Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Holstre_vallavalitsus (EAA.1068.1.267)

Lehekülg 70
66
Õ. T. W.
Willandi
Praos.
19 Januaril
1865.
N 156.
Willandi linnas
Holstre Koggokonna Kohtusse.
Selle kohto auwäärt kirja 15mast
Tetsembri kupäwast N 116 al ma
sain kätte ja tännan kohhut min-
no kaebdusse järrele kulamisse
eest Endriko Endriksoni peäle.
Selle kirja peäle on mul au was-
tada, et ehk kül selle kohto kässo
järrele Hindrikson pallus mind,
et ma jättaksin mahha temmale
trahwi 38 päwa eest; agga mitte min-
mo süddame-tunnistus, mitte min-
no ammet ei annud lubba mulle
andeks anda temmale; sepärrast
et minna enne paljo ja kaua
maenitsesin Endriksoni, et ta
ei kelaks korterit; sest et sellest
sünnib suur kahjo õppetusse
tarbeks; agga Endrikson seisis
kangeste selle wasto, otsego ei
olleks temma ülle ennam mitte

Lehekülg 86
82
Õ. T. W.
Willandi
Preester.
N 153.
7mal Oktobri
ku 1865 aasta
Willandi lin-
na.
Holstre koggokonna
Kohto kätte.
Selle kirja läbbi pallun ma
sedda Koggokonna Kohhut
käsko anda Holstre walla
Õige-usso tallorahvale, et
nemmad peawad selle Oktob-
ri ku 17. päwal tullema.
Willandi Õige-usso Kirrikus-
se kirriko pea wöörmündri
ja temma abbiemeeste wälja
wallitsemisse tarbeks.
Willandi Preester N.
Schtschepetow.

Lehekülg 93
89
Õ. T. W.
Willandi
Preester.
29 Oktobril
1865 aastal
N 181.
Willandi linna
Holstre Koggokonna
Kohtule.
Selle kirja läbbi ma pal-
lun üllemal nimetud koggo-
konna kohhud, et üks koh-
tomees tooks /ehk sadaks/
tullewal pühhapäwal, se on
Nowembri ku seitsmel pä-
wal, kello ühheksa aegus en-
ne üttust, Willandi Õige-
usso kerrikusse neid innimes-
si, kes allamal nimmetud
on. Ma pean ülles andma
neile ühhe Keisrilikko käs-
ko usso asja pärrast.-
Neid innimessed on:
Jana Karro tüttar Reet - 16 aasta
Jaka Konni poeg Ants - 17 aasta
Jana Pinsk tüttar Epp - 15 aasta
Holstre_vallavalitsus (EAA.1068.1.285)

Lehekülg 47
Tuhalane
N 148 Prodt d. 27 Maerz 1880
Kogukonnakohus.
Tuhalanes,
see 22. Märtsil. 1880.
Holstre
No 184.
wallawalitsusele.
Nimetatud wallawalitsus saab
selleläbi palutud puudumata säädus-
liku trahwi keelmiseks sel 2. Aprillil
s.a. ennelõunat kell 10 siia kogukonna-
kohtu ette talitada lasta:
Hans Jaakson wangi wiisil
Peakohtumees Jihuris
kup. 29 Mar
kirj. Maeggi
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 44
42
juhataja nii suurel määral õpilaste tervise ja hääolu eest kooli juu-
res peab vastutama. Paistab nii nagu pääseks lapse vanem oma
kohustusist, kui ta on lapse koolimaja juure toonud ja mis
edasi sünnib selle eest hoolitsegu ja vastutagu kool, mis aga
võrdlemisi raske ülesanne.
Peale haiguste peab koolijuhataja silm valvas olema veel
tuleõnnetuste suhtes. Sageli panevad õpilased vaatamata antud
hoiatusile oma sukad, mis päeval märjaks saanud, kuumadele
truupidele ja plekktõmbetorudele kuivama. Sääl lähevad nad
aga põlema ja nii võivad raskesti magavad vingu lämbuda.
Koolijuhataja on neid kolmel korral sellasest surmast peastnud.
Väga tihti puuduvad koolimaja juures igasugused tulekus-
tutamise abinõud millede soetamine valdadel sunduslik peaks
olema. Suuremalt jaolt asuvad magamisruumid ikka ma-
ja teisel korral kuhu puu-trepid viivad ja sageli mingisugust
teist väljapääsu teed õpilastel tuleõnnetuse korral ei ole. Kambja
6. kl. algkoolil on siiski mõned abinõud tarvitusele võetud. Nii on
tehtud tütarlaste magamisruumis teine välja pääsu käik juure.
Sama on ka käesoleval aastal poeglaste magamisruumi suhtes
ette nähtud. Peale selle on koolil oma tulekustutamise prits.
Edasi on internaatide puuduseks see, et puuduvad kooli
ruumes soojad väljakaigukohad. See läbi tuleb ette põlju halenal-
jakaid juhtumeid ja ka õpilaste tewise rikkumisi kui nad öösel
Ajaloolisi andmeid
Kambja 6. kl. algkooli (endise kihelkonna kooli) kohta
1843-1928 a.
Sisse-juhatuseks.
Kambja 6. kl. algeool (end. kihelk. kool) pühitseb 22 nov. s.a.
85-mat aastapäeva. See puhul tahab käesolev kokkuvate pakkuda lü-
hikest ülevaadet kooli ajaloosest arengust ja praegusest seisukorrast.
Siin leiduvad andmed ja ülevaated ei peaks pakkuma huvi-
mitte üksi endistele ja praegustele õpilastele, vaid ka lastevanematele ja
seltskonna laiematele ringkondadele.
On ju meil nüüd võimalik ise oma kooli luua ja tema arenemise-
le kaasa aidata. Kooli kaudu pakume kasvavale noorsoole seda pare-
mat, mis meil oma kultuuri varadest olemas, kujundame Eesti tulevikku,
Kool, kodu ja seltskond peavad käsikäes käima. Kool üksi ei suu-
da kuigi palju ära teha, kui vanemad ja kogu seltskond ei tööta koo-
liga kaasa ega toeta ta püüdmisi. Kõigi kolme teguri koos töötamisel
saame jõu, mis meie noorsoo kasvatuse kaudu viib Eesti vastu pare-
male ja õilsamale tulevikule -
Kambjas, novembril, 1928. a.
Koolijuhataja: Karl Kirss.
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 45
43
Kroonika kirjutamise raskused.
Materjalide allikad.
Kooli kroonika kirjutamine on seadusega nõuetav ja avalikkude alg-
koolide sääduse §73. paneb selle kohustuse koolijuhataja pääle.
Kerge on üles märkida sündmusi, mille tunnistajaiks ise oleme, kuid
palju raskem on valgustada kooli kaugemat minevikku. Ei ole mitte kerge
tungida varem töötanud õpetajate vaimu ilma nende töösse ja õpetuses-
se ainult ametlikkude paberite kaudu. Liig kahvatu ja kuiv on pabe-
rite keel. Ei midagi ei kõnele nad sellest elavast ja vaheldusrikkast elust
mis sünnib kasvandikkude keskel, nende südames ning hinges õppetundi-
del ja vabal ajal. Samuti seisab ka puudutamata õpetaja isik tema
töökoorma, murede ja raskustega.
Kantselei paberid ja tegelik kooli elu on kaks ise asja - Hää kui
neid endiseid dokumente käepärast oleks, kuid nad puuduvad. On kas ka-
duma läinud, ei ole neid korraldatud, ehk on õpetajate poolt nende isik-
liku elu huvide seisukohalt kaasa viidud. Mis kirjavahetusest leidubki, on
väga katkendline ja korraldamata. Sisuliselt pisikesed ilma tähtsuseta
ametlikud kirjakesed ja ringkirjalised koolivalitsuse ning inspektorite kor-
raldused.
Kambja endise kihelkonna koolist on säilinud järgmised ametlikud
paberid. Nimelt: 1) Raamat tunnistuste üles märkimiseks sõjaväe teenistuses
soodustuste saamiseks Kambja kihelk kooli lõpetajaile a. 1891.
