Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.75)

Lehekülg 90
Mart Mitti arvurikkaist teenetest Eesti Põllumeeste Seltsis olgu siin-
kohal märgitud ainult üldrahvuslikult tähtsaid algatusi ja üritusi. 1878.a.
(20.sept.) korraldas T.E.P.Selts Mart Mitti algatusel oma esimese põllumajan-
duse näituse. Olgugi, et esimesed näitused korraldati olude sunnil väljaspool
Tartu linna (Otepääl, Põltsamaal jne.) ei saa neist mööda minna kui Tartu näi-
tuse eelkäijaist ja virgutajaist. 1880.a. käis M.Mitt T.E.P.S-i poolt Aleksan-
der Il-le 25.a. valitsemise puhul tänu- ja õnnesoovi-kirja viimas. 1881.a. võt-
tis ta T.E.P.S-i saadikuna osa eesti seltside saatkonnast, kes pani hõbe pär-
ja Aleksander II hauale ja esitas koos teistega riigivalitsusele märgukirja.
milles avaldati üldtähtsusega kümme soovi eesti elu uuendamiseks. 1881.a. võt-
tis M.Mitt T.E.P.S-i saadikuna osa Läänemere kubermangude põllum. seltside
saadikute kongressist Riias, kus arutati ja selgitati Läänemeremaade väike-
põllupidajate hädasid. Edasi aitas M.Mitt kaasa 1882.a. alanud senaator Ma-
nasseini revideerimisele, esitades E.P.S-i poolt vastava märgukirja talurahva
olukorra parandamiseks.
Kõige selle tagajärjel ja C.R.Jakobsoni agara poolehoidjana sattus M.Mitt
kodumaa saksa võimumeeste viha alla, mistõttu isegi mõni aeg paos pidi olema.
Loobus 1883.a. hädise tervise tõttu täielikult ühisk. tegevusest.
Hinnates kõrgelt oma endise esimehe Mart Mitti teeneid T.E.P.S-is ja ko-
gu meie rahva iseteadlikule omategevusele õhutamisel ja kasvatamisel, esineb
Eesti Põllumeeste Selts Tartus Tartu Linnavalitsusele ettepanekuga: praegune
Näituse tänav ümber nimetada Tartu näituste algataja mälestuseks Mart Mitti
tänavaks.
Kuna Tartu Linnavalitsus juba ennem on hinnanud väärikalt Tartu näitusi,
nimetades näituse peasissekäigu ääres oleva tänava Näituse tänavaks, siis
palub Eesti Põllumeeste Selts Tartus, et linnast uuele näituseplatsile vii-
vad tänavadsaaks ümbernimetatud Näitus tänavaks."
Haridusnõukogu, küsimust läbi kaaludes 11.jaanuaril otsustas ette panna
ümber nimetada:
1) Julius Kuperjanovi uulitsaks praegune Näituse uulits, Vabadussõja
kangelase ja Tartu Vabastamise ühe juhi ltn.Julius Kuperjanovi nime jäädvus-
tamiseks.
2) Näituse uulitsaks uue näituseplatsi juure viivad Savi ja Uue-Savi
uulitsad ja see osa Veeriku uulitsast, mis asub ühelt poolt raudtee ja teiselt
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 125
64
witusele wötta "tänaw". Linnawalitsus ei ole seisukohal,et köik,mis ette-
pandud, ilmtingimata peab wastu wöetama. Osa muudatusi on ehk tarwilikud
ja öigustatud. Küsimus ei ole kiire iseloomuga ja seda wöib weel kaaluda
ning arutada. Linnawalitsusel ei ole midagi selle wastu,kui küsimuse otsus-
tamine kuni järgmise koosolekuni edasi lükatakse.
Lwol. W. Tubin - asja on küllalt kaalutud, sellepärast on edasilükkamise
wastu. Küsimust on arutatud mitmete aastate kestel ja on selge,et seda
ühel meelel läbiwiia ei saa.Teist komisjoni walida ei maksa,sest waewalt,
et see saab kompetentsem olema kui esimene. Sellepärast tuleb küsimus
nüüd ära otsustada.
Lwol. A.Reeben - erikomisjonist wötsid osa teatud asutuste poolt wa-
litud esitajad, kes küsimust arutasid paljudel kordadel. Arutusel olid pal-
jud ettepanekud ja nende kohta wöeti seisukohad. Komisjonis wöeti wastu
paljud parandused ühel meelel,kuid oli ka neid,mille wastu waieldi. Paljud
parandused on hädawajalikud ja need peaks wastu wötmist leidma.
Lwol. A.Kullam - mönede puuduste pärast ei maksa ettepanekut tagasi
lükata. Söna "tänaw" on eestipärane, puhas ja esteetiline; "uulits" selle
wastu on wene maiguline. Ettepanek Riia ja Fortuuna uul. suhtes tuleb muuta.
Lwol. B.Unt - selle küsimuse juures oleks palju waielda,kuid ei saa
kuidagi selle poolt olla, et Dr.K.A.Hermanni nimi antakse sarnasele uulit-
sale nagu seda on Fortuuna uul.
Lwol. K.Lepp - Sawi uul. wöiks anda möne kirjaniku nimi ja Riia maantee
wöiks algada raekoja eest - Suurelt turult, siis kaoksid niisugused nime-
tused, nagu Küüni ja Promenaadi ära. Teeb ettepaneku küsimus tagasi anda
Linnawalitsusele uueks läbikaalumiseks.
Linnapea K.Luik - wastuwäiteid Hetseli, Pepleri, Kroonuaia ja Fortuuna
uul. ümbernimetuste kohta on wahest ehk põhjendatud ja neid wöiks weel
kaaluda. Muude nimetuste kohta suuremaid waielusi ei ole olnud. Sellepä-
rast wöiks Linnawalitsuse ettepanek selles osas, mis waielusi ei tekita,
wastu wötta.
Läbirääkimised löppesid ja ettepanekud wöetakse hääletamisele lahti-
selt. Ettepanek - küsimuse otsustamine edasilükata ja Linnawalitsusele
tagasi anda uuesti läbikaalumiseks - saab poolt 25 ja wastu 9 häält.Tei-
sed ettepanekud langesid ära.
Sellega on Linnawolikogu otsustanud:
Uulitsate nimede muutmise küsimus tagasi anda Linnawalitsusele uuesti
läbikaalumiseks.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 104
tehnika jne.).
Et kawatsetud koolil on kaks esimest õppeaastat täiesti ühesugused kesk-
kooliga, siis wõiks teda nimetada ka eelgümnaasiumiks.
b) Punktis a nimetatud eelduste teostumisel tuleks koolidewõrk nõnda ümber
korraldada, et keskkooli I astmele wastawaid harusid oleks rohkem kui II
astme omasid.
V.
Tartu linna-ja maaomawalitsuste wahel keskkoolide ülewalpidamise kohta
sõlmitud lepingu lõpetamise ja ühiste keskkoolide linna ülewalpidamisele
wõtmise küsimus.
Aruandja: Linnanõunik W.Tamman.
Lepingu järele, mis sõlmitud Tartu linna- ja maaomawalitsuste wahel 11.
jaanuaril 1921 a., on wõetud linna ja maakonna ühisele ülewalpidamisele, le-
pingus ettenähtud tingimustel Tartu linnas asuwad neli keskkooli: tütarlaste
gümnaasium (Riia uul.nr.12) poeglaste reaalgümnaasium (Riia uul.121), ühis-
kommertsgümnaasium (Fortuuna uul.nr.6/12) ja ühistehnikagümnaasium (Tolstoi
uul.4).
Linna haridusnõukogu ja keskkoolide juhatajad on otsustanud pöörataLinna-
walitsuse poole soowiawaldusega, et linn wõtaks linna ja maakonna poolt ühi-
selt ülewalpeetawad keskkoolid ainult linna ülewal pidada. Selleks toowad nad
ette järgmised põhjused.
