Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 109
Walka weemisse eest on 10 kopkat Röa wakka nink
8 kopkat Keswa wakka eest weddamisserahha lubbatu
Se nöumeestest kinnipantu hind wilja ärra müü-
mise perrast jääb 3 näddalat tambatsest päiwast weel
kinnitamata. Nöumeestel nink muu koggokonna
liikmetele om lubba antu, selle 3 näddala sissen sedda
wilja ka rohkemba hinna eest muijale ärrä müwwa.
Kolme näddala perrast om wallawalitsussel lubba
wilja kaupa kinnitada, kun eale kohkemb hin-
da saab massetus
Ne allannimmitedu nöumehhe omma kik selle
nouwötmisega rahhule, nida kui nemma om-
ma "ja" ütlemistega tunnistawa:
Nöumees Anz Möldre kostis "ja" Nöumees Jakob Hansi kosti "ja
" Mango Salop " "ja" " Juk Hansi " "ja"
" Hindrik Wannar " "ja" " Samuel Pormeistre " "ja
" Linnert Lippart " "ja" " Werdi Leinus " "ja
" Andrus Mõttus " "ja" " Jaan Anzow " "ja"
" Tohwre Päiw " "ja" " Karl Pantalon
Wallawanemb Johann Zimmer XXX
Wöörmunder Peter Hinn XXX
do Ado Joakit XXX
do Johann Koemötz XXX
107.
No 1.
Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 14. Januaril 1874.
olliwa koon: Päkohtomees Märt Lüüs, Kohtomees Jaan
Reiljan, Sahuri Pik, Ado Puusep ja Karl Wallner.-
Sel täämbatsel päiwal olliwa täwwelikkult kik kog-
gokonna perremehhe nink tallo sullaste, weermeeste ja
ka möisa sullaste helliandja (kümniku) koon, ütte
Päkohtomeest, nelli küllakohtumeest ja kolm abbikohto
meest wastsest walliman, nink om wallitus sanu
rohkemba helliandmiste perra nida kui siin allan om
ülleskirjutedu
Walliminne:
Perremeeste nink
Päkohtomehhes om
Küllakohtomehhes om-
Kigist wallitu
kümnike nimme
ma helli sanu
ma helli sanu
nõumehhes
Särre külla.
Ado Kender
Peter Pärsimäggi
Michel Markwart
Jaan Zeijer
Jaan Willip
Märt Lüüs
Isak Mürk
Ado Kender
Isak Landson
do
Karl Wärnik
do
Mango Daniel
do
Michel Markwart
Rein Lüüs
do Karl Wärnik do
do
Ott Mürk
Isak Mürk
do
Johann Lell
Karl Wärnik
do
Märt Lüüs
Karl Zimmer Michel Markwart do
Ado Ioakit
Märt Lüüs
do
Jakob Mürk
Isak Müirk
Jakob Wassil
do Ado Kallion Linnert Lippart
Rein Pik do
Isak Mürk
Ado Kender
Karl Wärton do Michel Markwart do
Märt Piir do do do
Jaan Kult do Karl Wärnik do
Johann Kallion do Michel Markwart do
Ado Zimmer do
Isak Mürk do
Karl Allas Peter Pärsimäggi
Isak Zimmer Märt Lüüs
Karl Wärnik
Isak Zimmer do
Isak Mürk
Jakob Junn
do
Jaan Zeijer
Ado Sarw
do
Ado Kender
Peter Keel do
Karl Wärnik
do
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.35)

Lehekülg 25
selle warguse ülekaemise mak oma olnu: Wallawanem Karl
Kangro, sulane Johan Anton ja Jaan Kangro.
selle ajani et ole see wargus weel kellegi peale arwata wõimalik
Wargu asja ülesandja ReinLibeon
Wallawanem: R. Kangro.
Tunnistaja Johon Anton
Wõõrmundi:
Kirjutaja: RBlomerius
Sel 7: Augustil 1889.
Man olliwa: Wallawanemb: K. Kangro
Wöörmünder: Rein Lüüs
Karl Treumuth
No 4.
Selle walla pääkohtomees Joh. Wallner, kohtumees Jaan
Lüüs ja wöörmünder Tohwer Reiljan andsiwa tänasel päiwal
selle wallapolitseile üles, et sel 23 Juulis s.a. Hindrik Lazarus,
tema naine Matli, poig Johan ja tüttar Marri nende eennimi-
tud ammetnikudele ammeti tallitusen sisse riisumise man, wäga
kõwaste wasta pandnu, neid roppuste trotsnu ja ütte sulast
puuga lõõnu ommawa.
Niisama kaebawa ka kohtumees. Tanil Ots ja wõõrmünder
Johan Jassman, et selsamal päiwal selle walla Rüütli talu
sulane Anton Pill, kes weel pealegi nõumees om nink sel
sisse riisumise tallitusen ommetegi abbis piddi olema, nende
ammetnikadele wäga kõwaste wasta pandnu, neid trotznu ja
oksioni kraami mitte wallamaja manu wiija lasknu ei ole.
Kõige selle järgi saab Keiserliku Wõrru Kreisi ülema abi härra
suuren alandusen palutud, neid eennimitud üles antud inimisi
kõwa wastutamise ala selle wasta seadusliku oleki pärast
tõmmata tahta
Wallawanemb: K. Kangro
Woormundi K Treimuth
Rein Lüüs.
Juhhan Jasman.
Kirjutaja: RBlomerius
22.
Sel 28 Augustil 1889.
Man olliwa: Wallawanemb: K. Kangro
Wõõrmündri: Joh. Jassman
- - Rein Mändik
- - Karl Treumuth
- Rein Lüüs:
Rätsep Johan Kangro andse sel tänasel päiwal selle walla
No 5
politseile teada, et temal sel 26" Augustil s.a. kespäiwa aego, elo-
majast ära warastud. Waras om akna kruuti läbi sisse lännu,
ühte kirstu lukku ära murdno ja säält ära warastanu om:
20 küünart willast rõiwast a 70 kop. - 14 Rbl. - Kp.
25 - hamme - 8-17 - 4 - 25-
12 - liina rõiwast a17 - 2 - 04 -
9 - tsitzi rõiwast a 8 - - 72 -
36 - - - Hamme rõiwast liina lõimiga a 25 Kp - 9 - - "
44 - " käusse rõiwast - a 15 - 6 - 60.
20 - - - do - do-a 20- 4 -
10 meeste hamet a 1 Rbl. 10 - -
6 naiste - do - a 60 Kp. - 3 - 60
9 küünart särgi rõiwast a 40 kop. - 3 - 60
1 naiste ülekond rõiwad a - 10 -
1 Jak - - 3 - --
15 paari sukke á 50 kop. - 7 - 50
20 - do kindit á 20 - - 4 - "
10 naisterahwa wööd a 50 kop. - 5 -
1 siidi rätt - - - 2 - --
1 rätt - - - 1 - "
1 - do willane - - 1 -
1 do-do - - - 50
2 rätti - - -- - 80
5. tsitzri rätti á 25 kop. - - 1 - 25
5 tanu. a 20 - 1 -
1- raha koht - - - 75-
1 - do - - - 40.
3 nakla willast langa - - 2 - 25
Selget raha - - - 91 - 20
Summa 189 Rbl. 46 Kop.
See warguse ülekaemist oma man olnu: Joh. Jassman
Rein Lüüs
Kolga_vallavalitsus (EAA.2627.1.340)

