Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 12
N 5 Kallima igatsus.
Juba rahu ilma kattab
Lõppeb päewa tegu töö.
Unustus õllma mattab,
Loodust õnnis suine öö.
Aga kui ju kõige keeled,
Ammu ammu rahu teel
Siiski minu mõtted meeled
Pole rahu leidnud weel.
Kaugel nad minna jõudwad
Kaugel minu armsam weel
Tema juurde nemad jõudwad
Tema juurde järkeste.
Ei ta meelest mul ei lähe
Ikka ta mull silma ees;
Õnn peaks jälle saama näha
Teda ükskord tõe sees.
Weskimets.

Lehekülg 34
Mind ise tappab piin ja häda
Ja kartlik on weel minu meel
Mind isa lubas rikkal krahwil
Kes kosja tuli minule
Oh oh oh oh oh küll on hale
Ma sinust ei wõi lahkuda
Ei mitte Ludwik armas peigmees
Ei teisele ma küll ei lää
Kas pole sull siis mõeka tuppes
Mis wõiks mull rindu ajada
Kui südamest sa oled öölnud
Siis seltsis tahan surra ma
Siis anna mull weel wiimaseks suud
Enne kui algab surma tund
Siis tõmbas Ludwik mõega tupest
Ja pistis rindu Klaarale
Siis tõmbas mõega wälja halja
See oli üsna werine
Siis polwili ta maha langes
Suud andis surnud pruudile
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1946)

Lehekülg 5
Lt. kap Kasmesow'ile
Teatustan, et mina kahe
rooduga Hamistes ja
Kuriste mõisas asun
Ahja mõisas on 80 kaitse-
liidu ratsameest. Nendest
on застава wälja saade-
tud Moisekats'e mõisa
Enamlased on Lewakos,
käisid kaa eila Kauks'is
läksid aga õhtu poole.
tagasi. Pahemad kätt on
meil kaitseliidu mehed.
Osakonna ülem!
13/XII -18
Tannebaum,
kell 3 p. l.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1081)

Lehekülg 13
Staraja Kalicha, sellest külast edasi
minna wersta kaks oli küla Nowaja
Kalicha. Teine pool seda oliwad punaste
kõwendatud kaewikud. Lõunaks jõudsime
sinna külasse, kuhu ka meie peatama
jäime, sest edasi minek oli meil juba
wõimata, ilma suure-tüki tuleta.
Suur pik wene küla aga nii wehikesed
majad et meie 30-40 meheline rood pidi
kahte talusse saama jäutud. Parajasti olid
meie mehed majadesse ära jäutatud
kui punane Krasno korka fortidest suurtüki
tuld hakasid andma. Mehed wannuwad
kuda tema kurat nii otse meie kohta
trehwab! Pommid kukusid otse külasse,
muist mehi oliwad külasse laiale jooknud
mis just külast par sada sammu eemal oli
ja trehwanud sealt 2 naesterahwast leidma
Kes meie peale tellefoni läbi punaste
suur tüki tuld juhtisid.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 13
4 haawatud, soomusrongi meestel 2 -
neist üks ohwitser. Wäsind olen päris
koledal kombel. Kuulsin, et Seeberg,
kes öösel haawata saanud ära olla
surnud. Jälle uus ohwer! - Laialt
tööd on meie mehed teinud. Hulk
külasi on enamlasest puhastatud. Tore!
25.IV.19.
Meie ja punaste batareide tulewa-
hetus. 3p. Roodude mehed, kes juba hulga
maad edasi olid läinud, taganesid.
Seisame ainult weel meie Mõniste
liinil. Õhtul ilmus meile soomusauto.
1 1/2 tolline kah teisel peal, köhib aeg-ajalt
wiimasest. Saime kahjusi ainult ühe
kergelt põrutatu.
26.IV.19.
Sain hommikul kirja isalt. - Punased
pommitawad meid jälle. 4 suurtüki-
ga. Meie batarei annab ka wahete
wahel wastu. Kaotused: Kallmann
surnud, Mathiesen haawatud. Iga
päew just ohwrid. Polgu meestel ohw-
rid umbes 15 ümber. -
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1507)

Lehekülg 14
9
me nahka kõik. Ja olivad head!
On näha et Teie suur kodu looma armas-
taja olete. Teil (nagu näha) kärbsid
küllalt veel - meil pole enam ühtegi
tuleb järeldada - on kasvatus.
Soovitav oleks kirjapaprid eemale
hoida neist. Minul üks kõik
kuid õde ei näe sellega just rahul
olevat, kuid ise ei tee ta sest
4 wäljagi, ainult mokad on kirja
lugedes mossis.
Seekord siis jumalaga
ilma silma nägemata
ja käe andmata
AllMeind.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1081)

Lehekülg 5
Saime kraami peale, ja juba
anti signaali wile, ja warsi
hakasime liikuma, Narwa jõge mööda
Soome lahese wälja.
Jõudsime õhtuks Narw jõe
suhu kus meie tük aega puhkasime
ja läksime maale jõe suu alewi.
Mull oli seal juba wähekene
tutwust, selle pärast teatsin ära
kus pool oli pidu maja, ja oli
ka meie imeks pidu täies
hoos käimas. Saime paar tunnikest
ara wiita, preilikestega jutu
westa. Korraga anti sadamast
signaali wilet, poisid kohe jälle
jooksu et laewast maha ei jääks.
Preilisid jumalaga jättes jõudsime
parajaks ajaks laewale.

Lehekülg 26
Edasi. 100 sammu kaewikute ees oliwad punaste
karauulid, kes meie aheliku nägiwad ja kohe oma
kaewikutesse jooksiwad, nii algas ka meile kohe
kuulide rahet wasta sadama, edasi minek oli
wõimata, lasksime endid kõhuli ja algas jällegi
wastastikune tule andmine, kolm tundi kestas
laskmine wahet pidamata mõlemi poolt, püssi raud
elendas juhtumisi trehwas käsi wasta minema ja
kohe põletas raku pihku. Aga siiskid ei saanud
punaseid jooksu neil oliwad wäga hästi kindlustatud
kaewikud, kaheksa kordne traat aed oli ees.
meie kuue tolliline laskis nende plindashide
peale madrused aina naersiwad sees, selle wahe
ajal akas punane meie aheliku peale, 12 tollilistest
laskma, esimised lendasiwad õhku purustades
üle meie maas lamawa aheliku. Korraga anti käsk
waikada meie madrused ja punaste madrused
oliwad oma keskel mõneks minutiks wahe
rahu maksma pannud. "Здорово Эстонские
Матроси." teretawad wene madrused. Punaste
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 41
Aga sina oh sa oled uhke
Ei sa kuul minu palwe healt
Oled uhke siiski mulle armas
Mull nii wäga arma ilma peal
Kui ehk juhtud kogemata sina
Minu kalmust mööda minema
Oh ma palun jäe siis seisatama
Ja üht pisart mulle pühenda
Pisar mis sa minu kalmul walad
Saab mull ütlema mis ilm ei tea
Süda siis mull jälle pehmeks saanud
Oled mulle hinges jälle truu.
N: 24 Roosi aias
Seal roosi aia keskel seisis
Noor tüttar laps mo silmad wees
Ja taewa juures wandus tema
Mull truiks jäeda surmani.
Nüüd aga mööda sütamu päewad
Kus roosi aias kõndisin
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.641)

