Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 69
Jah see küll oli kurwastus
Mis tunda sai see mees
Ta südant haawas armastus
Ta armu katlas kees
Ei saand ta rahu päewad ööd
Ta kandis mure sees
Kas reisis ta wõi tegi tööd
Ta ohkas waluga!
Oh neiuke mis olen teind
Et sa mind põlgasid
Oh oleks ma sest aru saand
Et ma nii pettetud.
Kui ilmas polekski mu käed
So külge puutunud
Ei oleks mõtted ka mo pead
Ja südand waewanud
Oh kuulge poisid ilma peal
Kes noored olete
Teid tüparlaste libe keel
Wõib petta kenaste
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1750)

Lehekülg 9
Bišhof soovib minuga rääkida. Viimane teatas
minule, et Liepajas on koostatud uus valitsus ja mind
on valitud ministrite presidendiks. Ministrite nime-
kirja trükitavat praegu. Vaatasin ise nimekirja läbi.
Sealt leidsin 3 täiesti tundmatud nime. Samuti
see uus kombinatsioon ei olnud sugugi kooskõlas
Tukumi ja Kemeri läbirääkimistega. Sellepärast palu-
sin nimekirja veel mitte väljakuulutada. Telegrafeerisin
Balodile ja Liibavisse, et ministrite presidendi koha
ei või ma vastu võtta ja palusin nimekirja mitte
väljakuulutada. Balodisele teatasin, et jään meie
kokkulepe juurde. Kuid siiski 27 apr. hommikul
Preekuli jaamas nägin nimekirja väljapantud
olevat.
Samal päeval tutvunesin Borkovski, Burkevi-
ei, Sleini ja mõne teise Borkovski kabineti liikmega.
Neil rääkisin oma lubadustest Tukumis ja Kemeris,
töötada baltlaste ja Ulmani lepimise kasuks. Kuid
selgus, et Borkovski kabinet on loodud ajavõitmiseks
läbirääkimistel. Sellejärele olin nõus vahetalitajaks
olla Ulmani ja Borkovski kabinetide vahel. Nõud-
sin ka, et inglise missiooni juurest, kus Ulmanis oli
peidus, võetakse ära politsei ja vabastataks Ulmani
ministre. Seda Borkovski ka lubas. Dr. M. Valteril ja
Blumbergil viisin isiklikult teadaannet nende vabas-
tamise üle kätte. Tunnistajatena palun ülekuula-
ta Dr. M. Valteri ja J. Blumbergi.
Minu vahetalitaja töö ei sündinud lätlaste ja balt-
laste vahel, vaid Ulmani ja Borkovski kabineti vahel.
Ulmaniga sain kokku küll üksinda, küll Dr Van-
kini saatel. Borkovski kabineti istungitest, mis ei
puudutanud lepingut, mina osa ei võtnud.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 70
Nad armastuses kawalad 35
Neid aitab libe keel
Nad armu kõigil walawad
Kui oleks ainus tall.
Ja mis ta sellest kasu sai
See neiukene siis
Ta noorus on ju teiseks läind
Ja ilu kadunud
Jah ära põlga õnne sa
Mis soowitakse sull
(tust
Küll tunned pärast kurwas
Ja walad silmadelt
Nüüd armastuse pandike
On talle kingitud
Üks laps mis magab kätki ses
Nii kui ta soowis ka.
Ja neiukesed teile ma
Siin ütlen sõnakest
Te armastage kindlaste
Üht ainust peiukest.
Lõpp
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1961)

Lehekülg 15
Leebiku asunduses ning selle ümbruses.
Kokku põrke vaenlastega 8. Jaanuaril 1919.a
Kärstna asunduses ja selle ümbrus oli vaenlastest küll
täielikult puhastatud ning kolmas rügiment oli neid
suutund kuni Helme kantsidesse ajada, kuhu nüüd
ka meie vaenlane enese leeri ülesse seadis sest koht
Helme kantsides oli temale hästi sobiv ning pealegi
maastilistel oludel on Helme kantsid kui üks parim
kindlus lõuna-Eestis. Ja nüüd niisuguses äravõitmata
kindluses asus tugev ja määramata suur vaenlase
sõjavägi. Sarnast asjaolu arvestades oleks igal meie
kangemal sõja juhil kõiksugused lootused kadunud
aga meie osav juhataja kolonel Kubbo ei lasknud end
seega palju eksidada, vaid andis aga hoolsasti käskusi
vaenlasele läheneda, ning tema sela seal olemas olu
kibedaks teha. Ilm oli väga ilus ja selge ning ka selle
tõttu vähe külma võitu. Juba hommikul hästi varaselt
algasime sõitu Leebiku asunduse poole kuid et ka
veel Valguta ja Rannu ümbruskonda hoopis silmist
ära lasta selleks jäi üks grup Tarvastuse valvele
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.301)

Lehekülg 10
7.
Walga linnawolikogu ühes linnawalitsusega maha
on pannud wolitused ja et walitud on 60 liikmeline
kogukondlik nõukogu, kelledest 11 liiget moodus-
tavad täidesaatwa komitee.
Ehk küll siseministri 20 aprilli telegrammi
järele wana wolikogu täiendatud kujul kohale
pidi jääma, kuni uute linnavalimisteni, saadi
25 aprillil siseministri abi Leontjevi telegramm
et wolikogu ametist on wallandatud ja asja-
ajamine üle tuleb anda. Samal päeval wõttis
üle linnawalitsuse ajutise täidesaatew ko-
mitee, kuhu kuulusid: W. Kischkin, K. Osolin,
J. Kriisa, A. Mõttus, A. Inn. ja U. Meer, kes üht-
lasi otsustas ewakueerimise korral Valga linna-
walitsus ülewiia Woroneshi linna.
Ajutine linnawalitsus, linnapea Kisch-
kiniga eesotsas, ei suutnud palju ära teha
ja ajas jookswaid asju. ning tegi eeltöid
uuteks linnawalimisteks. Sõjavägedega ja
pagulastega ülekuhjatud linnas oli seisukord
raske. Linnawalitsusele esitati tihti kõiksugu
wõimetuid nõudeid ja kui need täitmist ei
komiteesse kuulusid weel: J. Raamat, G. Malakowski
T. Grünberg, Siilid ja S. Jassionowski.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1961)

Lehekülg 7
Kärstna asunduses ja selle ümbruses
Võitlus vaenlasega. 6. jaanuaril 1919.a.
Rahulikult möödus öö ning kätte saabus hommik aga
sell hommikul ei olnud mitte hariliku härkamist näha
sest kõik kes härkvel olid ehk ülesse härkasid valmistasid
hoolega endid väljasõiduks võitluse liinile. Kõikidelt
võis oletada rahutud olekud kas selle üle et ees seisab
raske ülesanne millega hakkama ei saa või võib olla
oli see elus viimane härkamine, igatahes võis ka veel
palju teisi arvistusi olla. Oli kõik kodused asjad ära
korraldatud ning hommiku eine võetud vaatasime
veel hoolega enne omad sõjariistad läbi ning välja
antud patroni tagavara see oli mul kallim kui veel
kodust kaasa võetud leivakott. Et meil laskemoona
liiga vähe kaasas oli siis paljud üle kuuekümne patroni
mehe peale ei tulnudki - ka mõned kes taludelt olid
patronisi saanud laenasid oma kaasvõitjale kuid
ainult raha eest. Turva Jaan oli parajasti kodus
käinud ning enesega terve tsink kasti täie kaasa
toonud. Mõni rikkam mees nagu Bucki Arnolt
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 58
Landeswehriga" sees. Teeb pisutki kuul-
sust äraunustatud kalewlaste Ma-
levale. Suurt ei pakugi huwitust
Tallinna tulek, kõik on nii was-
tumeelt; harjunud sõduritega.
14.VII.19.
Olen juba 5 päewa Kilulinnas üm-
ber hulkunud. Wisiidid on tehtud
Sassi, Nymani ja Ady pool. Wiima-
sel oli 12. sünnipäew. Nyman elab
Piirital õige lahedat elu oma noore
naisega. Eila käisime Adyga Rahu-
mäel wenna ja ema haudadel, ka
Wahari wärske küngas oli tekkinud
kalewlaste ühishaua kõrwal. - Käi-
sin end E. Reisbergi photographi äris
ülesse wõtmas. Tunahomme saan
pildid kätte. Uuri wiisin Ruubini
juurde parandada. Kirjutasin lau-
päewal H-le kirja, seni ei ole wasta-
tud. Huvitaw!
18.VII.19.
Olin eila õhtul Ady pool ja päewal
käisin Sassiga Piirital. Täna õhtul
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1750)

