühtki kodanikku ei tohi
E.st välja saata ega
takistade E.-sse tagasi
pöördumast/../
Kas see käib ka
nende võõrriigi kodanike
kohta, kes meil siin
seadusi rikuvad?
hr. Kalvet
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.17)

Lehekülg 20
16
Eesti Vabariigi Põhiseaduse
Assamblee
1. Ei ole nõus § 72-ga, Riigivanema
peab valima rahvas, nii kui mujal
maailmas. Tahan ise valida endale
Riigivanema.
2. Ei ole nõus § 148- ga. punkt nr 1-ga, et
Kohalik omavalitsus võib kehtestada
ja panna peale koormisi. Minu arvates
peaksid kogu Eesti Vabariigis kehtima
ühtsed maksud ja koormised.
Lugupidamisega Kirss, Aleksander
Rapla maakond
22 dets. 1991
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu
29.12.91.Nr. 4
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.23)

Lehekülg 117
§ 10 - Kõik inimesed on
seaduse ees võrdsed ....
sinna loetelusse tuleks
lisada ka: inimesed
olenemata east ja
kehalisest puudest.
Mati Kuuse, I gr. invaliid

Lehekülg 141
Praegu on olukord, kus
töölisi ähvardab kaitseta
jäämine. See ei ole
demokraatia see on
rahva mõnitamine
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.22)

Lehekülg 31
§ 38 lg. 1 - millise riigi kodanikest on jutt?
§ 40 lg. 2. Hääletajana pean enne nägema
seda seaduses sätestatud korda ja
tingimusi, mille alusel võib välisriigi
kodanikke ja kodakondsuseta isikuid
määrata tööle riigiasutustesse ja koha-
likesse omavalitsustesse.
Pole välistatud, et Šepelevitš ja Lebe-
dev ning teised nendetaolised ei mää-
rata ametisse just selle § alusel!
§ 63 Ei saa nõustuda Riigikogus veerandi
kohalkäimisega. Palga eest tuleb ka
tööd teha, s.t. kohal käia vähemalt
esimesed 10 aastat, kuni on EV üles
ehitatud. Ei taha, et korduks ÜN koos-
viibimised!
Mina tahan, et Eesti riigi eesotsas
seisaks PRESIDENT, kelle valin mina
ISIKLIKULT ja niisuguse põhiseaduse
poolt ma ka siis hääletaksin.
Tallinnas, 08.01. 92. a.
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.23)

Lehekülg 138
Palun selgitage mulle II pea-
tük § 29, kus kõne all on omavalitsu
sed. Seal on kirjas loogikavastaset
piirkonnas, kus enamuses on
vähemus - st. rahvusvähemus.
Sõnastust tuleks korrigeerida!
Kui rahvusvähemus on enamuses,
siis ta pole ja rahvusvähemus!
Melania KAER

Lehekülg 159
1) Rahvas peab valima oma presidendi
otsesel, salajasel hääletusel. See, et
rahvas ei oska, on vale. Ei tohi
avaldada oma rahvale usaldamatust
Riigi volikogusse ei maksa esitada
praeguste parteide (Isamaaliit, rahva-
keskerakond jne) esindajaid. Nende
näod ja teod on meil juba
teada. Vajame uusi, kas või
esialgu vähetuntud inimesi, kelle
peale julgeme veel loota.
Linda ALEKÕRS
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.17)