Lehekülg 6
21-30 saadeti al. polk
k-do maakuulamise Глубокие
metsavahi maja juure. Kõndisime
ligi hommikuni asjata metsas,
sest et teejuhid ise teed ei leidnud
või ei tahtnud leida
14 Noembril
Kell 1-30 jõudsime asjata eksimise
järele metsast tagasi ja vahetasime
8r. rühma külas ära, kes omakorda
metsavahi maja juure läks
Hommiku valges tulid nad
tagasi, 29 vangi kaasa tuues,
kes teatasid, et metsavahi majas
200 meest 2 kuulipildujaga asub.
Kell 9-30 saadeti k-do Куровице
tee kaudu metsavahi maja
poole. Käisime ligi metsavahi
maja, ilma et kedagi
oleks näinud ja jõudsime
kell 14-30 tagasi.
Järgmise hommiku kella
6 - ni puhkasime
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 27
Koolis õpetust mull anti
Püha kirja põhja peal
Kõik need punktid ette panti
Mis mull tarwis tuleb teal.
xxx Armsa isa armastusel
Kaswasin ma kauniste
Krahwi preili nime kandes
Sain ma pea suuremaks.
Armastus siis aset wõttis
Noorelt ka mu südames
Wiimaks see mind ära wõitis
Kõigis minu kombetes
Sala armastuse hääl
Kindlas mõttes kõmistas
Ühe korraga mind ühte
Kes mind ammu armastas
Ühte ainust armastasin
Teda tõest ma surmani
Kindlasti ma kinnitasin
Südant talle otsani.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 117
Märkused
Wabastuse sõjast
2.X.19-16.X.19.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1081)

Lehekülg 6
13 X 19 as.
2. Luuleline homk, tähed särawad
rohelises ohu ruumis; ja arwa mõni
pilwe tomp uitab meie silma
piiri ja tähtede wahelt läbi. nagu
otsiks midagi mis ära kadunud
päewal paistis, ja nüid ei ole enam
leida. Poisid on kõik oma sõidu
riista turjale asunud, ja põnewusega
ootab ika üks sõitu, et kurs teeb otsuse
kuhu poole sõidame, pahemad kätt on
meil sakslastega tegemist, sõidame
paremad kätt, siis on tee kond
Petrograadi poole, laewa nina peab
nüid meile õige otsuse andma
Anti wilet ja laewad hakasid ükteise
järele suure mere poole liikuma, kus meid
Soome lahe pehmed tuuled wastu
wõtsiwad, kiigutades nagu nemad tunneksid
mis sugust koormad nemad kannawad
"Eesti pojad", Õhtul kell neli
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.2.608)

Lehekülg 5
weltweeblina kuni 20 maini 1920a. .millal mind
reserwi lasti. Sõja lõppu järele olin 3 a. kodus
osalt terwislistel põhjustel. 1922 a. sügisel läksin
Saue wallawal. abi sekretääriks ja sealt 12 aprillil
1923 a. Walgu metskonna asjaajajaks - kus teenin
kuni praeguse ajani.
Tapal T. Hindrow
26 juunil 1927a
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1974)

Lehekülg 6
tihedalt emakese mäe wastu surutes juhtus minu
silm
pilk nägema minu papahad mis olli ülewal männi
oksa peal kui waresepeasa ühtlasi olli wõimata
säärase maru tule all ilma end ohwertamata
siis parem juba jäägu 60 marka ja peakate kui
oma elu nii ootates tükk aega waenlase tule
waibumist kuid meil olli isu maksku mis maksab
meie wäike salake häwitada. Meil ei aitand
muud kui pidime üle wõimete alluma kõiluli
roomates ikka kaugemalle jõuda pärast käpuli
ja lõppuks püsti kus ikka waenlaste tegewus ei
lasknud kui jõutsime laske piirkonnast wälja
siis leitsime et ollime ühes ka ariteerimise wõime
kautand ka ilm muutus juba pimedas olime
eksind kõrge soo peale. Kuid meie eksimise päästja
sai kõrge maa mõõda torni mis asus Kriusa külla
waska pool kaldal nii jõutsime kindlaks teha
oma üksituses. ollime nii wäsinud et waewalt suutsime
jalgu taga wedada kui Kriusi külasse jõutsime
ühe wene pappi käest sain saksa sirmeta mütsi
nii olli see mure see kord murtud ühtlasi külast
wõtsime küüdi kes meid mustajõe külasse wiis peab
siin juures mainima et jällenägemine olli suur
Kadunud kaaswõitljad kõik terwelt tagasi tulid isegi
sõbrad ollid matuse palwed ära lugenud ja olli juba
uus meeskond walmis kes surnud selsimehi pidid
ära tooma laskmine olli külas kuulda olnud
ja meie hobused ollid ka kõik peale ühe kohale
jõud Onni hobun kes on praegu kõrgem sõjawäelane
Tema hobune sai kuulist kebja piiretest haawada
kellest elu looma ei saand ja Jauri hobune pääsis
wäikse kriimustusega. Kuid pea saabus käsk
Küla tuleb täna öösel ära wõtta
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 10
wahetama. Alles kell 4 ajal saime
sealt tulema ja jõudsime õhtu
poole Mõniste mõisa, mis ilma
pauguta kalewlaste kätte olla
langenud. Pea walutab, mis kole,
otse wäljakannatamatult. Õhtu
kella 8 ajal teatadi järsku, et min-
gi ahelik mõisale läheneda. Peagi awa-
ti ka meie peale tuli. Meie jõud
oli mõisas siiski suurem: peale meie
oli siin weel soomusrongi mehi ja
lätlasi. 2 tunnilise laskmise järele
lõime punaste kallaletungimise ta-
gasi. Meil kaotusi ei olnud. Kuid nüüd
selgus äkki, et meie walwetõke, mis
2 wersta eemal oli, tingimata punas-
te kätte langema pidi; ka öösel, kui
katel sinna sõitis, olla pererahwas
öelnud, et punased meie 16 meest wan-
gi on wõtnud. Meeleolu räbal ...
23.IV.19.
Kella 1/2 3 ajal läksime kolmekesi: Ein-
born, Kirikal ja mina luuramiskäi-
gule. Natuke maad mõisast eemal
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 24
N: 17 Neiule
Siin kaugel, kaugel, sinust
Mu armas neiuke
Nüüd pean mina jääma
Nii kauaks elama.
Oh! küll on igaw elu
Mull ilma sinuta
Siin kaugel Poola pinnal
Mull hale lõpmata
Su naeru nagu seisab
Mull meeles alati
Oh, et ma wõiks weel näha
Sind weel kord ellake.
N: 18 Õnne õis
Kui kord rändasin ma õnne ehal
Kewatisel õntsel õie mal
Ehe lehkwal lahkel lille luhal
Noorus roosilisel rõemu raal.
Koraga siis waikse puude wilus
Kauni kohiwewa metsa all.

Lehekülg 44
Nüüd mo kurptus ja mo nutt
Ei ulata so kõrwusse
Proostiw hääl so oidew käsi
Jäewad minust kaugele!
N: 26 Elu noorus.
Üks neitsi kõrge kalda peal
Seal waatis mere pool
Üliilus laew see ujus seal
Ei teadnud kes seal peal
Pea lasti ankur meresse
Laew seisis liikmata
Kolm krahwi tulid jõutsaste
Seal merel paadiga.
Kui tema juure jõutsid nad
Siis noorem nende seast
Ta andis mulle rüibata
Seal magust wiina heast
Siis wõtis sõrmest sõrmukse
Mis oli selge kuld;
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 24
tuli. Saatsime H-i koju. H. tuli ta-
gasitulles weel ühes minuga kuni
Wiru uul. Siit keerasime kumbki ise
kanti. Õhtul trehwasin Adyt Gaasi-
wabrikus, nagu otsustasime. Män-
gisin klaweril Schenja armastatud
tükke. Kell 1/2 12 olin uueste kodus.
16.V.19.
Hommikul käisin E. K. L. II jaoskon-
nas. Trehvasin seal Priskali, Mesi-
käppa ja Kotkast. Elawad kõik ilu-
saste. H. nägin lõuna ajal. Kolis-
tasime niisama ringi. Käisin õhtul
Estonia´´s. Suurt asja ei olnud.
17.V.19
Sassiga "Kasinos". Õhtul Ady pool.
Sõin seal õhtust.
18.V.19.
Käisin hommikul Nymani taga-
otsimas, ei leidnud aga kahjuks ka-
dunut. Kell 1 trehwasin Adyt "Estonia"
ees, käisime seltsis Rahumäel. Õhtul
kell 6 Sassi juures. Sealt läksin kor-
raks H. poole. Tund aega umbes oo-