Lehekülg 21
20
Kolga
koguk. walitsuselt.
Sel. 28: Märtsil. 1886.
No 174.
Auustatud.
Hõreda kogukonna tallitajat saab
seeläbi palutud järel waadata, kas
peaks üks Kolga walla mees, Gustaw
Urban 28. a. wana seal kogukonna
maa peal elustama, siis teda kohe
sundida oma walda tagasi tulema
oma wõlgnewad Kroonu ja kogukonna
maksud ära maksma.
Teiseks nõuab Tapa kogukonna
kohus ühe kaebtuse asja pärast wistist
sinna; sellepärast palume teda seal
mitte ilma meie walla tunnistuseta pidas
Tallitaja:

Lehekülg 22
Oksjoni kuulutus.
Kolga-Männiku kõrtsi ligidal saawad
Reede, Jüri kuu 25mal pääwal sel aastal Ludwi
Odenbergi kraamid prii tahtlikult oksjoni wiisil
enam pakkumise teel, kohe wälja maksetawa
raha eest ära müüdud.
Nimelt: 1. uus raudassidega wanker.
1 uus raudkodaratega saan. Peale selle weel mitme
sugust maja kraami, sepa ja katelsepa töö-
riistu, rauda, terast, walmis tehtud uusi pakluk
kusid ja palju muid suuremaid ja wähemaid asju,
iseäranis mõnesugusid suuri ja weikeid raudwitsadega
puu riistu. j.n.e.
Tallitaja: AbramSnell.
Kolgas, sel 12mal Aprillil 1886.

Lehekülg 23
Wahastu käsuandja andku kindel käsk,
et Magnus Wiidemann, Hans Pachmann
ja kõik teised kes nende asjasse sepa töö riis-
tade pärast puuduvad, peawad 5mal Mai
kuu pääwal Kuusalu kihelkonna kohtule
minema oma asju selitama
Kolk, 28 Apr. 1886.
No 121. Tallitaja:

Lehekülg 26
26
Härra J. Lindwest!
Luubametsa ülem Alex. Lijden
suri 10 skp. ära, lesk Amalie palus
mind Teie läbi al nimetud meestele
seda teada anda ja ette panna, et
nemad ühe kuu aja jooksul, s.o. kunni
20ma Webr. k. p. s.a. peawad tulema
nimetud lesele wõlgu ära maksma
Wõlglased on: Ao Järw koha raha 275 Rbl
2 aasta tsinsid á 5 %, summa 27 " 50 k.
Peeter Järw koha raha 200 "
Kallepõllu Rudolph Lindwest 50 "
Klaukse Ludwi Odenberg 50 "
Summa: 602 Rbl 50 k.
Peale selle R. Lindwestil 2 hane.
Emand Leijden rääkis oma wennaga,
kes Peterburgist siin matusel oli asja
niiwiisi läbi, et kui 20 Webr. k.p. nimetud
wõlglased ei ole seie tulnud oma asja
ära seletama, siis sõidab ta Jamburgi
Okijokkoi kohtusse, kuhu Peterburgist

Lehekülg 27
tema vend wastu tuleb ja annawad
nimetud paigas seda wõla asja ühe adwo-
kaati hooleks wälja nõuda; nõnda siis
on nimetud meestel kaks teed walida, mil-
lest muidugi wiimane mitte kerge ei ole
aga tema asi ka teist wiisi ei lähe, sest
Jüripääwast peab ta siit lahkuma ja siis
ülespidamiseks
on elamiseks raha kibedaste waja
Kolga_vallavalitsus (EAA.2627.1.340)