Lehekülg 12
4) võõrastel vägedel oli antud õigus niiöelda koman-
deerida välismaalasi Läti kodakondsusesse.
5) Välismaalastel oli antud võimalus vormeerida
sõjaväge, mis ei seisnud lätlaste ülemjuhatuse all.
6) Ajutine Valitsus ei olnud rahva poolt valitud.
Kui taheti Läti rahvuslist tuleviku kindlus-
tada, siis pidi püüdma ka neid vigu kõrvaldada.
Sealjuures ei tohtinud kaotada Saksamaa heataht-
likust. Üksinda toime tulla Läti tol ajal veel ei
suutnud.
Vabatahtlikudest ei olnud võimalik organiseeri-
da nii suurt sõjaväge, et see ületaks sakslaste arvu.
Sellepärast otsustasime luua teise järgu maakaitset.
Sinna võetakse vastu siis. Kodanlist elementi, peaas-
jalikult talupidajaid. Neid kavatseti koha pääl välja-
õpetada ja järk järgult tõmmata armeesse. See oli
enamlaste ja baltlaste peremeheks saamise vastu
korraldatud.
Et ühendada kõiki kodanlisi jõude, kutsus
Niedra valitsus Ulmani kaks korda koostööle. Ul-
manis ei ilmunud läbirääkimistele. Temal olid ing-
lise kindral Guffiga teine plaan.
Meie väeosad olid niivõrd väikesed, et ei suutnud
jälitada põgenevat vaenlast. 6. korpusel ei olnud lubatud
minna üle Daugava jõe. Nii tekkis enamlaste ja nende
võitjate vahel tühi ruum. Sinna tungisid eestlased
Valgast Stukmanini. Eestlased tulistasid meie pat-
rulle ja ajasid neid tagasi. Pääle selle mobiliseeri-
sid nad lätlasi, rekvireerisid ja võtsid omaks enam-
laste poolt mahajäetud asju.
Muuseas eestlased olid leidnud Vec-gulbeni
raudteejaamas umbes 1000 vagunit ja 16 vedurit.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1081)

Lehekülg 16
wiima. Kui juba korralikult
laewale olin asetanud oli juba
õhtu käes: Ma läksin Kllaasi
wabrikuse et seal ööd puhata see oli
sadamast umbes 3 wersta, ja oli
kõik metsa tee, ka seal käies ei
wõinud julge olla kui kaugele
eluga peased 12 tollilised lõhkised
ümber ringi püid juurdega wälja
kiskudes; aga siiskid jõudsin õnnelikult
kohale. Wabriku hoowi peale
oli Partisanide 6 tollilised suurtükid
ülesse pandud laskis paar pauku juba
paistis punaste õhu pall ja esimene
pauk kukus kohe punaste poolt
meie patarei juurde maha ei wõinud
enam keegi senna juurde minna
ulk aega ulgusiwad pommid üle pea
nii kui põrgulised, aga wiimate
waikis see müra ja ma läksin
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1946)

Lehekülg 20
Kellele I jaoskonna komandandile
(15)
Kellelt Petseri maakonna
Komandandilt
No 19 "10" Mai 1919. 22 tund 20 min.
Kus Petserist. Kaart
Operativ
Brigadi ülem teatab,
et Semsky saare juure on
tulnud 5 enamlaste motor-
paati. Tehke rutuline
korraldus, et saaks wälja
pandud vahi postid ja
nimetud saare juure saata
suurem salk ja kui seisu-
koht lubab siis paatisi
mitte tagasi lasta minna
Al-Kapten Rosmann
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.2.165)

Lehekülg 72
Järva-Jaanis 20 V 1940.
RK.
Vabadussõja ajaloo komitee
Saadud: "22" 05 1940
61
24.05.40
1-mal
W. a.
61
Wabadus sõja mälestamise komitee!
Olen ka üks wabadus sõjast osa võtja,
Tahaks teada kuidas sünnib mälestuste ja nende
kirja panek wabadussõja tähistes.
Olen ka üks neitest kes oli wabadussõja rittades kõige.
noorem terves wabadussõja sõjawääes kellest ei ole
wist weel midagi kuuldud. Oo üsna palju
mitme sugusid mälstusi mis oeks ka kirjeldamise
wäärsed, kui peaks Teil huviolema siis
paluks kuidagi ühendusese astuda.
On aeg kus wõib weel wõidu püha numbrise
wis jouda. on ka kohane lugu olemas mis ei
ole ilmunud Laoste lahingust.
Kõige Austusega
adr.
Ernst Werner
OWerner
Pikk ta No 4.a.
Järva-Jaani
tel. 42.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.2.608)

Lehekülg 11
illma
a. l. "Kerkulessi" peal 2 aastad ja sõja allgul
sõitsin Tallinna ranna kaitse "Lowiisa" peal 1 aasta
kust ka sõjawäe teenistuse astusin,
elan Saaremaal Torgu wallas Mõndu
asunduses ja olen naese mees. ja
Luteruse usuline
Tapal 21 juunil 1927. a
w. al. oh. F. Wänt.

Lehekülg 15
Eloolekirjeltus
norem al. oh. johannes johannese p. Lindström
sündinud 11mal märtsil 1896a Hariu mal
Kiiu wallas sauna mehe poiana. Siis tuli mull
wanematega seltsis tallinna romata kus kus astad san
elatud sealt satsiwad wanemad mind male kurne
kus mull kuus suwed tuli käia. Koolis ei ole mina
rohkem sanud käia kui polteist talwe oleks küll tahtnud
rohkem näinud kuit wanematel ei olnud enam wõimalik
kooli satta pitin 13st astaselt minema isaga minema
metsa puid leikama ja 14st astaselt akasin isa seltsis
ehituse tööl käima kuni mailma sõiani siis 10mal aug.
1915mal asta kutsuti sõiawae teenistusese kus mind
soome sweabori krebostise surtüki wäe peale sateti
ja peale kuue kulist soomes teenimist küsisime
wabatahtlikult sõia liinile mis meil ka raborti läbi
korda läks meid oli 22 mest kümme wenelast ja,
12 estlast siis sateti meid luga linna tagawara
suretüki tiwisioni kus meil kaks nätalad tuli
hodata kuni meid wormeriti 116mase suretüki wäe
tiwisioni ia sateti twintski wäerinale kus ma olin
kaks astad jalgatega petrogradi haigemaiase läksin
kus kolm kuud tuli lamada ja sis namisist kolmeks
kuuks koiu paranduse peale lasti selest aiast peale
ei sanud ma enam wene wäke tenima
ja jäin koiu kuni esti wabatuse sõia alguni
kus ma siis soomusrongi kapten Irwe peal patareis
tenisin kuni wabatuse sõia lõpuni
Johannes Linolström
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 74
Seda rääkides jooksid tall pisara jõed
Mis kärmeste pühksid ned waikesed käed
Kui pisaraist waikis see wäätike heal
Siis wajutas pea minu rinna maal
Ta ütles siin ilmas sa oled mo arm
Ilma sinuta tappab mind igawus surm
Kui põlgad mind sina siis närtsin kui õis
Keda niitja wikat on waatamas käind
Ja armuke südamest tõutas siis
Ta armukest ühes siis endaga wiis
Oma wanemad maha jättis ta nüüd
Ja armsaga ühes siis rõõmuga läks
Et pattu küll tegi see lapsuke siis
Kuid teda ei waewand armastuse piim
Nad läksiwad surmani sõbraks nad jäid
Ned wanemad lapsi küll leinama jäid
Küll kurwastusest lähkes ka nendegi rind
Ja warsti neid kattis ka mullagi pind.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1740)