Lehekülg 115
kella 5 ajal p.l. pärale. Korterid olid
kõik sõdurid täis; alles suure rügi-
naga läks korda mehed kusagile
küüni ära mahutada. Ise läks meil
staabiga korda kusagilt toast 6
liatore mehed wälja ajada ja öö ilu-
saste wälja magada. Positsioonid saa-
wad meil olema Peipsi järwest kuni
Холокольня mäeni. Wõib-olla ehk jäeb
1/2 Malewast isegi reserwi. Frondi lähe-
dust kuulutawat üksikud paugud
lähedalolewast batareist. Homme
on wahetus.
Б. Калки, 2.X.19.
Käisin Triiki ja Normanniga fronti
waatamas. "Пулеметная Горка" pealt
waatlesime ümbrust. Pihkwa ja Isborsk
paistawad ilusaste kätte. Tagasi tulles
oli rood juba külast wälja läinud, ai-
nult side oli maha jäetud, kes tea-
tas, et II rood Калки'sse liikunud. Kiir-
marssil jõudsime warsti järele. Ohwit-
serid ja rühma ülemad käisin liini
waatamas. 2 roodu positsioon ulatab
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1081)

Lehekülg 12
15-X.19 ast.
Ilus sügisene homik naeratas
meile wasta kui meie oma puhke
paikadest wälja astusime. Poisid läksid
iga üks oma tuule mööda wabriku majasid
laiale, waatama kas mitte miskid
ka soomust ei saaks selle pika ja
waewalise tee konna peale. Trehwas üks
wabriku seltsi pood mida poisid kohe
lahti murtsid, no muidugi teada poes
ika midagi on, üks sai sahariini teine
tük jahu ja kolmandal soe talwe müts
sest see hakas ka juba meeldima sest
ilmad näitasiwad juba karedaks minema.
Korraga kõlas komando hääl, silma pilk olid
poisid koos; ja ka kohe kõik edasi minekuks
lahingu walmis. Werst maad wabrikust edasi
oliwad punaste jättised juba maas näha mis
naad põgenemisel maha wiskasiwad
Eelmisest külast saime sõja saagiks 4 kolme
tollilist suur tüki, seda küla kutsuti
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 9
Kohisedes wõidu rõemus
Walmis saaki tabama.
Purtskates naad kõrgel tõusid
Oma ohwrid neelades
Walu sund tall silmist nõudnud
Pisaraid kui lainena!
Woodi mulla rüppe leidis
Külma hauda langetes
Noormees kes nii kindlast tõutas
Armastust nii truiste.
N 4 Kadunt näen.
Noorelt mängsin ema sülles
Lapseliku ehtega
Tütar lapseks kaswsin üles
Siiski emal silma weeks.
Rõemuga mu elu algas
Ema hoidis halaste
Silma wesi tema palgel
Nüüd ta õhkab raskeste
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1740)

Lehekülg 51
15
minna, tulnud jõuk punaseid ja tapnud
mehe. Naise näitamise järele leiti koht,
kuhu mees oli maetud, kaevati laip
välja ja kunagi mul ei lähe meelest
see võigas, ühtlasi masendav ja kurb
pilt, kui õnnetusest poolsegane naine
kallistas pori ja tardunud verega kae-
tud laipa.
Punaseile oli nähtavasti teada meie
tulek, sest meie saabudes nad roni-
sid kaevikuist välja ja tervitasid meid:
"Sdravstvuite, tovarishtski!" Meil esi-
algu tulistamiskäsku ei olnud ja
esimesed päevad möödusid päris
sõbralikus vahekorras. Pildusime lend-
lehti üle jõe ja lõõpisime. Siis anti
meile käsk, et kes punaseist pea pis-
tab, sellele antagu tuld.
Ühel päeval olin roodukorrapi-
dajaks. Hommikul kella 9 paiku läks
jõe ääres lahinguks ja mul hakkas
süda kibelema. Kangesti tahtsin
vaatama minna, kuidas seal la-
hingus õieti on. Kõnelesin rooduülema-
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 56
positsioonidel wiibida. Eks siis waa-
tame, mis sellest waherahust õige tu-
leb? Üks on kindel: meie pole wa-
herahu tahtnud, see on liitriikide
sobitus. Mis sa nendega ikka peale
hakkad?! - Holm ja Fuks olid eila
õhtul kusagil jänese maha lasknud,
tegime sellest "kommunaalsel" alusel
wahwa lõunasöögi. - Einborn tuli Tal-
linast tagasi. Sain talt poolparan-
datud kella ja prillid kätte. Klaasa
ei olla terwes Tallinnas. Seda wõis
arwata.
4.VII.19.
Sain juurdluse tegemiseks pääliku
käest Alakülas ärakadunud hobuse
kohta.
5.VII.19.
Sain L. kirja. - Parandasin oma pä-
ris ärakõdunenud püksa; kaunis
küsitaw, kui kaua nad weel wastu
peawad? Käisin Franziga jões sup-
lemas. Mõnus asi! Juurdluse te-
gin walmis ja saatsin ära.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.2.165)

Lehekülg 88
Muuseas on see mees teeninud
7 polgus, ühe soomusrongi peal
ja veel mitmes teises väeosas.
Ainult halb, et ta pole suute-
line ise oma mälestusi paberi-
rile panema. Pole kirjutamise
närvi nagu ütleb. Tal olla
palju fotosid vabadussõja
päevilt nagu ta ütleb. Peab
katsuma need kätte saada.
Lasen täita kaastöölise
teate-lehe tal! Eks siis
püüdke omalt poolt teda
veenda asja tähtsusest.
Vohli on ta nimi.
Austusega
M. Kaur
Tartu, Lutsu 20-2.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 57
Ühel õhtul olin mina
Ühe suure palli peal;
Palli peal seal tantsin mina
Ühe suure härraga
Ilus olin priske olin
Iilgasin kui täheke
Ühel õhtul ütles härra
Minu pruut pead olema
Olin noor ja olin rumal
Ei ma wõinud mõtelda
Et see minu petja oli
Ja mu elu rööwija
Oha sa wääti kes sa magad
Kätki sees nii rahulist
Sinu ema ma nüüd olen
Sinu emaks ma ei jää
Ühel õhtul kui jäeb waikseks
Iinimestest lindudest
Lähen kõrge kalda peale
Kukutan end meresse.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.2.165)

Lehekülg 59
Tartu, 31. III 40
Vabadussõja ajaloo komitee
Saadud "06" 04. 1940
49
V. a.
No 1. mäl.
Sõjaministeeriumi varustus-
walitsuse Majanduse üldosak.
Sain Vabadussõja Ajaloo Komi-
tee kirjast 27 märtsil 1940 nii
aru, nagu pidanuks ma ise
Teie käest minule määratud
auhinna raha väljavõtma
või nõudma.
Sellepärast see palvekiri Teile.
Tempelmargid (-.50 sendi väärtuses)
jäägu Vabadussõja üldmonumendi
hääks. Nad olid lahtiselt palve-
kirja wahel.
Kirjalikku vastust või tänu selle
viiekümmne sendi pärast mitte
saata. See teeks ainult kulusid
tühise asja pärast.
Käesolev kiri oli mõeldud kui
vabandus väikese segaduse
tekitamise pärast. Ja ühtlasi
sellega olgu minu palvekiri tühis-
tatud, sest raha olen ma juba
kätte saanud Vabadussõja
Ajaloo komitee käest.
Austusega
M. Kaur
Tartu
Kesk 16-1
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1526)