Lehekülg 37
Protokoll.
34
Mart Elken 29 av ütleb, et tema olnud kodan
ära tõrwad, kui tema wend Juhannes ühe koju
tulin oli mu wend nahku ostnud ja tellis mind
neid minu hobusega linna wiima, lubas mul-
le 3 Rbl. reisi eest maksta. Läksime linna
tema kauples need nahad 17 tükki ära, mulest
Maakre uulitsas parkalile, muist Weneturu
ääre naha poodi ja sai nende eest, 36 Rbl.
Kui olime ära läinud, Weneturu wiina poest
wiina ostma, tuli kaupmees meie järele ja
ütles: ma ei taha neid nahku, need on sandis-
te seljast ära wõetud, wend Juhan ütles, mis
kaubeldud on kaubeldud, siiski wiimaks kaup
mehe nõuudmise peale andis raha tagasi,
mis peale kaupmees nahku aga kätte ei annud
ütles: Need on varastatud, Tema ütles, Mina
sest ei tea, mina olen ise neid ka ostnud.
Meie tahtsime nahad jälle kätte saada, neid
ei saand meile mitte antud, selle peale saatis
kaupmees politseisse, et meid üle kuulamise
alla wõtta, meid wiidi sinna peeti 3 1/2 p.
kinni siis, saadeti maale Hakenrichtre juure

Lehekülg 38
Laulu programm.
35
1. Kui armsad on su telgid.
2 Oh, et mul tuhtat keeled oleks!
3. Wõta nüid Issandat wägewat kan.
4 Oh Jeesus sinu walu /Choral./
5 Palwe laul /Laulu ja mängu leht/.
6. Kindla lootuse laul.
7. Tarto laulupidu n. N40
8 Eks mu kohus tänu teha.
9. Oh tere mu mets.
10 Nagu linnu tiiwul.
11 Silma wesi.
13 Kuule kuida hääli elab.

Lehekülg 39
36
31. Mai.
No 1288. Hakenrihtre kiri:
Kolgatallitajale annan käsku, et peale
Mart ja Juhannes Esken, Laupäew seks 7 Inis.
kuu p. Helsingforssi Magistrati saatma
sest nemad saawad seal nende ostetud
nahkade pärast küsitud,
Kui se kiri peaks hiljem Tallitaja
kätte jõuudma, siis neid ühe teise argi
pääwaks sinna saata ühe walla tun-
nistusega.
Tallitaja käest jään wastust ootama
Kui nimetud mehed on Helsingforssis
käinud-, siis peawad sealt kohtu tunnistust
ette näitama, mis nemad enestele pea-
wad sealt paluma.
Kalapassisid tellisid.
Koerneeme Juhan Kalberg 47 a. 2-6-.
Mart Klamad. 49 a. 2 a. 6 w.
Kihnu_vallavalitsus (EAA.4542.1.2)

Lehekülg 5
No 16.
Kihnu walla wolikogu 2 Nowembril 1895 a.
Koos oliwad: Walla wanem D. Kosser.
I Walla wanema abiline M. Alas.
II Walla wanema abiline J. Palu
Wolimehed
V. Loob
M. Loob
J. Sepp.
Walla wanema Daniel Kosseri poolt sai
Riinu Hansu lesk Selleri palwe kiri sest
20 Augustist 1895 aastast woli kogule ette
luetud, kus Riinu Seller walla kogu poolt
ülespidamiseks abi palub, Rääma waldas elab
ja walla rulli raamatu järgi 74 aastat wana on.-
Wolikogu Riinu Selleri palwet abi andmise
asjas läbi waadates, leidis, et Riinu Seller omas
palwekirjas ei ole tähendanud, mis sugust abi ehk kui
palju aastas, kas rahaga ehk wiljaga tema palub.
Teiseks et rahalik abi andmine liig suureks kuluks
saaks minema walla kogule. Selle pärast tegi wolikogu
ühelhealel
Otsuseks:
Nõuda, et Hansu lesk Riinu Seller walda tuleks
kus walla woli kogu ühes walla walitsusega oma
ära nägemise järele temale korterit ja tarwi-
liku ülespidamist andma saab. Ees olewast otsusest
palujale maha kiri saata. Ühtlasi teada anda, et kahe
nud oli sees otsuse kuulutuse päewast arwates otsuse üle
Kõrgeauulise Kommissari Herrale edasi kaebada wõib.
Walla wanem:
T. Kosser.
I Walla wanema abiline. M. Alas.
II Walla wanema abiline: J. Palu.
Wolimehed:
P. Loob.
Mihkel. Loob.
T. Sepp.
Kirjutaja MeusThomson.
No 17.
Kihnu walla wolikogu 2 Nowembril 1895 a.
Koos oliwad Wallawanem: D. Kosser
I Wallawanema abiline: M. Alas.
II Walla wanema abiline: J. Palu
Wolimehed:
P. Loob.
M. Loob
T. Sepp
J. Lamend.
Wallawanem Daniel Kosser pani woli kogu
le ette, et Kihnu Walla liige Mäe Jaan
Thoma p. Köster on palunud woli kogule
Oksustamiseks ette panna, et tema poeg
Mihkel Köster kes 18 aastat wana, on
kui tema 1 aasta wana olnud siis kaswanud
temal pahema silmale kale peale. Nüid
on Kreistohter seda järgi waatanud ja tõeks
tunnistanud seda wiga. Selle pärast pa-
lub woli Kogu otsustada ja Mihkel Köstert
Kogukonna maksudest priiks lubada.
Otsus: Kihnu walla wolikogu tegi ühendud
healel otsuseks, et kreistohtri Herra tõeks
tunnistuse kirjas sest 27 Septembrist 1895 a.
N 360 on tõendud, et Mihkel Köster pahe-
ma silmaga näeb halwaste, aga siiski tööle
Kõlblik, ei wõi kui tööle kõlblik inimene
kogukonna kulude maksmisest priiks saada.
Kuulutud, kui Jaan Köster rahul ei ole, wõib kahe näda
aea sees kaebdust tõsta Kommissari Herra juures.
Wallawanem: T.Kosser.
I Wallawanema abiline: M. Alas.
II Walla Wanema abiline: J. Palu
Wolimehed:
P. Loob.
M. Loob.
T. Sepp.
J. Lamend.
Kirjutajake rendThomson.
Kihnu_vallavalitsus (EAA.4542.1.2)

