Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 202
Õhtul koju tulles Margareetake
Sooja jooki ei leidnud eest
Seisis ukse lävel tema Meetake
Põlle puserdates silmaveest.
Nuttis, nuttis ja ei rääkinud sõnagi,
Sammu astus, haaras toetepuud.
Viimaks rätihilbu viskas õlale,
Astus komistades aiasuust.
"Kullan kallikene, Tõrva Tonukene,
Sina seisad meie kõigi eest.
Naisenadile üks ainus sõnakene
Ütle õigust nagu õige mees:
Kes siis tõeste minu Margareetakene,
Margareetakene... Tõnu, ae!
Ära röövitakse... Margareetakene...
"Margareetakene?.. O'ssa, aeg!..
On siis sinu vasik papil ristitud voi
Püha Peetrusel sarvist peet?
Või on laulatatud kommunistidega?
Või ehk ise lähed lehma eest?
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.154)

Lehekülg 310
91 aastal
Kruup 31a 27 septemril tuli tawariš Pultakow Alegsei, ja-
Käskis mind hobuse Wia 3 jaus kona miilitsa Liiwa raioni
tawariš Laurenginai, hall ruun 4 aastat wana mis praegu
1000 rupla wäärtuses aga siis 150 rubla wäärt, oli Milits-as-
teadai, ei tawariš Krašowski sõidap ja 28 Septemril takasi.
toop 28 küsisin wastas tawariš pultakow, ei ole teata, sõitis
Latenski, Tatro pantitite pole,, hobune todi tagasi 6 tal
Nowemril, ta oli keig oma jõu ja wärtuse kautanud
Mile pärast teta enam inata ei tulnu ja tawariš
miilits Laurengin lupas mule hopuse rahas ära maksa
aga opune anti kolkosi ja pärast Liiwa Sepi wapriku kus
ta ära tapeti nii kui tawariš. Knääsow tunistap nüit
lupas miilits iga mule hobuse raha ära anda, aga kaua
aia otamisel, ei tehtut seleks mitaki. Läksin siiwa prokurori
jure se wastap ana kohtus, antsin rahwa kohtu otasin aasta
ei midagi lähen küsima ültakse sin ei ole mingit üles and
lähen prokurori jure nõu küsima kas nest kohtu kaebata wastap
prokuror mine kodu ja rägi oma argensatsiale, räkisin
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 93
80
Õhtuks jõudis ka arst kohale, et juba
pime oli ei wõinud nad see päew midagi
teha jäeti teiseks päewaks.
Teise päewa hommiku hakkati pääle.
Selgus, et tapetud olid kõik kirwe silma-
ga pea ajud sisse löödud, leiti noa haawasi.
Wetkal endal leiti rinna pääl küün-
de piigistuse märgid, ning arst tõendas,
et wiimane on hakkand mõrtukale
wastu, kellel ka peaks olema mingisugu-
sed märgid kas näo pääl wõi rinna
pääl, küünistuse märgid.
Majandusline kraam leiti kõik alles
olema, ainult 278 rub. raha mida pidi
temal olema ja muud tokumendid puudu-
sid, ning uus ülikond.
Järel waatus lõppes peal lõunat kell 4.
Surnud maeti maha nagu kord ja kohus.
Kuid miilitsad algasid oma kuritegi-
jaid otsima. Esiteks sõitsid nad kohe
Polle Osvaldi ja Lelle Augusti poole, klle-
de pääle kõige suurem kahtlus langes.
Kohale jõudes kuuldus toas lõõtsapilli
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 107
- Töö on uhkus,
töö on hea -
töö auasjaks saanud nüüd...
niidutaktis mõtleb ta.
Ammuks alles oli see,
mil päkapiku poisina
ta sama uhkelt piitsaga
karja üle kamandas?
Siis pärast,
veidi sirgudes,
Tombu Jürid, kulakut
ta orjas higi otsaees;
tasuks - näljakopikas,
tühikõht
ja katkend püksid -
rakkuskäed veel peale.
Täna aga -
lugu teine:
kolhoosis Eedi - tähtis inimene,
parem prigadiir.
29. VI - 35 a. Vl. Meibaum
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.199)

Lehekülg 61
31.
Wõru: (Ise piipu tõmmates) küll on see
veel paha asi, et tuas ei lasta suitse-
tata, noh, peab olema natukene viisa-
kust naiste rahvaste eest, sest nais-
terahvad on ju nõrgemad kui meeste-
rahvad. Noh vaja minna, piibu tõm-
basin ära, muidu teab mis naad seal
ilma minuta otsustavad (Wõru läheb
minema, kuid Tint kes oli ennast põõs-
saste vahele peitnud, liikutas kogemata
põesi, Wõru jääb äkki seisma).
Kes siin on, kohe vasta, aga mui-
du (Tint ei lausu sõnagi teeb ennast
nagu purjus) tõmb (Võru tõmbab taskust
nagani välja ja läheb põesade poole)
Noh, ütelge kes on, muidu lasen (mingi-
sugune hääl kostus vastu ja Võru sai
aru, et põesastes on Tint.)
Poisid siia! (Tuleb Willemsoon ja mõ-
ned teised partei ja ÜG.K. NÜ liikmed).
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.204)

Lehekülg 70
V. Rohelises wabrikus
Mõõtmatud Salski stepid on muudetud
lopsakateks kolhooside ja sowhooside nisupõl-
dudeks. Tuhanded hektaarid wõtab oma
alla sowhoos "Gigant". Mitmekümne
kilomeetri ulatuses piirawad Salskit
"Gigandi" põllud. Hoolsa töö pandiks
lokkawad toredad wiljapõllud, kus sajad
kombainid rikast wiljasaaki koristawad.
Sibawad wõidu autod mööda siledaid
autoteesid, mis Salskist igasse ilma-
kaarde weniwad, ühendades Salskit,
steppi laialipillutud kolhoosidega ja
sowhoosidega. Wahetpidamata mürisewad
mootorid, mis isegi öösetel ei waiki.
Pimedusest puuriwad läbi elektrituled.
Käimas on kiire töö, nagu hiiglasuures
wabrikus. Ja see ongi wabrik -
roheline wabrik. Igal töötegijal on
oma kindel tööpink - traktor, kombain,
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.153)

Lehekülg 26
1080/17.XI. 34 г.
15. nowembril 1934a.
Sm jurist.
Elan Kingisepa raioonis asutuse maa peal
ja ka tema majas.
Olen tööline 1931a. alates.
Maad ja majapeatamist ei ole ise
töötan Kingiseppa linnas bolnitsa tislerite
Wärkstoas. Olen 63 aastat wana.
Perekond on naine ja 2 alaealist last.
1931 a. wõeti mull warandus ja hääle-
õigus -, mitte kulaklistel põhjustel, waid
wale kaebtuste pärast, mis ka selgeks tehtud
on.
1932 a. töötades asutuses anti mulle
mu palwe peale raha ette millega
ma lehma ostsin, muidugi mitte hea,
sest hea lehma ostmiseks mull niipalju
raha ei olnud.
1934a. minu perekond elas Tikopesa külanõukogu
maapeal teise toanurgas korteris ja
külanõukogu poolt määrats mulle kulakline
piima norm 700 liitrit, ehkki mull
jalatäit maad ei olnud.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.218)