Lehekülg 57
tuse tõttu, mehed muigavad oma ette. Käsk on täidetud
mehed viiakse jälle ära.
27.02.18 pärast oberst Jahn'i lahkumist von Rosen
kuulutas juba ametlikuks keeleks saksa keele, laskis
kiskuda maha igal pool Eesti lipud ning nõudis jala-
maid sõjariistade ära andmist, mis ka sundis ajavahe-
mikus 27.02.18-02.03.18, sest Pärnu kodanikud saksla-
sed olid iseäranis agarad käima peale. Nad ärritasid
riigisakslasi ülestuma karmilt eestlaste vastu just
samuti, kui seda nägime punaste valitsuse ajal,
kus kohalikud punased ülesässitasid venelase Eesti
pataljoni vastu. Saatuse iroonia.-
Iseseiswuse väljakuulutamisel ja sakslaste tulekul
oli pataljoni koosseis järgmine (pat. ksk. N 4-18 a.):
Pataljoni ülem st. kapten F. Tammebaum
Majanduse ülem leitnant A. Kuhlberg
adjudant lipnik K. Berzin
Pataljoni arst doktor Vares
side ülem leitnant Alberg
Töökomando ülem leitnant J. Rehe I (lange-
nud vabadusesõjas)
Merekomando ülem lipnik P. Kask (viimase
omavaheline nimetus "Pärnu merejõudude juhataja).
Kuulipildujate komando ülem ltn. Nuut
Nooremad ohvitserid st. ratsn. R. Kustaw
ltn. Rea (sõitis
saksa okupatsiooni aegus Venemaale, kus ka praegu).
kornet. M. Holberg, (lan-
genud vabadusesõjas).
lipnik L. Treiberg
lipnik M. Grossholen.
9da kompani ülem ltn. V. Ots.
Nooremad ohwitserid ltn. Asak
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1961)

Lehekülg 26
ja nagu teie meie mammale oma kahetsust avaldasite
tema ootamata siit ilmast lahkumise üle, siis oli
ka meil soovi Teile tema haiguse üle pikemalt
seletada kui Teil selleks soovi ehk oleks? Otsas oli
kannatus ning mina palusin neid rääkige mulle
tema haigusest mille läbi tema lahkus, ise jäin siis
suure põnevusega ootama. Jah see oli nii! Algas nüüd
prl. Olga jutt kui 1911. aasta sügisel meilt sina ära
lahkusid märkasime meie kohe oma õekesel kõik
mitte endiselt olevad. Tema oli nii lõpmata kurb
ja kahvatu enese üle kuid äärmise võimaluseni
püüdis kõike meie eest varjates saladuses hoida
kuni kord ikkagi läks meile korda Teie poolt
saadetud kirja mida Teie Manschuurijast kus
15. Siberi küti polgus teenistuses olite temale sealt
saatside tabada. Palun andestagem meile seda?
palusin lahked olla ja edasi rääkida sest oli ju
palju ootamata assju ära kuulata. Ja siis Teie kirja
lahti tehis leidsime sealt seest Teie üles võtte
mis kaitseväe vormis oli ülese võetud, ka kirjaga
tutvunesime sisuliselt ning nüüd korraldasime.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1740)

Lehekülg 41
5
Hiljem kujunes elu Põltsamaal mono-
toonsemaks. Meie salk - kõik koolipoi-
sid - elas n. n. saksa klubis. Igapäev
korraldati õppusi ja laskeharjutusi. Ka
koolis käisime, kuigi sellest suuremat
midagi välja ei tulnud. Mina isiklikult
tundsin suurt huvi laskeasjanduse vastu
ja saavutasin sel alal ka teatud edu.
Neis eluaastais on poisikesele püss kõi-
ge suuremaks huviobjektiks. Oli mul
sekeldusigi selle alalise laskespordi
harrastamisega. Põltsamaa õpetajal
Rennitil oli tige koer. Alati, kui õpe-
taja majast mööda käisin, jooksis
see koer suure larinaga kallale.
Kord sellisel juhul mul oli püss
kaasas, ma ei kõhklenud kaua, võt-
sin koera kirbule ja lasin ta
maha. Sellest tõusis suur kära ja
kui mõni aeg hiljem tahtsin leeri
minna, siis õpetaja ei tahtnud
mind leeri võtta. Õpetaja tütar aga
suhtus minusse veidi sõbralikumalt.
Võib olla, see asjaolu aitaski pehmen-
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 28
Aga oh mis hale lugu
Juhtus meile Jumalast
Ta ei olnud suurest sugust
Ega rikkast seisusest
Aga wiimaks aeg ka tuli
Et mind pidi kosima
Seda wanematel oli
Tarwis anda teada ka.
Tema käest ma kinni wõtsin
Kindlalt selle näuga
Wanemate jurde tõtsin
Õnnistust neilt otsima
Ema ütles ei mu lapsed
Teda ei sa elades
Et teid laulatada luban
Selle halva auu sees
Kõik su kallis krahwi seisus
Kas see pole kadunud
Ega alamate õigus
Pole seda pärinud.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1526)

Lehekülg 53
katkestas ühenduse järgmisena ning kõige viimaks
Voltveti umbes kell 01.00 25 veebruaril üteldes, et
sakslased on ukse ees, rääkida enam ei saa.- (G. Puls
määlestused) Tuli ka teate, et sakslased olla jõudnud
Mihkli Lihula poolt ja liiguvad Pärnu poole.-
Seega võis oodata sakslasi hommikuks Pärnusse.
Saksa okupatsioon ja pataljoni tegewus
okupatsiooni algus.
25 veebruaril kell 3 hommikul jõudsid saksa sõja-
väe eelosad oberst Jahn'iga rongil Pärnusse. Ko-
halikud saksa seltskonnategelased ja balti sakslased
olid ilmunud jaama vastu võtma sakslasi.- Ad-
judant lipnik Berzin ühes ltn Nuut'iga käisid ka
jaamas pataljoni ülema korraldusel. Olla olnud
kuulda palju tänu sõnu sakslastele, kus juures
pr. Notbeck olla hüüdnud rõõmupisarates käsa
kokku lüües: "Doch entlich, entlich sind Sie gekom-
men, so lange, so lange gewordet". Lillesid ja roo-
sisid olnud külluses. Pataljoni adjutant kandis
ette oberst Jahn'ile, kes ta on ja teatas, et Pärnus
asub 2se Eesi polgu 3as pataljon püsside all, kuid
sakslaste vastu ei kawatse midagi võtta ette, mille
peale oberst kaskinut pataljoni ülemat külla otse-
kohe öösel enese juurde. (ltn. Berzin määlestused) Vas-
tavalt kokkuleppele sõdur käis pataljoni ülemale
kodus järele. Viimasie tulnud siis jaama poole,
kus juures teel kinni peetud saksa patrulide poolt.
Seletuse peale, et tema on Eesti pataljoni ülem,
lastud läbi ning teekond jätkunud staapi, kus ad-
jutant andis edasi oberst Jahn'i käsu. (kpt Tanne-
baumi määlestused).
Jõudes Pärnusse, sakslased saatsid kiires korras
patrullid linna mõõda laiali ja võtsid oma valwe alla
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1507)