Lehekülg 6
No 18.
Kihnu walla wolikogu 2 Nowembril 1895a.
Koos oliwad: Wallawanem D. Kosser
I Walla wanema abiline M. Alas.
II Wallawanema abiline: J. Palu
Wolimehed
P. Loob
M. Loob
T. Sepp.
J. Lamend
Wallawanem Daniel Kosser pani wolikogule
ette, et Kõrge auulise Pärnu kreisi 1 jauskonna
Talurahwa asjade Kommisari Herra ette
paniku täitmiseks wõib ka magaski wilja wõl-
gasi rahaga ära maksta, kui ka magaskist
wilja müia, otsustada, kui kalli hinna
eest rukki ehk odra tsetwert tuleb arwata
ja kui mittu tsetwerti wilja ära müia?-
Selle peale wolikogu tegi ühel healel
Otsuseks:
Kihnu walla magaski wiljast ära müia ja
wõlgasi rahana maksta luba 100 tsetwerti
nimelt 50 tsetwerti rukkid ja 50 tsetwerti
odre rukki tsetwert 7 rubla ja odra tsetwert
5 rubla arwata. Saadud raha magaski hoole kand-
mise kapitaliks hoiu kassasse intressi peale anda.
Sellest otsusest maha kiri wene keelses ümber
tõlkes Kõrge auulise Pärnu kreisi 1 jauskonna
Talurahwa asjade Kommissari Herrale kin-
nitamiseks sisse saata.
Walla wanem: T. Kosser.
I Walla Wanema abiline: M. Alas.
II Walla Wanema abiline: J. Palu.
Wolimehed:
P. Loob.
M Loob
T. Sepp
J. Lamend
Kirjutaja M Thomson
No 19.
Kihnu walla wolikogu 5 Deetsembril 1895 a.
Koos oliwad: Walla wanem: T. Kosser
I Walla wanema abiline: M. Alas.
II Walla wanema abiline: J. Palu.
Wolimehed:
D. Sepp.
M. Loob.
P. Loob.
J. Lamend.
Kõrge auulise Pärnu kreisi I jauskonna
Talurahwa asjade Kommissari Herra ette
kirjutusepõhjusel sest 13 Nowembrist 1893a.
N 1731 Tänasel päewal oli Kihnu walla
woli kogu walla wanema Daniel Kosseri ees-
istumisel walla majas koos, et walla kulude
maksu 1896 aasta tarwis maksjade hingede
peale ära jagada nõnda, kui see endistel
aastadel on olnud.
I Kogukonna liikmede nime kirja järgi
1896 a. peale on kogukonna juure kirjutud
liikmed kogukonnas olemas 291 hinge
Kõigest 291 hinge
Sellest arwatakse maha:
a., Walla koolmeister
b., Õigeusukiriku teener 1 hinge
w., Jäo jõutumad ja
g., Waesed 11
d., Kes wäe teenistusesse astunud pärast
liikme nime kirja rewideerimist 13 -"-
e., Surnud 2
h. Alamad tagawara wäelised esimesel
aastal pärast wälja tulikut 1
i., Ots Tahwku soldatisi 13
Ülekanne Summa 41 hinge
Kihnu_vallavalitsus (EAA.4542.1.2)

Lehekülg 7
Ülekanne nimekirja järgi on olemas 291 hinge
Üle kanne, kes maha arwatakse 41 hinge
k., Teadmata kadunud - " - 7 -" -
l., Nekrutid, kes wäe teenistusesse läksiwad 1895a. 5 - " -
m., Wanad peale 60a., kes peremehed ei ole 4 - "-
n., Siberisse saadetud - "- 1 - "-
o., Stürmann -"- 1 - " -
p., Ümber kirjutud
Arwatakse maha summa 59 hinge
Selle järele jäeb täielisi maksjaid üle 232 hinge
II Maksude nimetamine:
A., Kogukonna kulud:
Rbl. Kop.
1. Walla hoonede askurandiraha 1896 a. ette
2. Ülema Talurahwa kohtupalk 1896 a.-
Walla kohtu rewiteerijade sõiduraha 1896 a
3. Kubermangu tseitungi raha 1896a.
4. Kreispolitsei trükitud ringkirjad 1896a
5. Walla maja walgustus. 1896a.
Walla maja ahjude kütt 1896 a.
6, Kantselei tarwituste kuludeks 1896 a.
7., Palgad: a.) Walla wanemale palk 1896a.
b) Kahewalla wanema abidele palk 96a
w.) Walla- ja Kohtu kirjutajale palk 96
8, g.) Walla kohtu eesistnikule palk 1896 a.
d. Kolmele kohtumehele palk 1896 a.
e. Kaheabi kohtumehele palk 1896a.
9., Wallamaja korsnade puhastamine 1896a.
10. Walla maja parandamiste eest 1896 a.
11. Ametnikude sõitude eest 1896 a. -
12, waestele abi antud
13, Waeste matmise eest 1895a. Pärt Juhkam
14 kadunude ja maksu jõuetumade eest nende
wõlad Jakob Tõnise p. Raud eest kunni 1896 a.
Ülekanne:
Ülekanne:
15. Walla maarent ja tessatiini raha 1896 a. eest
16. Kirjatasku toimendus Sellil 1896 a.
17. Ühe postkontori pileti eest 1896 a.
18. Uued wallawalitsuse raamatud 1895 a.
19. Uued Walla kohtu raamatud 1896 a.
20. walla kohtu tarwis planketid 1891 ja 1892 a.
21 Walla magasini wilja aida parandamine 95
22. Ühe passi seaduse raamatu eest eestikeele 1895 a.
23. Ühe passi stembli eest ostetud 1895 a.
24. Ühe adress raamatu eest 1895 a. ette
25. 5 eksemläiri hinge kirjutuse seaduseraamatudest -
26 Ühe Keisri Nikolai II pildi eest ostetud 1895 a.
27 Ühe weikse laua eest kohtu tarwis 1895 a.
28 Ühe laelambi eest walla majasse 1895 a.
Õige usu koolide ahju kütti puude eest 1896.
Summa
Sellest tuleb maha arwata Õige usu koolid
ahju kütti puuderaha, sest see saab ise äranis jagatud
Jäeb üleüldseid kogukonna maksu kulusid:
Ära jagamise juures 232 maks ja hinge
hedle tuleb igal hingel maksta 1 Rubla
1803 kopikud.
B. Kulud Õigeusu koolide peale
1. Koolide ahju kutti puud 1896 aasta peale
Summa
Ära jagamise juures 232 maksja-hinge
peale tuleb igal hingel maksta 20 kopikud
Maksu kõrgus iga ühe hinge pealt:
Õigeusuliste pealt A., ja B järele igal
maksja hingel on maksta 2 Rubla
Wallawanem: J. Kössler.
VI Wallawanema abiline: M., Alap.
II Rollo wanema abiline: J. Tallu
M. Läb Lepp.
P. Loob.
J. Lamert
Kihnu_vallavalitsus (EAA.4542.1.2)