Lehekülg 42
Suure Livoonia küla seisukord on
aga praegu järgmine. Ligi pool küla
on tühi, majad lagunevad ilma ela-
nikkudeta, külanõukogu ja kolhoosi
juhatus ei jõua neid alles hoida. Rik-
kad viljapuu aiad maja platsidel
on hooldajateta. Kolhoosis on töö-
jõust suur puudus, ei suudeta töö-
plaani täita, mispärast kolhoos kit-
sikuses on. Ühiskondliku varandu-
se poolest on kolhoos rikas. Piima-
farmis on 300 lüpsilehma, on üle 100
pea, hobuseid on 72, mesipuid 120,
mis hea hoolitsemise tõttu mulluse
kehva aasta juures üle 30 kolme ton-
ni mett ja veel uusi peresid juure
andsid. Sügisene külviplaan on 240
ha võrra ületatud. On vaja hästi
läbi viia kevadine külv ja kolhoos
ühes kolhoosnikkudega võib ühe aasta-
ga rikkaks saada, sest kolhoosil
võlgasid ei ole ja riigimaksud on
kõik makstud. Et seda kindlustada
on vaja kolhoosi vähemalt perekonda
50 uusi kolhoosnikke. Et kulakutel
mitte lasta eesti kolhooside ehitust
nurja ajada, on vaja siia eestlasi koon-
dada, kes kohapealt leivad valmis

Lehekülg 47
nõukogute töölist. Kes kolm
Tulba k-n.
aastat auusalt ja õiglaselt
riigi raha hoidis wiimse
kopikuni kokku kogus ja
selle eest andis homa elu
Klassiwaenlase alatum käsi
Kiskus meie ridatest parema
eskujulise töölise kuid tema
tegusid meie seast wälja
ei kisu. Wait ilma halastamata
wäitlus klassi waenlase wastu.
Seretka raioon
Tulba küla nõukogust
Kolhoos Iskrast
S Parts.
mär./ Tabja on wiel wälja
selgitamata.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.219)

Lehekülg 30
et direktor ei andnud haigelle
obust et viimane arsti punkti
paigutada.
seda minu sõnunud kol.
Rasprotsovetest Meiep ja teised
kusda valitseja naersid j.n.e.
Naerdes karjus on mõne direktori
arvestaja.
siis kui meie kerjutasime,
Luuga Raufroksovette et
ei makseta ületunni tööd välja
kus Suugast meiser käis kusda
lõunat söömas
kus tehti resenja (uvolit sa pragul
sam salomonni resenjad,
s.o (увомъ ъ за, прочуи" dand 6)
1sa bükidsuse deurõmmul.
Selle eest et mina kaheksa
sonumit kuus Luuga
krestjanski pravdas
mind ei võita kooli vaheaal
oma vanemate juure tööle
Palume "Edasi" toimetust seda
asja järele uurida o ja
Oma järeldus teha.
Seltsimeheliku tervitusega
A. Partetson
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 187
Vanakuri, nagu kuulnud palumist;
Kohe röökima: "Kol-lek-tiiv!"
Sama koha pääle olla kadund siis,
Nii, et taevani tõusnud liiv.
Paljud sellest ei kartnud hirmu, sest
Liisa jutt olla puha laim:
Kust see vanakurat enam ilmub, kui
Saksa sõja ajal surma sai...
Teised tunnistasid kõik tühiseks.
Kollektiiv see on vaat' mis:
Naised kõigi jaoks olgu ühised
Ja täitku ühiskonna tahtmist.
Võta näituseks mõni vanapoiss,
Elab, elab, aga kasu - null.
Kollektiivis aga iga vanapoiss
Kulub ära nagu sugupull.
Seda seletust ei uskunud keegi, ja
Viimaks täiendati teda nii:
Kollektiiv olla juba seegi
Kui sa viinatoru naabritelt viid.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.172)

Lehekülg 68
lõid oma eluaegse eksploteeria välja
kolhoosist, ära võetes varandust, üles-
kirjutuse aeg leiti vilja maa sisse peidetud
mis vana Jaan tunnistas, poja Vilferdi
omaks, kes õppib partei koolis. Siis kivtitas
ta kolhoosis põrssad ära, ka varastud
mesi leiti astja täis kolhoosi oma.
Nüüd viimaks oli Vilferd seina äärde
pigistatud, ei aitanud enam Külaotsa
sabaga lipputamine, löödi 14 aprilli õhtul
parteist ja koolist välja, dokumendid jäid
tasku ja vasta 15 aprilli öösi laseb
Vohla koolist jalga. Toa vanem Urb
kirjutab propuskile alla ja pois
lendas kõige kobinatega. Hommikul
tõstsid õppurid kisa mille tagajärel
Külaots oli sunnitud oma "paremad
õppurid" taga ajada lassa. Vohla saadi
vaksalis kätte, kust ta tagasi toodi ja
istub praegu GPU´us.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.194)

Lehekülg 21
5.
Pool maa sisse vajunud hurtsikust erinesid kaks musta
inimukuju. Üks pöördus vasakut kätt nurga taha, teine aga
just vastupidi - sööstus paremale poole otse aguli tulede
suunda. Enne kui ta aga aguli esimiste majade juurde
jõudis käändus teelt kõrvale ja sammus nüüd ettevaat-
likult mööda kitsast kraavikallast. Midagi ei häirinud
öiset rahu ja märkamata pääsis ta agulist mööda.
Vasakut kätt osutus lage väli, paremal pool õredalt valgus-
tud aguli majad ja sealt edasi linna keskkoht mida
näitas nõrk valgusesöör pilvete all.
Minutid kümme vältas tee käiku kraawikaldal, siis hüp-
pas ta üle kraavi ja sööstus vaevu nähtavate puuvirna-
de suunda. Üsna puuvirnade lähidal peatus viivuks,
puuris pilguga pimedust, tegi millegi üle otsust ja
siis nõrgalt kõhat-ades sammus jälle edasi.
Äkki, kui maa alt kasvas ta ette inimene ja pani
püssiraua teele takistuseks. Külmraud puudutas kraavi
kaldalt tulnud inimese rinda.
- Kes sa oled? - tuli püssi tagant madal hääl.
- Jäta, Loo, see olen mina, - vastas tulnuk tasa.
- Jüri! juba tulid, - ja Loo lasi püssipära maha.
- Nii, juba tulin. Anna nüüd ulualust, aga nii kus
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 51
Ei, sa saa!
Süda must kui tulesüsi,
Pea on kuriust mõtted täis,
Kuidas saab ta nüüd ei küsi,
Sest ta kaed on werest täis
Meie maa, ta müüa tahtis,
"Lihtne asi" - tema ees,
Ja faschismi käege iuhtis,
Et saaks wõimust meie ees.
Ei sa saa! Mis sina mõttled,
Sind teab tööliste maailm,
Ainult surma omal wõitled
Kui siin näitad oma silmi!
A. Ussild.
Здесь.
Лештуков пер. дом No: 10, кв: 14
А. Уссильд.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.199)

Lehekülg 78
48
Wõru: Aga olet sa Willemsoon nup-
pukas poiss nüid said teataki kes
oleks jooma hakkanut, ja mina
hoiatan koiki partei ja komnoor-
soo liikmeid, et niisugust asja ei
või olla, et teid keeki purjes näeb
Willemsoon: (Pudel käes, valmis viska-
ma) Noh poisit kas visata?
Wõru: Võit lasta minul ei ole sellest
kahju suguki.
Kikas: (Suure kisaga) Jätta sm.
Willemsoon, see on minu oma.
Wõru: Aga kuidas ta sija sai? Ja kust
sina ta sait?
Kikas ostsin poest täna, tahtsin
natuke napsu võtta, aga kust
ta siia sai? Tulin aitadepoolt
ja äkki kuulsin looma laudade
pool kisa paninki viina ja
leiva puhmade alla aga ise
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 186
7. Lehekülg, millele järgneb uus.
Naabrid kihasid kõigis taludes.
Talust tallu käis kõva jutt.
Ühed vandusid, teised palusid,
Kolmandatel oli varane nutt.
Aga jutud olid mitmesugused.
Ühed rääkisid otse nii:
Vanakuri olla metsa pugenud,
Tema nimi olla "Kollektiiv".
Lärmi Liisa näinud oma silmaga,
Kuidas astunud mööda teed,
Saba taga teinud tiila-viila ja
Saba otsast käinud tuleleek.
Toore männi oli löönud põlema,
Liisa heinakuhja hiilind ka.
Eks siis Liisa oli hakand paluma, et
Issand jumal, tule happi, jah!
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.213)