2) Esimene õpilaste nimekirja raamat, mis algab 1896.a. Varemate
aegade kohta mingisuguseid õpilaste nimekirju kooli arhiivis ei leidu.
3) Esimesed ülesmärkimised puudunute õpilaste kohta ühes oskuste
hindamisega üksikuis õppeaineis algavad 1896. aastast.
4). Kõige vanem alalhoidunud klassi päevaraamat näitab tundide
ülestähendusi - samuti 1896. a. alates.
5). Kirjavahetuse registrit on hakatud pidama 1900.a. alates.
6). Inventari raamat on sisse seatud 10.X 1894.a.
7). Kooli kroonika raamatusse mille pidamine juba 1874. a. seaduses
ja samuti Vene valitsuse viimasel aastal 1915. a. koolidel sunduslik oli,
on esimesed märkmed 1915.a. kohta sisse kantud-
8). Samuti ka revideerimiste raamatusse 17. nov. 1915. a.
Rohkem kooli juures peetavaid raamatuid ei leidu.
Pääle ülalmainitute allikate on kooli vanema aja kohta
materjale leitud Kambja kiriku konvendi protokollidest ja samas
kiriku arhiivis hoiduvatest Kambja kihelkonna koolide valitsuse kirja
vahetusest.
9). Õige huvitavaid andmeid Kambja kihelkonna koolide kohta leidub
õpetaja J. Renniti poolt koostatud raamatukeses: "Mis räägivad Kambja
kiriku raamatud Kambja kirikust ja kogudusest", milline on välja
antud 19. sept. 1899.a. Kambja kiriku ümberehituse 25-aastaseks mä-
lestuse pühaks.
10). Üksikasjalisi ja täpseid välja kirjutusi Kambja kirku konvendi
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 46
protokollidest vastava palve peale on teinud praost F. Ederberg, kes ras-
kelt loetavat vana ja koltunud kirja luubiga lugedes on uurinud,
mille eest temale siin kohal tänu tuleb avaldada.
Märkmeid Kambja kihelkonna koolide kohta J. Renniti kirjutatud
raamatukesest.
Et pilti saada tolle aja vaimust ja oludest, mil päevakorda
kerkib Kambjas kihelkonna kooli avamine, olgu siin kohal esitatud
mõned iseloomustavad andmed Kambja kihelkonna valla koolide
elust, millised asutused märksa varem omale eluõiguse on saanud.
Selleks alljärgnevaid väljavõtteid!
I.
1765.a.
Aastal 1765 on Kambja kihelkonnas 8 külakooli asutatud: Kuustes 2,
Kambjas 1, Pranglis 1, Krüüdneris 1, Kodijärves 1, Haaslavas 1, teine ehita-
takse veel (aga ei ole vist iialgi valmis saanud), Kammeris 1, Unipihas ei
ole kooli, see mõisa saadab oma valla lapsed kiriku (köstri) kooli,
antakse aga käsk, et mõisa vallale ise peab kooli ehitama. Koolis
peaksivad 655 last käima, aga 261 on ilmunud; kõige vähem
Haastavas, Pranglis ja Kammeris. Õpetaja ei tohi ühtegi last pea-
kooli võtta, kes mitte koolis ehk kodus ei ole 5 päätükki pähe õppinud,
astub õpetaja sellest seadusest üle, siis peab ta iga lapse eest 1 taald
ri leskede kassasse maksma.
See on esimene kirjalik teade milles mainitakse köstri ehk kiri-
ku kooli olemasolu, kuid edaspidi ei leidu tema kohta enam min-
gisuguseid andmeid.
II.
1780.a.
Kihelkonna piirides on ka nüüd 8 kooli, Unipiha kool on juure
ehitatud, aga Vanas Kuustes on teine kool hingusele läinud.
Kambja koolis (Suure ja Vastse Kambja valdade jauks) käivad
35 last; Pranglis 43; Kuustes 28; Haaslavas 13; Krüüdneris 24:
Kammeris 9; Kodijärves 15; Unipihas 14. Haaslava koolmeister kaebab,
et ta juba 10 aastat ametis olla, aga, et ta siitsaadik kõigevähe-
mat palka ei ole saanud ei mõisa poolt, ei ka laste poolt. Teiste
koolmeistrite palk on umbes paar vakka vilja, mõned saavad na-
tuke rohkem teised vähem.
III.
1786.a.
1. Detsembril 1785 andis kubermangu valitsus käsu, et tervel Liivi-
maal üleüldine koolide revideerimine ette võetakse, ülemad olivad
nimelt kuulda saanud, et koolmeistrite palk liig puuduline olla,
ja seepärast kõige alamad, kõlvatumad inimesed seda ametit
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 47
pidada, et õigeid koolimajasid ei olla, vaid kooli külmas suitsuses
vahetares peetavat, ja pealegi ükskord ühes ja teinekord teises pai-
gas. 16. juunil 1786. on niisugune katsumine Kambjas ettewõetud,
ja on Kambja koolide kord järgmine olnud:
1). Krüüdneri kool on heas korras; majal on aknad ees ja
kambris ei ole suitsu. Koolmeister on Vääna Jaan, ühtlasi ka kiriku-
vöörmünder; mõlemaid ametit ei või üks mees pidada; seepärast
peab ta teise maha panema; aga et ta - nagu meie ajal
üteldakse - "alkoholi armastaja" olnud, lastakse ta mõlematest
ametitest lahti. Ametipidamise eest on koolmeister vaba ühe päeva
orjusest ja kümnese maksudest; kooliajal ei orja koolmeister mitte.
23 last käivad koolis; suurem jagu õpetatakse kodus; neid kästak-
se kuus üks kord koolmeistri ette eksamile tulla.
2). Kuuste vallas on üks kool; õpetaja soovimise peale antak-
se mõisa omanikule käsk, et ta Märdipäevaks 1787. veel teise koo-
limaja peab valmis ehitama, kui mitte - siis peab pärishärra
50 rubla kiriku kassa heaks trahvi maksma. Vana koolimaja
on heas korras: aknad ees, ilma suitsuta. Koolmeister on Põka Hansu
Jaan. Palgaks on temal poole päeva maa. 30 koolilast. Suu-
rem jagu õpetatakse leiva ja riide puuduse pärast kodus.
3). Vastse Kambja kool on ühe aasta eest asutatud. Lapsi
õpetatakse talu rehes; sellest kästakse Märdipäevaks 1786 sünnis
koolimaja valmistada. Kui pärishärra käsku ei täida, maksab
45
50 rubla trahvi kirikukassa heaks. Koolmeister on Kaarli Albri Jaan,
palgaks on kahe vakamaa; 20 last; kõik lapsed käivad koolis.
4). Suures Kambjas on üks kool. Koolimaja on teistele eeskujuks.
Koolmeister on Kangro Jaak; palgaks saab ta 8 3/4 vakka rukkid
mõisast. (Voore külla tahetakse teine kool ehitada, kuhu ka Tõdu
ja Vastse Kuuste lapsed vastu võetakse). Kangro koolis käivad 25 last.
5). Vana Prangli koolimaja on vana. Õpetaja soovib, et veel tei-
ne koolimaja juure ehitatakse, mõisaomanikule antakse käsk, 2
koolimaja ehitada; esimene peab Märdipäewaks 1787, teine Märdipäe-
vaks 1788 valmis olema; kui mitte, on 25 rubla trahvi maksta. Kool-
meister on Reino Paabo Jaan; et "paremat saada ei ole", ollakse te-
maga rahul. Ühe päeva maa on tema palk. 20 koolilast,
6). Kammeri koolimaja nõuab parandamist; Koolmeister on Her-
mike Tani, palgaks on tal poole päeva maa. Koolis käivad 15 last.
4) Haaslava Mõrakülas on uus koolimaja korstnaga, nagu
seda kuskil mujal ei ole. Koolmeister on Labi Jüri poeg Jaak, pal-
gaks saab ta valla poolt 6 vakka rukkid, ja mõisa poolt kahe
vakamaa. 30 last käivad koolis. Mõisa rendihärra (J.G.Probst) käib
ise nädalas üks kord kooli vaatamas (teistes koolides teevad seda
kirikuvöörmündrid).