Lehekülg 10
Otsus: Eelseiswat protokolli tõeks
tunnistades sellest maha kiri wenekeel
ses umber tõlkes sisse saata Kõrge
auulise Pärnu kreisi I jauskonna
Talurahwa asjade Kommissari
Herrale
Wallawanem T. Kosser.
I Walla wanema abiline: M. Alas.
II Walla wanema abiline: J. Palu.
Wolimehed:
J. Lamend.
P. Loob.
M. Loob.
Kirjutaja: MatThomson
9.
N 3.
Kihnu walla wolikogu 10 Weebruaril
1896 a.
Koos oliwad walla wanem. D. Kosser
I Walla wanema abiline M. Alas.
II Walla wanema abiline: J. Palu.
Wolimehed: Peeter Loob
Jaan Lamend
Mihkel Loob.
Kõrge auulise Pärnu kreisi I jauskonna
Talurahwa asjade Kommisari Herra
ette kirjutuse täitmiseks sest 7. Deetsemb-
rist 1895a. N 2079 Kihnu wallawanem
Daniel Kosser pani tänasel päewal woli-
koguse seda ette, et ülemal tähendatud
Kommisari Herra ette kirjutuse järele Kihnu
walla liige Riinu Hansu lesk Seller, kes
praegu Rääma waldas Mihkel Schultsi
majas oma poja naese ehk minija Liisu
Jaani tüt. Selleri juures elab, kes tema
eest sugulase armastuse pärast hoolt
kannab ja ise ka waene inimene on, mitte
Kihnu walla woli kogu otsusega sest 2 No-
wembrist 1895a. N 16 rahul ei ole.- Riinu
Sellel palub seda otsust muuta ja temale
Kaks rubla /2 rbl./ igas kuus üles pidami-
seks Kihnu walla kogu poolt anda?-
Kihnu walla wolikogu tähele pannes, et
Riinu Seller wana ja tööle jõuetu on tema-
le walla kogu poolt elamiseks abi anda,
ja lubada teda oma sugulaste juures elada
Selle pärast tegi woli kogu ühel healel
Otsuseks:
Kihnu walla liikmele lese Riinu Sellerile
sest 1896a. hakkates Kihnu walla kogu
poolt üles pidamiseks abi lubada ja
Kihnu_vallavalitsus (EAA.4542.1.2)

Lehekülg 14
tööle kõlbamata. Tema Kõige wanem
poeg on üksi selles perekonnas tööle kõl-
blik inimene, teised seitse poega kõik
tööle kõlbmatad. Mihkel Juri p. Loob, kes
tänawu aasta Kroonu wäe teenistusesse on
kohustud astuma Juri Peetri p. Loobi ja
tema naese Tijo kui ka tööle kõlbamata
ja alaealiste seitsme wennale toitjaks
lubada ja kinnitada, kui ainus tööle
kolblik inimene selles perekonnas prae-
gusel aeal. - Maha kiri sellest protokollist
wene keelses ümber tõlkes kahes eksempläris -
Kõrge auulise Pärnu kreisi I jauskonna
Talurahwa asjade Kommissari Herrale
Kinnitamiseks sisse saata
Walla wanem: T. Kosser.
I Walla wanema abiline: M. Alas.
II Wallawanema abiline: J. Palu
Wolimehed:
T. Sepp.
P. Loob.
J. Lamend
M. Loob.
Kirjutaja Meits Thomson
13.
No 7.
Kihnu walla wolikogu 10 Aprillil 1896 a.
Koos oliwad Walla wanem: D. Kosser
I Walla wanema abiline M. Alas
II Walla wanema abiline J. Palu
Wolimehed:
D. Sepp.
P. Loob.
J. Lamend
M. Loob.
Walla wanem Daniel Kosser pani woli-
kogule ette, et Pärnu linna walitsuse
kirja järele sest 7 Märtsist 1896 a. N339 all
nõutakse ühe kuu aea wältuse sees ära maks-
ta Kihnu walla liikme Tappu Reet
Ennu tüt. Sutti eest pidali raha 25 rub-
la 35 kop. tema kirjast tõbest ära paran-
damist eest Pärnu linna haigede majas.
Walla jaokswas kassas ei ole see maksu tar-
wis mitte raha sellepärast sellemaksu
tarwis passi kassast 25 rubla 35 kopikud.
wälja anda ja kui see wõimalik on seda
raha Reet Sutti käest ees tulewal aeal sisse
nõuda ja passi kassasse tagasi maksta.
Otsus: Kihnu walla wolikogu tegi ühendud
healel otsuseks passi kassast 25 rubla 35 kop-
pikud wälja anda, ülewel tähendatud nõu-
tawaks maksuks see tingimisega, et see raha
25 rubla 35 kopikud Reet Ennu tüt Sutti
käest sisse nõutud saab. Maha kiri Kõrge auuli-
se Kommissari Herrale kinnitamiseks sisse saata.
Walla wanem: T. Kosser.
I Walla wanema abiline M. Alas.
II Walla wanema abiline J Palu.
Wolimehed
T. Sepp.
P. Loob.
J. Lamend
M. Loob.
Kirjutaja MThomson.
Kihnu_vallavalitsus (EAA.4542.1.2)