1. Kommertsgümnaasium ja tehnikagümnaasium kannatawad äärmise ruumide kit-
sikuse all. Linna kooliwalitsus kawatseb Linnawalitsuse nõusolekul kommerts-
gümnaasiumi wiia Karlowa mõisa, kus selleks ette tuleb wõtta ruumide ümber-
korraldamine ja juureehitamine, mis maksma läheb umbes 6-7 milj.senti. Tehni-
kagümnaasiumi ruume kawatseb kooliwalitsus suurendada juurdeehitamise ja lisa-
ruumide juureostu teel, mis umbes sama palju maksma läheb. Maawalitsuse poolt
aga ei ole loota arwatawasti mingisugust toetust nim.koolidele uute ruumide
muretsemiseks ehk küll lepingu järele linn ja maakond neid koole ühiselt ülewal
peawad.
Kui aga linn kommertsgümnaasiumile annab Karlowa mõisa hooned, mis on
linna omadus, wõtab ta uue suure kohustuse selle kooli heaks oma peale, il-
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 12
panna : 1. asutada Linnawalitsuse sekretäri koht ja 2) Linnawalitsuse sekre-
täri peale panna wolikogu sekretäri kohused kolmeks aastaks.
See otsus on põhjendatud sellega, et sekretäri koht ei tohiks olla po-
liitiliseks kohaks ja teda ei peaks wahetatama iga 3 aasta tagant.
Eeltoodud Linnawalitsuse ettepanek wõetakse wastu lahtisel hääletami-
sel 48 häälega 3 erapooletuks jäämisel.
Lwol. J.Meyer teatab: linnawalitsuse kujundamisel ei ole arwestatud
Saksa rühmaga, sellepärast saab saksa rühm hääletama selle järele, kuidas
linna kasude seisukohalt soowitaw on.
Pärast seda asutakse kandidaatide ülesseadmisele.
Lwol. W.Tubin paneb rahwaerakonna nimel ette linnapea kandidaadiks
praeguse linnapea Karl Luik'i ja linnanõuniku kohale - praeguse linnanõu-
niku August Mõru.
Lwol. O. Allik paneb majaomanikkude rühma nimel ette linnapea abi kan-
didaadiks Julius Lill'i ja linnanõunikuks Woldemar Tamman'i.
Lwol. J.Treumann paneb Kristliku rahwaerakonna nimel ette linnanõu-
niku kandidaadiks Johannes Märtson'i.
Lwol. A. Braats paneb üürnikkude rühma nimel ette linnanõuniku kandi-
daadiks Karl Pahk´i.
Lwol. P. Treiberg teatab, et sotsialistlikul rühmal linnawalitsuse tööst
osa wõtta ei lasta, siis nemad kandidaate ette ei pane. Peale selle annab
tema selle kohta, mispärast sotsialistlik rühm koalitsioonist eemale pidi
jääma, täiendawa seletuse, mis kokkuwõttes järgmine:
Asjata püütakse sotsialiste süüdistada selles, et laiemast koalitsioo+
nist asja ei saanud. Parempoolsed ja keskerakonnad pidasid läbirääkimisi
saladuses. Ennem lõid koalitsiooni kolme rühma: sotsialistid, keskerakonnad
ja parempoolsed, kuna äärmisi arwesse ei wõetud. Nüüd on koalitsioonis
kaks woolu: keskerakonnad ja parempoolsed. Need kaks tegid eelkokkuleppe
ja määrasid kohad ära, ning siis pakuti ülejäänud kohte sotsialistidele.
Esiti pakuti 1 linnanõuniku kohta. Pahemas tiiwas on 1/3 wolin., seega ei
olnud proportsionaalsust. Pakuti ka Tööbörse juhataja kohta, kuid seda,
kui maakonnaga ühiselt ülewalpeetawat kohta pole koalitsiooni loomisel
kunagi arwesse wõetud. Sotsialistidel, kui kõige suuremal rühmal oleks
õigus olnud saada linnapea kohta, kuid taktilistel põhjustel jäeti see
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 15
7
te asjas. Temale öeldi, et sotsialistidel on õigus saada 2 kohta ja nad ei
ole nõus ühe kohaga.
Lwol. W.Tubin paneb ette lõpetada kõnelejate nimekiri läbirääkimisteks
On juba küllalt räägitud ja on tunne, et ei taheta teine teisest aru saada.
Kõnelejate nimekiri otsustatakse lõpetada ühel häälel.
Lwol. J.Treumann tõrjub tagasi lwol. L.Oleski ütelused J.Märtsoni koh-
ta: Need ütelused on kohwitantade klatschi jutud. J.Märtson on 15 aastat
Walga linnapea olnud ja on esimene eestlane, kes sai walitud linnapea koha-
le sellest hoolimata, et wenelased ja sakslased olid selle wastu. Peale sel-
le on ta Riigikogu liige olnud. Tõrjub tagasi igasugused jutud tema kohta.
Lwol. A.Audowa teeb õienduse majaomanikkude rühma esitaja seletuse koh
ta, mille järele sotsialistid nõudnud kindlasti Haridusosakonna juhataja
kohta, et sotsialistid nõudnud omale wäärilist kohta.
Lwol. Hein teatab, et siin rõhutati seda, et tuleb ühiselt töötada,
kuid mõnda rühma pole sugugi arwesse wõetud. Tööliste partei on iseseisew
partei ja teda pole kutsutud osawõtma linnawalitsusest.
Läbirääkimiste lõppemise järele kutsutakse häälte lugejateks lwol.
Ratnik, Müürsepp, Karheiding, Ruuben, Kuum, Oraw, Keiss, Rekand, Koppel,
Emblik, Imelik ja Aawik.
Pärast seda pannakse ettepandud kandidaadid hääletamisele kinniselt,
mille juures said hääli:
Linnapea kandidaat Karl Luik - 38 poolt ja 19 wastu,
Linnapea abi kandidaat Julius Lill - 30 " 27 "
Linnanõuniku kandidaat August Mõru - 33 " 24 "
" " Woldemar Tamman - 30 " 27 "
" " Karl Pahk - 31 " 26 "
" " Johannes Märtson - 28 " 28 "
Wolikogu esimees Põld teatab peale walimiste tagajärgede awaldamist,
et kõik kandidaadid, peale Johannes Märtsoni on läbi läinud, kuid Märtsoni
walimine, kes saanud ühepalju häält poolt ja wastu, on lahtiseks jäänud.
Seega on linnawolikogu
a) walinud:
Linnapeaks Karl Luik'i,
Linnapea abiks Julius Lill'i,
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 112
kasutatakse ära kaubanduslise ja tööstuslise hariduse edendamise huwides.
Lwol. L.Olesk - Gildede liikmeteks ka käsitöölised ja sellepä-
rast on käsitööliste organisatsioonidel õigus osa saada Gildede warandus-
test, nagu seda ette pandis lwol. Pikkand. Tartus kawatsetakse ehitada
rahwamaja, kus aset leiaksid peale muu ka käsitööliste organisatsioonid.
Gildede warandustest wõiks osa minna rahwamaja ehitamise heaks.
Läbirääkimiste lõppemisel asutakse ettepanekute hääletamisele lahti-
selt.
Lwol.L.Oleski ettepanek, kui Linnawalitsuse ettepaneku parandus, wõe-
takse hääletamisele esimesena ja saab poolt 22 ja wastu 14 häält, kuna
erapooletuks jäid 2.
Linnawalitsuse ettepanek sel kujul, nagu see parandatud wolikogu
poolt wastuwõetud L. Oleski ettepanekuga saab poolt 34 häält, kuna erapoole-
tuks jäid 4. Hääletamise tagajärjel on Linnawalitsuse ettepanek lwol. Oles
poolt parandatud kujul wastuwõetud; teised ettepanekud langewad ära.