Lehekülg 50
14
ta oma kartulite eest kunagi raha
sai, seda ma ei tea tänapäevani.
Tagasisõidul nägime kusagil teis-
pool oja sõdureid, kes hirmsasti
meenutasid punaseid. Selguski, et
need olid punased ja meie olime
peaaegu nende rinde tagalas käi-
nud kartuleid toomas. Punased meid
ei tulistanud, nähtavasti pidasid
omadeks ja paasesime õnnelikult
tulema.
Siis ühel ööl anti Ruhjas meile
käsk viie minuti jooksul liikumi-
seks valmis olla. Hommikul koidu
ajal algaski rännak ja saime teada,
et läheme Säde jõe ääre vahetama
6. polgu 9-dat roodu, kes vennasta-
vat punastega.
Teel ühe alevi juures tuli meile
vastu üks noor läti naine, kes kae-
bas, et punased tema mehe, kellega
ta aasta tagasi abiellunud, maha
lasknud. Meest kutsutud tribunaali,
aga enne kui ta sinna saanud
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1526)

Lehekülg 33
mise võimaluse, et pareerida etteruttavaid takistusi.
Anti lubasid välja komitee poolt, kellele vähegi oli anda
võimalik.
Pataljoni raskemad silmapilgud.
Veebruari kuu esimesed päevad möödusid võrdlemisi
rahulikult. vaikus enne tormi.-
Diviisi kommissar käis staapis vist informatsiooni mõttes.
Ta seletas, et Eesti pataljonis pole korda, mehed tarvitavad
omavoli ning lasevad vene sõdureid maha. Muu seas olgu
tähendatud, et heinte varguse peal lasti maha kaks vene
sõdurit, kuid kes nad maha lasi pole suudetud juurdlu-
sega kindlaks teha. Võib arvata, et kohalikud elanikud
tarwitasid relwa oma enda varanduse kaitseks. Patal-
joni ülema poolt selgitati tõelist seisukorda, mille peale
kommissar vähe käskis ja minema läks. Kuid kommissari
käsk oli ainult sissejuhatuseks.
Jaanuari kuu teisel poolel aset leidnud hõõrumised
rewolwrite pärast, ülemuste valimiste tagasi lükkamine,
õppuste pidamine ja igal pool sõjaline korrapidamine,
kõik need sündmused ei annud rahu kohalikule punaste
staabile, vaid valasid aina õli juure lõkkele lõõnud
tulele. Vahekord läks üha teravamaks. Juba nimeta-
ti pataljoni "kontrrewolutsiooniliseks" ja ähwardati
isegi sõjariistade ärawõtmisega ja ohwitseride arretee-
rimisega üks haawal. Viimane jäi ainult ähwarduseks.
Ühel laupäeva õhtul "Endla"s pidul viibides, toodi küll
ülesse saali teate, et "Endla" on sisse piiratud ja kavatse-
takse areteerida pidul viibijaid ohwitsere. Areteerimine
tuli ootamata. Anti väärtuslikud asjad tutawate kätte
ning oodati relwaga, mis alati kaasas oli, millal arre-
teerima tullakse, sest keegi ei kawatsenud alla anda elusalt.
Kuid midagi sarnast ei juhtunud. Sel õõl arreteeriti
küll terwe rida seltskonna tegelasi, nagu laewakaptenid ja
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.105)

Lehekülg 20
22) 25-31 oktobrini on 7 rügemendi, samuti ka nabri wäeosade rin-
netel täieline waikus, sest sadused ja porised ilmad keelduvad sõjaliselt
midagi ettevõtmast, ainult kindral Bulak-Bolohovitsch oma
wäesalgaga teeb häkilisi pealetungikäike üle meie kaitsejoone ja
nimelt 28 oktobril käis Rschawki külas, kust patarei punastelt ära
tõi ühes meeskonnaga, 2 maximi andis meile. 31.X käis lahinguga
mida ta isiklikult juhatas rügemendi rinde kohalt Volkowo - Schag-
nitsõi peale, vallas need külad ja tungis weel edasi kiiluna Belo-
hwostowa - Owsjankinani välja; 2 novembril võttis Bulak-Boloho-
witsch weel wangisid 350 meest ja hulk sõjavarustust Gilewa külast, kuid
tuli taga ka ilma mingisuguste wigastusteta. 1 ja 2 novembril, sa-
muti 3,4 ja 5 waikne, ei ole kuulda mitte ühte pauku, öösiti waik-
sed kokkupuutumised luurkondade vahel. 3 nov. käis 2se Diwiisi ülem
polkownik Puskar rügemendi rinnet vaatamas, kus sai punaste posit-
sioonidele rasketest, kergetest kuulipildujatest lastud, samuti pata-
reidest korralduse järele, tehtud tule kaardid. 5 novembril anti peale-
tungimiseks operatiiv käsk, kus 7es jal. rügement terwes 3me
ja suunas
pataljonilises koosseisus peale tungist osa võttis raioonis Belkovo -
kosõgina - Lakno paremalt poolt ja Suur Rjetschni - Michugi - Dubja-
gi - Wetoschka vassakult poolt, kuna 5 jal. polk selja taga reserwis
seisis. See pealetung läks rügemendil hiilgawalt korda, välja jõudes
jooneni: paremat Lakno - Leontjewa - Klujevo - Tarapanow-o -
Aparina - Hrulewa - Vetoschka vassakult. Pealetung algas 5/XI hom-
mikul warakult kell 5, leias küll suure ja tugewa wastupanu punastelt
kuid igal pool varisesiwad punased kokku, maha jättes nende esimese joone -
pärast ka kõik teised järgmised külad kuni eelpool nimetatud jooneni,
kuhu välja jõudsiwad meie väed Lakno - Vetoschkani. Meie pool kao-
tused kaunis suured, kuid punastel ehkki esiteks kaitse oli, pä-
rast taganemine - kaotused weel palju suuremad, surnute ja haa-
watute näol. Surma saiwad meie lipnik Lillak ja lipnik Valk,
105.8
haavata lipnik Allas, sõduritest palju rohkem. Pealetungiga oli
soodustatud Põhja Lääne arme pealetungimine Jamburg - Gat-
sina suunas, mispärast meie siin võtsime aktiiwtegewusi, et
tõmmata punawäe jõudusid Gatsina poolt Pihkwa poole, ähwar-
dades valluta Pihkwat. Meie suurtükivägi töötas selles 5 novembri
pealetungimisel eeskujulikult ja seisis täiesti oma ülesannete
kõrgusel, tehes hüppe, tõkke ja hawitustulesid ja tulevöösid,
mis suuresti kaasaawitas meie jalawäele, teiselt poolt purusta-
des punaste moraalse jõu lõpulikult. 6 ja 7 novembril 1919 a
asusime nimetatud joonel ja külades, kuhu 7 nowembri õhtul
käsk anti, mis südamesse tungis, kõik külad rügemendi raioonis
Belkovost kuni Suur Rjetski külade ees 5 klm. sügawusesse ära
põletada ja siis oma väeosad - kompaniid Irboska kindlustatud
joonele tagasi tõmmata. Käsk sai täidetud ja kell 9 õhtul
põles 38 küla, terwe ilm oli nutukisa ja tuld täis, kuid
68) 79 küla
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.641)