Lehekülg 86
miks? sellest allpool.
Kibedal põllutöö ajal, kui oleks tarvi
olnud teravilja külv tähtajaks lõpetada
siis sama Oskar käis kalal, püüdis
oma isiklikuks tarvitamiseks kalu
palga samal ajal sai edasi. Pärast ja
see materjaal oli seinalehes, võeti pea-
nast partei ja noorte kinnisel koo-
olekul arutusele, kus Männiku mätsis
asja kuni, rääkides, et Oskaril oli
samuti puhkus, kui teistel pedakooki-
del. Peale kooli ära põlemist, kus hävi-
des ka enamuses puutöö riistu ja
ka vastavate ruumide puudusel ja
puutöö hoopiski ära Oskar muu-
tus kooli juures majandus meheks
Siiski polnud ühelgi pedakoogil kevad
ne puhkeaega kuulist. Kooli maa
sad siiski haritud suure hiljaks
jäämisega /25-daks maiks/
Koolis kasvatuslises töös on rida
puuduseid. Alati Solna küla õpilased.
saboteertsid koolis käimist /V - VII kl./.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 82
Ja mõne aasta pärast põgenesin säält
ära ja jätsin kõik oma töö tasu wälja
nõudmata, sellepärast et peremees ei luba-
nud mind ära minna ja kui ma oleks
nõudma hakand siis ta ei oleks ka
mind lasknudki.
Siis sain ma ühte haigemajasse
teeniaks, siin oli juba elu palju parem
sain oma kindla palga ja toidu normi,
see oli juba 1920 aastal. Töötades siin
mõni aasta tungis minu pähe sar-
nane tung, et tahaks hakkata ise pere-
meheks ja naine wõtta, sest mul oli juba
20 aastat kuklas.
Jällegi läksin ma külasse sulaseks
kauplema ja saingi siia Hansule sulaseks.
Peremees liiga kuri ei olnud ja elu para-
nes. Ühes sellega hakasin ma ka pere-
tütrele liigi tegema. Peretütar oli sellega
nõus. Wiimaks awaldasime peremehele
omi mõteid, mille wastu ka peremees-
Hans ei olnud. Lubas teatud osa wara-
ndust ja mina hakkasingi oma ette
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.213)

Lehekülg 77
teisi kes oskavad töötada
ja juhtida ega tema siis
ainukene ole. Sm. Lenini ase-
täitja leidsime, siis leiame
ka temale ammugi.
Lisage kuhugile vahele.
Veisman lasi osalt artelle
osalt võttis ta abikassast
raha, millega tõi ta siia
oma terve suguseltsi siia.
Kõik teenisid hästi, sõid
ja panid riidesse, kuid
võlg on maksmata täna
päevani. Isa sai temal
iga kuu palka ka tegi
tööd või ei ja varustus
oli temal ka kui paremal
lööklased. Keegi ei tohi
sellest piiksatatagi.
Arvestates seda, et Veismani
hea side krais, pöörangi "Ed
pole, et see teeb mis ühisko
nale kasulik.
Vastuhakkaja.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.198)

Lehekülg 11
9.
või külmas kuuris, kes lage pollupidamises
tarvisminevast eluta ja elusinventaarist, nöö-
rib praegune maarent kõri kinni viib ta
pankrotti. Kehval asunikul ei ole midagi,
millega renti maksta. Aga asunikud palju
veereb neile tasu sellest poolemiljardi-
lisest "toetusrahast." Toetusraha ei ole olemas-
ki, need on ainult ilusad käeliigutused.
Halvasti varjatud hirvitamine kehwade
viletsuse üle ja järjekindel kogu põllu-
meeste rikastamine kehvade kulul.
Tõsiselt ei mõtlegi praegune valitsus votta
asunikkude hädasid. Asunikkudel ei tule
lootusi panna mitte kodanluse heataht-
likkuse peale, ei maksa suud kulutada noo-
mimiste ja manitsuste rääkimises, kodan-
las teab, mis ta tahab; ta tahab töörahva
üle valitseda. Kehvadel asunikkudel ja
riigirentnikkudel on ainuke tee, parema
see on
seisukorra poole minemises töörahva
ühise väerinna tee. Nõutke kodanluselt
järelandmatult rendimaksu ära kaota-
mist ja kehvadele tasuta ehitusemater-
jaali andmist jne
1923. a valimised sügisel, näitavad kus oma-
valitsuste valimised näitavad, et kommu-
nistline töörahva ühise väerinna jõud
kodanluse ja sotside vabariigile kardetavaks
võivad saada, tehakse otsus et senist
poliitikat muuta tuleb. 20 jaanuaril 1924.a
algab ülemaaline rüüstamine. Ajakirjan-
dust on kull vähe rüüstada. Juba
sügiseste valimiste ajal oli Tallinnas
lehe ilmumine ja laialilaotamine keelatud
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 112
Tead Ivan, sa kündsid normi, kuue
hektaari, asemel öösises vahetuses viis-
teist hektaari, - teatab brigadiir, kesk-
ealine meesterahvas, kasak Nikita Posdnja-
kov, umbes kahekümne aastasele
nooremehele, Ivan Krivorotile, vana halli-
peaga kasaka Krivorot Andrei kõi-
ge noorema pojale, keda tunneb
terve staniitsa, raioon ja krai, kui
üht paremat traktoristi - stahaanoovlast.
- Dobre, - vastas noormees trak-
torit teisele traktoristile üle andes.
Veel kord patsutas raudruuna
turjale ja sammus vilistades Brigaa-
di poole, kus teda juba isa ootas.
- Nii Vanja, tak vin dila? -
päris isa.
-Dila pidemo dobre. Viisteist
hektaari kündsin ära, - vastas
poeg liku lõbusalt. Isa karm, tõsine
nägu venis naerule.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.172)

Lehekülg 104
Puuseppa seletus küsimusele,
Mis on kontrevolutsiooniline
rahvusdemokratism ja kuidas on
partei kollektiiv võitlust viinud
rahvusdemokratismi vastu?
Rahvusdemokratism on kontrevo-
lutsiooniline teooria, kes eitab
klassilist kihinemist rahvuses.
Talupoja küsimusegas läheb parem
poolse kallakuga ühte.
Eesti rahvusdemokraat Palvadre
1920a. kirjutas kõik eestlased talu
pojad on üks eesti rahvas "eesti
vennad" kellede seas klassilist ki-
hinemist ei ole. Eitab kulakute
olemas olu eesti talupoegade
hulgas, kaitseb kulakuid.
Meil partei koolis otse ei ole välja
paistnud ega väljaselgitatud kontrevo-
lutsioonilise rahvusdemokratismi
kandjaid. Ega õpepraktikas ilmsiks
tulnud. Kuid kui "Edasi" fakte
võtta siis võib olla ehk möödu-
nud aastail tassiti möödamin-
nes rahvusdemokratistlisi teoori-
aid sisse.
Tööd meie viisime võitluses rah-
vusdemokratismi vastu:
1932a. üldkooli aruandes puu-
dutasin ma rahvusdemok-
ratismi küsimust ja koosolek
võttis minu otsuse vastu, et
võitlust rahvusdemokratismi
vastu tuleb viia, rahvus-
nurkade ja rahvus sektori
te
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.153)