Seega on Linnawolikogu otsustanud:
Kõik Gildede warandused Tartus lähewad Tartu linna omanduseks tingi-
misel, et neid kasutatakse kaubanduse ja tööstuse huwides. Kui Tartus te-
gutseb Kaubanduse-Tööstusekoja Tartu osakond, -annab linn need warandused se
le osakonna kasutada tarwiduse järele.
10.
Palwed linna maksudest wabastamise asjas.
Aruandja: Linnapea K.Luik.
Linnamaksust paluwad wabastada:
I. Lõbustusmaksust: Jaan Pert 29.aprillil s.a. Saksa teatris korral-
datud näitleja Anna Altleisi tuluõhtut, sest see andis 8815 margalise puu-
dujäägi. Lõbustusmaksu on maksta 1993 marka.
II. Koeramaksust 1927 a. eest:
1. Jakob Norrak, el.Kiwi uul.18, mrk.400 suuruses. Paluja on sõjainwaliid.
täiesti pime ja elatab end pensionist.
2. Marie Naha, el. Tolstoi uul. 1, Mrk. 400 suuruses, Koer on haiguse tõttu
ära häwitatud tapamajas 22 aprillil s.a.
3. Christophor Schmidt, el. Aleksandri uul. 40, Mrk. 400 suuruses. Koer on
otsa saanud märtsi kuul s.a.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 88
Ruumid wastawad mõuetele wäljaarwatud mõned wäiksemad puudused, mis tu-
leb kõrwaldada enne restorani awamist.
Palwe rahuldamiseks takistusi ei ole.
Linnawalitsus paneb ette wolikogule:
Nõus olla loa andmisega Karl Jakobsonile kõikide alkoholsete jookide müü-
giõigusega restorani ülewiimiseks jaawamiseks Aleksandri uul.nr.24.
Linnawolikogu otsustab lahtisel hääletamisel ühelhäälel:
Nõus olla loa andmisega Karl Jakobsonile kõikide alkoholsete jookide müü-
giõigusega restorani ülewiimiseks ja awamiseks Aleksandri uul.nr.24.
XVI.
Alwine Jüri tr. Heeringa soowiawaldus Aleksandri uul.nr.47 asuwa
restorani pidamise loa tema nimele ümberkirjutamise kohta.
Aruandja: linnapea K.Luik.
Aleksandri uul.nr.47 asuwa alkoholiliste jookide müügiõigusega restorani
pidamise luba on wäljaantud Joosep ja Johannes Heeringute nimele. Joosep Hee-
ringu surma puhul palub tema lesk Alwine Heering ümber kirjutada restorani pi-
damise luba tema, Alwine Heeringu ja senise kaaspidaja Johannes Heeringu ni-
mele. Selle palwe rahuldamiseks takistusi ei ole.
Linnawalitsus paneb ette wolikogule nõus olla tähendatud restorani pidami-
se loa ümberkirjutamisega Alwine ja Johannes Heeringute nimele.
Linnawolikogu, asja ära kuulates, otsustab lahtisel hääletamisel ühelhää-
lel:
Nõus olla Aleksandri uul.nr.47 asuwa alkoholsete jookide müügiõigusega
restorani pidamise loa ümberkirjutamisega Alwine ja Joosep Heeringute nimele.
XVII.
Wene Üliõpilaste seltsi palwe lõbustusemaksust wabastamise kohta.
Aruandja: linnapea K.Luik.
Tartu Ülikooli juures olewa Wene üliõpilaste seltsi juhatus palus wabas-
tada lõbustusemaksust 17.weebr.s.a. "Bürgermusses" korraldatud heategew kontsert
õhtu tantsuga, mille sissetulek oli määratud toetuse andmiseks puudustkannata-
watele seltsi liikmetele.
Linnawalitsus jättis palwe rahuldamata.
Seltsi juhatus on esinenud nüüd sama palwega wolikogule.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 27
Seda palka maksta edasi alates nende ametist wabanemise päewast -
12.weebruarist s.a.
Korral, kui keegi neist selle aja jooksul linna teenistusse astub,
siis makstakse temale wälja ainult endise ja uue palga wahe.
Tarwistulew summa wõtta 1927 a. eelarwes ettenähtud tagawara summast
( eelarwe peat.17 § IX).
Ettekandele järgnesid läbirääkimised.
Lwol. U. Hein awaldab arwamist, et 3 kuu palka on palju ja 3 kuu pal-
ga maksmine pole millegagi põhjendatud. Küllalt on maksta ühe kuu palk, sest
ühe kuu jooksul wõib leida mõnda kohta. Ka pole näidatud, kust see raha
wõetakse, wõib olla wähendatakse seega teenijate palkasid.
Linnapea K.Luik teatab, et nagu ettepanekus juba öeldud, wõetakse
tarwistulew summa linna tagawara summast. Teiste palkadest seda summat
wõtta pole Linnawalitsus kunagi kawatsenud.
Lwol. M.Kurs-Olesk teatab, et sotsialistlik rühm hääletab ettepaneku
poolt sest, see on õige ja demokraatlik, kui isikutele, kes kohata jäänud,
mõni aeg palka edasi maksetakse, kuna kohta pole kerge kohe leida. Ka edas-
pidi wõiwad Linnawalitsuse liikmeteks saada kehwad inimesed, kes, kui ame-
tist wabanemiselkohe palgata jääwad, raskesse seisukorda sattuwad.
Lwol. U.Hein teatab, et ka töölised on sagedasti kohata ja ei leia
kohta mõnikord terwe aasta jooksul, kuid peawad ära elama. Kui mõned koh-
ta ei leia, siis wõiwad astuda ühiskondlistele töödele.
Lwol. A.Reeben teatab, et kui palka edasi maksetakse ainult praegusel
korral, siis ei ole see õige. Kui maksta siis tuleb maksta ka edaspidi ame-
tist wabanemise puhul kõigile. Muidu on see praegusel korral nagu armuand,
mida ei soowi saada.
Linnapea K.Luik teatab, et seisukoht palka edasi maksta ametist wa-
banenud isikutele, on maksew ka edaspidi nii kaua kui on jõus linnawoli-
kogu otsus 30.augustist 1920 a. ja 17 dets.1926 a. seadus. Neil põhjustel
ongi Linnawalitsus esinenud oma ettepanekuga. Linnawalitsuse liikme koht
ei ole mitte auamet waid palgaline koht ja kui teda päewa pealt lahti
lastakse, siis pole see päris õige, kuna lahti lastud isik, kel puudub sis-
setulek, wõib wäga raskesse seisukorda sattuda ja selle juures mitte oma
süü wõi kõlbmatuse, waid poliitiliste kombinatsioonide pärast.
Lwol. A.Pau teatab, et tema on saanud ettepanekust aru, et see on põ-
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 17
8
9. Kommisjoni aruanne Weeriku alewi
linnaga ühendamise asjus.
Aru annab lnw. Olesk, teatades, et kommisjon paaril korral
koos on olnud, kuhu ka alewi esitajad kutsutud olid. Asja läbiha-
rutades on kommisjon järgmist otsustanud:
Alewi elanikkude seletusi ära kuulates ja leides, et alewiku
juridilised wahekorrad täiesti wäljaselgitamata on, et alewikul
kinnitatud plaani ei ole, et alewiku uulitsad weel taluomaniku
Shulmanni eraomandus on, et alewikul mitte korraldatud alewiku
eestseisust ei ole, kes juridilise isiku õigustega lepinguid teha
wõiks, otsustas kommisjon: linnawolikogule ettepanna, Weeriku alewi
elanikkude palwet alewit linnaga ühendada tähelepanemata jätta.
Aruannet ärakuulates otsustab wolikogu häälteenamusega Weeri-
ku alewi elanikkude palwet tähelepanemata jätta.