Lehekülg 30
kogu päeva. Pimuda tulekul
tungisid punased mitu
korda Feodorova
pääle, löödi aga tagasi
Meie ja Itovo ees tehti
metsa üksikud, meie ei vasta-
nud. Maruline suurtüki tuli
lõppes kell 1öösel.
18 XII Vaikne. Vaenlane
on ka mujal tervel vaerinnal
ule pääletunginud, kuid
ilma tagajärgedeta.
Õhtul kella 19-20 vahel lasid
vaenlase maakuulajad
metsast mõne paugu meie
ja Itowo pääle. Vastasin
pommipildujast. Öösel oli
paaril korral suurtukimura
kuulda
19 XII. vaikne
20.XII. Õhtupoole kella 14-st
algas vaenlane meid
pommitama, veel rohkem
aga Feodorovkat.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.301)

Lehekülg 14
11.
leiba waid ka riidewarustust. Iga kolmas
neljas kodanik kandis seljas ikka midagi
kroonu wormiriide taolist.
Sõjawägi omas enamikus, Läti küti-
polguga eesotsas, oli muutunud enamlas-
teks. Nad tikkusid iga walitsusasutise
korraldusse ja aitasid kaswatada segadust.
Zeppelin Walgas.
Suurt rahutust tekitas teade, et saksa
sõjawäed ähwardavad wallutada Riia. Weel
ärewamaks muutusid meeled, kui kuuldi, et
waenlase lennukid on pommitanud Wõnnu
linna. Kardeti zeppelinide ilmumist ja seda
mitte ilmaaegu.
26 augustil oli soe ilm, õhtu ilus, waikne
ja öö selge. Seal, kui kõik juba magamas,
kajas kell 12 öösel kole, õhku wabisema panew
raksatus, mis äratas kõiki magajaid. Rak-
satusele järgnes raksatus, mis närwide peale
masendawalt mõjus. Zeppelin! Zeppelin!
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1081)

Lehekülg 15
Küll et mulle miskid wasta selga lõi
kui see kõrwu lukustaw mürin waikis
ja suits ja tolm wähenes; oh mis
hirmus pilt sealt paistis; teine maja
kus meie pool roodu magas oli purusta-
tud, juurde minnes kuulsin ma maja
rusude wahel tasast hoigamist, aknad
uksed oliwad kõige piitadega kadunud
hirmsaste oli see pomm hääwitanud
kaheksa meie kaas wõitlejad oli tükideks
kistud, ja weel kaks naesterahwast,
isigi waese koerale ei annud see kole
surm armu ka tema pidi purustatud
kohugo surema, ja weel neli meie wenda
saiwad raskeste haawatud. juba oli
päikene selle hirmsa juhtumise ajal
kõrgesse tõusnud ja waatas seda
hirmust pilti ilm süütalt pealt.
otsisime külast hobused, ja ma läksin
neid surnud kaaswõitlejaid sadamasse
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 75
N:34 Kui waatis.
Kui waatis wiimselt sinna,
Mo välja rändaw silm,
Siis lõhkus mure rinda,
Kui kauks õnne ilm.
Et pruutike jäi maha
Kes armas oli mull
Ma ilmas muud ei taha
Kui teda näha saan
Oh kurptus miks nii wara
Mul tungis kallale
See tappab mind jo ära
Ja kannab hauale.
Mo mõtted meeled heitel
Nii irmsast mässawad
Mis südames on peidul
Ma raskest kannatan.
Kui wiimist kord mo käsi
Tal pakkus terwisid
Hääl rinnus ära wäsis
Ta pisart nuttis silm:
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.12)

Lehekülg 6
3.
kaitsekraavid metsa all. 8. polgu 2. roodu
sõjasaak - Maksim klp. ja 6 vangi.
Jälitasin vastast tihedasti tema taanduvate
meeste kannul, et neile mitte anda aega end
lahti kiskuda ja seega murda Väskasse sisse
tema oma kannul. Sellel tagaajamisel metsas
ja tihnikus jäi üle poole roodu meestest maha,
minu ümber võis olla umbes 40-50 mehe ümber.
Väska küla ette lagedale välja jõudes selgus,
et taanduval osal oli siiski korda läinud
minust lahti rebida ja väli roodu ees küla
suunas oli tühi. Küll aga valgus punaseid
Väska külasse musta tohutu pilvena
Väska loodepoolsest metsast, mis vajus küla
majade taha varju. Püüdsin oma meestega
välja jõuda eeskätt metsatukka, mis Väskast
kagu pool, et siit tiiva löögiga vallutada Väska.
Selle teostamisel roodu osad sattusid punaste
rk klp. tulede alla, mis olid suunatud
Väska küla põhja ja kirde servalt, samal
ajal avas vastase kergekahuri patarei kiirtule
roodu pihta, püüdes tõkestada tema pääsemist
eelpooltähendatud metsatukka. Tuli sundis
mehi varjuma kartuli koopaste taha.
Aeg võis olla umbes kella 1400 ümber, sest
oli veel täiesti valge.
Esialgne hoogne sissemurre külla vastase kannul
oli nurjunud, roodu edasitung metsatuka suu-
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 3
Eesti wabastuse sõda
13.IV.19 - 18.VII.19
T. Dreiverk

Lehekülg 5
rikkad, piima wähemalt külluses.
Tahaks Adylt ja H-lt kirju - Täna
3 kuud soldat olla. Kaunis palju
on juba läbielatud selle aja sees.
Tegime jõekaldal püssiharjutusi. Minu
automaadi peale määrati 3 laskjaks
keegi Kompus.
14.IV.19
Kaks ööd on saanud hästi magada.
Päris mõnus oli. Oleme H. Klemme-
riga ühes korteris. Tore, vähemalt
haritud poiss! Ei tea, kui kauaks
meie õige siia jääme? Kas loetakse
seda reserwiks õige, wõi? Sel puhul
peaks wõimaldatama sõdurite puh-
kusele laskmist. Sain Adylt ja isalt
kirju. Imestan, et H. ei kirjuta. Tahab
ta õige kirjawahetust katkestada?
Üks kõik, tema oma asi täiesti
Mängisin "orko"´t pisut staabis. Teadagi
et ei wea.
15.IV.19.
Kirjutasin Adyle ja isale kirju, mis
Elbingi kätte andsin. Ta sõidab täna

Lehekülg 108
likud, ei paendu mitte põrmugi -
Õhtul läksime Triik, Siigor, Walter,
Weermann ja mina Panikowitschi
alewisse kolistama. Õhtu hilja,
pimedas, jõudsime sinna. Mõisas
saime pisut hapu piima ja leiba.
Tagasi tulles leidsin kirjutaja alles
ülevalt, komisjooni jaoks päewa-
käskusi otsimas. Tõmbasin end
põrandale pikali maha, ilma, et
õlgi oleks alla toonud.
23.IX.19
Juba kella 5 ajal hakkasid kärb-
sed segama; wihased olid teised
täna, kas tuleb õige wihma, wõi?
Kella 10 paiku käis komisjoon jälle
meil, tegi umkaudselt omad asjad ära
ja läks edasi. Sai lahti - üsna tore!
Pood jõudis siia. Matson läks waatama
kas wast midagi osta ei saa. Saime
mingisugust marmelaadi taolist sodi, ki-
bedat ja lääget. See pidada suhkru eest
olema. Ka seepi ostsin endale ühe tü-
ki. Tief tuli Tallinnast.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1081)

Lehekülg 25
homikul saab kui inimene kunagi tehtud, Seepon ja
saab nägu puhtaks pestud, homiku söök tehtud kui maja
mees kunagi kes oma sahwreist kõik wõib wõtta miss
waja. Peale soogi, pussid selga ja metsa jahile mindud
tagasi tulles oli mõnel kajakas sadamas maha lastud
teisel rähn kolmandal arakas; sai nalja tehtud
ja lõbusas tujus lõppes see päev.
21.-X-19 aast.
Õhtuse käsu järele homikul wara riides olla
lahingu walmis; ärkasin ma ka õige wara ülesse
tegin nattukese möginat ja süda oli nattukene
raske sest teadmata oli selle päewa saatus.
Oli weel alles pime kui juba lahingu teele astusime
Kella 9 ajal jõudsime Kuhale, Ües andeks oli
punaste kaewikutest läbi murda. Üks werst
siin pool punaste kaewikuid sai weidikene puhatud
ja keha kinnitatud, kellel trehwas taskus olema
miskid söögi sarnast. Neli sada sammu siin poll
kaewikuid wõtsime aheliku, sirges ahelikus surma wakuses
püssi kramplikult käes hoides sammusime hinge kinni pidades
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.641)