Lehekülg 104
poisike on sant käib
kargutega on jalatest
ära alwatu kui oli
üks aasta wana
palun küsida kas on
õigel korral määratu
nõukoguliidu seatuse
järgi mõnda wanatele
ja sanditele tööd teha
ilma töö jõuta
maja pidamistele
lapsed ei ole meil omat
neid kaswatame waesed
lapsi kasu tütre lapsi
nende ema suri 1924 asta
on meil kaswatata
seda wastust palun
Jaan Anijärw
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 224
kolhosites see juba tule wähed põlu sagi ohguakamju järele
nii samuti llinade külv 1936 aastal olli kuiv wilja kasumine
suwi kuid linad pitti külima madalla maa pealle
ago kolkosi Esimes Kõiwapuu suundis kõrge määe otsa
külima tema käsg tööadi aga mis tuli sellest wälja linade
saag. olli wilets siis lujkas kolgosnikutele et meie maa ei kanagi
linade põlte nii waletas ka Setelnigova maa osakonale sellest kuit
seal saie teine hea peabesu. Kas jätis niisugune ellemend rahule
ei mitte tema lasi tänavu 1937 aastal külita Lina põllu madala
maa kohale ja just olli tänawu suuwi wihmane. kuid lina olli
külili mas ise Kõiwopuu nõuis kolgosnigude ees et Jumal olewad
kolgosite peale pahane ei õnistawad Linade kaswu aga küsime
Kõiwopuu Aleksi käest kas selles ka jumal puutup et tema
lasgis oos satud linad kõige kupartega ehg semnega maha,
laudata, kelle eest jäleki Setelnigowo Maa osagont tõulis küsimu
mis seta nabri eeskujuliset kolgosit ei tee: ja kas see kah
Jumala karistus olli et töögati lastud ära põlles ja kuiwatus
tare kõige teradega maha põlles see palk muitugu tegutsewad.
well klasiwaenlased. isegi arusadaw et kõig endised kulagud
ja nende lapsed on kolkosi prawlenjas ja ligemat kolgosi
wara nagu Utras Etuard aitames kes kõige kolgasi semne wiljaga.
ümber käib Endine kulagu poeg. Wend olli pantist keta lasti
1930 aastal maha põgenemisi peal. niisamuti Tilman Aleks
tema isa olli estimal mõisnigute sugu arust kes suntis töölisi pitsaga
tööle niisamuti teised: kas nii sugused inimiset head
mõtlevad ei mitte sugugi köigen käbutäis inimisi on vana aja
koroks kaswand ja kurnend meid waesit töölisi õige on miks siis
on meil julge õigus põrudada rautse rusikaga nii ei see rojus
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 107
Ma teadsin, et siis teil ja Čukinil oleks
tuno tulnud läbi elada rasket hingeline
draamat ning mina läksin kind-
la otsusega selle pääle välja.
Teie vastasite Sergeile just nii nagu
mina seda ootasin. Kui teie tun-
ded tema vastu on sügavad, siis
teie mõistate temale seda andes-
tada, vaadates selle pääle, et haigus
pole mitte häbi, vaid õnnetus
Aga kui pääliskaudsed, siis
teie lähete üksteisest lahku ja iga-
üks läheb oma teed. Õigus, Maria?
Maria - Jah, see on õige.
(Eesriie langeb.)
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 49
Kaugelt, kaugelt külma kuuled
Puhuvad seal külmad tuuled.
Kaugel pole kevadet
Jäädavalt on talv.
Tema ümber jäämäed
Liikuda on halb
Kuigi kevade on ilus.
Siiski lahkub meilt
Tasa kaob ta lehte vilus
Ja on kadund meilt
Kevade, oh kevade,
Kuhu läksid saa?
Hüüab iga linnuke,
Kuid ei vastust saa.
Ununeb meil kevade, -
Järele jääb salm -
Suvel järgneb sügise
Selle järel talv.
VI kl. õpil.
Alma t.
Tiinas Alma
Simit. mtk.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.198)

Lehekülg 24
tööpäevi, kui õigus arvad. Läheme juhatusse,
lase minu tööpäevadest maha võtta ja
omale juurde lisada. Läheme! Arvad,
et mul kahju on?!. Uhkustad oma
tööga. Aga mina olen nõukogude
valitsuse heaks vast natukene rohkem
teinud kui sina. Olen partisaanina
ümber
metsades hulkunud, olen külmetanud
ja nälginud. Võitlesin elu ja surma
peale valgete koertega, sel ajal, kui
sina oma naise ja laste juures olid
ja rahulikult põldu harisid...
Aga nüüd karjud. Võta, kurat,
niipalju kui tahad, jäta aga mu
hing rahule! Võta, võta, kui
südametunnistus sul seda teha
lubab! - karjus Andres, ikka
ägedamaks saades. Ta tormas
ukse poole. - Niisugune siga! -
kuulis veel Villem ja talliuks
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 79
kohe abi otsima Pollele, tema nagu
küla nõukogu liige j. n e.
Poll magas juba kui ma sinna läksin
kuid üles tõustes ei olnud ta sugugi sellega
nõus et minuga ühes tulla. Kuid pika
aja seletuse järgi siiski tuli. Aga poisse
polnud kusagil näha.
Nüüd kobis ka juba üles Polle naine
ja tuli meiega ühes. Mina Pollega läksi-
me põllule waatama, naine mul aga
läks hobuseid waatama, kes mitte liiga
kaugel ei olnud toast, toa juure jäi
aga nüüd Polle naine Minna.
Meie läksime kiiresti põllule kuid sääl
midagi enam ei näinud ega leidnud.
Tagasi kodu tulles läksin ma koridori
kotti waatama, mida ma põllult tõin,
siis nägin, et teda enam ei olnudki.
Küsisin kuhu jäi see kott siit.. siis sain
wastuse Polle Minnalt "ei tea"! "ja ei
ole näinud mingisugust kotti".
Siin on ju käega kohe katsuda et see
oma inimeste töö on. Sest keegi
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 65
3) Peterson on rääkinud, et mina Kuusk
A. olen. Salmi grupes olnud ja Lauristi
niga, Vaarmanniga ja Pajuga läbi
käinud.
19 juulil rääkisin ma sellest partei
komitee sekretäri Stepanovale, et
mind N. K. V. D. üle kuulas ja milli-
ne süüdistus minul on.
Selles mina ennast süüdi ei
tunnista, sest minul minul peale
1925 aasta juulikuud nendega
läbikäinust ei olnud ja Salmi grupes
mina ei olnud. Seda võivad tõendada.
seltsimehed. Käspert Vakman
ja ka "Edasi" toimetus.
Kas ma Trotskistide fantannikute
tegevusest osa võtsin väi ei, selle
kohta võivad toendusi anda ka need
samad seltsimehed.
Palun raiooni parteikomiteel
peal olev
minu süüdis põhjalikult järel
uurida ja ka Siberist saadetud materi-
aalid uueste uurimisele võtta, enne
kui minu kohta otsus tehakse.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 42
Esimees jahmatas ka oma kõhu lahti
ja andis kohe lubaduse Gatshina Tohtrile
minna. Lähemalt Sirgu suure haigusega
ei tutvunenud, tohtritunnistust ei küsinud.
Kolhoosi orjamine viis minu poja hau-
da. Albe kõht on vigane. Oi! Ai! -
kisendas surija Alberti ema, Sirk Ane-
te, kellel, muuseas, on esimese numbri
kõri kisendamise alal.
Lärm oli suur ja lõppes sellega, et
kange kõhuvalu viinud Alberti teise
ilma, vana jumala kolikambrisse.
Kõige kibedama töö ajal kadus teine
tööjõuline noormees, Schanaagin Peeter. Teda
viinud saatuse karm käsi rongi alla.
Jälle üks hing taevariiki!
Korra sõitis üks kolhoosnik Gatshina
turule ja ehmatas ka kõhu lahti. Noh
mõtelge ise. Surnud Sirk ja Schanaagin
tuigerdasid suure lällutamisega temale vastu.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.205)