Lehekülg 157
125
EV ÜN Esimehele hr. Arnold Rüütlile.
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu
08.01.92 Nr 72
Aktuaalsele Kaamera´le hr. Mati Talvik´ule
EV Põhiseaduse eelnõuga seotud arutelu ja arvamused:
Kuna olen olnud 9 aastat kooliõpetaja ametis, neist 3 aastat TRÜ
Arstiteaduskonna Sisehaig. prgnd. kat. assistendina ja 6 aastat Tall. Med. Kesk-
kooli sisehaig. tsomisjoni (osak) juhataja, seepärast PS eelnõu
mitmekordsel läbilugemisel ja mõtisklemisel teen üldhinnangu sellele:
See PS eelnõu on liigselt umbmäärane, põhiline põhiseaduslik olemus
määratakse seadustega, mis pole veel olemaski, ega pole teada, mille alusel
need tehakse, mis põhimõtetel, sest peavad ju kõik järgnevad seadused
lähtuma põhiseadusest, kuid selles teistele seadustele lähtepunkte ei ole.
Seega see PS eelnõu on kui koolipoisi tunnikirjand, mis tuleb ringi kirju-
tada, teha tuleb parandusi, juurdekirjutisi ja ärajätmisi; peab selle and-
ma PS Assambleele tagasi muudatuste tegemiseks, täpsustamiseks, et seda
võiks rahvale hääletamiseks, referendumiks esitada!
Nüüd lähemalt:
§ 29.... riigikeele kasutamisest riigiasutustes, kuid omavalitsusasutustes
lubatakse riigikeele kõrval ka muulaste keeli kasutada. Kas omavalitsus-
asutused ei olegi siis riigiasutused? Nii tuleb välja, et Riigipank - Eesti Pank
polegi riigiasutus, sest Siim Kallas võttis NL Riigipanga Eesti osak. töötajad
peaaegu kogu koosseisus oma asutusse riigikeelt mitteoskajad?!
§ 33 omandiõiguse kindlustamisest.. Praegune taluseadus on tüüpiline
stagnaaegne repressiooniseadus, kus pärjatel, peale ühe, pole mingit
pärimisõigust. See taluseadus on vastolus omandiseadusega ja tuleb ümber
teha!
§ 35 Valla hoolekande asutused tuleb organiseerida, iga vald, maakond ja linn
hooldab ja toidab oma sandid, kellel pole perekonnas omakseid.
ühtsus,
Üldse puudub edaspidi tõenäoliselt hooldusasutuste mitmepalgelisus
ja teeninduse suured erinevused.
§ 36 Looduskeskkonnale NArmee okupatsioonivägede dislotseerimise
kohtades ja selle läheduses tekitatud kahjusummad (külade hävitamine,
veekogude ja põhjavee reostus, metsade hävitamine jne tuleb riiklikul tasan-
dil sisse nõuda süüdlastelt!)
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.17)

Lehekülg 181
(341)
144
Põhiseaduslik Assamblee
Pean õigeks kogu massiteabevahendites toodud kriitikat
EV Põhiseaduse eelnõu kohta, ilma mida arvestamata ja
vastavate paranduste sisseviimiseta pole võimalik eelnõu poolt
hääletada.
Peale selle on vaja konkreetsust ja väärtõlgenduste kõrval-
damise võimalust järgmistes §§-des:
§ 4 - sõnastus liiga umbmäärane. Kas laieneb automaat-
selt ja tagasiulatuvalt ka kõikidele siin sündinud
kolonistidele ja NA sõjardite järeltulijatele?
§ 7- Eesti riigikeel on eesti keel.
Mis ajast hakkab kehtima, sest praegu see ju nii
ei ole? Milline on garantii, et see kehtib kogu riigi
territooriumil?
§ 19 - kas selle § alusel võivad uuesti alustada "Nadežda",
internatside TV ja muud nende üllitised?
§ 21 - see õigus peab olema ainult KODANIKEL. Sellest
taganeda EI TOHI, kuna muulaste "rahvuskan-
gelased" Lebedev, Šepelevitš & Co on asunud aktiiv-
selt koondama oma kolonne.
§ 26 - kes maksab kinni nn. rahvusvähemuste rahvus-
keelsed koolid? Mina eestlasena ja maksumaksjana
EI TAHA seda teha.
§ 29 ja § 7 on teineteisega vastuolus - legaliseeritakse
ka teine riigikeel asjaajamiskeele sildi all.
§ 38 - millise riigi kodanikest on jutt? Kas see §
annab õiguse kõigile neile 50 tuh. illegaalselt
siia saabunud immigrantidele - varastele, röövli-
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu
17.01.92. Nr. -

Lehekülg 197
342
Lugupeetavad EV Põhiseaduse eelnõu töötlejad!
158
Siin ühe õpetaja-vanadus-
pensionäri märkmed "Rahva
Hääles" avaldatud 21 XII-91 eelnõu
põhjal.
Vabandan väikest hilinemist, sest olin jääl kukkumise
tõttu sunnitud aastavahetusel lamama jne. Igaks juhuks!
Oma nime avaldamist kuskil ma ei soovi.
1. Minule tundub ebapraktiline ja isegi ebaloomulik
VI pt §.84 see lõik: "Kui minister haiguse või muude takistuste
tõttu ei saa ajutiselt oma ülesanded täita, paneb peaminister
tema ülesanded selleks ajaks mõnele teisele ministrile." Milleks
on siis olemas abiministrid, kui nad isegi ajutiselt ei või
asendada oma ministrit? Pealegi võivad edaspidi abiministrid
palju kauemat aega ametis olla kui ministrid (viimased
vahetuvad ju iga Riigikogu koosseisuga, s.o.4.a. järele) ja
seega oma ministeeriumi tööd palju põhjalikumalt tunda
kui näiteks alles tööle asunud minister, rääkimata mõne
teise võõra eriala ministrist.
2. Võõrastav tundub IV pt § 58, et meie koguni põhi-
seaduses näeme ette, et Riigikogu liige ei vastuta kogu oma
tegevuse eest selle liikmena. Kui mingi kaitse või säte siiski
on vajalik, kas ei saaks seda siis mõnes teises seaduses või
kuidagi teisiti kindlustada? Võibolla oleks selle pt ja § lahti-
mõtestamine kas TV-s või ajakirjanduses täiendavalt
vajalik!
3. Minule isikliklikult meeldiks: 1) kui riigivanem
oleks rahvahääletusel otseselt valitav 2) kui säiliks nimetus
"riigivanem", mis ka välismaal omal ajal juba küllaltki
levinud oli. Näiteks sõitsin 1.V-1938 kuuekuulisele põllu-
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu
17.01.92. Nr. 349
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.22)