Lehekülg 20
25 XI.
Kell 5 läksime kaevikutesse,
kus kelle 7ni istusime Laskmine
Korostelli vastu kestis
edasi kuni keskpäevani,
siis vaikis. Kella 12-13
vahel laskis vaenlane
20-30 suurte kolmetollist
küla peale, ilma
kahjuta.
Kell 11 saime käsu
Keikinosse minna
batarei kaitseks.
Meid vahetas ära V rood.
8 r. vahetas omakord 7-da r. ära.
Saime vaevalt poole teele
kui Fitinkas äge laskm
algas. Keikinosse jõudes
kuulsime, et Fitinka juba
vaenlase käes on, juur
lipn. Pern saanud
Panime vastu Keik metsa
3 posti välja
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.18)

Lehekülg 4
1.
Tegewas sõjawäes
5 weebr. 1919.
Auustatut Herra
Allmann.
Teatan Teile, et Teie
poeg Alexander Allmann
11 detsembril Rannu küla lahin-
gus punaste kätte wangi
langenud. Siiamaani oli ta
saatus teadmata kas on
elus wõi on surnud. Aga nende
päewade sees tuli meile roodu
üks soldat kes temaga Narwas
punaste käes wangis olnud
ja teadis järgmist rääkid
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1526)

Lehekülg 55
ülemus päris järele, kui palju sõdureid Eesti patal-
jonis, sõjariistu ja missugune distsipliin valitseb patal-
jonis. Ta nõudis otsekohe relwade ära andmist, Pa-
taljoni ülem aga seletas, et meil iseseiwus väljakuu-
lutatud, seega Eesti sõjaväeosad ilmtingimata tarwili-
kud korra alalhoidmiseks. Obertst Jahn loobus esi-
algu oam nõudmistest. Relwad jäeti alles kuni
korralduseni.-
Alguses kõik möödus vahejuhtumisteta, saks-
lased ei võtnud midagi iseäralikku ette, põhjuseks
vist oli, et saksa mehi vähe ja Eesti pataljonil rel-
wad käes. Sisemise korra kohta pataljonis oberst Jahn
tegi korralduse makskma panna endine distsipliin
ning ohwitseridel ning sõduritel kanda vastavaid
märke. Viimase kohta olgu tähendatud, et sarnane
korraldus oli maksmas enne sakslaste tulekut
pataljoni ksk. N 43, kus pataljoni ülem käseb kõi-
kidel kanda Eesti polkude õlakuid, kuid nende
puudumisel kanda vene õlakuid Eesti lindiga ris-
ti üle õlaku.- Kuid üldkorra ja distsipliini põhialus-
tes tuli muudatusi. Ksk Ni - 25.02.18 pataljoni ülem
käseb:
§ 2 kõik võim ülemate kätte
§ 3 oma tegewust lõpetavad kõik pataljoni komi-
teed ja pataljoni kommissari amet.-
§ 4 Komitee esimeestel ära anda kõik ametlikud
paberid, pitsatid raha.-
§ 6 Saksa võimude käsul sõduritel keelatud täna-
vale ilmuda peale kella 9 õhtul."
Vastavalt pataljoni ülema käsule pataljoni komitee
lõpetas oma tegewus ning andis paberid, pitsatid ra-
ha pataljoni ülemale üle.
Eesti ohwitserid ja sõdurid pidid terwitama
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.301)

Lehekülg 22
19.
Manguse ja komissari Roose'ga eesotsas.
kes omal wiisil linnaasju juhtisid. Seati
kiires korras sisse kõiksugu komisjonid ja
komiteed, kodanlik abieluregistreerimine ja
rahwakohus - tribunaal. Viimane pidas
istanguid Saksa "Musse" seltsi ruumis ja
linna raekojas.
Algasid alalised miitingud, mis korraldati
seltside ruumis raekojas, tänawatel ja kirikus.
Tõendati, et enamlaste walitsus ongi see õige wa-
litsus, kelle waenlasteks on waid kirik, kodan-
lus ja kapital, mis peab purustatama.
Ühel pühapäewal, kui Läti koguduse õpetaja,
Kuptsche, Jaani kirikus jumalateenistust
pidas ja kogudusele armulauda walmistas
ning parajasti kantslijutluse lõpetas, ilmus
üles oreli juurde tahmase näoga, töölise wä-
limusega isik, kes rõdult alla wihaselt
hüüdis: "Melns kuzens ir deesgan rehjis.
Melno gaili nost!"
Mustkukk maha!
Mustkutsikas on küllalt haukunud.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.2.165)

Lehekülg 123
Vabadussõja ajaloo komitee
Saabunud: "30" 05 1940
No 21-mäl
96
Tallinnas, 26. mail 1940.
Pärnu mnt. 92-18.
Vabadussõja Ajaloo Komitee
Töökomisjonile.
Vastusena Teie lahkele kirjale 24. maist s.a. No 1-mäl.
saadan mina Teile sellega oma käsikirja "Muljeid Maa-
päeva suurkoosolekult 1917" ja näeksin meeleldi, kui see
kirjutis leiaks avaldamist ja ma saaksin ta eest
tasu. Aga nii või teisiti on see käsikiri Teie oma,
kahju vaid, es artikkul pole kirjutatud Teie poolt soovi-
tatud kaustas. Aga ehk läheb siiski!
Jah, tasu! Täitsa teenimatul kombel pole meie
iseseisvusaeg minule olnud mingiks õnneajaks, olen ilma
iga kohtuliku karistuseta ja ulneva kuritööta selline
režiimi ohver, kelle eest kütitakse kõik vähegi kõlvulised
eluvõimalused. Jääb vaid elutöö, mille ma olen osanud
luua "hädaabitöödest". Ja neidki hädaabitöid häirib
meie pimeda võimu mõni veelgi pimedam käsilane - nagu
sellegi artikli saatus seda tõendab (politseitalitus, välis-
ministeerium! - vist küll vaid põhjusel, et autor olen
mina!). Kuid õnneks on mul energiat kas või järgmise
kahekümne aasta äraootamiseks, milleks aga pole vist
enam vajadust.
Ütlen seda, et Teie mõistaksite viivitamist oluliste asjade
kirjaparemise alal, ei ole nende ridade kirjutajal küll ühtki
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1961)

Lehekülg 20
kokku kogunund ning teada saades et meie Viljandisse ära
sõidamine olid väga kurvad meie nii vara lahkumise
e. Mõnedel näis ka julgust olevad vapramaid sõjamehi
manitsedes siia jääda, isegi lubati neile kõikidele
uued leivakotid juurde tuua ja ka puhas pesu anda
ning sauna kütta. Kõik oli asjata! Meil oli antud
käsk Viljandisse sõita ja seega oli kõik lori lõpetud.
Kell oli juba kümne peal kui Leitnant Holland meid
tervitas ning nüüd asusime küüt hobustele peale ja
algasgi sõit Viljandi poole. Meiega kaasa sõitis ka kokku
kogunud Tarvastu asundusesse rahva hulk ning Mustla
alevist läbi sõites tervitas meid hulka rahvast kes
rätikuid lehvitades meile peatsed tagasi ilmumist
soovisid. Peale mõne tunnilise sõidu algas juba
kaugelt Viljandi linnad tornid silma meile paistma
peagi oli terve linn juba nähtaval, veel Viiratsi
mäest alla ja juba algasgi reisutee Viljandi mäest
ülesse. Peatusime Jakobsoni täneval kuskil maja
ees ning kui lõunaväerinde võitlejad seadsime endid
rivisse nii hästi kui see meil korda läks sest selleks
puudus meil veel vilumus. Olime kõik suundunud
tähentud maja poole kust välja pidi astuma meie
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1507)