Lehekülg 222
Aeg hiline ja Anni ootab seda
Kui wõerad läind Berlin siis saadab teda
On unustud mis hiljuti weel rinnas koidis,
Mis ühe teisele kord eluõnnel loitis.
Pea jälle sügis hallis udukogus.
Jõe kaldad raua, kivi segus.
Pea kolletamas stepi pind
Ja raskelt hingab inimese rind.
Kui hall, kui murelik on ilm.
Kui palju kurba näeb siin inimsilm.
Ka õhkki walab walupisaraid
Ja sügismõtteid rusuvaid.
Weel kõlab läbi õhtu õhu,
Nii kurvalt Leeni laulu hääl.
Ka wäike Wolli patrab palju sõnu
Ja laulab oma wiisi pääl.
kord küsis tasa: "ütle ema,
Kus on siis tema?
Oh, kellest pärid, küsid isa sa?
Sa parem teda hoopis unusta.
Ma tahan sulle noorest pääst
Siin ainult kõneleda hääst.
Ja tahan sulle palju rõõmu luua.
Weel uusi kannikesi tuua.
Weel alles eila nägin suure karu ma.
Ma homme luban sulle osta ta.
Siis wäike Wolli woodi heitis.
Ja käekest padja alla peitis.
Ta unes nägi karut uut,
Mis ema osta lubas, õige suurt!
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 31
selle eest et meie kirjutasime "pravdasse"
niisugustest faktidest ja ma tahaks veel
paelu kirjutada.
Durektor on med panud niisuguse resinud
alla, et ise ära läheks, Ja tõesti kui nii edasi
kestab appi et ei tule nõukogude valitsus
siis meie peame kustast, välja minema
Mis pärast aga sellepärast tüki tööd
meil ei ole siit väljuneb et tööline ei ole
ise oma too ja saduse üle peremees aga
keagi muu kes võib maksa palka 20 rubla
poole kuus 30 rubla j.n.e. kus on piir
niisugustes asjades muidugi piiri ei ole
senni kui ei panda maksma tükitöö
Ja töesti senni kui meie vaikisime
võis elada minu ema teenis 10 rubla.
paevas tüki too peal. oli hea tööline
sai preemijat kaks korda. Kuid nüid
makseti minul 30 rubla poole kuus
kui mina laksin kaebama direktorille
et et see minu suhtes õige ei ole, ja see
oli sele korral kui need kes minuga.
ühis töötasid said 75 rubla poole kuus
kui mina hakkasin rääkima direktorille
et niisuguse palgaga teenida pole võimalik
vastus oli kui vähe palka siis minge
ära. (Konelda ei ole rohkem tarvis midagi)
siit on kõik arusaadav
Näituseks karja lauda pealt, töölt võeti ema
iust selle pärast ära et meie julgesime
paljastada et Breedis Liide varastas piima jne.
ja nüid pandi niisuguselle tööle kus saa
midagi ei teaks, "kui pime öö" kui palju
tahetakse nii maksetakse j.n.e.
see on meie suhtes hädaohtlik seisukord
sest meie vahel on konflikt. Sellepärast et
meie julgesime kirjutada "Pravdasse."
Palga recpressijaga tahab agronoom on staipob
direktor mind Kustast välja ajada.
Meie palume sõita kohale oblastist
ja uurida need faktid koha peal üle
seltsimeheliku tervitusega
2/VII 37a
A Pärtenson
Лупескао p-sa wenad.
"п/огъ изори Ками мененистей
d. O. K. Tsuid.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.172)

Lehekülg 44
Kolhoosis Vohla pojad Juljus
30
olles kolhoosi esimees Vilferd
kolhoosi arpidaja varastasid
ning müüsivad turul kolhoosi
vilja ning vana Vohlal on
praegu veel aidad ait vilja
täis, mille tagajärel loomad
(lehmad - hobused) viletsasse
sisukorda jäid ning surid.
Praegu Vohla poeg Vilferd
õpib leningradi partei koolis.
7/ IV 33a. Valvepost: Elislas
Leningrad "28"
fonitanka 6.
Partei kool.
Tensof
Kõike seda teab eesti sektori juhataja
Külaots, kes 1932a. suvel teine pool oli ja
enda puhke aega mööda saatis, komlek-
deerides teda kooli õppima.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 8
need küla plikad saawad kole maiad
minu peale olema!
Kõik (naerawad). Muidugi, muidugi, egas
sa pilpa pealt riisutud ole - puha
linna poiss - autoriteetne kooliõpetaja
Toots: Wat seda minagi räägin. Ja mitte
ainult minul üksi - ka teil on see
wõimalus. Tarwis ainult ära osata
Kasutada...
Aga, mis oleks ilusam, kui pikkadel
talweõhtutel neiukestega, kui kiisukes-
tega mängida ... Oh, ma kujutan prae-
gugi ette, kuidas nad mitme keisi,
kuid inglid ihaldawa pilguga mu kaend-
las lamawad ja õrnalt, kõdistawalt
mu südant soendawad.
Kõik (naerawad). Sa, Toots läbi ja läbi
oled
nalja wend!
III st.: Ei see sul, Toots, nii libedasti
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.219)

Lehekülg 17
ma kombainid.
Siis kui Volossovo M. T. Jaa-
ma kombainist-stahaanovlane
Kirt Ruudolf 14-daks au-
gustiks koristas juba 102
heklaari, Begunitsa M. T. Jaa-
ükski
ma kombainist ei korista-
nud üle 20 hektaari.
Kombainistid Pakkonen ja
Andrejev koristasid hädavae-
valt kahe peale 20 ha.
Küllalt on räägitud korra-
lagedustest Beguvitsa M.
T. Jaama töös, kuid tä-
napäevani pole asutud
nende korralageduste kõr-
valdamisele vaid kahju-
rid tegutsevad edasi.
Aeg oleks kõige juurte-
ga välja rebida kahjuri-
te bande Begunitsa M. T.
Jaamast.
Volossovo
A. Seest
raionis.

Lehekülg 53
Paulmannil ja Sipsakal on leppimata vaen
uue õpetaja vastu veel sellepärast, et viimasel tuli
raiooni konverentsil nende kulaklist päritolu ja
lõhkumise metodeid veidi paljastada. Sellepärast pole
ka räuskamisel piiri. Räusatakse üldse kõigi õpetajate
vastu. Selleks on Paulmannil väljaspool õpilaskonda
kolm Loba-Leenut, kes iga tühja jutu iga silmapilk
suure kella otsa riputavad ja kolhoose mööda laiali
kõlistavad.
Uue keeleõpetaja ees seisab praegu raske ülesanne
Paulmanni alatud kahjuritöö tagajärjed likvidee-
rideerida ning klassid kevadeks väljalaske nõuete
kõrgusele viia. See aga tähendab näiteks seitsmen-
das klassis, ühe aastaga kahe aasta programmi
läbi võtmist. Siiamaani on seda takistanud
ja saab edaspidi takistama räuskamine ja õpilaste
üles ässitamine.
Trotskistlikud kahjustajad Kamsovo koolis,
Paulmann ja Sipsakas, on omale süü tugevad
juured alla kasvatanud. Raiooni asutuste juha-
tajad, kes nüüd juba rahvavaenlastena arreteeritud,
nende hulgas ka harosakonna juhataja, olid
Paulmanni ja Sipsaka sõjakad kaitsjad! Kõik, mis
Paulmanni ja Sipsaka tööst kunagi räägiti, loeti
laimuks ja suruti maha. Nad loeti eeskujulikkudeks
õpetajateks, sest neil oli kõik korras. Aga mis võltside
andmete taga peitus, seda ei näinud või ei tahtnudki
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 208
13. Tõsiasjade lehekülg
Parem poiss võinud käega visata, et
Käige kuradile, parmu parv,
Aga Artur kutsus seda istanguks ja
Hoidis rahulikult sulevart
Ja, kui mehed olid küllalt pajatanud,
Naljatera viskas sekka veel,
Lubas sood seda Mardi rajatagust
Õunaaiaks teha, eh-eh-he!
Aga Karuoja (mõtle ometegi!)
Kinni tammitada, oi, oi, oi...
Jaamad ehitada sinna kommetiks ja
Selle nimeks panna "Karustroi!"
Karustroist viia traadid taredeni,
Iga traadi otsa panna lamp,
Küünlaid riputada terve kari sinna
Siis, kui plahvatama kergu kamp,
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.214)