Peale selle teatab kommisjoni aruandja, et kommisjonile üles-
andeks oli tehtud linna piiride laiendamise küsimust üleüldse lä-
biharutada. Kommisjon oli asja läbiharutades leidnud, et statisti-
lise materjali puudusel wõimata on olnud seda küsimust läbi tööta-
da.
Läbirääkimistel toonitatakse, et küsimus niiwõrt tähtis on,
et tarwilik on selle kohta materjali koguda ja läbitöötada.
Lnw Wirkhaus teeb ettepaneku - järgmise koosoleku päewakorda
üeswõtta kommisjoni täiendamise küsimus ja selle kommisjonile
ülesandeks teha linnpiiride laiendamiseks eeltöösid teha, missu-
gune ettepanek häälteenamusega wastu wõetakse.
10. Õigusteadlise kommisjoni aruanne
linna puulepingute kohta
Aruandjana astub üles ln.Pehap.
Et okkupatsioniaegse linnawalitsuse ajal tehtud puulepingute
makswuse kohta kahtlus tõusis, siis walis wolikogu linnawalitsuse
ettepanekul juridilise kommisjoni, kes nee lepingud läbi pidi waa-
tama ja selle üle otsustama, kas need linnale kohustawad on. Kom-
misjon on läbiwaadanud: 1) lepingud, mis on tehtud okkupatsioni-
aegse linnawalitsuse ja "Forstinspektioni" wahel puu ostu asjus
ja herrade v. Brashi, v. Oettingeni ja v.Samsoni wahel puude linna
weo asjus ja on leidnud, et puuostu lepingud ehk küll seaduslikul,
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 122
Märkus 1. Endine nimi jääb Puiestee tänawale Peetri kirikust kuni
Jaama möisani.
2. Tallinna ja Jaama tän.Raekoja tänawast kuni waimuhaigete
kliinikuni ühendatakse Jaama tän.
IV. Antakse Eesti tegelaste nimed järgmistele tänawatele:
a) Endine nimi B) Uus nimi c) Uue nime pöhjendus
1) Hobuse tän. Hugo Treffneri Esimene eestlastele asuta-
tud keskkooli asutaja ja
ülewalpidaja
2) Tiigi Lydia Koidula Eesti luuletaja
3) Aleksandri Johan-Woldemar
Janseni Eesti ärkamiseaja tähtsam
awalik tegelane.
4) Weski Dr.Mihkel Weske Kirjanik ja keeleteadlane
5) Hetseli Juhan Liiwi Kirjanik
6) Pepleri Dr.Fr.R.Kreutzwaldi lauluisa
7) Fortuuna (Raekoja
tän.kuni Emajöeni) Dr.K.A.Hermani keeleteadlane ja muusikamees
Märkus: Emajöe äärsele tänawa osale jääb endine nimi (Fortuuna).
V. Nimede parandamise otstarbel antakse eestilisem kuju järgmiste täna-
wate nimedele.
a) Endine nimi b) Uus nimi
1) Wäljanäituse Näituse
2) Kalamehe Kaluri
3) Aurulaewa Auriku
4) Saeweski Saekoja
5) Raatuse Raekoja
6) Röömus Röömu
7) Ladumise Ladu
8) Nikolai Nigula
9) Annowi Annemöisa
10) Karlowa Kaarli
11) Neewa Nöwa
VI. Muudetakse Eesti kirjakeeles puuduwad nimed:
a) Endine nimi b) Uus nimi
1) Kroonuaia Botaanika
2) Wladimiri Kalewi
3) Waleeria Linda
4) Meltsiweski Lätte
5) W. " Wäike-Lätte.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 17
Nõus olla Gildi uul.nr9 asuwa alkoholsete jookide müügi õigusega I järgu
restorani üleandmisega Marie Kiriselt Aleksander Hornile.
IX.
Jaak Londi palwe loa saamis eks Raekoja uul.nr.10 asuwa alkoholse
restorani üleandmiseks Johan Anjale.
Jaak Lond palub luba tema Raekoja uul.nr.10 asuwa alkoholsete jookide
müügi õigusega I järgu restorani üleandmiseks Johan Anjale, kes on esinenud
sama palwega. Selle restorani üleandmiseks Johan Anjale takistawaid põhjuseid
ei ole.
Sellepärast ja Piirit. ja Alkohol.jook.müügi sead.§ 8 põhjal paneb Linna-
walitsus wolikogule ette otsustada nõus olla nimetatud restorani üleandmise-
ga Jaak Londilt Johan Anjale.
Linnawolikogu, asja ära kuulates otsustab lahtisel hääletamisel häälte
enamusega 2 hääle wastu:
Nõus olla Raekoja uul.nr.10 asuwa alkoholsete jookide müügi õigusega
I järgu restorani üleandmisega Jaak Londilt Johan Anjale.
X.
Küsimine Linnawalitsusele.
Linnawolinik B.Unt esineb järgmise teadaandega:
Wiimastel päiwil korraldatakse Tartus naljanumbrit tööliste ametiühisuste
ümberkolimise näol Lossi uulitsast Tähe uulitsasse. Selle numbri korraldami-
sele aitab kaasa ka Linnawalitsus, kuid Linnawalitsus on arwatawasti eksitee-
le wiidud ebatäpsete andmetega. Paistab, et Ametiühisuste ümberkolimise kü-
simust ei ole kaalutud kuigi põhjalkult ja Linnawalitsusel ei ole mingisu-
gust kindlustust, et toetusraha, mida on suurendatud 2500 krooni peale aastas,
läheks määratud otstarbeks, s.o. uue korteri muretsemiseks tööliste ametiühisus-
tele. Sellepärast loeb oma kohuseks juhtida tähelepanu järgmisele asjaoludele:
uus korter ei ole kuigi soodne, sest et seal ükski ühisus ei ole olnud
üle aasta. Ametiühistutel aga iga aasta kolida uutesse ruumidesse on tülikas
ja kulukas.
Tõendatakse, et praegused ruumid Lossi uulitsas ei ole küllalt awarad
ja selle põhjenduseks on esitatud Ametiühistute nimekiri ühes liikmete arwu-
ga, kuid need andmed ei wasta tõele, näit. Töölisühingute Keskliidu andmetel
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.75)

Lehekülg 75
poolt- ja siis wastuhääled ära loetakse. Kui häälte lugemine kindlat tagajär-
ge ei anna, siis järgneb nimeline hääletamine.
§ 33. Juhtudel, mis seaduses ei ole ette nähtud, on kinnine hääletamine
ainult wolikogu otsuse põhjal wõimalik.
§ 34. Nimeline hääletamine wõetakse ette mitte wähem kui 10 woliniku nõud-
misel.
§ 35. Wolikogu poolt tagasi lükatud ettepanekud ei wõi enam samal koosole-
kul arutusele tulla.
§ 36. Hääletamismotiiwide kohta antakse sõna enne hääletamist, kuid ai-
nult üks kord ja mitte üle 3 minuti. Kinnisel hääletamisel wõib sõna saada ai-
nult teadaandeks, et hääletamisest osa ei wõeta.
§ 37. Iga wolinik on õigustatud kõigi hääletamiste puhul wolikogu koosole-
ku enamuse otsuse wastu oma nõusolematust awaldama, mis wiie päewa jooksul
peale koosolekut wolikogu juhatajale ära peab antama koosoleku protokollile
juurde lisamiseks ja wolikogule järgmisel koosolekul ettelugemiseks.
IV. Ametnikkude walimised.
§ 38. Kuulidega hääletamisel arwatakse walituks need, kes saanud kõige
suurema absoluutse enamuse. Kui mõned on ühepalju hääli saanud, siis otsustab
walimise liisk, mille tõmbab juhataja.
Märkus: Kõik ülesseatud kandidaadid hääletatakse ühel ajal, kusjuures
iga kandidaadi kohta hääled eraldi ära antakse.
§ 39. Kui ükski ülesseatud kandidaatidest hääletamisel absoluutset ena-
must ei saa, arwatakse walimised nurjaläinuks.