Lehekülg 13
õele kes täiesti tagurlane on) mul on üks
kõik kumbat rohkem vajate unes
näha.
Oh see ju kangesti igav kraam
käia laadal. Mina küll laadale ei
lähe. Tõuseb kohe küsimine mis
ma siis selle asemel teen. Kullake,
simmanidel käin! Oi kui suurepära-
line tunne on sees kui saab jälle
tantsida lõõtsapilli või gramafoni
saatel. Kuid kõige suuremaks lõbuks
on mul käia võerades aedades
(sest omal meil aeda pole), vargil.
Kui palju nalja kui ära nähdakse ja
taga ajama tullakse. Sõts ka enese
arvates korrekt titruk aga ise käis
mulle ühe korra ometi kaasas
naari vargil. Meie arvasime et on
porgandid kuid keegi ütles et
olla naerid. Egas meie neid siis
sellepärast ära visanud - pistsi-
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 10
Oha mu laps mis on sest kasu
Et ma olen elus weel
See on raske sa ei usu
Siin mul üksnes waew ja piin
Kallis ema küll ma usun,
Et ma waew su südames!
Kus jaos su headust taoun,
Pattu unes magates!
Olin noor ja olin ilus,
Elu õnn kõik minuga;
Nüüd ma ütlen see on walus,
Mis mull magab südames!
Pettis noormees mis said kasu
Mis said kasu sõprusest
Tegid enesel ka häbi
Mis jäeb külge igavest
Antsin ennast sinu kätte,
Kõige ihu ingega;
Ei ma waatnud omal ette,
Olin sõber sinuga!
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.164)

Lehekülg 11
(Suur ja V. Ropcha) ja Priilitsa (Приpeчиe) mõisas.
Rahvuslist vaenu elanikkonna vahel ei
olnud, sest olid pikkemat aega läbisegi
elanud ja ühes metsatöödel, metsa parveta,
misel, kalastamisel ja nüüd salakaubit-
semisel tuttavateks saanud. Venküla
elanikkude kohta võib üttelda, et need
olid 80% enamuses "monarchistid", sest
kesri pühasi peeti külas ikkagi suure söö-
mingu ja joominguga.
Niisugune oli poliitiline ja majandus-
line pilt Naroova vallas "neutraal maal"
kunni algas Eesti Vabadussõda
Ernst Hansa
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1507)

Lehekülg 31
käib see õrn õieke, mis iga kevadel oma peakese mulla põuest välja
torkab ja sooja päikese päistel õrnalt õilmitsema puhkeb. Ta õitseb
igaühele, kes aga tuleb ja teda murrab, et sellega oma rinda ehtida, või
ehk jällegi kellegi teisele pühendada.
Minu arwates peaks kõik õied ainult Teile meie vaprad Isamaa pojad
õilmitsema ja eks õilmitse ka paljud õied ainult Teile Sõdurid,
ja ehivad peale surma, kus nad endi noort elu on Isamaa altarile
ohverdand, nende haua künkaid, ainuke mida nende kadunute mälestu-
seks võime pühendada, on need õrnad õiekesed, mis üht hääd mälestust
nende vaprusest ja osavusest veel järele on jätnud.
Küsite, kas Sõdur on vääriline oma rinnale õisi närtsima murdma? -
Jah, ka Sõdur, kes omas noores elus õitseb on väärt oma rinnale õisi murdma.
Seni kui veel elate, õitsevad õied Teie rinnal, aga kui surm Teid
omale ohvriks nõuab, siis rõhub ka kurbtus T õie rinda ja suikub
Teiega ühes surmale, kus ootab teda elueesmärk "haud."
Aga miks kardate, või millega mõtlesite, et minule liiga tegite.
Ei millegagi, võite kõik omad mõtted vabalt avaldada, olen kõige
üle tänulik Teile! -
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 109
24. IX. 19
Proowisime hommikul ahelikku. Õnnestus
juba wõrdlemisi hästi. Peale lõunat
käisime kalu püüdmas tiikis
käsigranaatidega. Esimese granaadi wiskasin
hästi: kalu tuli maailm. Teised aga ei
toonud midagi weepinnale. Üks wiiest
granaadist koguni ei lõhkenud. Õhtul
saime niimoodi lahedaid, praetud kalu.
Õhtul käisid Kornell, Bauert ja Rooling
meil. Mängisime pisut "железка"'t.
25.IX.19
Müllerstein sõitis paariks päewaks
Walka, jäin tema asemele. Terwe roo-
du staabiga käisime jälle kalu püüd-
mas. 5 granaadiga, mida järwe läkitasin,
saime umbes 5 # kalu. Õhtu söök täna
jälle "sicker". Päewakäsuga 19. septemb.
1919 a. N 240 §5, olen 2 roodu wanemaks
ohwitseriks kinnitatud, 25 augustist arwates.
26.IX.19
Hiiop olla tagasi tulnud puhkuselt.
Nii siis peaks Matson sõitma. Kui ta
aga järsku ära peaks ütlema (olla teisel
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 47
Ja nuttes silmad maha lõi
Ning krahwile ütles ta.
Kui mina olen alwast soost
Ja teie krahwi poeg
Siis tahan kloostri minna ma
Ja olla elu aeg.
Kui ütles nõnda tegi ta
Ja läkski kloostrisse
Seal haigeks jäi ja suriki
Kolm päewa järele.
(ta
Ei teadnud krahw et surnud
Sest mõtles eneses
Ma lähen teda waatama
Mis teeb ta kloostri sees.
Kui kloostri ligi jõudis ta
Siis surnud kanneti
Tall wastu leina lauluga
Ja wiidi kabeli.
Kui küsis krahw kes surnud on
Nad kostsid Lowiisa
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1526)

Lehekülg 31
misteni jätta kohale.- Ühtlasi komitee teatab, et üldi-
sed valimised on 25 jaanuaril 1918a.
Polgu komitee seadis rügemendi ülema kohale üles
kolm kandidaati, nimeliselt: Johan Unt, Eduard Kubbo
ja Viktor Puskar´i.-
Seega valimised oleks pidanud ettevõtma pataljonis 25 jaa-
nuaril. Enne valimise pataljoni komissar kutsub kok-
ku 24. jaanuaril kell 11 "Endla"sse pataljoni üldkoosoleku,
kus taheti selgitada valimise üksikasju ning anda juht-
nöörde valimiseks.- Koosoleku juhatajaks valitakse mind.
Õhk on näha täis elektrit. Tuli välja, punase staabi me-
hed olid koondanud kohale kõik oma jõud, nagu
Kerese, Paisti, Šeferi ning teised. Ka pealinnast
punaste ninamehed olid sõitnud välja, et mitte las-
ta selgitada üleüldse valimise põhilauseid, vaid nad
hakkasid agiteerima oma põhimõtteid ja seisukohti Ees-
ti iseseiswuse vastu.- Suutsin viia koosolekut viimaks
niikaugele, et mingisuguseid otsuseid ei võetud vastu.
Tehnilisetel põhjustel ei saadud valimistele asuda 25
jaanuaril, vaid määrati tähendatud päevaks 26 jaa-
nuar (Pat. kok. N26), Endla's. Kuid koosolekust ei tul-
nud midagi välja, sest ei tulnud valimiseks tarvilist 2/3
pataljoni liikmetest kokku.-
Määrasin uue koosoleku 27 jaanuariks kell 13 samas,
nüüd tarwiline arw oli koos pataljoni koosseisust. Esi-
tasin koosolekule pataljoni komitee seisukohad vali-
miste puhul, mis seisid selles, et ülemusi mitte valida,
vaid rahul olla nendega, keda kõrgema ülema poolt
määratakse. Määletan, et pataljoni ülem oli tulnud ka
isiklikult "Endlasse", et kuulda lõpliku otsust ülemuse
valimise kohta. Kokkutulnute hulgas oli muidugi ka
neid, kes nõudsid ülemate valimist, kuid mitmete
kõnelejate ning minu poolt selgitati nii wõrd seisukor-
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1507)