Lehekülg 163
mittu korda, ainult uue pealkirja all, sest muud
ei leija ju enam need "Edasi mehed". Lugejatele
on aga mõned tükkid enne kümne kord tuttawad,
ja ei soowi enam lugeda wana asja. "Edasi
mehed" on aga kindlad omal tööpõllul, et teeniwad
kaunis heaste ja ole aga "gonorari" wastu wõtmas
Niisugused sulemehed aga sulusid suurt saaki
püüdes täielikult külakirjasaatja suu ja ta ei soowi
enam on oma natsijanalsesse lehde kirjutada, waid
kirjutab raajoni wene lehde, kus ennem trükitakse
ja läbi uuritakse asja seisukord.
Et aga huwi "Edasi" lehe wastu tõuseks, peab
toimetus "Edasi mehed" õre otsa lööma ja omale tööle
panema, mis nende tõeline kohus on. Külakirja-
saatjate huwi peab tõstma, ja nende arwu suurenda-
ma. Rohkem uudist kolhoside elust.
Alles siis tõuseb lugejate huvi lehe wastu
ja selleni peab "Edasi" jõudma.
A. W.
Leningradi oblast. Elisawetino jaam ja külanõukogu.
Kolhoos "Uus elu
Brigadiir - Artur Winkel.
Palun trükkida "Edasisse" wastasel korral
panna lehde kirjawastus "A. W. nime all.
12/detsembril 1933 aastal.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 4
2.
Proloog.
Peatehnikumi wiimase kursuse studentide
korter. Sees kaks woodit, keskel laud. Laua
ümber istuwad elawalt kõneldes Toots ja veel
4 studenti.
I st.: Eh! Ära tüütab juba siin see munga
elu. Mingisugust lõbu pole. Iga järgmi
ne päew on sarnane eelmisele: ikka üks
ja samane üksluine, hall elu. Kõik lii-
-gub, nagu kella mehanism: hommiku
wara tiliseb ülestõusmise kell, ajad rutuga
püksid jalga - poole tunni pärast
tiliseb teine kell klassi. Kuulad seal
igasuguseid igawaid loenguid mututatsi-
ooni teooriast, Darwinismist, trügono-
nomeetriast, Gegeli ja Kandi fülosoofi-
ast - tuled kodu wäsind, pea sumiseb
ja ragiseb otsas, nagu wana lagund auru
-kattel auru rõhumise all. Saad aga
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 139
8.
... Aga torm wist üle käinud Kassisabast
"puhta segamini" loopind taate päranduse...
– Oli kadund lööming järsku Kassiraipest,
nagu oleks "löögiwennad" saanud - rabanduse...
- Kõige enam mehed raua wabrikust -
pikki - silmi tihti õhtat ootasid;
pärast - ühe haawal mitmest agulist
- pimedasse Kassiraipe tõttasid...
... Ahnelt püüti hõõweldaja iga sõna,
meestel rusikasse tõmbus kätte paar.
(Aadu nime teadsid ainult mõned). Tema
meestel hüüdis: "Maha rahwa kurat-tsaar!"
Wahest juhtus - üsna "puhas polnud õhk"
Oma wahimees siis tasa wilistas.
Aga teatud korraldusel - linnawaht
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.172)

Lehekülg 14
ütles ta: et vaja eesti sektorist inimest
kolmkümmend välja puhastada; sealhulgas
IIIdalt kursuselt 2 partei liiget ja osa noorte
ühinglasi, mis tühjadest ikka saab, kui
kooli lõpetavad ja tööle lähevad.
Kuna osa neist aga tügevamaist õppureist on.
Üldse kogu tegevus on rajatud sellele, et enda
"kamba diktatuur" maksma panna ja siis
vaikselt ja ilma et keegi neid segaks tegut-
seda võiksid, nii kuidas see nende "kamba"
liini poliitikale vastab.
Peale selle on arvatavasti administraa-
tori Kaderovi poolt kõrvaldatud umbes
60-80 rohelist tekki umbes sellepärast,
et kevadel antsid õppurid umbes sarnasel
hulgal rohelisi tekke sklaadi, kuna
aga nüüd sügisel neid enam ei olnud.
Sarnased on need tagajärjed, mis
"kamba" tegevust väljendavad.
Oblasti nõukogude vähemusrahvuste partei
kooli eesti sektori õppurid: Aljas
Kuusk,
Valja
Pihlak
KTõkke
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 213
ühes soovitustega edasiõpima minekuks
Lenigradi kõrgematesse koolidesse
Kuid see õpilane osutus igas 138
koolis vene ja eesti keeles nõrgaks ja oli
sunnitud kodukohta tagasi sõitma. Need
paar näidet on selged faktid, et nimetatud
pedagoogid ei suuda küllalt objektiivselt
hinnata õpilaste edasijõudmist
katsetel
Käesoleva aastal kooli kevad
organiseeris Paulmann sellase
halva mõju õpilaste seas - öeldes, et ega
need kevadkatsed ikka midagi anna,
ja lõpuks jõudis niikaugele, et katsete
viimasel päeval IV klassis segas suusõnalisi
põrutates jalaga vastu.
katseid klassikasvatajal ja kui klassi-
kasvataja ütles, et olge head ja viige
nüüd ise katseid edasi, siis ütles et
käsen katsed lõpetata ja tulge minule
abiks kirjanduse katse konsultandiks.
Kõige selle ebasündsa vahejuhtumise
tõttu mis närveeris katsel olevaid õpilasi
ei klassikasvataja pedagoog sunnitud
suusõnalised vene keele katsed
mõnel õpilasel sügise peale jättma
Samuti olgu siin juures äramärgitud
et Paulmannid ja Sipsakad ei tee sugugi
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 77
Kuid minul on neid puudusi
ja wiletsusi nii palju kohe et .
Ühest küllest piirab mind puudus ja
kehwus, teisest küllest aga püüawad
mind hukka mõista teised inimesed.
Nagu minu piirimees Poll, ta püüab
mind igat pidi auku ajada ja mulle
kahju teha, iseäranis poeg Oswald.
Möödunul aastal tappis ta kõik mi-
nu kodu jänesed ära, rabas põllul rukid,
lasi õue koera maha, mööda minnes
näitab minu naisele alati rusikat
ähwardab igasuguste ähwardustega.
„Anna kohtusse!" sõnab peremees Jaak.
"Möödunul aastal kui ma nad põllul
rukki rabamise pealt kätte sain ehk
õigemini peale trehwasin ja teki leidsin
siis teatasin küla nõukogusse, kuid midagi
wälja sellest ei tulnud."
„No jah räägi kuidas see asi teil juhtus"?
pärib peremees.
See oli nii: algab Wetka. Õhtul kui
ma põllule waatama läksin ,wõtsin
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.213)

Lehekülg 31
prihodi ei viidud. Samogoni said kodu
nori (Исоверя) täie agronom Pschemitski,
kom. noorte sekretar Salves Kalmus, Partei
sekretar Tšernous. Ülejääk joodi
kompaniate viisi ära / tunistustest kohtus/
3) Sulevi kolhoosis Hobused
Kolhoosnik Kosengramius Eduardi pool heinad
kõik mada praht. Hobused juba riigise ei
iaksa käia (kõhnad). Hooletusega poriga hobuste
jalad karvast paljad ja jalad konarlise - pealt
külmetand porigaanahatuks läind kärvas
hobuste jalad. Arvatavaste talli esine sõnnikuga
pori millega hobuse jalad alati koos olles ära
lohakusega rikuti. (Heintest nagu kirjutasin
teil sääl materialis.)
4) Sea kasvatus
Sea kasvatust viiakse likvideerimisele.
ploomid sea laut kapitaalne ehitus, millesse pandi
suured summad, tehti lõpuks lohakalt
valmis. Selle asemele et oleks võinud
eeskujulikult seest valmis teha, tehti lõhutud
puudest sisemine ehitus. Laudu saeta käsitse.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.218)