V. Wolikogu komisjonid.
§ 40. Linna majapidamise eriharude walitsemiseks ja juhtimiseks walib wo-
likogu iseäralised täidesaatwad komisjonid, mis töötawad linnanõuniku wõi mõ-
ne teise isiku juhatusel (Linnasead.§ 103, 104). Ka wõib wolikogu walida ise-
äralised ettewalmistawad komisjonid üksikute linna omawalitsusse puutuwate
küsimuste läbitöötamiseks. Wiimased waliwad omale ise juhataja ja sekretäri.
§ 41. Komisjoni esimese koosoleku kutsub linnapea käsul linnasekretär
kokku.
§ 42. Komisjoni koosolek arwatakse otsustamiswõimeliseks, kui wähemalt
pooled tema liikmeist on ilmunud.
§ 43. Komisjoni otsused tehakse liht häälteenamusega. Kui hääled pooleks
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.75)

Lehekülg 96
Hans Silbergleichi poolt linna kassasse üle määra makstud kinnisvara-
maks 1931.a. II poole eest kr.145.- 1932.a. I poole eest kr.145,- 1932.a.
II poole eest kr.145.- ja 1933.a. I poole eest kr.145.- kokku kr.580,- üle
kanda tema järgnevate tähtaegade kinnisvaramaksu arvele ja teatada Tartu Mak-
suametile vastavate korralduste tegemiseks kr.21,80 suuruse riigimaksu tagasi--
maksmiseks või ülekandmiseks järgnevate tähtaegade riigimaksu arvele.
X.
Eesti Kirjanduse seltsi ja Eesti Kirjanikkude Liidu palve nende päralt
oleva Aia uul.nr.19 as. kinnisvara linna kinnisvaramaksust vabastamise
kohta.
Aruandja linnapea K.Luik.
Eesti Kirjanduse Selts ja Eesti Kirjanikkude Liit paluvad vabastada lin-
na kasuks võetavast kinnisvarade hindamismaksust nende päralt olev ühine kin-
nisvara-, maja Aia uul.nr.19, sest nimetatud teaduslikud seltsid kasutavad
selle maja ruume hariduslikkudeks otstarveteks, aga mitte tulu saamiseks.
Kinnisvarade hindamiskomisjon pooldab palve rahuldamist.
Kuna linnade sissetul., väljamin., eelarvete ja aruannete sead.§4p.2.
põhjal kinnisvarade hindamismaksu alla ei kuulu hariduslikkudeks otstarveteks
määratud, samuti ka teaduslikkudele seltsidele kuuluvad majad, kuivõrd neid
ei kasutada tulu saamiseks, siis Linnavalitsus paneb Volikogule ette:
Vabastada linna kasuks võetavast kinnisvaradehindamismaksust, alates
1.jaan.1934, Eesti Kirjanduse Seltsi ja Eesti Kirjanikkude Liidu päralt olev
maja Aia uul.nr.19 selles osas, mida kasutatakse hariduslikkudeks ja teadus-
likkudeks otstarveteks, aga mitte tulu saamiseks.
Linnavolikogu, olles asja ära kuulanud, lahtisel hääletamisel, ühel
häälel
otsustab:
vabastada linna kasuks võetavast kinnisvaradehindamismaksust, alates
1.jaan.1934, Eesti Kirjanduse Seltsi ja Eesti Kirjanikkude Liidu päralt olev
maja Aia uul.nr.19 selles osas, mida kasutatakse hariduslikkudeks ja teadus-
likkudeks otstarveteks, aga mitte tulu saamiseks.
Koosolek lõpeb kell 647 õhtul.
Ärakiri õige:
Linnasekretär.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 9
4
de komisjonide pääle panna, kes selleks linnawolikogu poolt Saksa
okkupatsiooni aegse linnawalitsuse tegewuse rewideerimiseks olid
valitud.
10. Linna hariduskogu täiendawad wali-
mised.
Linnapää Kriisa teatab, et wolikogu poolt walitud hariduskogu
liige lnw.P.Engelhardt linnawolinikkude hulgast lahkumisega oma woli-
tused kaotanud on.
Otsustatakse 20 häälega 4 wastu: P.Engelhardt hariduskogu liik-
meks tagasi walida.
11. Õigusteadlise komisjoni täienda-
wad walimised.
Ln. Pehap teatab, et õiguseteadlise kommisjonist, kuhu 3 liiget
kuuluwad ja kes linna puulepingud läbi pidi waatama, lnw.Parik lah-
kunud on, omi wolitusi kui linnawolinik maha pannes, Kuna teine kom-
misjoni liige lnw.Parts pikemat aega Tallinnas wiibib ja paneb et te
nende asemele uusi walida.
Otsustatakse ühel häälel õigusteadlisesse komisjoni 2 liiget
juurde walida.
Walitakse ühel häälel adw.Werhoustinski ja adw. K.Pikk.
12. Elektrijaama juhatuse ettepanek
mõõtja läbi antawa elektri woolu
hinna kõrgenduse kohta.
Ln. Leemann kannab ette elektri jaama juhatuse kirja, mille jä-
rele ettepannakse mõõtja arwel antawa woolu hinda kõrgendada 1 m.
50p. päält 2 m. pääle kilowatt tunni eest ja mootoritele antawa jõu
eest 1 m. päält 1 m.50 p. pääle kilowatt tunni eest, põhjendades
järjekindlalt tõuswaid materjali hindasid.
Et sõjawäe osadele wiimasel ajal palju woolu tuleb anda, mille
eest tasu linna kassa sisse ei tule ja selle tõttu elektri jaama
sissetulekut wähenenud on, paneb linnawalitsus ette ajutiselt woolu
hinda kõrgendada elektri jaama juhatuse poolt ettepandud määral.
Otsustatakse: 1) ühel häälel linnawalitsuse ettepanek wastu
wõtta, 2) 13 häälea 5 wastu elektrijaama kommisjonile ülesandeks
teha asja läbi waadata ja abinõusid otsida elektrijaama kulude wähen-
damiseks.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 76
45
3. Ametiühisuse Kesknõukogu poolt ettepantud kandidaatide kinnitamine
Warustusametisse.
Ametiühisuse kesknõukogu poolt on Warustusameti liikmeteks järgmise
kandidaadid wolikogule kinnitamiseks ette pantud: Karl Weidebaum, Julius
Susi ja Woldemar Brik, kes kõik ühel häälel kinnitatakse.
5. Täiendawad walimised linna Haridusko-
gusse.
Kandidaatideks seataks üles rahw.-erak.poolt Jaan Laurson ja lnw.
Steinberg, sots.-dem.poolt lnw. Kurs-Olesk, sots.-rew. poolt Willem Luik,
keskõik häälteenamusega walitakse.
6. Linnateenijate palga küsimus.
Linnapää Kriisa annab teada, et linna teenijad üleüldse palga kõr-
genduse nõudmise sisse on annud. Seda harutuse alla wõttes on linnawa-
litsus otsustanud palkasid 30-50% wõrra kõrgendada, arwesse wõttes töö
rohkust, wastutust ja wilumist üksikute ametnike juures. Nii saaksid
osakondade juhatajad endise 300 m. asemel 1000m., ametnikud 600 asemel
750 kuni 800 m. kuus j.n.e. Teenijad saaksid 400 kuni 450 m. Nõudmine
on, et lisa 1 maist järele makstud saaks. Palkade kõrgendus teeks kuu
kohta68.462 m.24 p. wälja, mis poole aasta kohta 410.773 m.44 p. wälja
teeks. Linnawalitsus on ühes eelarwe kommisjoniga otsustanud kõrgendatud
palkasid 1 juunist järele maksta. Ühtlasi teatab linnapää, et palkade
kõrgenduse summa defitsidi arwele kirjutada tuleb, kui aasta lõpuks uusi
sissetuleku allikaid ei leita. Lnw. Lattik arwab, et uute palkade määra-
mise juures mitte õieti ei ole tallitatud, sest et neile, kes ennem kõr-
gemat palka said, nüüd ka %% järele rohkem juurde on lisatud, kuna see
ümberpöördult oleks pidanud olema.