Lehekülg 12
8
Viljandis
6. X-19
Паулик!
Ei! tõesti mitte kunagi ei ütle ma seda
sõtsile mis meie endi wahel on. Olen nüüd
uhke, et mulle ka keegi kirjutab, ei
räägi temaga üleultse mitte.
Oh! sellest pole ju lugu, kui mulle kohe
vastata ei saa. Ega ma nii läbemata
polegi. Ma tahaks kaua elada ja
öeldakse ju "kes kannatab see kaua
elab." Nii mina ka muud kui ootaks
aga nädalate kaupa, ilma et igavust
tunneks.
Jumaluke Teie tarvitate ühe kuuga
2 puuda tubakad ära! Kas Teie
teda siis sööte kah või?
Olen õige vaba vaadetega inimene (vasdant

Lehekülg 24
15
16
Tallinnas, 7/XII 1919a.
V. A.
Paul!
Ah kui õnneliku ma en-
nast praegalt tunnen! - ja
miks ei pea ma õnnelik ole-
ma? - Teilt kiri! "Kõige
südamlikum "tänu !."
Aga Paul, kas Teie siis
tõega nii vallatu olite, enese
üle enam valitseda ei suut-
nud ja mind suudlesite!?-
Küsite, mis ütlen selle kohta?-
Aga ma küll ei tea mis
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.2.165)

Lehekülg 124
liigset hetke minevikus imetlemiseks, kui elu ka reaalne ja
nõuab lakkamatut võitlust olemasolu eest, päevast päeva
hommikust õhtuni tapvat ja tasumatut tööd.
Kõige kurvem on, et ma seda süsteemi näen läbi ja
et meie olude väiksus ei võimalda saladusi. Nähke siis
teiegi, millise arengu võib läbi teha tõesti patriootiliselt
häälestatud inimese vaim.
Austavalt
Herbert Haljaspõld.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 81
Maga laps weel wiimist kord mo sülles
Sest et kallistada wõin weel sind!
Kui sa ärkad mo olmast süles
Ei siis enam kanna sind mo rind!
Mull on tehtud sinu parast äbi
Selleks pian maha jätma sind
Konnid üksi halwast ilmast läbi
Oled käigust maha jäetud lind,
Sest sa oled armu keeltud wili
Wanemate pattud kannad sa.
Ehk mull südames on armu tuli,
Siiski pean maha jätma sind!
Üksnes taewa isa sulle annab,
Oma armu ei ta jätta sind!
Elu teedel kätte peal sind kannab
Õnnetuma ema armuga!
Neiu nuttes weikse maja poole,
Pani lapse ukse lävele.
Ja siis isi kiireste ta ruttas,
Wahutama mere laentesse....

Lehekülg 87
Oh ära küsi seda
Miks pärast leinan ma
Ei mina seda sulle
Wõi neiu ütelda?
Oh ära kaeba leina
Ei see sull kasu too
Sest ära närtsind heina
Ei keegi haljaks tee.
See kõik ei lähe nõnda
Kui ette arwad sa
Kõik laewad ei sa randa
Mis wälja saadetud.
Oh ära enam kaeba
See südant raskeks teeb;
See teeb so noorus aega,
Weel palju kurwemaks.
Las igaweste jääda,
So mõtted magama,
Ja oija oma teada,
Kui armas oli ta.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 14
27.IV.19.
Saatsime kole waewase öö wanas
rehes mööda. Külm, et aina lõdise.
Punased pommitasid jällegi enneole-
mata ägedusega mõisa ja seisukohti
wiimase ümber. Granaadist sai haa-
wata Awdi Petermann. Saatsin 2
kaarti: Sassile ja isale. Kui niisu-
gune põrgu wesi kestab, siis löö-
wad punased meid kõiki ükshaawal
reast wälja. Iga päew oodetakse
Tallinnast uut 100-150 mehelist
abiwäge. Käisime Saarega jõe
ääres käsigranaatidega kalu püüd-
mas. Saak wäikene. - Kalpus, kes
puhkuselt tuli, teatas, et lpn. Kasuk
21. aprillil ära olla surnud. Kahju tu-
lisest isamaa kaitsjast! -
28.IV.19.
Niisugust waewarikast ööd, nagu
tänane, ei ole küll elus ennem
mööda saatnud. Otse pöörane külm
oli lamada külmal kiwipõrandal.
Kui just otse tule juurde roomasid,
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1081)

Lehekülg 24
Paar pätsi leiba kuiwatud lõhe kala, aga see oli
nelja päevase nälgimise järele palju maitsewam
kui oleks kodus kooki moosiga söönud. Nüid juba
wõis öölda nälg see kord jumalaga. Tulime tuldud
teed tagasi riigi kasuks kaks kuuli pildujad ühes
wiies: Nüid oli poistel lahingust saadud seepi
pesu, pluusese, sai silmad puhtaks pestud ja
puhas pesu selga pandud, kellel õnn oli saada
muidugi mitte kõik. Ja miss weel suurem rõõm wie
päewa moon oli kohale jõudnud, nüid alles
algas töö, nii kui kõige suuremas purshui köökis
Jõulu lauba õhtul, üks praadis teine tegi kooki, kolmas
tegi sousti wõi meie sõdurite keeles möginad.
Nii wekseldati pool ööd üks teise wasta, kunni lahingu
wäsimus wiimaste wõimust wõttis, ja meie une
hõlma suikusime.
20-X-19 aast.
Homik.
Pilwine taewas, aga wihma ei saja. Külm tuul puhub
ja wingub ümber maja. Poisid tõusewad ülesse, no täna
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1526)

Lehekülg 28
Pataljoni komitee esimees viibis valimiste juures. Valimised
kestsid esimesel päeval kuni kella 18ni. Loeti maksmaks
antavatest ümbrikudest neid, mis varustatud Asutava
kogu valimiste asjade keskkomisjoni ja 2 Eesti polgu
3 pataljoni pitsatiga. Esimesel päeval anti 336 häält. Va-
limiste kastid pitseeriti valimiste katkestamisega kinni
sarnaselt, et võimata lasta kasti umbrikke ilma valimise
komisjoni liikmete juuresolekuta ja anti eraldi selleks
määratud vahtkonna kaitse alla. Vahtkond koosnes
4 sõdurist (Valimiste protokoll N1/ 24 jaanuaril anti
ära 141 häält, 25 jaanuaril- 110 häält/ valimiste pro-
tokollid N 2 ja 3. Häälte lugemine sundis 26 jaanua-
ril 1918a. Kastide avamise juures viibisid peale endiste
komisjoni liikmete veel Hunt ja Tamberg ning 9 kom-
panist - Martenson, 10 kompanist- Kuusenberg, 11 komp.
- Liidemann ja 12 komp.- Tamasti.-
Valimise seaduse §65 põhjal tunnistati makswusetaks
N2 nimekirja järele 3 häält ja N3 nimekirja järele 2 häält.
Kolme päeva jooksul käis valimas üleüldse 607 valijat,
kus juures antud hääled jagunesid järgmiselt:
N1- Sotsiaaldemokraatiline tööliste partei - Martna,
Ast ja E. Vildega eesotsas - 2 häält.
N2. Venemaa sotsiaaldemokraatlise tööliste partei
Eestis - Anvelt, Vöölmann, Põõgelmann - 146h - 3h = 143h.
N3. Eesti tööerakond - Vilms, Seljamaa, Kalbus
- 218 h. -2 - 216 häält.-
N4. Eesti sotsialistide rewolutsionäärid - H. Raudsepp,
Piiskar - 77 häält.-
N5. Eesti sotsialistide-rewolutsioneeride partei - H. Kruus,
J. Semper - 87 häält.-
N6. Sõjaväeleaste iseseiswuse liit- Einbund, Kartau
- 22 häält.
N7 Eesti demoktraatlik blokk - J. Tõnisson, K. Päts,
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 116
"Пулеметная Горка"'st kuni 3 roodu
kaewikuteni, umbes 2 wersta. Homme
hommikul wahetame 5 polgu I roodu
ära. Jäen paremale tiiwale arwata-
waste. Front näib kaunis kindel
olewat: kaewikute ees on kahe kuni
kolmekordne traataed, mis läheb kat-
kestamata mööda liini. Punaste sei-
sukohad asuwad kaunis kaugel, um-
bes 1 1/2 wersta. Seljataga saawad asu-
ma meil kaks rasket ja kaks kerget
batareid, sest üks raske ja üks ker-
ge partisaanide omad. Pihkwa jõgi
on päris lähedal, 2 laewa näikse
ka seal ristlema. Roodu staab saab
asuma külas, woor jäeb
esiotsa siia. Tuleb hakata elama
nüüd järjekindlalt kaewikutes. Ega
seegi ära ei hirmuta, harjub ju ini-
mene kõigega. Terwel praegusel sõ-
jal ei ole kaewikutest suurt hoo-
litud, nüüd aga ilma nendeta ja
traataedadeta läbi ei saa. Algab uus
ajajärk wabastuse sõjas - positsiooni sõda!
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1961)