Vastses Pranglis ja Kodijärves ei ole kooli, mõisate omanikud.
lubavad Märdipäevaks 1787. koolimajad valmis ehitada, ehk maksa-
vad 50 rubla trahvi. Ka Unipihas ei ole kooli; selle hooletuse üle
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 48
46
pahandavad revidendi härrad väga, ja antakse mõisa omanikule
kange käsk Märdipäevaks 1787. sünnis koolimaja valmis teha, kuhu-
kui kaupa saab - Luke pärishärra, kes revidentide president on,
ka oma Suluküla lapsed tahab saata. - Nüüd määratakse
koolmeistritele kindel palk; nimelt: mõisad maksavad 6 vakka
rukkid, 5 vakka otre ja 4 leisikat soola, seda maksu võivad
mõisate omanikud ka oma valla vahva peale ärajautada; pea-
le selle maksab iga koolilaps 1 nael küünlaid ja 1 koorem puid.
IV
1835. a.
Kihelkonna piirides on 14. vallakooli, aga kooliskäimine on vi-
lets. Saja inimese peale arvatakse 10, kes mitte lugeda ei oska.
V.
1846. a.
Kihelkonnas olnud 13 kooli, aga kõik peaaegu tühjad. Kui
noor õpetaja esimest korda koolisid katsunud, siis ei leidnud ta
terves kihelkonnas ühte ainust last, kes oleks teadnud ütelda, kes
Joosep oli. Esimesel sügisel tulnud 120 tütarlast peakooli, vaevalt
pool osa nendest mõistnud 10 käsku; terve hulga sees olnud 5 ehk
6 last, kellel 5 peatükki selged olnud. Kirikukatsujatele üteldakse
a. 1850, et saja inimese peale 20 tulla, kes lugeda ei oska, aga
a. 1858. on nende hulk 25 peale kasvanud. Kirikukatsujad on kogu-
duse usuõpetuse tundmisega rahul, üksi laulmine üteldakse halb
N. 22 ->
lastele avatud oli.
7. dets. 1917. a. sain sama allkirjadega teate vajalist ankeeti Maa-
konna valitsusele esitada.
12. dets. 1917. a. sain A. Luksepp`a ja sekretäär A. Timmermanni
allkirjadega kirja N42 all, esitada eelarve 1918.a. kooliaasta kohta.
Kuid olude tõttu kujunes asi nii, et Maakonna valitsuse poolt
mingisugust toetust kooli ülalpidamiseks osaks ei saand, vaid kooli
majandusliseks ülalpidajaks jäin mina üksi ilma konvendita ja
Maakonna valitsuseta, sest 24. veebruaril 1918. a. okkupeerisid saksa sõja-
väed Eesti. Okupatsiooni ajal määrati kihelkonna piirides asuvate
koolide inspektoriks kohalik pastor, kes minu poolt ülalpeetud ki-
helkonna kooli 24. veebr. kuni õppeaasta lõpuni kevadel 1918. a. esialgu
ei seganud, nii et ma õppetööd sain kevadeni 1918. a. jätkata. Seega oli
kool detsembrist 1917.a. kuni maini 1918. a. "minu nimeline" sest et ma
isiklikult kooli ülalpidajaks ja vastutajaks asutusin.
Sügisel 1918. a. teatas mulle kohalik kirikuõpetaja F. W. Ederberg,
et minu asemele on tema poolt määratud uus õpetaja ja mina
kandku oma süüd rahvuslise Maakonna valitsusele alluvuse pärast
s.o olen kooliõpetaja kohalt tagandatud. Selle juures jäid mul saa-
mata palk pooleteise aasta jooksul ja kooli ülalpidamise kulud
sama aja jooksul. Et koha pääl vabaduses viibisin, sain ma kihel-
konna koolist okkupatsiooni aegse kooliõpetaja kohta nii palju teada, et
õppetöö kihelkonna koolis sai alata; kui palju õpilastega ja mis määral,
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 49
47
selle üle erilisi andmeid temast ei olnud jäänd.
11. nov. 1918. a. lahkusid saksa okkupatsiooni väed Eestist. Avanes
võimalus uuesti Eesti Maakonna valitsusel ühes Eestis Maapäevaga (ees-
otsas K. Päts`iga) tegevusse astuda. Mulle võimaldati kooliõpetaja koht
kihelkonna koolis tagasi, kui olin ses suhtes sooviavaldusega Tartu
Maakonna valitsuses esinenud. Käisin ses suhtes asja korraldamas
Kambja vallavalitsuses, kus sel ajal oli vallavanemaks kauaaegne.
vilunud ja asjatundlik vallavanem Peeter Unt (Luha talust). Tema
ja sekretäär O. Jams'i allkirjadega sain paberi (kirja), et kihelkonna
kool Tartu Maakonna valitsuse Haridusosak. juhataja A. Bach`i
korraldusel peab mulle üle antama. Valla valitsuse esitajaks üle-
andmise juure määrati vallavanema abi Ipsberg ja vallanõukogu
liige Johann Tart. ilmusime kolmekesi kihelkonna koolimaja juure,
näitasime paberid ja võtsime kooli asjaajamise ja raamatukogu
üle. See oli enne Jõulu 18 detsembril 1918. a.
Õppetööd ma siiski sel aastal alata ei saanud, sest et Eesti
Ajutine Maapäev võeti enamlaste poolt üle s.o. aeti laiali.
Pugesin redusse enamlaste ajal.
14. jaan. 1919. a. langes Tartu enamlaste käest Eesti vägede kätte.
21. jaan. 1919.a. Tartus viibides sain Tartu Maak. Haridusosak. juha-
taja A. Bach'i ja sekretäär P. Keerdo allkirjadega tunnistuse 21. jaan.
1919. a. No 143. all, mis põhjal sain jälle kohale tagasi määratud.
Veebruari kuul 1919.a. asusin õppetööle ja jatkasin seda kuni keva-
-> l 18.
Õpilaste jõulupeod.
Pea igal aastal on korraldatud õpilastele jõulupuu, mille
ettekannete loa saamiseks on esitatud inspektorile täpne eeskava
ühes tõlkega. Peod on olnud kihelkonna ja Väikse Kambja algkooli
õpilastele üheskoos sellepärast on ka lubapalvetele mõlemad õpeta-
jad M. Ratasepp ja Jaan Sõõro tugevate käekirjadega alla kirju-
tanud.
Eeskavad on enamikus ilma mingi korrata koostatud ja sisal-
davad õige palju tühja materjali. Viimane asjaolu on ka inspekto-
rile silma torganud ja nii nõutakse 1913. aasta jõulu kava järele,
milles inspektor ei leia ühtegi korralikku vene laulu, et õpetaja
esitaks viibimata õpitud laulude loetelu inspektorile läbivaata-
miseks. Samuti on eeskavas köstri jõulukõne ettepoole paigutatud,
kui keisri laul, missugune asjaolu silma torkavalt punasega on
ära parandatud.
Väga puudulikud on ka eeskavas esitatud palakeste vene-
keelsed tõlked ja peaaegu igal aastal ühed ja samad palad.
Nii "Tibukese unenägu" - Carl kippuegu "Endised vaimud"ggku- ja
Ühe lugemispala "Juku" autoriks on märgitud Vanja Lattik.
Väga osavasti on poetatud esitatud materjali hulka ka
"Mu isamaa mu õnn ja rõõm." Enamasti on püütud venekeelse-
te paladega kõrvuti midagi sarnast ka eesti keeles näidata.
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 50
48
Nii on ühes kavas sattunud "Kulla kevade - kaunike tule!" ja
"Гром победий расдаиса!"
Palutud peokeste jaoks ei ole luba millalgi andmata jäetud, kuid
on hoiatatud et neid avalikult mitte välja ei kuulutataks ja
et nendest võivad ainult lastevanemad ja nende lähemad
omaksed osa võtta.