Lehekülg 32
19
20
Vabandage, et meie nimed lehest leidsite! Igatahjes, ei ole see küllalt
kiiduväärt tegu meiest kui haritud naesterahvastest. Muidugi imestate
selle üle ja tekib ehk küsimuseks: "mikspärast oleme seda teinud?" Aga seda
ma praegalt avaldama ei hakka, jäegi see peapõhjus minu naesterahvalikkuks
saladuseks, ainult võin nimetada, et tegime seda poolteist nalja pärast
ja veel oli meil ka selleks veikene aga tähtis põhjus. Aga et see läbi endile
tutvust soowida, seda ei tulnud meil mõttessegi, sest võime juba aimata
missuguse pilguga niisuguse tutvuse peale vaadatakse, ja seda ei taha
meie kunagi mitte. Olime ka kindlas arvamises, et mitte kellegile vastust
kirjutada, aga et Teie kiri ainuke oli mis mulle huvitust pakkus nende hulkade
seast, siis tuli mulle ka kohe huvi Teile kirjutada, ja loodan et ka
Teie minust midagi halba ei mõtle? -
P.S.
Kui Teil veel huvitust ja soovi on, siis palun Teid nii lahked
olla ja ikka mulle kirjutada, saan ka alati Teile vastama!
Vabandage, et see õige adress ei olnud kuhu eelmise kirja saatsite, ei taht-
nud oma adressi avaldada. Õige on aga järgmine:
Vana Turu No 6 kr. 6. Õie Vidikas.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1961)

Lehekülg 18
kuid vaatamata nende raskuste peale olime igatsetud
kohale jõudnud. Nüüd algas meie lähenemine mis ka
hea tee juhi kaudu hästi õnnistas, meie hiilisime Tõrvas
olevale vaenlase sõja väele nii lähedale et võimalus oli
neid mõnekümne sammu kauguselt tulistada. Oma
ette võetud plaani järele avasime ka vaenlaste asukohte
peale hägeda tule ning et neid liiga veike arvukene
oli siis katsusime ka ise kiires korras oma tultud teed
tagasi põgeneda. Sarnane ootamata peale tungi võis
küll ära arvamata mõistatuslik vaenlasele olla, sest
neil oli ju teada et Helme kantsides kui ka selles
ümbruses valvab neid tugev kaitseväline jõud
ka Pikasilla poolne liin oli hästi kindlustatud aga
korraga Tõrva alevi pea staabides hädaohtlik tulistus?
Tõesti võis oletada vaenlaste poolt sarnast ootamata
juhust üllatuseks. Meie jõudsime tagasi kõik tervena
alles hommikul ning teadustasime oma juhusliku ettevõte
korda minekust ka Leitnant Hollandile kes meid selle
julge karutüki eest tänas. Selle aja jooksul oli ka
nüüd meile teine kompanii Lipnik Ahmani-ga
eesotsas meile vahetuseks ilmunud ning nüüd oli
meil võimalus liinilt lahkuda, sõitsime Tarvastuse
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.2.608)

Lehekülg 32
20.
Eluloo kirjeldus.
Mina Konstantin Iwani poeg Uustal. W all ohwit.
olen sündinud 22 Detsembril 1895 astal.
Luulube külas Parsama wallas Saaremaal.
Kus minu isa talu kohta pidas. Kunni 19.
elu aastani elasin ülewal tähendatud kohas.
Kus kolm aastad küla koolis käisin.
1915 asta kewatel 1. mail mobilisatsioni puhul
wõeti mind wene sõja wäe teenistuse
Teenisin Leib gwardi Preobrasenski polkus ./.
Лейб Гвардй Преображенский Полк./.
tegewas sõjawäes oli mina olin kolm
kuud õpusel ja siis saadeti liini peale
liini peal olin kuni 1916 a 15 augustini - sain
hawata ja sadeti petrugradi ospitali.
ospitalis olin paar kuud ja saadeti
uesti liinile tagasi ja olin kunni 1918 aastani.
Eesti wabaduse sõja wäkke mobiliseeriti mind
24 weebruaril 1918 astal Kuresaares ja sadeti
walka Soomusrongite tagawara pateliooni
seal opisin lüüs püsitega ümber käima
ja sealt sadeti L. R. Soomusrongi N 5 peale
1. Desant roodu rühma ülemaks kolme kuu
iooksul sõja osa võtmisest langen weltwebel
Maguse kuha peale. Määrati mind
1- Desant roodu peale weltwebli kohuste
täitjaks teenisin weltwebeli kohuste täitjana
kuni sõja lõpuni kõikidest Soomusrongi
N 5 lahingude osawõtmises kuni sõja
lõpuni Reserwi lastud 24 mail 1920 aastal
Praegu elan Saaremakonas Pärsama wallas
Lulube Mõisa asunduses krunt N 4.
töö äri on põllu töö. wene õiged usgu
pois mees Tapal 23 VI 27.
w all ohw Konstantin Uustal

Lehekülg 75
eemal olevasse poodi läksin. (olgugi vabal ajal) kuna
teised sõdurid seda alati teha võisid. Kooli lõpetamisel
määrati mind teenima Soomusrongide dav diviisi,
kus ma seitse kuud teenisin, esmalt jäo ülemana,
pärast rühma vanemana. Teenistusest vabanedes
astusin jällegi isa tallu põllutööd tegema.
Et isa terwisline seisukord wilets on, siis ka koha
pidamise mured ja tööd peaasjalikult minu kanda on
wabadel tundidel võtan ka kohapealsete asuvate
seltside ja ühingute tegevusest osa. Kaitseliidu
uueste asutamisel 1925 a. astusin kaitseliitu, kus
rühma vanemana tegev olen. Kuni kahekümne
aastani olivad mull alati mõtted kuidas kergemini
ja hõlbsamalt ilma vaevata elada saaks, põllutöö
töö
oma pika päevaga, päeva tõusust päeva loojani, oli
mulle vastu meelt ja tundus raskena. Kuid nüüd on
mu vaated põllutöö, põllumehe ameti kohta
põhjalikult muutunud. Põllu peal töötan ma
16 tundi päevas palju parema meelega, kui 6 tundi mõne
muul alal, sest; „see jalg on ikka õigel teel - mis adra
taga käib.“ Politilisest elust osavotnud ei ole, ainult
nõnda palju, et valla põllumeeste kogu liige olen,
mis ka iga põllumehe püha kohus on.
Üldiselt kokku võttes ütlen: „Põllumehena olen sündinu
ei
ja selleks ka jään." Maa elu ei vaheta ma miski
hinna eest mõne teise elukutsega
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1974)

Lehekülg 3
Meid waldas mingisugune kirg iga hinna eest need mehed
kinni püüda selguselle jõuda nende isikutes hobustele kannuksid
surudes kiirkaloppis järel jõuda ära unustates wõerast
teatmata küla wiibiwate waendlaste üle lähemaid teateid saades
nii kihutasin umbes pool kilomeetrid tuld awamata
jutsin umbes nii sada sammu lähetal kuid Ree peal
olewad mehed käänsid maja taha ja moment ollid Tee
peal püssid paljad ollin umbes 20 sammu kaugusel
kui minult küsiti kto judet Wastasin Naasse kuid
wastuse sain kakoi tebe sorta naasse samal momentil
nägin et waenlase sihik olli wõetud mulle otse kindel
õutsus hirm waldas keha kas siin pean langema elada
ja wõidela tahtsin mitte nii kergelt surra sellest ei oleks
kellegil kasu olnd lõin tugewa hoobi hobuse ribida
wahele hobune kohkus taga järsku hüppas waskule painutates
keha hobuse külje peale samas kõlas pauk mis jooksis
küle minu selja mind puutmata sele kiire liigutuse
läbi päästsin oma elu sada korda nüüd tulli ka
meelde et meie ta tagasi tee on wast läbi lõigatud
kuid õnneks küla olli tühi ühtlasi ka tühjus olli hinges
tröistis sellega et ollime oma kohuse täitnud.
Minu esimene poole kuu palk.
Peale Narwa wallutamist meid tõmmati tagasi
Mustajõe külasse kus jäid meie hobused moona
woor. Kuid meid juhiti kuri kuulsa Kriusa
külla alla wasak poole ne naroowa kaldale
kus algasid meie ja waendlaste tihe püssi ja kuuli-
piljutge tuli tihe tuli; mis ka ööse palju ei
tahnd waikida alguses hirm elu ette sõi närwe
kui pärast arjus ära olli nagu mingist puudus
kui laskmine waibus kuulide mitme sugune
wingumine ja lassud kuulipidujate mõdrin
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.105)