Lehekülg 16
No 10
Kihnu walla wolikogu 1 Juunil 1896 a.
Koos oliwad: Wallawanem D. Kosser
I Walla wanema abiline M. Alas.
Wolimehed: J. Lamend
P. Loob
M. Loob
Wallawanem Daniel Kosser pani woli-
kogule ette, et Pärnu linna walitsuse kirja
järele sest 7 Maist 1896 aastast N 604 all
nõutakse ühe kuu aea wältuse sees ära
maksta Kihnu walla liikme Wõhke
Mihkel Juri p. Loob eest pidali ja mat-
mise raha 7 rubla 50 kopikud.
Walla jookswas kassas ei ole see maksu
tarwis mitte raha; selle pärast see mak-
su tarwis waeste kassast 7 rubla 50 kopi-
kud wälja anda ilma tagasi maksuta.
Otsus:
Kihnu walla-wolikogu tegi ühendud
healel otsuseks Kihnu walla waeste
kassast 7 rubla 50 kopikud wälja an-
da ülewel tähendatud nõutawaks
maksuks. - Maha kiri sellest protokollist
wene keelses ümber tõlkes Kõrge auulise
Pärnu kreisi 1 jauskonna Talurahwa
asjade Kommisari Herrale kinnitamiseks
sisse saata
Wallawanem: T Kosser
I Walla wanema abiline: M. Alas.
Wolimehed
P. Loob
M Loob
J Lamend
Kirjutaja Mart Thomson
15.
No 11
Kihnu walla wolikogu 1 Juunil 1896 a
Koos oliwad: Walla wanem: D. Kosser
I Wallawanema abiline: M. Alas.
Wolimehed:
P. Loob
M. Loob
J. Lamend
Tänasel päewal sai Kihnu walla magasini
aida wilja seis peale selle aastase kewadise
wälja laenu järele mõõdetud walitud
wolikogu liikmede Peeter Loob, Mihkel
Loob ja Jaan Lamendi
juures olemisel ja leiti aitas wilja tõesti olemas
Rukkid: 159 tsetwerti 40 garn.
Odre: 152 tsetwerti 46 garn
Kaeru: 27 tsetwerti 40 garn.
Magasini raamatude N1 ja N2 järgi
peab ka praegu magasini wilja seis Kihnu walla
magasini aitas nõnda sama suur olema.
Magasini wilja ümber mõõdu juures olijad
on siin tõenduseks omad nimed alla kirjutanud.
Otsus:
Maha kiri sellest tõeks tunnistatud protokollist
wene keelses ümber tõlkes Kõrge auulise
Pärnu kreisi I jauskonna Talurahwa asjade
Kommissari Herrale kinnitamiseks sisse saata
Walla wanem: T Kosser
I Walla wanema abiline: M. Alas.
Wolimehed:
P. Loob
M Loob
J. Lamend
Kirjutaja Mart Thomson.
Kihnu_vallavalitsus (EAA.4542.1.2)

Lehekülg 17
N 12.
Kihnu walla wolikogu 14 Augustil 1896 a.
Koos oliwad: Wallawanem: D. Kosser
I Wallawanema abiline: M. Alas.
II Wallawanema abiline: J. Palu
Wolimehed:
D. Sepp
P. Loob.
M. Loob.
Wallawanem Daniel Kosser pani wolikogule ette,
et Kommissari Herra otsuse põhjusel sest
19mast Nowembrist 1895 aastast N 1930 all
on kästud wolikogu otsustada anda, kui
palju on wõimalik Kihnu walla kogukonna
magasini aidast wilja see on Rukkid odre ja
Kaeru ära müia. Et talwel 1896a. wilja kasw
mitte wõimalik ette ära arwata ei olnud
ja kewadel näidanud, et wilja ikalduse aega
tuleb Praegu aga wõib üelda, et wilja kasw
ka sell aastal pisem ei saa olema kui 1895 a.
I
Kihnu walla magasini aitas peab olema
seaduse järele 305 tsetwerti rukkid, taliwilja
152 1/2 tsetwerti odre ja kaeru
II
Praegusel aeal on wilja aitas olemas:
177 tsetwerti 56 garnitsat rukkid
153 tsetwerti 14 garnitsat odre ja
27 tsetwerti 40 garnitsat kaeru
III
Wõlgades on praegusel aeal olemas.
147 tsetwerti 24 garnitsat rukkid;
161 tsetwerti 68 garnitsat odre ja
96 tsetswerti 56 garnitsat kaeru.
IV; 1sel Juulil 1896 aastal oli wilja aitas:
159 tsetwerti 40 garnitsat rukkid,
152 tsetwerti 45 garnitsat Odre ja
27 tsetwerti 40 garnitsat Kaera
Wanu magasini wilja wõlgasi tuleb nüid
nõudmise järele sisse. Wili suures kogus
läheb rutemini halwaks. Wilja ära
müimise läbi sisse tulnud raha wõib
16
Kapitaliks ühte riigi walitsuse poolt kinni-
tud panka ehk rentereisse protsentide kand-
miseks sisse maksta, magasini walitsemise
juhatuse seaduse § 22 põhjusel, kui maga-
sini wilja hoolekandmise kapital Kihnu
walla nime peale.
Otsus:
Kihnu walla woli kogu tegi ühendud healel
otsuseks: Kihnu walla kogukonna ma-
gasini aidast wõib wilja ära müia, et
mitte wili hukka ei läheks nimelt
50 tsetwerti rukkid 50 tsetweeti odre ja
10 tsetwerti kaeru kohase hinna saamise
eest mis praegusel aeal Kihnu saares on
nimelt: 6 rubla 60 kopikud tsetwert rukkid
5 rubla üks tsetwert odre ja
4 rubla 40 kopikud tsetwert kaera
eest. Selle sama hinna järele ka wanu-
wõlgasi sisse nõuda wõlgnikude käest.
Sisse tulnud raha, magasi wilja ära müi-
mise eest, magasinide walitsemise juhatuse
seaduse § 22 põhjusel, kui magasini wilja
hoole kandmise kapital, Kihnu walla kogu
nime peale Pärnu rentereisse hoiu kassasse
intresside kandmiseks sisse maksta.
Sellest protokollist maha kiri ja ümber
tõlk wene keeles Kõrge auulise Pärnu kreisi
I jauskonna Talurahwa asjade Kommis-
sari Herrale ette panna kinnitamiseks
ja edesi toimendamiseks.
Wallawanem T. Kosser.
I Walla wanema abiline M. Alas.
II Walla wanema abiline J. Palu.
Wolikogu liikmed:
D. Sepp.
P. Loob.
M. Loob.
Kirjutaja M Thomson
Kihnu_vallavalitsus (EAA.4542.1.2)