Lehekülg 3
P.S. 4. üldsätted.
§ 7. ... riigivõimu kandja on rahvas? Kes on
rahvas, kas ka 600 000 migranti?
§ 2 Eesti, maa, vee ja õhu territoorium on lahu-
tamatu tervik Tartu 1920.a. rahulepingu poolt
p määratud piirides.
§ 4. Eesti kodanikuks saadakse sündimisega
või hilisema seadusliku toiminguga. on
See on sisuliselt Eestis sündinud migrantidele
Eesti kodanikuks automaatne andmine.
Millised piirid on seaduslikul toimingul
See toiming tuleb täpsustada!
§ 5. Igal Eesti (rahvusest isikul) kodanikul
on õigus asuda elama Eestisse.
§ 6 Eesti maa ja loodusvarad on kaitstud
seadustega.
§ 8) ... milline sinine "rukkilille sinine".
5) III peatükk: vajab lahti kirjutamist. Eesti
kodanike õigused ja nende tagatised
ning välismaalaste õigused ja nende
tagatised rahvusvahelise õiguse alusel.
Samuti reguleerida kohustused ja vastutused.
Pragu on see sarnane Stalinliku Konsti-
tutsiooniga, kus puuduvad tagatised.
6. Eesti kodanikud valigu presidendi ja
tagada neile omaalgatusõigus, kuna
ei ole teada kas ja kuidas tagavad
endised ja praegused võimu ja valitsuse
(75%) kommunistid antudki EV järgmise
põhiseaduse täitmist. Aitab "kompetentsetest"
09.01.92. kommunistide "juhtimisest." Ants Kask
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.23)

Lehekülg 119
Arvan, et nüüd on aeg
mil põhiseadus tuleb
anda juristidele korri-
geerimiseks! Sellele enam
midagi juurde panna
ei suudeta ja muidu
asi venib asjatult!
Pr. Pajune

Lehekülg 121
Kas on avalikustatud te seda
kui palju on põhiseaduslik
assamblee oma tegevuse
jooksul RAHA kulutanud?
Ants Tamm

Lehekülg 139
Mis ajaks (valimiste eel)
pean olema saanud kaheksa-
teist aastat vanaks, et osaleda
valimistel?
S. N.
Tallinn.

Lehekülg 150
Riigivanem tuleks nimetada
presidendiks ja riigikogu
parlamendiks. Ja presi-
dendile tuleb anda nii
suur võim, et president
võiks laiali saata parla-
mendi ning valida valitsust.
hr. Raamat
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.17)

Lehekülg 29
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu
02.01.92. Nr. 12
23
Eesti Vabariigi Põhiseaduse
Assamblee
Tallinn, Lossi plats 1
Käsitab: Eesti Vabariigi põhiseaduse
eelnõu ( "RH" nr. 294, 21.XII 91.).
Kaua tehtud, kaunikene. Aga üks loll
võib ikka rohkem küsida, kui kümme tarka
vastata. Pealegi, kui need targad on tulnud
Euroopa Nõukogust ja teistest välisriikidest!
Sissejuhatus.
"võttis Eesti rahvas 1938. aastal jõusse
astunud põhiseaduse asemel..."
võiks olla "võttis Eesti rahvas 1938. aastal
jõusse astunud põhiseaduse alusel..."
Kes aga põhiseaduse vastu võtab, kui pole
veel õiget kodanikkonda? Pole hümni, pole
veel ka õigeid endisi riigipiire! Selle
taustal on uus põhiseadus ja Eesti Vabariik
Eesti NSV järglane.
I Üldsätted.
§ 1 - milline rahvas? Pole kodakondsusseadust,
kes osalevad rahvahääletusel ja
eelolevatel valimistel üldse. Eesti
Vabadusvõitlejaile on hakatud uusi
isikutunnistusi andma tasuta. On tulnud
ettepanek, et tasuta saaksid uued ka
need, kelle sünniaasta oli 1922.a. ja
varem. Neil kord olid juba need
olemas. Kõik vanurid ei hakka
kulutusi tegema (pole ka võimalik) ühe
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.22)