Lehekülg 21
23) käsk pidi täidetud saama, palju põles inimesi tulesse
ära, sest keegi külast välja ei läinud käskimise peale. Peale
meie poolt nende külade põletamist ei tunginud punawäe osad
enam meie eesliini ligidale, waid otsisiwad peavarju selle 5 klm
ära põlenud riba taga, nii et nad ei saanud mitte enam nii hästi
meie seisukohtadele peale tungida. 8, 9, 10, 11, 12 ja 13 novembril on liinil
seisukord täiesti waikne, ei ole kuulda püssi ega suurtüki laskmist,
öösel, kui ka päewal on alaline ühesugune waikus. 14. nowembri tuli-
wad punawäe osad juba kuni meie esimese liinini välja, paigutades
sinna eelpostid ja vahtkonnad. 14-30 nowembrini oliwad wähesed
kokkupuutumisd rügemendi ja punaste wahel, wahete wahel põrka-
siwad kokku meie rügemendi ja punawäe luursalgad ja piilkonnad,
samuti on laskmist suurtükkidest harwa kuulda, kuna suuremaid
kokkupuutumisi, lahinguid ei ole. Soomusrongid lasewad raudteel was-
7 rüg.
tamisi,igapäew on suurtüki laskmist raudtee poolt kuulda. Meid väeosad
teewad igapäew kindlustus töösid, kaewates varjupaike, kogumiskohte, kuulipildu-
jate pesasid ja jooksukraawe, mis positsioon sõjas hädasti tarwilikud
on, sest praegust peame positsioon sõda. 7 rügement kindlustab iga-
paewaga kawakindlaslt Irboska kindlustatud joonel, tehes raske kuulipildu-
jate pesi, sõdurite warjupaike, kaitse ja jooksu kraawe, samuti ka kaewiku-
te ette traattõkkeid. Wiimased jõupingutused oliwad rügemendil punastega
16, 17, 18 detsembril, kus punased püüdsiwad läbimurda rügemendi
rinnet Welje - Belkowo - Polschnowo juures, tungides peale tugewate jõudu-
dega metsases maastikus. Eesmärgiks oli ära lõigata Wana Irbos-
kat seljatagost ja raudteed, et kindlustatud joonel asuwad
rügemendi osad, samuti ka teised meie vaed oleks lõigatud olnud,
ja sellega punastel kontakt loodud nende omadega Narwa väe-
rindel, kus nad meile kõwaste peale surusiwad, et muuta rahu tege-
mise tingimisi meie kahjuks Tartus. Punaste kawatsused saivad
nurja aetud meie rügemendi 7, 8 kompaniide ja õpe komando kaas-
töö abil, kus nad Kaponiiri juures suurte kaotustega taganesiwad
ja maha jätsiwad palju surnuid, mis peale surma sinisteks muu-
tusiwad, millest järeldada võib, et nad oliwad purju joodetud
gifti ehk oopiumiga, et pealetungi soodustada purjus sõduritega.
Meie kaotused 3 surnut ja 9 haawatut, kuna mitmetel jalad pika
lume sees ahelikus olemisega 16/17 ööd ära külmetasiwad, muuhulgas ka
kapten Reinthalil, kes sealt jalamädanemise ja tiisikuse alguse sai.
Punased jooksiwad paanikas sealt minema, asudes kaugemale weel
oma endiseid seisukohti, kuna kosõginast kuni Iwerinoni punawäe
osad mitte väerindel peale ei tunginud, vaid endistel seisukohtadel
asusiwad, nähtavasti ära oodates löögigrupi edu Welje - Belkovo -
Polschnowo juures. 19-31 detsembrini enam suuremaid kokkupuu-
tumisi ei olnud terwel rügemendi rindel, nähtawasti kaotasiwad
nad lootuse igasuguse läbimurru ja edu peale rügemendi peale,
kuna oli kibe luurtegewus ja suurtüki tule wahetus. 31 detsembril
vastu 1 jaanuari 1920a. saiwad rügemendi osad kell 3 öösel kuulda
Tartus tehtud vaherahust, mis tormiliste kiiduavaldustega ja hääl
meelel vastuvõeti.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1507)

Lehekülg 26
nii tõsiselt silmi vaatate?
Paul, Paul, Paul! naera-
tage üksainus kordki, naera-
tage, ma ootan!!
Kui ma juba nii kaua
Teie silmi olen vaadanud, ja
kõige viimaks naeratan, jah,
siis näen, nagu naerataks ka
Teie mulle vastu! Ah kui
armas, kui meelitav, on
nii teine teisele silmi vaada-
ta. Aga Paul, kui Teie
praegalt elusalt minu juures
oleksite, ei siis ei heidaks Teie
ühtainustki, nii tõsist pilku
minu otsa kui seda pildil
näen! - - - - - - -
17
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1740)

Lehekülg 43
7
jaama. Saatjaid oli palju. Tütarlapsed
jagasid meile lilli ja kõigi meeleolu
oli ülev. Kui olime juba vaguneis,
jättis al.kpt. Vervolt meid jumalaga
ja lubas hiljem meile rindele
järgneda. Siis hakkas rong liikuma.
Õhtuvidevikus jõudsime Mõisakülla.
Siin anti meile esmakordselt sõduritoitu
kalasuppi välikatlast - kalasuppi.
Söömist aga takistas üks "tehniline"
puudus, millele meist keegi varemalt
polnud mõelnud - meil ei olnud
lusikaid. Vanad sõdurid, kes enne
meid Mõisakülas olid, võtsid
saapasäärest igaüks oma lusika
ja sõid. Meie pidime ootama, kuni
vanad sõdurid söömise lõpetasid,
siis saime neilt laenata lusikaid.
Õhtul videvikus oli Mõisaküla taga
Kirbla pool lahingharjutus, mida ju-
hatas kindral Põdder. Teotsesime kitsa-
roopalise soomusrongi dessandina ja
meile õpetati, kuidas rongilt välja jooks-
ta ja ahelikku hargneda. Pärast
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1526)