Linnapää Kriisa teatab selle kohta, et palkade normeerimise juures
muu seas just ametnikkude wastutust töö rohkust ja wilumist silmas on
peetud ja on katsutud nii tallitada, et igaüks wõimalikult õiglaselt ta-
sutud saaks.
Lnw- Jaska pärib seletust linna päewatööliste palga järele. Lnw.
Pehap teatab, et linna päewatöölised järgmiselt makstud saawad: I järk
puutöölised, kes oma riistadega töötawad saawad 16 m.päewas, II järk -
hobuse töömehed - 15 m. ja III uulitsa pühkijad naised 10 m., kuna aga
walitsuse määruse järele lihtööliste palgad 12 m.80 p. päewas on, nii
wõiks arwate, et töölised rahustatud on, kuna neile hästigi rohkem makse-
takse.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 39
20
15. Ennekooliealiste lastekodu hoolekogu kooseisus 5 walitud liiget.
Otsused komisjonide koosseisude kohta wõeti wastu peale ülewaltähen-
datud erandite, ühel häälel.
Pärast seda asutakse komisjonide liikmete walimisele.
Lwol. A. Pau soowitab walida komisjonide liikmeid wolikogu parema ja
pahema tiiwa järele - kui komisjoni koosseis on 7 - 8 liikmeline - 4 lii-
get ühel ja 3-4 liiget teiselt poolt ja 5 liikmelise koosseisu juures 3
liiget ühelt ja 2 liiget teiselt poolt.
Kinnisel hääletamisel walitakse ettepandud kandidaatidest:
1. Ehitusekomisjoni liikmeteks:
1. Jaan Ratnik - 52 häälega,
2. Ludwig Sapotsky - " "
3. Jaan Schiffer - " "
4. Karl Karheiding - " "
5. Jaan Willem - " "
6. Rudolf Fischman - " "
7. Bernhard Unt - " "
2. Planeerimise komisjoni liikmeteks:
1. Siegfried Pinding - 52 häälega,
2. August Reeben - " "
3. Ludwig Sapotsky - " "
4. Willem Tubin - " "
5. Karl Saral - " "
6. August Kullam - " "
7. August Seresk - " "
8. Mihkel Massakas - " "
9. Herman Lepp - " "
3. Majanduse komisjoni liikmeteks:
1. Jaan-Aleksander Rekand - 52 häälega,
2. Mihkel Pärn - " "
3. Peeter Karin - " "
4. Mihkel Meister - " "
5. Wetsheslaw Bulgarin - " "
4. Wooriäri komisjoni liikmeteks:
1. Hans Luiga - 52 häälega,
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 102
Linnapea K.Luik: küsimus ei ole küll wäga kiire iseloomuga, kuid oleks
siiski õigem wastu wõtta Linnawalitsuse seisukoht, siis saab Wolikogu otsus
teatawaks laiematele hulkadele ja küsimus wõetakse põhjalikumalt arutlusele.
Linnawalitsuse ettepanek selles asjas ei kutsu esile tegelikke samme ja selle
järele jääb keskkoolide seisukord selleks, mis ta praegugi on. Sellepärast,
kui edaspidi leitakse, et see seisukoht ei ole õige, siis on wõimalik küsimust
wõtta uuesti arutlusele ja rewideerimisele ning, kui tarwis, muuta. Seisukoha
wõtmine nüüd on tarwilik, sest Haridusministeerium nõuab kawa esitamist lige-
mal ajal.
Lwol. M.Kurs-Olesk:Küsimus on suure tähtsusega ja nõuab põhjalikku kaa-
lumist. Sellepärast ei saa kindlaid seisukohti kohe wastu wõtta. Linnawalitsu-
se seisukohad on wastuwõetawad wäljaarwatud detailid. Teeb ettepaneku wastu
wõtta Linnawalitsuse ettepaneku p.p.1 ja 2 aga p.2-sest jätta wälja detailid, mis
näidatud lit.a ja b all.
Ln. W.Tamman: küsimus on arutusel juba pikemat aega - 1.a. nowembri kuust.
Haridusnõukogu on küsimust arutanud mitu korda. Lahkuminekud küsimuse arutami-
sel ei olnud suured.Linnawalitsuse ettepaneku p.a poolt on olnud kõik ja p.b
on pooldamist leidnud enamuse poolt. Küsimust on käsitatud pikemalt ja põhja-
likumalt linna koolinõunik Juh.Langi brošüüris "Andmeid ja siht-jooni kesk-ning
kutsekoolide wõrgu korraldamiseks Tartus." See brošüür on juba ennem kättesaa-
detud igale linnawolinikule. Seega peaks küsimus olema küllalt tuttaw ja selge.
Kui küsimus edasi lükata wolikogu järgmise koosolekuni, s.o. üheks kuuks, siis
selle ajaga ei saa küsimust midagi rohkem selgitada. Selle kawaga ei ole weel
wõimalik lahendada küsimust waid sellega antakse ainult näpunäiteid, mis tar-
wilikud küsimused otsustamiseks seadusandlikul teel.
Lwol.J.Sütt: Küsimust on arutatud Haridusnõukogus ja arutamisel on ol-'
nud lahkuminekuid. Ajakirjanduses on küsimust wähe sõelutud, on ilmunud ainult
mõned artiklid, milles räägitakse Linnawalitsuse kawa poolt, kuid wastuwaidlu-
si pole olnud. Kui tahetakse seisukohta wõtta täna, siis tuleb ühineda lwol.
pr.M.Kurs-Oleski ettepanekuga ja detailid ära jätta. Küsimust detailides tu-
leks täiendada edaspidi, kui asja küllalt on selgitatud.
Ln.W.Tamman: Linnawalitsuse ettepanek selles asjas on teatud wiisil kom-
promis-ettepanek, millele wasturääkimisi ei ole olnud.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 8
Ütlesime otsekohe, et hoolekande osakond meie parteile lähedal on ja
et meie selle koha häämeelega wõtame, ainult oma rühma suurusele wastawalt
soowisime weel teist linnanõuniku kohta, Ja et juba pikemat aega linna ha-
ridusosakonda meie partei esitaja oli juhtinud, siis pidasime täitsa loomu-
likuks ka uues linnawalitsuses seda kohta omale nõuda, seda enam, et ka tei-
sed rühmad läbirääkimistel omale endiseid kohti nõudsid. Kuid säälsamas
deklareerisime, et meie tarbekorral walmis oleksime ka teist wäärilist koh-
ta kaaluma, kui meile wastawaid ettepanekuid tehakse.
Meile pakuti korteriosakonda. Selle koha wastuwõtmisest keeldusime,
kuna kohe esimesel nõupidamisel kodanliste rühmade esitajad ise tarwiliste
krediitide puudusel sellele kohale mingisugust tegelikku wäärtust ei annud
ja isegi wõimalikuks pidasid selle ärakaotamise.
Sotsialistide rühma siht linnawalitsuses ei ole mitte palgalisi kohti
saada, waid tegelikus töös midagi ära teha. Selleks ei pakkunud korteriosa-
kond lähemal ajal mingisuguseid wäljawaateid, olgugi et meie seda tööd wäga
täthtsaks peame.