Lehekülg 18
No 13
Kihnu walla wolikogu 14 Augustil 1896 a.
Koos oliwad Wallawanem. D. Kosser
I Walla wanema abiline: M. Alas.
II Walla wanema abiline: J. Palu.
Wolimehed:
D. Sepp.
P. Loob.
M. Loob.
Tänasel päewal olid koos walla majas
Kihnu Walla wolikogu ja walla walitsuse
liikmed walla wanema Daniel Kosseri
eesistumisel.
Astus woli kogu ette Ann Mihkli tüt. Wesik
Kihnu Wallast 69 aastat wana ja palus
wolikogu protokolli kirjutada ja tõeks-
tunnistada, et tema kui lese naese poeg
Jaan Ennu p. Wesik on 22 aasta eest ära
upunud ja on tema selle läbi ainuks leseks
jäenud. 1879 aastal on tema lesk Ann Wesik
oma tütre ja wäimehe poea omale kasu poeaks
wõtnud. Ann Wesik on seda tütre poega Mih-
kel Jaani p. Ottensoni kes sündinud 1879 aas-
tal 1 Juuli kuupäewal sündimisest saadik.
kaswatanud kui oma sündinud poega.
Et lesk Ann Mihkli tüt. Wesik on oma tütre
Madli ja wäimehe Jaan Ottensoni poega
Mihkel Jaani p. Ottensoni sündimisest
saadik kaswatanud ja koolitanud kui
oma sündinud poega ja et temal omal
ei ole lapsi, kes teda wõiks wanaduses toita.
Seda teadwad tõeks tunnistade Kihnu
Wallamehed Palu Jaan Ennu p. Palu
ja Wõhke Daniel Jaani p. Leas.
Jaan Ennu p. Palu ja Daniel Jaani p. Leas
tõendasid wolikogu ees et nemad wäga
selgesti mälestawad et Ann Mihkli tüt
17.
Wesik on Mihkel Jaani p. Ottensoni
sündimisest saadik kaswatanud ja kooli
tanud kui oma poega see lootusega et
wanaduses temale kasu poeaks ja toitjaks
jääb
Tähendasid: J. Palu.
T. Leeas
Mihkel Jaani p. Ottensoni isa Jaan Tooma p.
Ottenson ja ema Madli Ennu tüt Ottenson
awaldasid, et nemad hea meelega oma noo-
rema poea Mihkli lese ema Ann Mihkli
tüt. Wesikule kasu poeaks ja toitjaks an-
nawad see tingimisega kui tema täielised
sündinud lapse õigused saab.
Otsus Kihnu walla wolid tähele pannes seda,
et lesk Ann Mihkli tüt. Wesiku palwe kasu
poea Mihkli Jaani p. Ottensoni kinnitami
se asjas tõesti üks wäga tarwilik nõudmine on.
Teiseks et Ann Wesik on Mihkel Ottensoni
sündimisest saadik kaswatanud ja koolitanud
kui oma sündinud last. Selle peale wolikogu
tegi ühel healel Otsuseks: Mihkel Jaani p.
Ottensoni, Ann Mihkli tüt. Wesikile
kasu poeaks luband ja kinnitada päris sündi-
nud lapse õigustega, sest et Anu Wesik on
Mihkel Ottensoni suu sõnaliku kokku lepimise
järele alla kümne aasta wanadust kasu pojaks
wõtnud, - nimelt 1879 aastal.
Kasu pojaks wõtja Ann Wesiku eest: M. Alas.
Mihkel Ottensoni Isa: JOttenson.
Mihkel Ottensoni ema Madli eest: M. Otenson
Kasu poeg: Mihkel Otenson
Wallawanem: T. Kosser.
I Wallawanema abiline: M. Alas.
II Wallawanema abiline: J. Palu.
Wolimehed:
T. Sepp.
P. Loob.
M. Loob.
Kirjutaja Mart Thomson.
Kihnu_vallavalitsus (EAA.4542.1.2)