Lehekülg 41
Livoonia kolhoos tuleb jalule seada.
Livoonia küla, Aasovi-Mustamere krais
oli üks suurematest ja rikkamatest
eesti küladest N.S. Liidus. Siinseid loodu-
se rikkusi kasutasid aga "eesti vennad" oma
isikliku rikkuse kokkukuhjamiseks sulaste
eksploateerimisega, ehk "haljale oksale" jõudmi-
seks rahvusdemokraatide keeles. Võttes kehvikuid
ja keskmikke mitte üksi majanduslikult,
vaid ka ideoloogiliselt oma mõju alla
kuulutasid nad 1932 a. kolhooside ehitu-
sele saboteerimise sõja, takistades viljamaksu
plaanide täitmist. Kohaliku parteiraku-
kese tolleaegne sekretäär, ärakaranud
Siberi kulak Kõvatu, selle asemel, et
parteiliini läbiviimisele mobiliseerida
kehvikutest ja keskmikudest kolhoosnikke,
toimetas avalikku parteiliini kõverda-
mist, heitis välja kolhoosist kehvikuid
ja keskmikke, tehes nende elu siin
võimatuks. Parteisse pugenud kulakul
läks korda oma kulakute kambaga
kolhoosi lõhkuda, kolhoos läks laia-
li. Üle 200 perekonnast eestlastest jäi,
kohale 30 perekonna ümber. Kulak
Kõvatu heideti parteist, kuid kolhoosi
ehitusele andis ta siin hoobi ja
peidab ennast nüüd kuskil vastu-
se andmise eest.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 171
2. Harilik lehekülg
Kapsad, kartulid, koerad, kikkad,
Männipalkidest paras õu...
Naabrid elasid nagu ikkagi:
Omaette ja omal jõul.
Õues loomad ja omad majad
Omad kombed ja oma viis...
Raskelt rajatud piirirajale
Piiritulpasid tükki viis.
Kõik, mis taga pool piiritulpasid
Oli võõras, ja võõra eest
Kaitses tihestik aiapulkasid
Kahte naabrit ja peremeest
Üle piiri ei käidud asjata,
aga asja ei olnud just.
Vähem kostita ja vähem "kosjata",
Rohkem tarvita oma ust.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.219)

Lehekülg 29
on kahjulik sigu pidada laudal
sead on palavas ja ummiksel.
Direktor ei võtnud seda mitte
kuuldas
Siis tuli aednik ise seda korda
vaatama (Spetsalist seakasvataja.)
(lõppetas seakasvatuse kursused)
peaegust tööab aednikukl
Nähes seda asja ta nõudis et
direktor kiiremas korras palkaks
Karjase ja ajaks sead karjamaale
kuss sead saaks ujuda j.n.e.
Direktor otsis peale selle karjast
tahtis palgata karja subko poe-
14 aastast poega kess 80 rubla-
pakkus palka 80 rubla kuus
subko selle palga eest karja ei
hakkanud. Peale selle direktor
õiendas ei saa karjast mitte kusagilt
jättis selle asja nii
kui aednik teist korda tegi
ette panekud, et ja mina noudsin
ett sigu peetakse ummises kohas
kinni so kuuma suwe aal.
Direktor vastas kui saate direktoritek
siis kamandage aga nüid teie olete
minu kasu alune. Mille peale
aidnik ütles. vaatame miss on
selle tagajärg
Selle tagajärjel, et sead peeti
ummikses ruumades lautades
kinni sead jäid roma (reppa),
haigeks Peale se kuss sead kõik
olid maha tappetud, j.n.e
noned rääguvad, ett. d. l. tõymasummised,
oli enne 1 (Segema) haigus sees
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.172)

Lehekülg 43
Peale selle andsid punase parti-
saanide peresid ülesse valgetele
Jamka külast kus ise ka
agaralt tapmisest osa
võtsid.
1923 aastal käisid piiridagant
(valgest Eestist) kraami venemaale
vedama Vohla J. Kähri Heindri
ja Kõps Joosep.
(veeti piiritust nahka värvi sahalval jne).
Vohla J. ise valmistas samakonni
millega ka teistekäst mamunat
kokku hajas.
Vohla pidas ja peab praegugi osa
teenistust mitte hammugi wotis
alles Rosentalidel lapse
26 aastal oli kiriku db
dvatsatka liige, korjas ja
agiteeris kiriku uusi liikmeid
ning kes ei kirjutanud siis
ähvardas et las tulevad valged
küll ripute kase oksas.
nagu seda, Tepiski Eduardile
ähvardas kes ei kirjutand.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 66
Parteikomitee süüdistab mind
et ma vabrikus oma kommunisti.
nägu ei näita ja ühiskonna tööst
ära olen üteld. Miks ei ole partei
komitee mind välja kutsunud ja
järel pärinud miks ma ühiskonna
tööst ära olen ütelnud. Seda ei
ole parteikomitee siia maale teinud.
Partei organisaator Vilipova ei ole
mulle ühiskonna töö kohustust
annud. Minul oli M.O.T.Ri töö
Partei komitee, ega parteikoosolek
ei ole kordagi minu käest kusinud
miks ma pahaste täätan.
Minu ühiskonna töö nõrkkus vabri
kus oleneb minu vene keele oskamatu
sest kuid "Edasi" toimetuses, kus
ma aktiiv olen - olen oma
Kommunisti nägu näidanud. Seda
võib tõendada "Edasi" toimetus.
A. Kuusk
23/XII 37 a.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.214)

Lehekülg 95
partei koolis, kesk Volga krais.
Suur kaupmehe poeg arvepidajaks.
Kingissepa raioonis. Kurlova k/n on arve-
pidajaks Grigorjev Anatoli, kelle isal
tsaari ajal Leningradis suured magasinid
olnud. Poeg Anatoli puges elama Kurlova k/n.
Navesti k. kus parteisse astus ja külanõu-
kogu arvepidajaks läks kus kulakute saba-
rakuna tegutseb ja neid likvideerimise eest
päästa püüab. Tema 2 venda töötavad
Leningradis tööstuses kõrgemate kohtade
pea. Nõuame Grigorjev Antoli kui
ka 2 venna tõelikude nägude ja töö
kohtade välja selgitamist ja kui parteile
külge kleepunud ja ühiskonnale kahju-
likkude isikkute kõrvaldamist ühiskon-
nast.
"Edasi" brigaad. 29
Elisld
Partei koolis
22 III/ 33.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 103
A. Murd.
Koolivend
Kooliõues oli juba palju lapsi, kui Arno kooli tuli.
Häbelikult ringi vaadates läks ta koolimajasse. Ka mina
läksin sellel päeval esimest korda kooli. Oli soe sügi-
sene päev, mis rohkem kevadet kui sügist meelde tu-
letas. Kõik lapsed olid kooliõues ja mängisid
palli sellejuures kisades kes kellest kõvemini.
Mina, Arno ja teised meiesugused, kes koolieluga
veel polnud tuttavad ning häbelikult pealt vaatasime,
istusime tõsiste nägudega pingil ja ei julgenud
isegi üksteisega rääkida. Möödusid esimesed tunnid,
kus kooliõpetaja Reinson meilt A-B-d küsis
ja nähes, et meie mõlemad Arnoga ladusalt
lugesime ning ilma sõrmedeta oskasime rehkenda-
da, määras meid teisi klassi.
Heameelega lippasime peale tunde koju emale
oma esimesest edusammust kuulutama. Sellest
päevast peale said meist koolivennad. Lõpetasime
ühes viieklassilise Eesti-Haginski algkooli õppi-
des mitmesugust teadust, mida meie noortesse
ajudesse külvas kõige oskuse ja truudusega
kooliõpetaja Reison. Olles alguses koolivennad
ja pärast isegi suured sõbrad, "õppisime" salamah-
ti "uulitsakoolis" ka sarnast teadust, nagu "21"
mängimine alguses tikkude ja pärast kopikute
peale. Pannes korraga ühe kopika panka, pan-
kuitasime üksteise võidu niikaua, kui mõnel
kopikad taskud otsa said ja kellele naerulagina
saatel "sulg sappa" pandi. Sai aga kaotaja
vihaseks, siis algas löömine, mille tagajärjel mõni
emale kaebama läks. Ja siis kui emad selle
asjaarutuse oma kätte võtsid ning kohut mõiste-
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.194)