Kodanlised rühmad jäid aga jonnakalt oma ettepaneku juure ja ei teinud
meile mingisuguseid uusi ettepanekuid. Sellest wõib ainult ühte järeldada,
et sotsialistlist rühma teadlikult ja tahtlikult soowiti linnawalitsuse
tööst kõrwale tõrjuda
Eesti Sotsialistliku tööliste partei Tartu linnawolikogu rühm protes-
teerib kõige kindlamalt sarnase ebademokraatliku linna waesema rahwakihi
esituse õiguste wägistamise wastu. Meie oleme senni oma tegewusega näida-
nud, et meie tahame ja suudame linna omawalitsuse tegelikust tööst osa
wõtta. Tahaksime seda ka käesolewal silmapilgul, kui meid ei lasta tööst
osa wõtta, ja surutakse wastasrinda.
Seepärast awaldame oma põlgtust kodanliste rühmituste sarnase, mitte
millegagi põhjendatud talituswiisi wastu sotsialistide suhtes ja jääme
praegu moodustatawa puhtkodanlise linnawalitsuse wastu opositsiooni."
Pärast seda teatab lwol. M.Kurs-Olesk, et sotsialistliku tööliste
partei rühm saab ettepandid kandidaatide wastu hääletama.
Lwol. W.Tubin teatab faktilise märkusena, et sotsialistlikku rühma po-
le mitte kergel käel wälja jäetud, nagu eelkõneleja seletustest järeldada
wõib. Sotsialistid oma enese deklaratsiooniga tõendawad, et neil on paku-
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 32
tali põhjuskirja järele tasu linnasekretärile kui niisugusele
määratud, kelle hooleks kirjalikud tööd kapitali walitsemise
asjus on antud.
Et okkupatsioniaegse linnawalitsuse ajal kapitali walitse-
mine tõesti tema käes olnud, siis oleb ta ennast ka määratud tasu
pääle õigustatuks.
Lühikeste läbirääkimiste järele otsustatakse ühel häälel Schmid-
ti edasikaebtus tähelepanemata jätta.
16. Woorimeeste Seltsi palwe sõidu-
woorimeeste sõidutiistade maksu
ja 1918 a. lisamaksu hobuste päält
ära jätta.
Linnapää Kriisa kannab ette Woorimeeste Seltsi kirja, milles
palwet awaldatakse eelmise wolikogu otsuse järele määratud sõidu-
woorimeeste sõiduriistade maksu ja 1918 a. lisamaksu sõiduriista-
de päält ära jätta.
Otsustatakse kõigi häältega 3 wastu palwe tähele panemata
jätta.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.75)

Lehekülg 83
J. Lillile 280 kr. ja linnanõunikkudele W.Tammanile ja K.Pahkile a 250 kr.
kuus ühes teenistusewanuse tasuga, s.o. samas suuruses, mis nad said oma ameti
poolest Linnawalitsuse liikmetena. Seda palka maksta edasi alates nende ametist
wabanemise päewast - 11.aprillist s.a.
Korral, kui keegi neist selle aja, s.o. kolme kuu jooksul alates 11.apr.
s.a. linnateenistusse astub, siis maksta temale wälja, arwates uuesti teenis-
tusse astumise ajast ainult endise ja uue palga wahe.
Tarwistulew summa wõtta üles 1930/31 a. eelarwesse.
Lwol. A.Linnomägi teeb ettepaneku wõtta see küsimus otsustamisele kinni-
sel hääletamisel.
Lwol. J.Alwer küsib kui tahetakse edasi maksta kolme kuu palka Linnawalit-
suse liikmetele, siis miks ei taheta palka edasi maksta neile Rewisjonikomis-
joni liikmetele, kes said palka.
Linnapea K.Luik teatab, et mõnele rewisjonikomisjoni liikmele maksti pal-
ka rewisjonikomisjoni enese määramisel komisjoni käsutada antud summadest.
Wolikogu neile palka määranud ei ole. Sellepärast on raske wiia seda küsimust
kooskõlla Linnawalitsuse liikmete palga küsimusega ja ei ole alust teha sel-
les asjas ettepanekut Linnawalitsuse poolt.
Pärast seda wõetakse Linnawalitsuse ettepanek hääletamisele kinnisel hää-
letamisel kuulidega, kusjuures anti hääli ettepaneku poolt 25 ja wastu 16,
millega küsimus on otsustatud jaatawalt.
Lwol. K.Pahk hääletamisest osa ei wõtnud.
Pärast otsuse awaldamist küsib lwol. J.Alwer sõna, kuid, et küsimus juba
otsustatud, juhataja temale sõna selles asjas enam ei annud.
Linnawolikogu, arwesse wõttes hääletamise tagajärgi, on otsustanud:
Maksta kolme kuu jooksul palka edasi ametist wabanenud linnapea abile
J.Lillile 280 kr. ja linnanõunikkudele W.Tammanile ja K.Pahkile a 250 kr.kuus,
ühes teenistusewanuse tasuga, s.o. samas suuruses, mis nad said oma ameti poo-
lest Linnawalitsuse liikmetena. Seda palka maksta edasi alates nende ametist
wabanemise päewast - 11.aprillist s.a.
Korral, kui keegi neist selle aja, s.o. kolme kuu jooksul alates 11.apr.
s.a. linna teenistusse astub, siis maksta temale wälja, arwates uuesti teenis-
tusse astumise ajast ainult endise ja uue palga wahe.
Tarwistulew summa wõtta üles 1930/1931 a. eelarwesse.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 3
1
Linnawolikogu erakorraline koosolek
7 weebruaril 1919 aastal.
Juhatab wolikogu esimees Lui Olesk.
Koos olid: 23 linnawolinikku.
Puudusid linw: Parts, Tõnnisson, Koppel, Aule, Rebane-Sild,
Fischer, Hirschfeldt, Brock, Anwelt, Kleement, A. Lukin, Doskinski,
Podrjatschik, Kirs, Nieländer, Dwolaitskaja, Dimara, Raal, Meos,
Landmann, Lemmats, Sõkutaja, Piho, Bukk, Sammel, Meister, Russis,
Kropmann, Challander, Stshukin, Saint-Hillaire, Koloshenkow.
Sekretär: Linnasekretär J. Kristelstein.
Koosolekut awades pöörab juhataja koosolejate poole järg-
mise kõnega:
"Pika waheaja järele oli mul jälle wõimalik Tartu linna woli-
kogu tema töö juurde kokku kutsuda. Raske sõja waenu wanker wee-
res selle aja jooksul üle meie kodu linna, walusaid weriseid jäl-
gi meie keskele jättes: inimesed, kes inimesesoo ülemid paleusi
tõotasid teostada, rüwetasid nende paleuste kandjate nime omas
isiklises huwis, tooruses ja ahnuses, omi käsi wäljasirutades
mitte ainult wõera wara järele, waid ka oma ligimese puutumatust
ja elu ei milleksgi pidades. Kümmed meie kaaskodanikkudest pidid
kasutalt oma elu jätma: ma nimetan ainult üleüldiselt lugupeetud
kohalikku kreeka-katoliku kiriku kõrgemat waimulikku piiskop
Platoni ja meie linnawolikogu liiget ja linnanõunikku Gustav See-
landi. Wöib olla et neile kümnetele weel teised kümmed oleks
järgnenud, kui mitte tõsiste peastjatena ja lunastajatena meile
ei oleks wabastust toonud meie wahwad wäed, eesotsas meie kuulsad
partisanid oma wäsimata kangelase kujulise juhi Julius Kuperjano-
wiga, kelle karm saatus nii lühikese elu järele meilt juba ära
rööwis ja keda meie eila kõige laiemal kaaskodanikkude osawõtmi-
sel pidime kodumaa mullale ära andma.
Palun linnawolikogu nende surmasaanute ja teiste isamaa
eest langenute mälestust ülestõusmisega austada."
Koosolek austab langenuid püstitõusmisega.