Peale selle on 1911.a. korraldatud üldine lastepidu
Kambja kiriku juures Kambja, Unipiha ja Sipe algkoolide
poolt. Sellele palvekirjale on alla kirjutanud: M. Ratasepp, J. Sõõro.
Juhan Karu - Unipiha valla kooliõpetaja
Jaan Laurson - Vana-Kuuste ministeeriumi kooli juhataja ja
A. Orrik - Kangro kooliõpetaja.
Tüli tühja asja pärast.
Säilinud kirjavahetuse põhjal ei ole mitte huvituseta märkida
õpetaja M. Ratasepa sekeldusi rahvakoolide inspektori ja kohaliku
kiriku eestseisjaga kooli pitseri pärast.
Maksvate seaduste põhjal oli võimalus ametiasutustel, kellel
sellekohane pitser olemas, oma postisaadetisi ilma margimaksuta.
saata. Selleks otstarbeks on lasknud kiriku eestseisja järgmise pit-
seri valmistada:
Viimane ei rahulda koolijuhatajat oma ebamäärase sõna
"parochial" ja üldise pitseri kuju poolest. Ta nõutab inspek-
torilt loa uue ümarguse pitseri jaoks ja laseb selle valmis-
tada järgmise kuju ning tekstiga oma kulul:
Nähtavasti on selle peale kaebuse esitanud inspektorile kiriku eest-
seisja tähendades selle peale, et koolijuhataja on oma lubaga nii-
suguse pitseri koolile valmistada lasknud ning palub selle
konfiskeerimist. Inspektor on ka viimasega nõus ja käseb pitse-
rit konvendile ära anda. Seda ei ole aga M. R. nõus tegema,

Lehekülg 51
49
sest pitser on tema raha eest ostetud, on valmis üle andma kui ku-
lud selle eest tasutakse. Asi läheb ägedusteni ja viimaks on sunni-
tud ikka õpetaja M. R. võimumeeste korraldustele alla andma
See tüli tühja asja pärast on leidnud aset 1911. aastal.
Peale mainitud kinnikute on olnud tarvitusel veel õpeta-
ja J. Pütsepa ajal järgmise tekstiga kinnik:
Hr. inspektor on aga vajutanud oma poolt saadetud pa-
beritele järgmise kindlakujulise pitseri:
Õpilaste piduõhtu.
11. III. 28.
Õpilaspidude korraldusel ei puudu mitte oma kasvatuslik täht-
sus. Siin saab näha õpilaste ülalpidamist ja esinemist rahva ees,
mis mitmed uued küljed nende hingeelust ja iseloomust esile toob.
Peale selle on niisugused perekondlikud peod kodu ja kooli vahe-
korra lähendajaiks ning tasandajaks. Käesolev pidu oli õpilaste
poolt juba ammu igatsetud, sest, et haiguste pärast nii Jõulu
rõõmud kui ka hilisemad kavatsused nurjusid:
Peo eeskava:
I. Õpilaskoori ettekanded:
1. "Mu isamaa armas." M. Hermanni viis.
2. "Ainuke tütar.
3. "Veli, hella vellekene".
4. „Meil aiaäärne tänavas". Soome viis.
5 "Pidu hakkab".
IV, IV, VI kl. õpilased.
II. 1. Hiire-jaht"
2. "Kena kohakene".
3. Laulge poisid".
I, II, III kl. õpilased klaveri saatel.
III. Näkkide tants - Prl. H. Kiipuse juhatusel.
IV. Näidend: "Herra von Kiisu-Miisu".
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 52
V. Ringmängud ja tants.
Aineliselt tõi pidu sisse: 17.130 marka.
Kulud: 6611 "
Puhas ülejääk: 10.519. marka.
Hääs meeleolus lahkusime üksteisest. Jutlemised lastevanematega
avasid nii mõnegi õpilase kohta sügavama arusaamise. Kena ja ar-
mas on niisugustel õhtuil viibida virgalt liikuvate noorte keskel. Liigu-
tatud on vanemate südamed ja helded nende käed oma armsate
laste vastu.
Ülevaade õpilaste edasijõudmisest.
24.III.28.
Tihti nurisevad laste vanemad õpetajate peale kevadel, kui mõ-
ne kasvandiku töö soovitud tagajärgi ei ole annud, et miks sellest
meid juba varem ei ole informeeritud, et laps koolis halvasti õpib,
hooletuks on jäänud. Nad oleks püüdnud oma poolt asjale vara-
kult parandust tuua. Et sellaseid süüdistusi ära hoida, selleks võttis
pedagoogika nõukogu ette õpilaste edasijõudmise ja ülalpidamise
hindamise aja kestel 7.I. 24.III. 28.a. millised andmed koolitunnistus-
50
tele märgitakse ja vanemaile koju saadetakse.
Saadud ülevaate põhjal tuli märkusi teha ülalpida-
mise suhtes õpil. V. Ruusale II kl, V. Kõrvale III kl. L. Massakale J. Rosen-
bergile, E. Lainele L. Tedrele ja A. Visnapuule III kl. IV. kl. õpilastest
vennad Gustav ja Julius Merkidele, I, V, ja VI kl. õpilaste ülalpida-
mine oli hää. Märkuste tegemine edasijõudmises üksikuis õppeaineis
jäi klassijuhatajate hooleks tunnistuste väljaandmise juures.
Jaoskonna arst visiteerimas.
2.IV.28.
Kambjasse on käesoleva aasta algul tulnud uus jaoskonna.
arst dr. M. Ilisson. 2. IV. s.a. on ta tulnud kooli vaatama. Õpilaste
järelevaatamist toimib ta õige põhjalikult seepärast kulub kogu
õpilaskonna peale kaks tööpäeva
Õpilaste keskel erilisi haigusi peale harilikkude katarride,
sügeliste jne. ei leidu. Üldiselt on õpilaste tervis hää, ainult
mõned kannatavad alatoitluse all. Ruumide puhtus ja kord
klassides ning internaadis on samuti hää!
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 53
Õpetaja J Pütsepp haige.
18.IV.28.
Täna esitas õp. J. Pütsepp tunnistuse, milles kohalik jaoskonna
arst konstanteerib tema haigestumist kopsu tiisikusse. See on kurb tea-
de Õp. Pütsepp tuleb ametist vabastada ja põhjalikumale järelevaata-
misele kiinikusse saata. Kooliaasta lõpul on raske õpetajat asendada,
kuid selle ülesande usaldab siiski enesele võtta pr. S. Kirss.
Röntkeni kiirtega läbivaatus kliinikus tõendab jaoskonna orsti ar-
vamist ja nii tuleb arvatavasti mainitud õpetajal pikemaks ajaks
koolitööst lahkuda, et ravimisele sanatooriumisse sõita. Esialgu on õp. J.
Pütsepp puhkusele lubatud 18.IV - 2.V. 28.
Õp. Pütsepp oli juba ammu märgatavalt väsinud ja kahvata-
nud ning nagu see nüüd ilmiseks tuli, vist küll arenema hakanud hai-
guse tõttu. Loodame siiski tema peatset paranemist.
Tühi koht klassis.
22, 28.IV.28.
22. aprilli hommikul, puudujate õpilaste päevaraamatusse mär-
kimisel tuli ilmsiks kaasõpilaste kaudu, et õpifast Endel Kõllametsa IV kl.
enam ei tarvitse sissekanda sest ta on manalasse rännanud –
Endel Kõllamets puudus koolist pikemat aega. Raskekujuline inf-
lk109 ->
57
Õpilaste kevadpüha 5.V.28.a.
5.V.28.
Õpetajate karskuskasvatusliidu korraldusel oli 5.V. s.a. koolis 2 viimast
tundi pühendatud karskusküsimusele. Iga klassijuhataja andis ühe tunni
oma klassi õpilastele. Teise tunni ajal oli õpilaste üldkoosolek, kus peale
karskussisulise kõne koolijuhataja poolt, said väljajagatud mälestusle-
hed karskusvõistlustöödest osavõtjaile õpilasile III, IV, V ja IV kl.