Lehekülg 35
igast kompanist. Pataljoni ülem viibis mitu ööd päeva
11nes kompaniis Brackanni tän. N1.
Et pataljon mõne kuulipildujaga ja ainult püssi-
dega oli varustatud, sain pataljoni ülemalt korral-
duse sõita Viljandisse ja tuua sealt kuulipildujaid.
17.02.18 pidul viibides saadi teada, et keegi Aleksander
Sopp laotab kuuldusi pidul, et enamlased tahavad 15 naela
purokseliiniga õhku lasta Pärnu linna silla poolset osa,
süütenöörid olla seatud kõik valmis. Samasugune laeng
pidi olema üles seatud "Niidul", linna vastaspoolses osas, kuid
viimane osutus valeks. Sopp oli kadunud peale sarnast
juttu levitamist. Saadeti otsima meest /Max Bersin, Lelle, Jaak-
son Braakmann, Puls. Need said Sopp'a kätte viimaks
karskuse seltsi "Valgus'e" ruumidest, kus hakati ülekuu-
lama poissi. Alguses ta ei tahtnud omaks võtta midagi,
kuid tunnistas viimaks siiski räägitu omaks ja õigeks.
Meie meeste poolt sunniti poissi näitama laengu
täpset asukohta. Kohale minnes teel olla poisile lastud
teha, "seeno ja solomo". Kuuldus osutus tõeks. Pürok-
seliin ja süüte nöörid visati jõkke. Poiss pisteti eeluurimi-
se alla, kui kahtlusealune. Algas juurdlus, mille
tulemuseks oli, et poiss osutus isiklikult õigeks, tema olla
ainult kuulnud, kui punased rääkinud sellest, kaas-
tegelane pole olnud ning vabastati vanglast umbes
nädal peale saksasõjaväeosade Pärnusse tulekut.-
(Lelle, Puls, Jaakson määlestused).-
18.02.18 asusin teele Viljandisse, kus paar päeva
kuulipildujate vastuvõtmisega olin ametis ning pöör-
rasin Pärnusse tagasi 21.02.18 päevase rongiga, millest
veel pärastpoole.
Lipnik Reimann tegi palju tuska ka punastele.
Tema erialaks oli püsside äravõtmine punase kaardi-
väe meestelt, kes seisid ehk käisid tänaval püssidega.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 11
Rõemuga ma magaks hauas
Seal ma hingaks rahuga;
Siis seal musta mulla põues
Kaob kurptus südamest!
Ootaks tundi üles tõusmist
Kohtu mõistmist Issandalt
Ehk ma saak weel andeks andmist
Ehk mind peastaks oma last.
Nüüd ma ootan pattu unes,
Andeks andmist ülewelt
Parem hingaks mulla põues,
Seal ma hingaks rahulist.
Noormees sa mu hinge rööwel
Kas sa ei mõelnt selle peal
Et sind kutsub surma hingel
Kohut mõistab Isa heal.
Wanemad on suures mures
Nene laps on kadunud
Seda ei unusta nad iial
Et ma olen eksinud!

Lehekülg 65
Üht laulu tahan luua ma
Mis sundis iljuti
Ühe noore tütarlapsega
Kes poistest pettetud!
See tüttarlaps on tutaw mul
Ja kuulus mitmel pool
Ta armastusel polnud äärt
Ta õitses kenaste
Ja roosi karwa huuletest
Tall sõnad kõlasid
Ta taewa karwa silmatest
Arm eldus wälkusid
Ta oli nii kui lõuna tuul
Mis puhus sojaste
Ja nii kui lill mis mai kuul
Ta lehkas kenaste.
Ta õied olid ilusad
Mis pungast lahti lõid
Ja marjad kaunis magusad
Kust mitmed süüa said.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 21
ilma elust pikalt ja laialt. Tore
inimene, peab mind ikka meeles.
Saime igamees 9 paberossi a 40 penni.
Omad andsin Fuksile. Kindlatest alli-
katest on kuulda, et meie laupäe-
wal, kõige hiljem - pühapäewal Wal-
ka reserwi läheme. Sealt ehk saab
kergemini puhkusele sõita, järg juba
käes. Päev otsa rahulik, ainult
eemal kaugel podiseb kuulipilduja.
Nottisin täna 64 "walgekaartlast"
maha. Ei ole laita, ilus summa!
9.V.19.
Päew rahulik ...
10.V.19.
Pidada täna reserwi saama?! Na-
tukene uskumata asi. Lubatawaste
jäeb asi jälle ilusaste soiku ja is-
tu Mõnistes wanamoodi edasi.
Eks näeme õhtuks...
11.V.19.
Sain H-lt kirja! Ei wõinud uskuda-
gi enam. Põhjus lihtne: wiibinud
maal, Jõgewa lähedal kusagil.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 33
Ma tahaksin küll seda näha
Kes patust tõest arwab siis
Kui sinu isa uhkus ahnus
Meid tahab ühest lahuta
Oh ei ei ei ei mitte armas
Sa oled ja pead jääma ka
Mu prut miks kahwatad sa ära
Miks on su käsi nõnda külm
Miks pöörad silmad minust ära
Miks iluta su kena silm.
Wõi põlgad sa mind Klaara ära
Ja on üks teine armsam sul
Siis õnnetus on minu osa
Surm saab siis üksi peastma meid
Oh räägi mulle omad mured
Mu armas pruut et usu mind
Mu kätte wahel sina sured
Üks teine ei pea saama sind
Oh ära minust mõtle seda
Ma ikka olen sulle truu
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1740)

Lehekülg 40
4
alamkapten Vervolt. Põltsamaa elas
siis juba sõjaolukorras. Lähedalasuvaisse
Sadukülla ja Aitu olid tulnud puna-
sed ja kaitseliitlasi saadeti teedele
patrulleerima. Aidus tekkis lahing
meie 2. polgu osade ja punaste vahel,
mis lõppes punaste taganemisega.
Minul oli palju tegemist, et
varjata kodus oma kuulumist kaitse-
liitu. Püssi ei julenud koju viia, sest
siis oleks kõik selgunud ja mul
oleks olnud nahatäis kindel. Ometi
tuli mu saladus sedakaudu välja,
kust ma seda ei oodanud. Üks minu
vendi teenis 2. polgus ja see oli kusa-
gil näinud Põltsamaa kaitseliitlaste
nimekirja. Leidnud nimekirjast minu
nime kõneles ta asjast kodus. Siis
ma ei saanud enam midagi var-
jata. Oli siis pikem seletamine, aga
lõpuks polnud enam midagi parata
ja jäin endiset kaitseliitu nüüd
juba kodust avaliku tunnustusega
varustatult.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.2.608)

Lehekülg 43
27
N. A. O. Vildenberg Oskar
I Soomusrongide Regiment
Reserv all ohv. Kompanii.
Elulugu kirjeltus.
Olen Sündunud Kuresaares 1896 aast. 11. Detsembril ja
kasvasin ka seal oma noore põlve minu isa
oli meere kapten kauge sõidus kuuni mina weel
weike oli elas minu isa ka Kuressaares kus mina
sundisin paela tema surma aga läksin keskooli
Narwa linna Alekander Komerts kool 8 klassile-
ne mis mina ka lõppetasin 1913 aastal paele
kooli astusin Prowatniku wabriku kuntorise
ameniku teenistuse olin sael mitmes osakondas
Maailmaa sõja hakkatusel pidin ennast
soja wäkke meldima ja 15 aast augusti kuus
sõitsin kuresaare et ennast oahwäe ülemale
meldida seal sammas mind ka mobili-
seriti ja saadeti Krasnoe Selo kuus mind
paerast Preobräschenski polku koman-
derite säel lõppetasin õppekomandas
sain kahe paela meheks ka wene sõja
loppu puhul tulin Eesti maale üle 16 aast
1918 aast sain mina uueste mobiliseritut
ja teenisin hakkatusel valge gardi wäes
Judenischi waes umbes 6 kuud paele sel
le laksin ule kuu paewa ei maleta
5 Soomusrongi paele Narwa linnas
Ennamest teenisin linil Narwas olin
ka tegevuses Pihwas ja Petseris wene
punaste wastu. 1920 aast paele waba-
stussoja sai mind 3 Soomusrongi
Sangasti jaama paet ja sõitsin Kure
saare kuus mina ka paegu elan
Olen mina juba 4 aast naise mees.
26/VI 1927
O. Wildenberg