Lehekülg 38
29
10.01.92 Nr. 170
Eesti Vabariigi Põhiseaduse Assambleele
Osvald Pehlak
Tallinn, Välja 8-132
Märkusi ja ettepanek Põhiseaduse eelnõu kohta.
Vastavalt Põhiseaduse eelnõu § 26 on igaühel õigus
haridusele, s.o. ettevalmistusele nii eluks kui ka tööks.
Nõustuda võib ka Põhiseaduse eelnõu § 32 põhi-
väitega, et töö on iga inimese eneseteostuse vää-
rikaim viis, kuigi palju konkreetsem oleks Eesti
Vabariigi 1938.a. Põhiseaduse § 27 põhiväide, et
töö on iga töövõimelise kodaniku au ja kohus.
Hoopis nõutuks teeb, aga asjaolu, et Põhisea-
duse eelnõus ei ole viidetki põhiseaduslikust
kaitsest või mitme põlvkonna inimestele kes on
juba sooritanud ülalmainitud väärikaimal viisil
eneseteostuse ja täitnud oma kodanikukohuse
senise hoolsa tööga.
Kas siis Eesti Vabariigi Pensioniseadus muutub
edaspidi põhiseaduseväliseks või on tegu riikliku
pensoni asendamisega, käesoleva § 35 teises ja
kolmandas lõigus näidatud riikliku toetuse ja
abiga või vabatahtliku ja omavalitsusliku hoo-
lekandega?
See oleks ju alandav praegusele pensionäride
põlvkonnale.
Teen ettepaneku esitatud Põhiseaduse eelnõu
muutmiseks alljärgnevalt:
"§ 35. Õigus riiklikule pensionile on tagatud
vastava seaduse alusel.
Abivajaja eest hoolitsemine on eestkätt pere-
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.23)

Lehekülg 125
J. Adams ütles eile TV-s, et ettepanekud
põhiseaduse projektile olevat talle palju
nalja teinud!
Tahan teada kui palju raha on
läinud maksma Põhiseaduse
Assamblee ja ekspertide tegemse
peale ning kust see raha on
tulnud? Kas see on tulnud
nende nn. "naljameeste" taskust
tulnud maksudest? Ja miks
see seadus nii ebatäiuslik on
selle töö peale? Kui mulle ei
saa vastata raadios, palun
anda vastus ajakirjanduses!
Pr. LEPIK

Lehekülg 135
teenivad
Millises armees ja kus
need noormeed, kes ei ole
eesti kodanikud, ei ole EV
kodakonduses? siis
Kas nad ei olegi sõjaväe-
kohuslased?
hr. Nutter

Lehekülg 147
Millal tehakse elamu-
seadlused eestlaste
kasuks?
hr. Lehter
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.35)

Lehekülg 32
tagasiulatuv jõud" ei ole
täpne. Õigem on: ei tohi
havendada nende isikute õigus-
likku seisundit, kes viibivad seadus-
põhiseaduse
likult Eestis seaduse jõustumise
hetkel.
Täpsed -
Seadused, mis võetakse vastu põhiseaduse
§ 58 9 loetelud õiguste ja vabaduste
mitmed teiste muude kodanike
kohaldamisel mille ootamise
ju kodakondsuseta isikute õiguslikku
seisundi tapsustamiseks § 9 p 1
loetletud õiguste ja vabaduste
kohta, ei tohi halvendada nende
on välisriikide kodanike ja kodakon-
dusta isikute õiguslikku seisundit
kes viibivad Eestis nende seaduste
seaduslikult
vastuvõtmise hetkel.
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.23)

Lehekülg 122
Kas naturalisatsiooni
kohta tuleb mingi
esiseadus, et sellest
põhiseaduses juttu
ei ole?
hr. Kalvet

Lehekülg 128
Toetan Akadeemilise õigusteaduse
seltsi seisukohti, kui protesteerin
kõige ebanormaalsema nähtuse
vastu: senini kehtib EV-s NSVL-e
Prokuratuuri pädevus!
Hr. Tamm.
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.17)