Peale selle oli 13 õpilasele, kellede tööd paremaiks asutusid, karskus-
liidu poolt saadetud auhindadeks väiksed raamatud. Auhindade osa-
listeks said õpilased: Luise Voites, Endla Unt, Arnold Paabus, Johannes
Kõiv Aino Kõve - VI kl. Helene Müller V.kl., Marie Viruk ja Meeta Laanen-
beck IV kl. Meeri Jänes, Irene Allmann, Elmar Laius, Viktor Sauter ja
Endel Pütsepp - III. klassist.
See oli pidulik silmapilk, kus nii mitmed õnne paitavat
mõju tundsid oma südames, teiste rinnast aga vaikne ohe tõusis,
et miks ka mina ei viitsinud võistlusest osa vòtta ja praegu kin-
gitust saada. Eriti jälgisid sära silmil kõike seda I ja II kl. kas-
vandikud, meie tuleviku kaugem lootus.
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 54
52
Lastevanemad nõupidamisel.
6.V.28.
Kodu on rahva süda, kool tema ligem abiline. Nende ühiste
töösihtide ja tulemuste läbikaalutlused sünnivad laste vanemate koos-
olekuil. Sellaseks päevaks on käesoleval aastal meie koolile 6. V., kus las-
te vanemad peale tutvunemist õpilaste jooniste ja käsitööde näitusega,
veel omavahelisele nõupidamisele kooli saali kogusid, arvult 142 osavõtjat.
Suuliste ettekannete vahelduseks pakutakse õpetajate poolt lastevane-
maile (vahelduseks) ka klaveril muusika palasid, mida suure huviga
kuulatakse.
Lastevanemad on kooli töötulemustega väga rahul ja avalda-
vad õpetajaile nähtud vaeva eest oma poolt tänu. Tõesti ilus ja ar-
mas koosviibimine! Võis näha jälle korraks vanemate silma sära, mis
rahulduseks on õpetajaile nende raske aate töö eest.
Õpilaste tööde näitus.
6.V.28.
Raskemaks ülesandeks õpetajaile on kodu ja kooli hää vahekor-
ra loomine ning alalhoidmine. Kui siin valitseb vastastikune aru-
saamine, kooliõpetus - ning kasvatussihtide mõistmine, siis võib ka edu-
kat koolitööd loota. Üheks vahendiks kooli ja kodu vahekorra loomisel on
koolinäituste korraldamine. Kui vanemad oma silmaga näevad õpilaste
vaikselt tehtud tööd ja veel võrdlevas meeldivas väljapanekus, siis kasvab
neis usk ja lugupidamine kooli vastu. Sellest andis selge tunnistuse
käesolev koolinäitus. Välja olid pandud tütarlaste õmmelustööd, mis ühe
klassi ruumi terveni endi alla võtsid. Siin võis näha laste maitset
ja õrna ilutunnet. Veel kirjumat pilti pakkusid väikeste I ja II kl.
õpilaste mitmerärvilised paber- ja punumistööd, millede lisaks ei
puudunud suureviisilised savist valmistatud voolimistööd-
Õige meeldivalt olid asetatud keskgrupina teiste hulgas
poeglaste raamatukõitmise ja papptööd, mis võrdluseks välja pandud
linna töökojas valmistatud köidete kõrval palju varju ei jäänud.
Arusaadavalt ei saa siin mainimata jätta õpetajate H. Kiipuse,
J. Linnu ja H. Peerna hoolikat tööjuhtimist ja hääd maitset mustri-
de ning värwide valikus.
Kaks järgmist klassi on ülemi ilustatud joonistuste välja-
panekutega. Siin peab konstanteerima õige märgatavat edu ja
värwide rikkust võrreldes varemate aastadega.
Näituse vaatajaid on olnud ülesmärgitud andmete põh-
jal 337 isikut.
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 55
Haiged õpetajad.
10.V.28.
Õpetaja J. Pütsepp on jälle tänasest peale koolitööle asunud.
Ühtlasi ootab ta aga vastust Taagepera sanatooriumilt, et suve vahe-
ajal sinna ravimisele minna-
Õpetaja H. Kiipuse tervis ei ole aga mitte veel nii palju parane-
nud et ta tööle saaks asuda, vaid peab veel haigevoodisse jääma. Ku-
ni kooli aja lõpuni jääb tema asetäitjaks tagavara õpetaja H. Schmidt.
Tartu õpetajate seminar 100. aastane.
12.V.28.
12.V. 28.a. on Tartu senunari suur-päev - tema 100 a. juubeli
päev. Sel puhul on kõik tema endised kasvandikud palutud pidus-
tusist osa võtma. Kambja 6 kl. algkooli õpetajaist on seminari vilist-
lased A. Kirss J. Lind ja prl. H. Kiipus. Et pidustusist tegelikult osa
võtta, on nendele lubatud 12.V.28.a. koolitööst puududa. Koolitööd
korraldavad koju jääjad kolm õpetajat.
53
Õpilaste kevadpidu.
17.V.28.
Kibe ettevalmistamine... Nii nooremad kui ka vanemad õpi-
lased tahavad oma osavust ja võimeid proovida. Seda võimaldab nei-
le kõigiti mitmekesine kevadpeo eeskava 17.V.s.a.
Osavõtt peost on rohkearvuline. Ettekanded õnnestuvad hästi.
Erilise tähelepanu osaliseks saavad "kevadneiud" oma tantsuga. Väikes-
te tütarlaste esinemine sellastes osades on väga meeldiv ja köidab
pidulisi.
Emadepäev Kambjas.
20.V.28.
Kuues ülemaaline emadepäev... Kambjas võtsid selle korral-
duse oma pääle kool ühes Hariduse seltsiga ühiselt pühapäeval 20.V.
Kambja seltsimajas. Päeva avas K. Kirss sissejuhatava kõnega, millele
järgnes hr. J. Gnadenteichi vaimulik kõne lauludega, mida saatis
H. S. pasunakoor. Õpilaste poolt said ettekantud laulud: "Emale", "Minu
vanaema", "Kiige laul", ja terve rida kevade- ning naljalaule. Õpeta-
jaist esinesid kõnedega prl. Hella Peerna ja hr. L. Pütsepp, kes ära
märkisid emade suurt tööd perekonnas ja nende südame salajast
rõõmu, mida nad oma laste üle tunnevad. Sellele järgnes ühine
laul: "Kas ema südant tunned sa?"
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 56
Päev lõppes "kevadneidude" tantsuga, mis kõikides ülirõõmsa
meeleolu esile kutsus. Väljas, seltsimaja ees oli päevast osavõtjate ül-
dine pildistamine.
Muusika helide saatel lahkusid emad oma laste seltsis, et
kodus jälle värskendatud jõul kasvatustööd jätkata.
Kambja seltsimaja pargi istutamine.
21.V.28.
Sel päeval võtsid õpilased osa Kambja seltsimaja pargi istutami-
se töödest, mida metsaülem hr. A. Milk ise juhatas.
Koolinõunik visiteerimas.
23.V.28.
Täna on kooli visiteerima tulnud maakonna koolinõunik
hr. A. Kurvits. Jõudes kohale poolel tööpäeval, ei suutnud koolinõunik
kõikide õpetajate tööd klassis jälgida. Eritine tähelepanu oli see-
kord pööratud I. ja II kl. õpilaste lugemis- ja arvutamiseoskuse revi-
deerimisele. Pää ülesandeks oli aga testi töö korraldamine VI kl.
õpilastele emakeeles. Pääle selle vaadati läbi õpilaste joonistused
51
ja käsitööd ning kuulatakse koori laulu.
Üldiselt on koolinõunik tööga rahul, ainult II kl. õpilaste lu-
gemis- ja arvutamisoskused õpetaja H. Peerna juhatusel jätavad
pisut soovida.
Koolitöö lõpp ja metsaistutamise päev.
25.V.28.