Lehekülg 70
25 Juunil 1927 a.
Reserv veldvebel
Nikolai Utkin.
Olen sündinud Tallinnas 20. aprillis
1895 a. kuhu minu isa oli teenistuses
Tallinna kohtus. 1898 a. alates kuni 1903 a.
elasin Rakveres. 1903a. oleme Tallinna tagasi
tulnud ja siin 1905a. astusin Tallinna
Aleksandri gümnasimi. 1909a. minu isa oli üle-
viidut Novgorodi, kus mina lõpetasin keskkooli
harituse 1913a. Sel samal aastal astusin
Peterburgi Ülikooli füüsika-matemaatiline fukul-
teedi peal ja 1915a. vabatahtlik astusin sealt
välja ja ashusin mere sõijaväe ülikoli (Oldelnüe
Gardemarinskje Klassi) sisse. Seal ma tegin
kuus kuuge õppesõidu riistleija "Orel" peal:
esimiseks väljamaale (Jaapani, Hiina ja n.e.)
1915a. 8 kuu jooksul ja teiseks sisse vettes
1917 a. 4 kuu jooksul. 1916 a. sain allohvitseri
ja saamal aastal veltvebli augradi ja 1918 a.
lõppesin mereväe ülikooli diploomi kättesaami-
seks. Et mina ei tahtnud punase lippu
all teenida ashusin mereväeteenistusest välja
ja kuni 1919 a. elasin Peterburgis ja Tsarskoie
Selo´st kui eraisik salalisel viisil. Samal
aastal sügiseks, kuid Tsarskoje Selo oli võetud
Judenitschi väe poolt ilmusin vabatahtlik 1
Diviisi staapi ja olin seal teenistusse võe-
tud kui mereväe ohvitser mitschmai augradis
ja olin määratud saamas rongi "Admiral
Koltschak" peale pattarei ohvitseri kohuste täitjaks.
Olen osa võttnud nimetatud rongi peal
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1507)

Lehekülg 264
Ah, siis juba Riias?
Tõeste peab kiitma Eesti malewa
wahwust, kes nii raudsete rusi-
katega oma kodu vaenlastest
puhastab.
Elagu Eesti paremat pojad
kes läksid oma rahwa ja
kodu eest julgelt surmale
wastu - täis usku kindla
wõidu ja parema tulewi-
ku sisse!
Lubaks aeg neil tunda oma
wõidust tõsist rõõmu ...
Paremate soowidega!
Sinu Meery
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 20
uuesti meie käes. Punased tegid
seekord wist ainult nalja! Pean
praegu sada ametit: Olen rühma
ülem, kahe jao ülem, roodu kirju-
taja ja tont teab weel, mis kõik.
Päris uniwersaal inimeseks hakkan
muutuma. Öö jooksul juhatasin
lahingu käiku siin tiiwal ühes Wit-
sutiga. Meie ülemus magas!!
7.V.19.
I rühm wahetas meid eila ära,
asusime mõisa walitseja korterisse.
Waenlane pommitas meid ägedalt
schrapnellidega. Meil kahjusi ei ole, lät-
lastel sai 2 meest haawata. Kirju-
tasin pr. P. kaardi.
8.V.19.
Öösel kella 11 ajal kuuldusid wäljas
püssi ja lewis´i paugud, mille pea-
le rüsinal wälja jooksime. Selgus, et
oli olnud punaste разведка. Na-
tukene aeg ragistasime ja läksime
siis tubadesse tagasi. Hommikul
sain Adylt pika kirja. Filosofeerib

Lehekülg 68
õppust käisin ühes Penno ja Tom-
soniga suplemas. Pealelõunat ma-
gasin ja lugesin Dostojevski´t,
mille kirjatööde kogu ühe raa-
matu juhtumise kombel wene wae-
sest bibliotekist leidsin. Raamatu-
kogu on lossis iseenesest kaunis suur,
kuid enameste puruwanad saksa,
prantsuse ja ingliskeelsed tööd. - Eila
saatsin Nyman´ile ajawiiteks kirja.
29.VII.19.
Hommikul kella 5 ajal üles tõus-
tes, wiskasin Adyle kirja walmis;
waja pärast ära saata. Kella 7-
10 õppus. Pealelõunat sain juurdluse
kellegi W. Ambose üle teha, et aga
teda siin ei olnud, saatsin paberid
tagasi. Päewal käisin ujumas. Fotog.
Akel käis merd waatamas, tegi
mõned üleswõtted. Õhtul sõitis ära.
30.VII.19.
Andsin eila raportid sisse maksuta
riiete saamiseks ja saabaste peale.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1740)

Lehekülg 56
20
selle tema laseb maha. Kuid lõpuks
nägi ka rooduülem, et sel moel üle
jõe ei pääse. 6. polgu 10. rood meie
kõrval tegi samuti katset üle
jõe minna, kuid ka see katse eba-
õnnestus. Alles siis, kui 8. rood meist
eemal oli läinud üle jõe, tõmbusid
punased tagasi ja meie pääsesime
üle.
Edasiliikumisel Ranzevi alevi suu-
nas sattusin salka, kes saadeti 6. polgu
10. roodule teadet viima, et on aeg
üle jõe tulla, kuna vaenlast ei ole
enam ees. Salga liikmeist on meele
jäänud Georg Järvekülg, Jaak Gregor
ja Reinhold Hunt. Kuigi selle ülesande
täitmisel saime omameestelt tuld,
taitsime kasu ja edasi liikusime
juba 10. roodu ees luuresalgana.
Ranzeni alevi ees oli pikem tuleva-
hetus vaenlasega. Minu teada sai
selle tulevahetuse kestel kaasõpilane
Kapsta põlvest haavata. Alevisse
minek sündis püstijalu vaenlase
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 76
Siiski üks ime mõtte 38
Wõis troostida mind weel
Ehk tulewik toob ette
Et rõemul õiskab rind
Kui tema peale waatsin
Et murest murtud ta
Kätt kirja järel saatsin
Mis põue pistnud ma
Seal kirjas seisid sõnad
Sull truiks jäen surmani
Kui unustad mind sina
Siis põrmuks kaun ma
Jäe jumalaga kallis
Jäe jumalaga sa
Kui lähen ükskord halliks
Sind armastan weel ma
Ned olid walu sunnid
Kui nõnda mõtlin ma
Oh rõemsad elu tunnid
Kui terwitad mind sa.

Lehekülg 77
Oh kuule kuis mo süda
Nii walust wälku lööb
Üks päinis sina teda
Wõid kinnitada weel
Kui annad armul rammu
Siis wõidat kindluse
Kui taganed sa sammu
Siis langed orusse
Oh kuule kuidas linnud
So ümber laulavad
Siis tea et nende sammud
Sull terwist kannawad
Kui näed weel unes silmi
Kes sind nii armastant
Kui sini taewast pilwi
Ned udu saadawad.
Oh jätta süda mulle
Ja kingi minule
Mo süda ongi sinu
Ja jäeb ka sinule
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1507)

Lehekülg 200
pean lõpetama sest, kl on
juba 1/2 5, hom
ja silmad wajuwad kinni.
Palju musu uueks aastaks
rutuliste tuultega
saadab Waalja.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 66
sõitsid puhkusele Bauert, Fuks, Saar
ja Parm. Enne neid paar päewa
sõitsid Neugardt ja Tabur. Kirjuta-
sin L.-le kirja, mis Fuksiga ära
saatsin. Tahaks paariks päewaks
Walka.
26.VII.19.
Mõisas on hea klawer, saab tihti
peale teda taotud. Elu kaunis
tore, suurt wiga ei olegi. Meil
wiibib praegu mingisugune kontro-
löör Asutawast Kogust. Näib kau-
nis waewane mehikene olewat. Õhtul
oli pidu: jõime Kalewlaste Malewa,
nende pääliku, ohwitseride ja sõ-
durite auks. Langenuid mälestasi-
me püstitõusmisega. Mõisa ülemwa-
litseja Mill oli auwõerana lauas.
Pärastpoole ilmus ka keegi Peipsi lae-
wastiku esitaja. Lasime elada Eesti
laewastikku ja sõjawäge. Koosole-
mine oli sõbralik ja kodune. Paljud
esinesid kõnedega. Pisut enne lõppu
tulin ära. Jõin wõrdlemisi wähe,