Enne päewakorrale üleminekut teatab juhataja:
1) Et Ajutise Walitsuse otsuse põhjal 30 detsembrist s.a.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 19
9
Elektriwoolu hinna kõrgendamise asjus, miseelmise wolikogukoos-
oleku poolt wastuwõetud ja pärast kommisjonile läbiwaatamiseks an-
nud, on kommisjon küsimust läbiharutades ja silmaspidades, et paljud
woolutarwitajad linnast, teadmata kuhu, ära läinud, oma arwed maks-
mata jätnud, nii et jaamal suured kahjus kanda on sellepärast otsus-
tanud ettepanna hinna kürgendust põhjendatuks lugeda, seda aga esi-
algselt kuni 1 aprillini makswaks jätta.
Otsustatakse häälteenamusega kommisjoni otsus kinnitada.
13 Küsimuse lahendamine okkupatsioni-
aegse linna teenijate õiguste kohta
paiuki ja teiste eesõiguste asjus.
Ln.Juhanson seletab, et endised wäljateeninud linnaametnikud
Arwed Schmidt ja Emil Jakobson, kes okkupatsioni aegse linnawalitsu-
se teenistuses on seisnud linnawalitsuse poole on pöröanud, neile pa-
iukit wiimase palga normi järele maksta. Linnawalitsus on asunud sei-
sukohale, et okkupatsioniaegne teenistus, kus demokraatlikud omawalit-
suse asutused wägiwaldselt tagandatud olid, mitte seaduslikuks linna
teenistuseks ei tule arwata ja seega seda aega ja palga kõrgust paiu-
ki saamise juures mitte arwesse ei tule wõtta ja paneb ette woliko-
gule oma arwamist selle kohta awaldada.
Otsustatakse ühel häälel linnawalitsuse seisukohada ühineda.
14. Endise politsei pristawi lese Sie-
fersi palwe paiuki määramise asjus.
Linnapää Kriisa teatab, et linnawolikogu 16 aprillil 1915 a.
otsustanud Eduard Siefersile, kes 34 a. linna I j. pristawina
teeninud, eluaegset paiukit määrata 600 rbl. aastas. Kuna Siefers
4 jaanuaril s.a. ära surnud on, siis on tema lesk Anna Siefers pal-
wet awaldanud mehe paiukit temale edasi maksta.
Silmaspidades, et abipaluja raskes majanduslises seisukorras
on, kuna tema mõlemad pojad wenemaal wiibiwad, otsustas linnawalitsus
ühes eelarwe kommisjoniga ette panna: Surnud pristaw Siefersi lesele
Anna Siefersile määrata mehe paiuk, mis markade pääle arwatult wälja
teeb 900 m. aastas kuni käesolewa aasta lõpuni, ehk kuni ta oma poe-
gadelt abi hakkab saama.
Pääle selle on linnawalitsus wälja annud temale mehe matmise
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 44
summa peab kool ära tasuma 10 aasta jooksul iga aastaste ühesuuruste kustu
tussummadega + harilikud protsendid.
Linnawolikogu, olles ära kuulanud Linnawalitsuse ettepaneku ja seletus
otsustab, lahtiselt ühel häälel:
Linna Tööstuskoolile kasutada antud maja remondi kulude katteks anda
sellele koolile laenuks linna tagawara kapitalist 230,000 marka, missuguse
laenu peab Kool äratasuma 10 aasta jooksul iga aastaste ühesuuruste kustu-
tussummadega + harilikud protsendid.
9.
Linna laenukassale antud laenu kindlustamise küsimus.
Aruandja: linnapea K.Luik.
Linn on saanud Eesti Pangalt laenuna linna laenukassa tegewuskapitalik
kokku kuus milj.marka. Selle laenu kindlustuseks on antud wõlakohustused ja
panditud laenukassa wäärtused.
Eesti Pank nõuab nüüd seniste kindlustuste asemele teisi kindlustusi,
nimelt: Pangale wastuwõetawa kinniswara peale ings.1.obligatsiooni wähemalt
kuue milj.marga suuruses ja Linnawalitsuse solowekslid.
Linnawalitsus paneb wolikogule ette:
Linna laenukassa jaoks Eesti Pangalt saadud laenu kindlustuseks anda
Eesti Pangale:
a) Kuue milj.marga suurune obligatsioon, mis teha linna päralt olewa
Sootaga mõisa wõi mõne teise Eesti Pangale wastuwõetawa linna päralt olewa
kinniswara peale.
b) solowekslid kuue milj.marga wäärtuses.
Wolitada Linnawalitsust eelpool tähendatud obligatsiooni wäljaandma ja
kinnistusjaoskonnas kinnistusraamatutesse sissekandmiseks samme astuma,sa-
muti ka solowekslid wäljaandma kuue milj.marga peale.
Lwol. M.Kurs-Olesk küsib, kas Linnawalitsus on astunud samme uute ruu-
mide muretsemiseks laenukassale, sest praegused ruumid on liiga kitsad.
Linnapea K.Luik wastab, et Linnawalitsus on astunud samme suuremate
ruumide muretsemiseks laenukassale, kuid wäljawaateid uute kohaste ruumide
saamiseks praegu ei ole.
Lwol. M.Mihkelson teatab, et laenude nõudmine laenukassast on suur ja
inimesed peawad päewade wiisi ootama. Kas Linnawalitsus on mõelnud selle pe
le, et parandada asja, suurendada tegewuskapitali ja alandada laenu protsen
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 14
2. Kui esitatud jooniste arw ja nende mõõtude wahekord ei wasta program-
mi nõuetele;
3. Kui wõistlustöödes ei ole kinni peetud programmi wormilistest nõuetest.
Peale selle kõrwaldatakse wõistlustöö, kui selles pole kinni peetud wõist-
luse tingimustes peatükk III nõuetest.
Teistest programmi nõuetest kõrwalekaldumise relatiiwse tähtsuse üle ot-
sustab auhinnamõistjate komisjon.
V. Auhinnamõistjate komisjon.
Auhinnamõistjate komisjon on järgmine: esimees linnapea K.Luik, asetäitja
linnapea abi J.Lill, sekretär linnaarhitekt A.Matteus (arhitekt E.A.Ü.), liik-
med: Linnanõunik K.Pahk, Teedeministeeriumi esindaja, linnainsener E.Seydenbach,
ja kaks Eesti Arhitektide Ühingu esindajat ning kaks asetäitjat (üks Linnawalit-
suse esindajatele ja üks E.Arhitektide Ühingu esindajatele.)
VI. Tartu linna plaani, Tartu arenemise, uute linnaosade statistiliste
materjalide j.n.e. kohta leiawad wõistlusest osawõtjad andmeid "Koguteos Tar-
tust" (Saadawal raamatukauplustes ja linna statistika büroos).
VII. Täiendused.
Kõigi käesolewates tingimustes tähendamata ja auhhinnamõistmisel tekkiwate
küsimuste lahendamine sünnib Eesti Arhitektide Ühingu poolt wäljatöötatud ja
Teedeministeeriumi poolt heaks kiidetud wõistluste toimepanemise juhtnööride
alusel."
Linnawalitsus paneb ette wolikogule:
1. Korraldada ja wälja kuulutada wäikekorteriliste elamutte kawandite
wõistlus alustel, mis ettenähtud Linnawalitsuse poolt heaks kiidetud wõistluse
tingimustes.
2. Määrata krediiti p.l. tähendatud wõistluse tingimustes ettenähtud auhin-
dadeks kokku 2550 krooni, missugune summa katta elukorterite ehitusfondist ja
wõtta üles llinna 1929/30 a. eelarwesse.
Lwol. M.Kurs-Olesk küsib kas ehitusebüroo asutamiseks on ettenähtud summa-
sid linna eelarwes.
Linnanõunik K.Pahk wastab, ehitusbüroo asutamiseks on eelarwes ettenähtud
500 krooni. Eeltööd on käimas 1.novembrist 1.a. ja see büroo töötab tegelikult
nõuandmise alal. Büroo kawatsetakse panna käima 1.aprillist s.a.
Lwol. M.Kurs-Olesk, tunnistades kawandite wõistluse korraldamise soowita-