Metsaistutamine õpilastega on uus abinõu selle ülitähtsa
ja tulusa ala elustamiseks. Käesoleval juhusel kasutasime selle
võimaluse kooli mänguplatsi ümber ilupuude istutamiseks. Kogu
töö sündis suure pidulikkusega.
Hommikul läksid õpilased muusika saatel seltsimajja, kus
kohalik metsaülem hr. Milk õpilastele lühikese ülevaate andis meie
metsandusest ära näidates, kui suur on selle meie riikliku tulual-
lina tähtsus ja kaitsemine. Samuti juhtis ta tähelepanu kodude
ilustamisele, milleks metskonna taime-aiast tasuta ilupuid võib
saada.
Seltsimajast läksid õpilased taimu-aeda, kus neile seal kasvava-
te puude ja tööde üle ligemaid seletusi anti. Muusika helide saa-
tel võtsid õpilased omale akaatsia taimed ja tulid kooli platsi-
le neid istutama, mis sündis metsaülema A. Milki ja tema abi
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 57
55
E. Veissbergi ning teiste kantselei jõudude tegelikul juhatusel. Murul mängis
muusik ja õpilased õpetajatega olid agarasti tööl. Ei puudunud ka lõbustused,
naljad ja laul. Kolme tunni kestel oli istutatud kaherealine hekk kivipostide
äärde kooli mänguplatsi põhja poolsesse külge. Samuti pandud ka latid
postide vahele heki kaitseks. Kogu tegevus lõppes aktusega kooli saalis, kus
õpilased tänutäheks metskonnale laule ettekandsid ja metsaülemat ning
ta abilisi elada lasksid. See oli ka viimane ilutsemine, sest varsti peale
selle said õpilased koolitunnistused ja hakkasid igaüks oma kodu poole.
valguma. - Käepigistused jumalaga jätuks, õnne, rõõmu ja ka pal-
ju salajast kurbust.
Õppereis Tartusse.
30.V.28.
Õppereisile Tartusse olid kogunenud 17 õpilast IV, V ja VI klassist. Et keskkoo-
lidesse vastuvõtmise eksamid samal ajal olid, siis ei saanud paljud VI kl. õpilastest mai-
nit õppekäigustosa võtta. Õppereisi juhtijaiks olid õpetajad J. Lind ja H. Peerna, kel-
le juhatusel õpilased tutvunesid Tartu linna ja ümbruskonnaga 30.V - 2.VI.28a.
Nii on möödunud õppeaasta oma rõõmude ja muredega jättes järele
siiski väikest rahuldustunnet. -
aga on ka neid, kes uudishimuliselt silmitsedes ja tagasihoidlikult südames väike
kartus koolimajale lähenevad, kellel saatjaks sõrval kõnnib ema. Iga niisugu-
se ema südames liigub hulka soove, mida ta tahab õpetajaile avaldada,
et need tema lapsest samuti nagu temagi mõtleksid, samuti mõistaksid.
aru saaksid. Kui suudaks kõike neid kalleid märkusi sel päeval meelespida-
da saaks hulka rikkamaks elukogemuste poolest.
Õpetajad sõeluvad ja talitavad selle kihava kogu keskel. Toovad
klassidesse järjest uusi õpilasi juure ja näitavad neile istekohad kätte.
Väiksed jäävad nagu külgenaelutatud sinna istuma ja märjad silmad
otsivad ringi, et leida oma ema kes ta kõrvale tuleks koolipinki istuma.
Ja neist jäävadki mõned sinna istuma poole õppepäevani ning ei raat-
si oma lapsest lahkuda... Kahju on väikestel kodusest vabadusest.
Sääl võis igale poole liikuda, sääd ei olnud mitte kindlat istekohta,
kust oma tahtmise järele ei oleks võinud lahkuda.
Palju juttu on vanemate õpilaste keskel, kes oma sõpradele üle ilusa
suvi-vaheaja elujuhtumisi jutustavad ja vahete vahel silmal üle sõbra
ülikonna libiseda lasevad, et kummal nad uuemad ja kenamad on.
Kell lööb kümme algab, õppetöö. Kooli on kogunud 130 õpilast.
I kl. - 19; II kl - 17; III -24; IV kl.-23; V kl.-22; VI kl -22 õpilast.
Kui aeg jõudnud õhtule, siis peab tunnistama, et see oli alles
tööpäev! Anna Issand rahulikku puhkust!
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 58
56
Õpilaste kooli kogumine 1926/27 õppeaastal.
Oktoober.
Aeg/Klass 4. 5. 6. 7. 8. 9. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 18. 19. 20. 21. 22. 23.
I 19. 1. - - - 20 - - - 1 - 21 1 - - - - 22
II 16. 2. 1. - - 19. 1. - - - - 20. - - - - - 20
III 27. 4. 1. - - 32. 1. - - 1. - 34. - - - - - 33.
IV 23. 5. - 1. - 29. 1. 1. 1. - - 32. - 1. - - - 33.
V 22. - - - - 22. - - - - - 22. - - 1. - - 23.
VI 22. 2. - 2. - 26. - - 3- - - 29. 1. - - - - 30.
129. 14.2. 3. - 148. 3. 1. 4. 2. - 158. 2. 1. 1. - - 162
Kooli kohustusliste laste arv 1926/27. õppeaastal
Kambja kõrg. algkooli piirkonnas.
Koolikohustuslike laste
Teistes koolides
üldarv 1926/27. õ.p.
Käis koolis
Said koduõpetust.
Jäid õpetuseta.
Põhjused
oma koolis
Algkoolides
keskkoolides
Kokku kooliskäijaid oma ja teistes koolides
said koduõpetust
üldarv
Teenistus
Kutsekoolides
haiguse pärast
kokku teistes koolides
Muud põhjused
Vanemate keelu pärast
vaesuse pärast
Poisse
69.
6.
67.
1.
5
61
5
1
1
Tütarl
62.
13.
61.
1.
48
13
1.
19
128
2.
Kokku
131
1.
109
18
1
1.
1
Kooli aastapäeva pühitsemine.
1. XI. 26
22. XI. 26
See on esimene kord Eesti iseseiswuse ajal, mil selle kooli aastapäeva
aktusega on pühitsetud. Arvatavasti ei ole seda ka mitmed kümned aastad
tagasi varem tehtud sest nagu arhiivis leiduvad andmed seda näitavad,
ei ole koolijuhatajad õiget kooli asutamise aega teadnudki. Alles läinud
aastal sai see õpetaja F. Ederbergi abiga Kambja kiriku protokolli raama-
tuist üles otsitud. Leitud andmete järele on Kambja kihelkonna kool,
praegune kõrgem algkool, oma tegevust alustanud Mihklipäeval 1843a.
see oleks praeguse arvamise järele 22 nov. 83 aastat tagasi. Kool on asu-
nud sel korral köstri juures Uibomõisas. Pika rea aastate kestvusel on
kool mitmeti oma kuju ja asukohta muutnud, mille kohta üksik-
asjalised väljamärkimised kooli varemas ajaloos on tähendatud.
1. detsember 1926. a.
Aasta on möödunud sellest, kui 1. detsembri puhul esimesed märk-
med selle raamatu lehekülgedele kandsin, pääle selle, kui üheskoos õpi-
lasperega 1924.a. 1. detsembril langenuid vabaduse kangelasi olime-
leinas mälestanud. Ka käesoleval aastal oleme jälle pilguks töö juurest
oma mõtteis vabaduskangelaste juure rännanud, et nende tegudest omale
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 59
57
eeskuju leida. Meie tänapäeva lipu-kirjaks on sõnad: "Eesti muld ja
Eesti süda kes neid suudaks lahutada"
18. detsember, 1926. a.