Lehekülg 58
48
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu
03.01.92. Nr. 26
Tere!
Juhtusin jõulude ajal EV Põhiseaduse eelnõud
lugema & ei suutnud kuidagi Teile kirjutamata
jätta. Mulle jääb täiesti arusaamatuks, milleks selle
tegemise käigus kuid raisati, kui tulemus on
selline, et ei tea, kas nutta või naerda.
Mis mulle kohe esimesel kiirel pilgu ülelaskmisel
silma hakkas, olid huvitavad arvud, mis sellest
eelnõust välja tulid.
Riigikogus on 101 liiget. Korraline istung on otsustusvõi-
meline, kui kohal 1/4=25,25 liiget & erakorralisel istungil üle 1/2=
50,5 liikme. Riigikogu võib kuulutada istungi kinniseks 2/3
häälteenamusega - see oleks siis 16,83 poolt, 8,42 vastu,0 erapooletut
või 2 poolt, 1 vastu, 22,25 erapooletut või veel midagi muud?
Edasi minnes tuleb rodu huvitavaid mõisteid: poolthäälte
enamus, kahekolmandikuline häälteenamus, neljaviien-
dikuline häälteenamus, Riigikogu koosseisu häälteenamus.
See viimane on eriti huvitav asi, aga kus & millal mi-
dagi kasutatakse, milleks neid nii palju erinevaid on?
Aga olgu, kogu see matemaatika pole siiski kõige
olulisem & asusin algusest peale tähelepanelikult
lugema.
§ 3.- lõik 2: kus avaldatud seadused, kas see on aval-
damine, kui paber Toompeal ringleb, või on avaldamine
raadiost ettelugemine, kes neid avaldama peab? Ei saa-
nud aru.
§ 19 - Riiklikku tsensuuri Eestis ei ole. Suurepärane!
Aga võiks siia juurde siis kohe ka ära märkida, milline
on: kas parteiline, perekondlik või mingi muu.
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.16)

Lehekülg 307
305
EV Ülemnõukogu Presiidium
EV Põhiseaduse eelnõu
6.02.1992.a. variant
Nimetatu on nii sisult kui mahult tasakaalusta-
mata ja kohati vastuolusid sisaldav ning erine-
vaid tõlgitsusi võimaldav. Ülepaisutatud ja
liigselt üksikasjalikud osad, mis tegelikult on
ühe või teise organi sisekord, vahelduvad üldsõna-
liste deklaratsioonidega. On ette nähtud maavanemate
kinnitamise kord, kuid kohaliku omavalitsuse osas
puudub maakond ja kõik sellega seonduv. Pal-
judele punktidele lisanduvud fraasid "vastavalt
seadusele" võivad muutada ilma täpsustamata
diskrimineerimist võimaldavaks, näiteks tegevus-
ala, elukutse valiku, omandi osas. Neid saab pii-
rata siiski ainult neile omaste ameti või kutseala
oskuste ja kvalifikatsiooni nõuetega, millised nii-
sugustena tuleks ka "seaduse" asemel konkreet-
selt fikseerida.
Üldiselt on 6.02.1992.a. variant märgatavalt
halvem ajakirjanduses avaldatust. Viimases esi-
nenud peamised puudused on korrigeerimata (rah-
va osa, presidendi valimine, riigikogu reglement).
mistõttu 6.02.1992.a. ei ole avaldamiseks sobiv.
Konkreetsed soovitused:
§ 9. sõnastuse teine pool alates lausega "Seadus
võib kitsendada välisriikide kodanike... tuleb
välja jätta kui inimõigusi eirav.
§ 16. Inimelu tohib võtta ainult kohtu poolt mõis-
tetud surmanuhtluse täideviimiseks.
Eelnev loetelu tuleb välja jätta kui provotseeriv.
§ 22. Tuleb loetleda, kes on lähedased.
§ 42. Sõnastada nii, et mitte keegi, ka juriidilised
isikud ei enda ega kellegi teise tellimisel ega
tasu eest ei tohi koguda andmeid mitte ainult
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.23)

Lehekülg 118
Kodakondsusest
Mõelge, kui palju on Eestis
segaabielusid! Tuleb välja
siis nii, et üks vanematest
on eestlane teine muulane
Samas aga lastele on armsad
mõlemad ja seetõttu jätavad
paljud välja võtmata
ev isikutunnistuse, et mitte
solvata oma "muulasest vanemat"
raadiokuulaja Rapla kandist

Lehekülg 133
Ettepanek
Kõigepealt tuleb valida uus
riigi volikogu ja siis juba see
ise võtab vastu uue EV
põhiseaduse ja või teeb
parandusi eelmisse seadusse!
ÜN pole ju selleks
pädev!!!
pr. TILK