Lehekülg 14
saagiga peatub auto vangla raudse värava ees, kus
kohe vaob värav lahti ja põrisev auto veereb vangla
õuepeale. Siin puistab ta enda sisikonnast saagi
ja varsti vilksatub jälle tänavil. Läheb me
"sõitja" jarele.
Vangla tõmbab oma halli müüride okkas-embusse
uued tulijad, suurendab enesesse peidetute hulka, kas-
vatab täna öösel saja kõriga seda võimust koori mis
innukalt ootab päikese tõusu, et vastu võtta esimist
maid vägeva "Internatsionaaliga".
... Kapo aparaat hakkab töötama närveerivalt
võpastuvalt, just kui palavikus haige. „Tihe võrk mis
punutud üle maa ja mille keskkoht tarvitab täna
vaid tagantust, see võrk väriseb. Just nii sama
nagu väriseb ämbliku võrk kadaka pöösal, kui
ämblik vihaga köidab näljast sääske, kes loodetava
porikärbse asemel võrku kukkus.
Öö tulemused polnud kuigi tagajärjerikkad. Lootu-
sed oma tänase lipukirja täiustamiseks eemaldusid.
Arreteeritude seas polnud ainustki tegelast, kelle
puudumine oleks võinud mõjuda rongikäigu
organiseerumiseks.
Kapo aparaadi aju urises, polnud kellesse oma
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 25
23.
Toots: Tubli! Aga kompwekke ikka sööd?
Wolli - Oo, miks seda ei söö!
Toots: No wot, see on mehe sõna!
(Ulatab peotäis kompvekke).
Säh, wõtsin igaks juhtumiseks kaasa.
Wolli (rõõmsalt). Suur tänu, suur tänu!
Lähen jooksen kohe toon lauad siia.
(ära).
Toots (sättides oma asju). Sellest Matjast saab
On teine, kui elawhõbe kohe
peaaegu enne asja ... Kuid tuleb kui-
dagi nii teha, et ka seda Klaarat,
wõi kuidas see poiss enda õde nimetas
mitte näpust lasta. Kaks jänest
ühe pauguga... Kas pole see ilus!..
Aga minu wilunud kätes on see ju
kõik tühine asi - olen ennegi nii teind.
He-he-he! Kurask siin saab me-
de meestel weel elu olema! Ole
kohe, kui õitsewas roosi aias!

Lehekülg 102
minu naiseks. Ma mõtlesin ..
ma ütlen temale et midagi niisugust
pole vaja, millest saada lapsed.
võivad
Bolotov - See kõik on rumalus. Teie mõle-
mad olete noored. Tema armastab
teid. Teie hakkate üheskoos elama.
Mina teid ei usu.
Sergei - Tähendab, siis teie tahate temale
ütelda
Bolotov - Kui teie temast ära ei ütle, siis
nähtavasti teist väljapääsmist
ei ole.
Sergei - Sina tahad teda oma jaoks ...
(Tormiliselt) Jätis! Siis tea, et
on olemas veel üks = väljapääsu-
mise tee, - ja see tee on ... (Tõmbab
revolvri välja. Laseb).
Bolotov - Mispärast? Mispärast?
./. Kuul läbistus Bolotovil peopesa)
(Jooksevad sisse Maria ja Tatjaana).
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.154)

Lehekülg 182
2.
hooleks asja järel waadata. Ka komission keelas oma poolt ära ja
oma poolt asja kuhugi kellegi hooleks annud, kuid kuhu ja kelle hoooleks
seda ei ole tänini korda läinud wälja selgita. Keelust hoolimata
peawad Sokolow ja Pawltsuk tänini hobuse iga öösel keldris.
waata
II. Bouise kiri
Hakkasime uuesti otsast peale,- kordasime kaebdust. Saatsime
ühe seltsimehe 18 Septembril raiooni, suusõnaga seletama-wast
on parem, saawad aru ja tulewad waatama, wast ehk läheb korda,
et rewisiooni komission saaks kuidagi walitud. Kohk peal koope-
ratiivis ei olnud ammugi enam rewkomissioni. Raioonis nõuti
- Antke kirjalik awaldus. Kohe täitsime ka selle nõudmise. Jällegi
läks hulk aega, - ometi 12 oktoobril läkski korda rewkomissioni
walida ja see oli meie arwates suur samm edasi. Kuid jälle mis
häda. Rewkomission korjas end kantseleise nagu kord ja kohus. Koop-
ratiiwi esimees Sokolow kes ka ühtlasi kassahoidja on oli rewkomis-
sioni liikmetelt allkirja wõtnud, et nad nimelt 18 Oktoobril peawad
rewideerima, kuid ei saa rewideerida- puuduwad dokumendid. Sokolow
ise ei ole heaks arwanud kansaleisse ilmuda- on kodust koguni
ära sõitnud, sellepärast ei saa isegi kassat järele waadata ega ülelu-
geda ja mis sellest lugedas ja nii selle / kui keegi ei oska dokumen-
tide puudusel ütelda kui palju peaks kassas raha olema Rewkom
istub terwiga wiis tundi ja et mitte just asjata istuda, waatab mõnda
paberid mis pihku juhtuwad. Üks paber- Sokolow ja Pawl Pawltsuk
omale ise on kirjutanud, et on 1000 rubla eest kooperatiivi tarwis
ühe hobuse ostnud ja omale selle eest 90 rubla waewa tasu wõtnud,
kuid lubakirja, selle operatsiooni tegemiseks ei ole - ega maksa otsidagi.
Pealegi on hobune liig kallilt ostetud.
Rewkomissioni huvitab enesemaksustuse küsimus. Hakati ju meil
korteri maksule igas kuus 15% lisamaksu juure wõtma ja see kestab
jaanuarist wahet pidamata siia ajani. Endistel aastadel wõeti
nii sugust maksu üldkoosolekul tehtud otsuse järele, tänawu
aga ei tea keegi millal see küsimus arutusel on olnud ja otsus-
tud on, Kuid näidati paberid mis põigiti ja peati täis kirjutud.
See ollagi üldkoosoleku protokoll 25 Aprillist s.a. Koosolekud
olla juhatanud sm. Tarakonow,- ei aimukest allkirja, ka
koosoleku juhataja allkirja ei ole, ei ola ka ööldud palju koos-
olekust osawõtjaid oli. Nii mõnda pidi imelik dokument aga-
siiski ööldakse protokoll olewad, mis ammu enne oma sündi-
mist nii suguse tugewa jõu saab, et selle jõuga maksu wõetakse.
Protokollisid edasi waadates, rewkom näeb, et paarile korrale on
kooperatiwi juhatuse koosolek sm. Sokolowile, igaks juhtumiseks, käsu
annud hobuse ühiselumaja alt keldrist kuhugi teisale paiguta. Soko-
low on ju ise kooperatiivi juhatuses esimees, see on, annab omale,- rohkem
ku üks kord, niisuguse käsu, aga ei kuule ka oma käsku- jätab
selle ka ikkagi täitmata.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.200)

Lehekülg 198
Aga samal päeval tehti ka võimalikuks õhuakende
täielik avamine.