Käesoleva aasta detsembri kuu ei ole mitte sugugi soodne ilmastiku
poolest õpilastele koolis käimiseks. Ilmad on sonnus ja niisked, külm ja
sula vahelduvad järsult. Õpilaste keskel on selle tõttu õige kiiresti levi-
nema hakanud influentsa. Haigete arv hakkab 29. nov. järjest kasvama.
ja jõuab haripunktile 4. dets., mil koolist puuduvad 43. õpilast, s.o. üle
25% kogu õpilaste arvust. Jaakonna arsti korraldusel jääb küll kool töö-
tama, kuid sellel tööl ei saa olla tagajärgi, sest mõnest klassist puudu-
vad pooled õpilased. Samal põhjusel katkestuvad ka Õpilaste jõulupeo
ettevalmistused, mille tõttu peo korraldamine ära jääb. Viimane asja-
olu mõjub õpilastele õige rusuvalt sest harilikult unustavad lapsed
jõulurõõmu õhinal tööraseused ja ei pane väsimust nagu tähelegi-
Järjest levinevate laste haiguste tõttu lõpetatakse koolitöö varem
määratud tähtaega ja lastakse õpilased jõuluvaheajale 18. dets.
Kokkuvõttes andmeid õpilaste ülalpidamise ja edasijõudmise
kohta esimesel poolaastal võib tähendada, et ülalpidamine hää
oli, kuna õppimise suhtes loota tahaks, et järgnev poolaasta pare-
maid tulemusi annaks.
Nov 29.30. Detsember 4 5 6 7. 8. 9 10. 18 14. 15. 17 18
I - - 4.4.4.3.3.3.3.3.3.5.1.0.1.0.0.1
II - 1. 5. 10.8.8.10.11.9.7.0.0.0.0.0.0.
III. 3. 4. 7.4. 5. 10. 13. 7. 10. 6.6.6.2.2. 2. 2. 2.2.
IV. 7. 5. 12.10.10.6.5.3.3.4.3.1. 1.0.0.6.0
V 4. 2. 3. 4. 4.3 3.4.3.3.3.0.0.0.0.2.0.
VI - 3. 1. 1. 3. 5. 8. 6. 6.4.5. 4. 1.1.1.1.1.1.
Kokku 10.16. 22. 23. 31. 43. 41. 32. 38. 32.30. 28. 5.4. 4. 3. 11.4.
Õpilaste haigestumiste arv detsembri kuul, 1926. aastal.

Lehekülg 60
58
Täna külastas kooli Tartu maakonna koolinõunik hr. A. Kurvits
26.III.27 ja viibis õpetaja Kiipuse ja Pütsepa tundidel-
Põhjalikuma koolitöö revideerimise jättis koolinõunik edaspidiseks
ja sõitis edasi Krüüdneri kõrgema algkooli juure.
24.II.27. Eesti vabariigi üheksanda aastapäeva puhul oli koolis õpilastele
aktus. Aktusel kandis ette koolijuhataja kuurkirjas "Noorusmaa" E. Mar-
tinsoni poolt kirjutatud artikli "Noored", mille peale õpilased laulsid-
"Eestimaa suu isamaa!"
Kooli noorte südamed on vastuvõtlik põld. Kui iganes sinna soo-
vitakse hääd seemet külvada siis ei tohi unustada noori meie väikese riigi
suurpäevadel sest nendest kasvavad selle riigi kandjad ja meie kodu
kaitsjad.
Noored - tõtake ülesehitavale tööle ja võitlusesse elu varjukülge-
de vastu! Saage töökangelasiks - sellega ohverdate oma elu isamaa-
hääks!
Õpilaste haigeksjäämiste arv novembri det-
sembri ja jaanuari kuudel kõveraga näidatud.
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 61
59
Kaaslein Läti vabariigi presidendi matuse päeval-
18.III.27.
Kell 11.15. hommikul on koolis katkestatud õppetöö ja õpilased kogu-
nud kooli saali et vaikselt osa võtta meie naaberrahva lätlaste suurest
leinast nende presidendi Jahnis Tschakste matusepäeval, 18. märtsil, s.a.
Õpetaja H. Kiipus kannab ette kadunud presidendi eluloo ja märgib,
ära jooni, mis teda kui paremat inimest ja suuremat riigimeest lei-
nama ei sunni mitte üksi Läti rahvast ja maad said ka meid
eestlasi, kellega kadunud südamlikumas naabervahekorras elas.
Õpilased lõpetavad leina aktuse lauluga:
"Jumal, sul ligemal ihkab mii vaim!" -
Karskuslootusringide kevadpühal.
30.IV. 27.
Täna pühitsevad üle kogu Eesti noorkarsklased oma talvise te-
gevuse järele kevadpüha. Kambja kõrgema algkooli õppurite karskusloo-
tusringis on käesoleval õppeaastal 80. liiget. Nendest moodustusid kaks
rühma: noorem III ja IV klassi õpilased, vanem V ja VI klassi kasvandikud
kes talve jooksul selleks otstarbeks kätte saadetud kirjanduse põhjal
oma teadmisi süvendasid ja selle lõpul omandatud teadmiste põhjal
hää eduga Õpetajate karskuskasvatusliidu poolt korraldatud karskus-
Leina aktus.
1. XII. 25.
Õpilased korraldatud ridades kooli saalis... Mõtteis kurvad mäles-
tised 1924. a. 1. detsembrist, päevast, mil vaenulikud jõud tegid katset valla-
ta meie päälinna, - riigi tuksuvat südant, et üle kogu maa panna.
maksma oma vägivalla valitsust. Oli tarwis tuua jälle ohvriks mõni inim-
elu et kaitseda oma kallilt kätte võidetud vabadust. Seda tegid ka ilma
nurinata kohusetruud kodumaa pojad, jättes oma elu isamaa eest. Nõn-
da elame vulkaani jalal ja peame alati valmis olema väljaastumi-
seks ta häkitavaile voogudele.-
Nii esines koolijuhataja õpilaste ees, kes vaikses leinas langenu-
te mälestuseks laulsid: "Jumal, sul ligemal."
Sellele järgnes üksikasjalisem ülevaade 1924. a. 1. detsembri käi-
gust sündmuste päälinnas õpetaja H. Kiipuse poolt. Et sellased sünd-
mused enam ei korduks on kogu rahvas end sõjariistusse hakkanud
panema koondades ka hallpäid kaitseliidu ridadesse.
Aktuse lõpul laulavad õpilased: "Eestimaa, mu isamaa" - tõendu-
seks, et ka nende südameis elab vaba vaim.
- Hümn -
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 62
Koolinõuniku revideerimine.
18. ja 19. XII.25 a.
18. detsembri õhtupoolil jõudis kohale Tartu maakonna koolinõu-
nik hr. A. Kurvits. Et õppetöö sel päeval juba lõppenud oli, vaatas koolinõu-
nik järele ainult klassi ja õpilaste internaadi ruumid, millede puhtu-
se ja korraga ta jäi täiesti rahule. Pääle selle asus koolinõunik õpi-
laste kirjalikkude tööde ja joonistusvihkude järelevaatamisele, ühtlasi sil-
maspidades selle juures õpetajate poolt kokku seatuid töökavasid. Järg-
mise päeva hommikul kuulas koolinõunik õpilaskoori laulu ja viibis
siis kuni tööpäeva lõpuni tundidel ärakasutades tundide ja lõuna
vaheaega õpetajaile juhatuste andmiseks tundidel tähele pandud
väärnähtuste ja hääde külgede kohta-
Kõike kokku võttes tunnistas koolinõunik koolitöö nähtud osas
täiesti rahuldavaks.
Päevad 16. kuni 23. detembrini on möödunud õige raskes töös. 23. XII. 25. a
On tulnud üksikult iga õpilase ülalpidamist hoolsust ja koolitööd hin-
nata esimese poolaasta töötulemuste kokkuseadmisel, on tulnud palju
lisa tööd teha, et vääriliselt ette valmistada õpilaste Jõulupuu peo palasid,
kuid igatsused ja õnneootused, mis Jõuludega kaasas käivad ei lase mit-
te väsida raskes töös. 23. detsembri eeskpäevaks on kõik õnnelikult läbi-
60
viidud ja õpilased lähevad igaüks oma kodu jõulu puhkust maitsema
ja vanemailt kingitusi vastu võtma.