Lehekülg 143
Miks ENSV ülemnõukogu, kus
sees okupatsioonivägede esinda-
jad üldse manipuleerib EV
konstitutsiooniga?
See õigus peab jääma
riigikogule.
hr. Mäe
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.17)

Lehekülg 26
n
Proovige paluda mõlelt ajalehelt, kes teeks
rahvalt küsitluse palju nad on nõus andma
raha peale adminni (riigi) ülalpidamise, riigi-
pensionid
kaitse, politsei ja koolituse kulutuste, et riik
saaks luua uusi vabrikuid ja oma äranägemise
järele kedagi doteerida! Eelpool märgitud
kulud tuleks kokku liita ja in töötajate arvule
jagada, saame teada vältimatud kulud, millele
inimene liidab soovi korral juurde sotsialismi
fondi oma rublakesed.
Savisaarelt küsiksin, miks kapitalistid maksa-
vad suuremat palka kui sotsialistid ja ei hakka
ise sotsiaalsfääri finatseerima?
Vabade valimiste ajal oli mul valida sotsi ja
kommunisti vahel, ajalehes ei lasta rahvalt
küsitlust ka teha. Kus on temokraatija?
§ 72. Riigivanema peab saama rahvas valida!
§ 109 Kui Riigikogu ei võta vastu riigieelarvet
siis las otsustab rahvas, kas saadab
valitsuse või Riigikogu erru.
§ 148 Las rahvas otsustab ühistu põhi-
mõttel, mida nad omale ehitavad ja kui
andekaid arste ja õpetajaid oma lastele soovi-
vad.
Pärnus, 23 dets 1991a.
§ 30. Alusel palun ka vastust.

Lehekülg 31
3.
25
Liberalism venelaste suhtes toob meile
meie karja hulka veelgi hunte lambanahas.
Meil eestlastel omavahel on niigi tegemist.
Inimõigused jäägu meie endi lahendada.
§ 16 - § 12 kindlustab isikupuutumatuse. Kas on
seda paragrahvi vaja. Kohtuvõimu sätetes
võib see olla märgitud.
§ 18 - igatahes on usu vägivaldne levitamine
tõeline katk (Kristus, Buddha, Muhhamed).
§ 25 - kes kaitseb pensionäre ja vanureid
üldse?! Kas ei annaks § 35 ja § 25 ühte
patta panna?
§ 38 - välisriikide mõrvarid, vargad ja
spekulandid ikka Eestist välja. Ka meile
mitteustavad venelased (Šepelevits ja
kompanjon).
III Rahvas.
§ 46 - loodame, et kodakondsuse saamise
tingimused on eesti rahva püsimajäämise
kohased.
IV Riigikogu.
§ 52 - tuleb loota, et Riigikogu liikmed ei pea
oma tööd nii raskeks ja vastumeelseks, nagu
on seda EV ÜN saadikutel. Lihtsalt ei
viitsita paigal istuda. Soovitus praegustele:
võtta viimast välismaalt ja ikka karja
kaupa korraga! Ehk pannakse piir ka
šaakalitele" (H. Aasmäe). Ainult ei tea, kus
šaakalid on, kas Toompeal või Tallinna

Lehekülg 39
Tallinn, Lossiplats 1 PA-le
32
Tutvunud Eesti Vabariigi
Põhiseaduse eelnõuga, panen
ette: täiendada seaduse teksti
järgnevaga:
II peatükk
§ 12 lõik III " ... ei tohi
kedagi kinni pidada üle
seitsmekümmne kahe tunni..."
§ 26 lõik III lõppu lisada:
" ..., kohustusega õppida eesti
keelt."
§ 38 lõik I sõnastda:" Ühtki
Eesti Vabariigi kodanikku ei tohi
Eestist välja saata ega takistada
Eestisse tagasi pöördumast"
( muidu ei saagi Balti jaama
ja muid kohti "mustadest" puhtaks).
Lugupidamisega A. A.
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu
02.01.92. Nr. 16 Tallinnast.
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.35)

Lehekülg 38
EESTI VABARIIGI
ÜLEMNÕUKOGU SAADIK
See veendumus ei tekkinut hetke,
lähtunud
huvidest vaid tuleneb teadmis-
on
test, mida oli meile andnud meie oma
riigi ajalugu ja vähene kogemus tööst
seadusandlikus kogus. Võimalus kontrolli-
da oma teadmisti ja valikudid
abil võrreldes neid
õigused ekspertide teiste riikide põhi-
seadustike arengutega on meid meie
vaid
veendumusi, kinnistanud ja süvendanud.
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.17)