Lehekülg 24
öeldes! "Olgu nüüd siis nii, elage hästi Teie tuimad
viljandlased niimodi saadate Teie oma vapraid
kaitsejaid võitlusele isegi ei leidu teil ühtegi
pasunapuhujad kes oleks meile lahkumiseks veel
mõnegi lõbusama marschi mänginud. Oleme ka
kindlad et teile üksgi orkester enne mängima
ei saa, kuni kord oleme tagasi võitlustest tulnud
ning enesega ka kaasa toome parema orkestri.
Nende sõnadega algasime vaikselt sõitu järve
poole üle valuoja. Kurvalt lehvitasid mõned
meile rätikuid järele ning varsti olima ka järve
peale jõudnund kus laulud lahti löödi ning veel
suureks üllatuseks oli ühel tugev kolme realine
lõõtsapill kaasas, nii läks meie sõit võrdlemisi
peris lõbusasti edasi. Õhtuks jõudsime kaunis aegsasti
Kärstna kõrtsi juurde kuhu ka ööseks peatuma jäime.
Kärstna kõrtsi, vallamaja ja ka mõned teised asulad
võtsime oma alla öö korteriteks, et minul ka siin pool
sugulased ja ka tutavad olivad siis leidsin ühes oma
sõpradega ka soodsamad kohad ülesse kus hästi hea
ja mugav oli magada. Et mull palju tuttavaid
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 67
ei hooli sest suurt midagi. - Imelik
on igatahes sõduri elu: kord ela ja
maga kusagil soo-kraawis, kord
tunne mõnusust lossis! Terwe elu
näib, kui mingi awantüür olewat!
Mis lõbu pakuks praegu ühetao-
line lihtlabane elu Tallinnas?! -
27.VII.19.
Tõusin ülesse juba hommikul
kella 6 ajal. Uni oli läinud ja ka
pea oli täitsa terwe. Pisut hom-
mikueinet wõttes, läksin tiigi
juurde pesema. Et wesi soe oli,
hüppasin sisse. Tore on külm wann
suisel hommikul: teeb inimese
korraga wärskeks! - Raha on ot-
sas, tahaks kiireste palka, sõi-
daks mõneks päewaks Walka!
Waja oleks saapaid ja ühte teist
kribu-krabu kraami: Rewolwri
saamiseks andsin raporti sisse.
28.VII.19
Kell 1/2 8 olin karjamõisas roodu juu-
res, kus kuni 1/2 10 õppus oli. Peale
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.164)

Lehekülg 7
naftat, petroliumi, masina õlisi, päevlille õli, riiet
nahka, tubakat, paberossa ja konservi tööstuse
jaoks vajalisi plekk toosisi. Kroonlinna reidil
seisvad enamlised vahilaevad meresõitjaid
ei takkistanud, võtsid natune natuuras "meele-
head" ja see oli kõik. Sügisel 1918 a. oktobri
kuus seati Kroonlinnast möönduvate lae-
wadele valjum kord sisse, mere sõidukid
peatati valve laeva poolt ning otsiti läbi,
läbiotsimisele kuulusid ka puulaevad, mis
vedasid halu puid, propsa ja liiprisi Peter-
burgi kütteks Luga äärest, Koskolovast,
Peipsi lahe kaldalt ja Kolischist. Need
metsa materjaalid kuulusid erafirmadele
ja olid ekspordiks valmistatud enne ilma-
sõja algust, - nüüd olid muidugi "natsio-
naliseeritud" dekreetiga riigi omaks, kuid
et kohapealsed võimumehed, sovjetid ja "küla-
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.301)

Lehekülg 4
Rahutud ajad Walgas
1917-1920 a.
Jaan Jänes
end. Walga linnsekrtär.
1917-1918.
Rahulolematus
Kihama lõi Walga linn 1917 a. märtsi al-
gul, kus sadakond isikuid Petrogradist Walka
jõudis, siinsetelt politseinikkudelt ära wõttis
relvad, raekoja wälisseinalt riigi wapi pu-
rustas, wanglast osa wange wabastas ja kõiki
uue demokraatliku riigikorra poole üle-
minema kutsus.
Sellest wabadusewõitlust iseäranis haaratu-
na tundusid Läti rahwusest linna elanikud,
kes ühes Kuramaalt juurdevoolanud sõjapagu-
lastega tegutsema hakkasid selleks, et üle
wõtta eestlastelt linnawalitsemist. Tõendati,
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.2.608)

Lehekülg 9
5.
Elulookirjeldus
Wänt Friedrich Mardi p. sündinud 1896 a
16 detsembril Torgu wallas Kargi külas
Wanemate elu kutse Enne illmasõda oli kooliõpetaja ja praegu
aednik wäiksekohapidaja,
Minu lapsepõlwe elu Lapsena kunni kümne aastani elasin
wanemate juures, ja peale selle elasin
lätti maal (Kuuramaal) kuni 14 aastani kust
koduse tulin ja peale ühe nädalase koduse wiibimise
Riiga sõitsin,
Kooli haridus Algkooli haridusega,
Sõjawäe teenistuse aeg
Mobiliseeritud Tallinnas 7 augustil 1915 aastal
kust teenistuse asusin Krasnoe seloos 196 tagawara
Pataljonis, kust detsembri kuul marsawoi roodus
sõjawäljale sõitsin ja asusin teenistuse 5 grenaderski
Kiiewski polku Paranowitsi all, kust 1916 a raskesti
juuni kuul raskesti põrutada sain ja Moskwase
haigemaja wiidi, terwise paranemisel lasti 3 kuuks
kodu puhkusele, ja peale puhkust septembri kuul
sõitsin tagasi Moskvase kus tenisin grenaderski
Diwiisi tagawara pataljonis, kust detsembri kuul
uuesti sõjawäljale sõitsin, kus tee peal pikkemalt
peatusime ja mind määrati Roslowi maaluurajate
komando kus aga soldati elu wäga wilets ja karm
oli sellepärast jooksin ära sõjawäljale oma enndise
teenistuse kohale kus 18 jaanuaril 1917 a alamohvitseri
kooli läksin ja selle lõppetasin 5 mail 1917 a.
ja peale selle läksin oma roodu tagasi, peale selle
sõitsin Eesti polku Rakwere teenides Warangu
mõisas ja wiimati saadeti meid Terwes kooseisuses
Hirmsa metsa metsatööle ja sealt komandeeriti
Wõru maakonda põllutööle ja sealt tagasi Tartu