4. I. 1926 a. Uus aasta arv 1926! Jälle käib klassides kibe töö... Kõik lapsed on
terved ja rõõmsad ning algavad usinasti tööd uuel aastal.
- Oh võta meie käsi ja saada meid = need olid meie palve sõnad uuel
aastal, töö algul.
11.I.1926a. Tänane koolipäev on haruldane oma külma poolest. Elavhõbe on
langenud alla - 23° peale. Külm tuli äkki. Meid valdab mure ja hirm-
koolil puuduvad küttepuud. Neid on lootus saada alles neljapäeval, 14.I 26.
Vaatamata kõige selle pääle on õpilased korralikult kooli ilmunud.
Paaril õpilasel on külm teel kõrvalehed ja põsenukid ära näpistanud.
12.I.1926. Puude kriisist on vallavalitsus meid välja aidanud. Ruumid
on soojad ja töö läheb takistamatult edasi.-
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 63
61
August Kitzbergi 70. a. sünnipäeva aktus.
22.I.1926.a.
Ringkirjaga 12.I.1926.a. N205. on tehtud Haridusministeeriumi
poolt kohustuseks kõikides koolides lugupeetud kirjaniku August Kitz-
bergi 70.a. sünnipäeva puhul aktusi pidada.
Meie koolis sai kirjanik A. Kitzbergile lugupidamise avalda-
miseks pühendatud kolm viimast tundi 22. jaanuaril, 1926. aastal.
See oli armas päev. Kui olid ettetoodud VI. kl. õpilase A. Lil-
bergi poolt Kitzbergi eluloolised andmed, esinesid kohe I.kl. kasvandikud
M. Jänes ja A. Hurt Kitzbergi laste juttudest "Polla, notsu ja possa" lugude-
ga. Elavalt kanti IV kl. õpilaste Lauritsi ja Ovatski poolt ette katkend
"Punga-Märt ja Uba-Kaarel." Pääle selle veel hulk väiksemaid jutukesi
õp. A. ja J. Lindude poolt, mis leidusid "Tuuletallajas" I. ja II. andes ja
"Lastejuttudes".-
Õpilased tegid otsuseks andeid kokku panda, et kooli saali
A. Kitzbergi pilt muretseda. Niisama tõotasid vanemad õpilased
A. Kitzbergi töödega põhjalikumalt tutvuneda ja selle mõjul tekkinud
mõtteid kooli kuukirjas "Miilangus" teistega jagada.
Kasvatustöö raskused.
6. II. 1926. a.
Ilus ja armas on kasvatustöö noorte särasilmaliste õpilaste kes-
kel kui veel puhtad ja rikkumata nende hinged. Kuid kõik õpilased
ei kanna mitte nii kallist vara oma rinnas mõnedel on saanud
se mustade mõtete ja sellest väljakasvavate halbade tegude asukohaks,
mis alatasa pahandusi sünnitavad ja ilusad tööpäevad koolis raskeiks
ning kurbadeks muudavad. Niisuguseks ulakaks lapseks on meie
koolis olnud juba pikemat aega õpilane Aleksander Pulles. Säärased
õpilased on oma iseloomu ja hingelaadiga keerulisteks kasvatus üles-
andeiks õpetajaile - pedagoogidele, kuid meie seda soovitavas sihis ei suut-
nud mitte lahendada, ehk küll iga õpetaja siin oma võimeid proovis.
Selle õpilase peale ei saanud mõjuda hää ega kurjaga, vaid ta
sammus kõigest hoolimata oma langemise teed, nii, et teda viimaks
kui parandamata, kurikalduvustega õpilast tuli teiste hulgast kõrval-
dada. Ta paranduseks oleks ehk vahest siis lootusi olnud, kui ka kodust
selleks oleks mõjuvalt kaasa aidatud, kahjuks osutus ka see külg siin
võimetuna. Nii sai tõsiasjaks õpilase Aleks. Pullese koolist väljaheitmi-
ne, milline otsus maakonna koolivalitsuse poolt 6.II. 26. N898. all
kinnitust leidis. Üksikasjad õpil A. Pullese koolist eemaldamise üle lei-
duvad kooli pedagoogika nõukogu protokollis N 27, 31. I. 1926. a.
7. II. 1926 a.
Õppurite karskus-lootusring.
Vallatused ja lubamata ulakused leiavad koolielus pinda ikka
siis, kui õpilastel rohkesti prii aega üle jääb ja mõistlik ajaviide selle
möödasaatmiseks puudub. Sellepärast on kasvatajate ülesanne selle eest
hoolitseda, et õpilastel koolitööst ülejääv tööjõud üldise arenemise sihis
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 64
62
saaks tulusas ajaviites ära kasutatud. -
Et kogu kooli õpilaskonda ühiseks karskeks pereks koondada ja neid
üksteise võidu ennastarendavale tööle rakendada, sai ellukutsutud
15. jaanuaril 1923. a. õppurite karskus-lootus ühing, mille ümber on koon-
dunud pea kõik õpilased kümne aasta vanusest alates. Ühingu te-
gevuse iseloomustamiseks olgu siin ettetoodud mõned arvulised andmed:
Üldine liikmete arv on kõikunud aastate kestes 126-190-ni. Kol-
me aasta jooksul on 78 õpilast sooritanud noorema astme karskus-
eksami, milleks on korraldatud hulk koosolekuid, kus õpilased ise referaa-
tidega on aidanud vastamisi üksteisele karskus- ja elureformi küsimu-
si selgitada, et asja üle teadlikumaks saada. Materjali ja toetust sel-
leks tööks on leitud ühingu raamatukogust milles 64 numbrit.5336.
marga väärtuses. Samuti on õpilaste poolt välja antud kuukiri, ni-
mega: "Miilang" millesse on paigutatud mitmesugused kirjutised ja
joonistused. Kolme aasta kestes on ilmunud 8 numbrit, ühtekokku
500 Ühekülge. Pääle nimetatud tegevusharude on ühing oma liige-
tele pakkunud ajaviidet mitmesuguste mängude ja spordi näol.
Nii pääjoontes õppurühingu tegevus kolme esimese aasta kes-
tes. Täpsemalt ja üksikasjalisemalt kõigest sellest jutustavad ühin-
gu protokolli raamatud ja arhiivis leiduvad ajaloolised märkused
noorte püüete ja tegevuse üle, milles peegelduvad nende rõõmud ja
mured.
Pühapäeval 7.II.26.a. oli ühingu kolmanda aastapäeva pidu-
lik mälestamine. Õhtuks olid kogunenud kooli ruumesse kõik õpila-
sed ja toonud enestega kaasa hulka vanemaid tegelasi, kooli ning
hariduse sõpru. Sõbralik ilma sunnitud viisakuseta koosviibimine
köidab kõiki varsti ühiseks pereks. Algavad ettekanded. Ühingu hool-
daja K. Kirss oma avakõnes näitab noortele teed päikese poole lä-
bi musta pimeda alkoholi öö, kus meid ootab karske Eesti koda. Õpe-
taja J. Pütsepp, ühingu esimees, annab kujuka pildi ühingu kolme
aastasest tegevusest. Sellele järgnevad ilulugemised ja laulud õpi-
laste poolt, kus esimeses reas esinevad I klassi kasvandikud oma
süütute, naiivsete ettekannetega, mis kuulajate südamed rõõmuga
täidavad. Vahelduvad koorilaul ja teised ettekanded, mis koosolejaid
järjesti vaimustavad nii, et nende hulgast üks sooja südamega va-
na taat ka kõnetooli ilmub ja oma ilusamad tänusõnad
noortele ütleb. Kodusel viisil kantakse veel ette õpilaste poolt näi-
dend: "Kui ma suureks saan". Kogu õhtu hiilgenumbriks jääb aga
ilusais kostüümes ja pärgadega ehitud õpilaste "näkkide tants"
Isamaaliste tunnetega täidab kõiki vägev ühine laul. Eesti-
maa, mu isamaa!
Kaua istuvad veel vanad noorte kõrval kodu ja kool teinetei-
sest lahutamata, mis selle ilusa õhtu suurim saavutus ongi.