Lehekülg 178
340
9.01.1992
142
Vabariigi Põhiseaduse antsameele.
Minu arvates tuleks põhiseaduses
sätestada kodanikkonna kohta umbes
nii (teie oskate rohkem satestada sõnastada)
Eesti kodanik konda kuuluvad õigusjärglased
ja kellel on kodakontsus.
Kodakontsuse aluseks võtta kodakontsuse
ja keele seadus. Need on ka ühtlaselt
valimis õigulised.
Õigus olla valitav ja valija 18 aastased
eesti kodakontsuses kuuluv isik, mille
aluseks peab olema kodakontuse ja keele
seadus.
Riigi vanema või Preisitenti valimised
olgu rahva poolt ja koos muu organite
valimisetega.
Minu arvates tuleks sätestada ka see
Põhiseatusse, kui saadik ei täida
valijate lootu soove ja on passivne (ükskõikne)
oma töös võib tema valijad ta tagasi
kutsuta ja tema asemele uue valita.
Tingimata on vaja sätestada et
võimu organites peab olev isik oskama
eesti keelt.
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu
17.01.92. Nr. 350
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.35)

Lehekülg 33
seovad kodakondsuse ja sotsiaal-majan-
duslikud õigused
Keeleõpetus, pole õpetajaid, puudub
vastav riiklik programm.
§ 9 - Põhiseaduse jõustamisel on
kodanike ja mitte kodanike
õiguslik seisund võrdne. Hilisem
seadus võib teha erinevusi koda-
nike ja mittekodanike vahele
Seadus ei või halvendada nende
isikute õiguslikku seisundit, kes
elavad alaliselt Eestis põhiseaduse
jõustumisel.
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.17)

Lehekülg 22
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu
29.12. 91. Nr. 6
18
Lp. Eesti Vabariigi
Põhiseaduse Assamblee Juhatus!
Lubage mul tänada Teid suure
ja vaevarikka töö eest Eesti Vabariigi
Põhiseaduse koostamisel ning palun
arvestada veel minu poolt tehtud all-
järgnevaid parandusi. Parandused kehtivad
ainult antud paragraafis parandatud
lauses, ülejäänud tekst jääb muutmata.
Kommentaarid ja selgitused on sulgudes.
§ 19. Tsensuuri Eestis ei ole.
(Jätta ära sõna "riiklikku")
§ 25. Seadus kaitseb vanemaid ja lapsi.
(ka isad vajavad mõnikord seaduse kaitset
mitte ainult emad, pealegi on abikaasad
võrdõiguslikud.)
§ 33. Omaniku nõusolekuta võib omandit
võõrandada ainult õiglase hüvituse
eest seaduses sätestatud korras.
(Jätta ära sõnad "üldistes huvides ja"
§ 47. Rahvas teostab riigivõimu:
1. Riigivanema valimisega;
2. Riigikogu valimisega;
3. rahvahääletusega;
4. Kohalike omavalitsuste esinduskogude
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.22)

Lehekülg 39
30
konnaliikmete kohustus. Perekonnaliikmete
puudumisel, aga omavalitsuse või riigi kohustus
Tööpõlgureid, hoolitsemiskohustuse mitte-
täitjaid ja ühiskonnale kahjulikke abivajajaid
võidakse seaduse alusel võtta sundhooldamisele."
Loodan, et mu tagasihoidlik ettepanek
leiab Assamblee tähelepanu.
Tallinnas, 09. jaanuaril 1992.
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.17)

Lehekülg 13
Ärakiri
edastatud
Eesti Vabariigi Ülemnõu
9
27.09.91 Nr. 879
PA-le.
27.09.91
23.09.91.
Lp. Eesti Vabariigi Ülemnõukogu!
Toetan arvamust välja arvata PA-st
ÜN
kõik 7 impeeriumimeelset saadikut, eriti
aga superdemagoogid lebedev, petinov ja
zahharov. Kuidas on üldse sattunud
PA-sse sellised seltsimehed, kuidas saab
iseseisva Eesti Vabariigi põhikirja koostamise
osaleda peaaegu umbkeelsed, kes kogu o
demagoogiatalendiga on senini võidelnud
kõigi sobimatute võtetega EV iseseisvuse
vastu? Ja nagu kuulda jätkavad seda
"võitlust" praegugi. "Majaka" klubis esinenud
nud
lebedev, petinov, panfilov valasid pisarai
et ei ole suutnud taita lubadust
säilitada N. impeeriumi ja Eestile sotsia-
listlikku teed. Ja lubati võitlusteed
selles suunas edasi tallata. Ja sellised
osalevad Eesti parlamendis ning PA-s
Eestile seaduste väljatöötamisel! Nonsenss
Üldse pooldan mõtet välja arvata
umbmeelsed
ÜN-st kõik umbkeelsed ja saadikud ja
sõjaväelased, kes senini, ja, tundub, et ka
edasi, on suuremal või vähemal määral
on olnud Eesti iseseisvumise vastu,
mida ka meil, lihtkodanikel, on võimalu
olnud pikemat aega jälgida.
Kui muidu ei saa, tuleb küsida
rahva arvamust ja usun, selle ka saab.
Liialt ohtlik on pidada kõrgeimas

Lehekülg 25
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu
29.12.91 Nr. 1394 8
20
EV ülemnoukõgule
Räägel Leo
Pärnu Vee 4-36
EV Põhiseaduse eelnõu on tehtud kom-
munistide krutskide võimalustega.
§ 1. Eesti on iseseisev ja sõltumatu vabariik,
kus kõrgeima riigivõimu kandja on rahvas.
§ 10 Kellegi õigusi ei tohi kitsendada sõlduvalt
rassist, rahvusest, soost, keelest, usutunnistusest
päritolust, varalisest seisundist, ametikohast,
poliitilistest või muudest veendumustest.
§ 19 Igal inimesel on õigus vabalt saada ja
levitada informatsiooni ning avaldada oma
arvamusi sõnas, trükis, pildis või muul viisil.
Edasi ei kõlba. Seda vabadust võib seadusega
kitsendada riigi julgeoleku, avaliku korra, kõlb-
luse, inimväärikuse ja au kaitseks. Selgitus,
miks ta ei kõlba: sotsialism ja kommunism
on head riigikorrad niikaua kui ma riigilt
ilma tööta saan materjaalseid väärtusi -
aga kui osa mu töötasu jagatakse teistele
ei soovi ma enam sotsialismi ega kommunismi.
Kui Teie andekal ja töökal töölisel ei lase
ta ande üleolekut täielikult esile tulla, siis ta
loobub intensiivsest tööst! §1. Järgi on
riigivõimu kandja rahvas, miks meie ei
või küsida alguses ajalehe kaudu ja hiljem
kui tar tarvilikuks osutub referendumiga
rahvalt, palju nad on nõus riigile jaga-
miseks raha teenima. Vastavalt laekunud
rahale saab teha sotsialistlik, kommunistl.
või kapitalistlik valitsus.
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.17)

Lehekülg 60
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu
03.01.92. Nr. 27
49
Eesti Vabariigi Põhiseaduse Assamblee
juhatusele.
Ettepanek Eesti Vabariigi Põhiseaduse
eelnõusse paranduste tegemiseks
III Peatükk
§ 47. Rahvas teostab riigivõimu:
1. Riigikogu valimisega.
2. Riigivanema valimisega
3 Rahvahääletusega
4. Kohalikke omavalitsuse esinduskogude
valimisega põhiseaduse alusel.
§ 48 Täiendada järgmise tekstiga:
Hääleõiguslikud ei ole teiste riikide
kodanikud, Eesti Vabariigi kodakond-
suse taotlejad, kodanikud, kes ei
oma alalist sissekirjutust antud
territooriumil ja kohtu poolt teo-
võimetuks tunnistatud isikud.
V Peatükk
§ 72. Riigivanema valib Eesti kodanik-
kond üldisel, ühetaolisel, otsesel
ja salajasel hääletamisel.
VII Peatükk
§ 79. Täiendada alljärgneva alapunktiga:
Korraldab kõigi Eestis elavate
ja ajutiselt siin viibivate kodanikke
õiguste, isikuvabaduse, puutumatuse,
vara, tervise ja turvalisuse kaitset
ja kontrollib selle täitmist.
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.16)

Lehekülg 306
304
§ 74. Umbmääraseks jääb poolt häälteenamusega otsuse vastuvõtmine,
mis võimaldab vastuhäälte puudumisel otsustada kas või
2-3 häälega.
§ 92. Sõnastus võiks olla: Valitsus astub tagasi Riigikogu
uue koosseisu tööle asumisel (mitte kokkuastumisel)
§ 133. Riigikontrolli õigused paistavad olevat piiratud
ja ulatuvad ainult riiklikke organite tegevuspiirkonda
Milline saab olema kontrollisüsteem eraettevõtluse
ja segaettevõtluse osas.
§ 156 Kohalike omavalitsuste osas on maakonnad
hoopis nimetamata; kas seda võib mõista edasises
maakondade likwideerimisega Kaardilt ja
juhtorganitest.
A. Laht,
203420
Saku, Teaduse 70-1.
10.02.1992.a.