Lehekülg 40
ehituse materjaali kätte saamine
ja ära toomine läheb wäga kalliks
Mõni kord talwel mere peal
ei ole kõwa jeä; seepärast
ei ole wõimalik ära wedada
ehituse materjaali suurelt
maalt Kihnu saare
peale
Wäga tarwilik oleks olewat
see, kui Kihnu walla talu
kohtade peremehed ja saunikud
üleüldise walla talukohdade
peremeeste ja saunikude kogu
protokolli järele kindlaks
kinnitaksid ja nimede alla
kirjutamise läbi endid kohus-
taksiwad, alal hoida kindlat
kinnitud jagu ehituse ma-
terjaali, nõnda, et igal aeal
wõimalik oleks olewat kahju
saanud peremehele kätte anda
protokolli järele kindlaks mää-
ratud kogu ehituse materjaali
niisama ka tähendud
raha abi summa
Selle peale üleüldine walla
taluperemeeste ja saunikude
kogu ühel healel
Tegi otsuseks:
Kihnu walla talukohtade
peremehed ja saunikud ühen-
dawad endid kui wastastiku
awitamise selts tulekahjude
juhtumiste kordadel ja
annab oma seltsi liikmedele
abi ehituse materjaaliga
39
ja rahaga järgmis-
te tingimiste peal:
1. Seltsi liikmedeks wastu
wõetud wõiwad olla üksnes
Kihnu walla peremehed.-
2. Seltsi liikmed jagatakse
kolme jaosse, olewa elumaja-
de järele
I. Talukohtade peremehed kel-
ledel on täied elu majad.
II. Talukohtade peremehed kel-
ledel on poole wähemad elu
majad kui täie talunikude
elu majad, ja
III;'. Peremehed kelledel on weik-
sed elamise saunad.-
3. Ehituse materjali ärapõlenud
majade ülesehitamiseks
annab selts järelseiswa
arwurehnungi järele ja
üksnes ärapõlenud eluma-
jade eest:
a.) Elumaja jaoks ühes rehega
ühe täie talu elumaja jaoks
210 palki, 210 latti, 578 puuda õlgi
386 katuse malka õlgede kinni
köitmise tarwis, 1930 katuse tege
mise witsa roowikude ehk lattide
kui ka õlgede kinni sidumise
tarwis. Katuse malkade ja paari-
de külge
386 jala töötegemise päewa
ja peale selle 96 rubla
50 koppikud rahaga.-
6.) Talu elumaja eest ühes rehega
mis poole weiksem on, kui täis
talu elumaja.
Kihnu_vallavalitsus (EAA.4542.1.2)

Lehekülg 41
saab 139 palki, 139 latti, 366 pu
da õlgi, 244 katuse malka õlgede
kinni köitmise tarwis, 1220 katu-'
se tegemise witsa roowikude ehk
latide kui ka õlgede kinni sidum
se tarwis katuse malkade ja paa
ride külge, 244 jala töötegemise
päewa ja peale selle 61 rubla
rahaga.
W Weikese elamise sauna jaoks
saab 139 palki mis pitkad 11 jalga,
139 latti mis pitkad 11 jalga,
208 1/2 puuda õlgi 139 katuse
malka õlgede kinni köitmise
tarwis 695 katuse tegemise
witsa soowikude, ehk latide kui ka
õlgade kinnisidumise tarwis
katuse malkade ja paaride
külge, 139 jala töötegemise
päewa ja peale selle 34 rubla
75 koppikud rahaga.-
4; Kui juhtub, et üks jagu
elu hoonet tulekahjust
üle jäeb, siis arwatakse ter-
weks jäenud ehitusemater
jaal (:palgid, lattid, õled ja
muud:) sellest saadawast
ehitusematerjaalist ma-
ha, mis tulekahjulisel oleks
õigus saada olnud,
arwu rehnungi järele mis
üles tähendud § 3 täh. "a" ehk b,
ehk "w" all ja üle jäenud osa
jagatakse kindlaks säenud
korra järele seltsi liikmede
wahel ära ja antakse neile tagasi
ehk müiakse awalikul paku
misel seltsi kasuks ära.
40
5; Kui kellegil seltsiliikmedest
tulekahju juhtub, siis anna-
wad kõik teised seltsiliikmed
ära põlenud hoone üles-
ehitamiseks teatawa jau
palka, latta kattuse-
õlgi ja muud, nõnda
et arwurehnungi järele
mis § 3 Lit. a., ehk b., ehk w.,
all tähendud jagu käes
oleks.- Näituseks:
Kui ära põles täis talu
elumaja, siis kõik liikmed
kelldel on täied talu elu-
majad on kohustud
andma iga üks 2 palki
iga palk peab 21 jalga
pitk olema ja ülemast otsast
kõige wähem 7 tolli
jäme, 2 latti ja iga
latt peab 21 jalga pitk
olema ja ülemast otsast
kõige wähem 2 tolli
jäme, 6 puuda kattu-
se õlgi, 4 kattuse malka
20 kattuse witsa, teeb
4 päewa uue maja ehituse
juures tööd ja maksab
rahaga 1 rubla. Ülewel
tähendud juhtumise korral
kõik liikmed kelledel on
talu elumajad pooleweiksemad
kui täied talu elumajad,
on kohustud andma ehituse
materjaali ja raha poole
osa suuruses s.o. 1 palk,
1 latt, 3 puuda-kattuse õlgi
2 kattuse malka, 10 kattu-
se witsa
Kihnu_vallavalitsus (EAA.4542.1.2)

Lehekülg 42
teeb 2 päewa uue maja
ehituse juures tööd ja
maksab rahaga 50 koppikud,
aga nii sugusel juhtumise
korral kõik liikmed, kelledel
on weikesed elamise saunad
on kohustud andma ehituse
materjaali nii sama ka
raha üksnes ühe neljanda
osa suuruses see on: 1 palk
mis pitk 11 jalga ja ladwast
kõige wähem 7 tolli jäme,
1 latt mis pitk 11 jalga ja
ladwast kõige wähem 2 tolli
jäme 1 1/2 puuda kattuse õlgi,
1 kattuse malk, 5 kattuse witsa
teeb 1 päewa uue maja ehitu-
se juures tööd ja maksab
rahaga 25 koppi-
kud.
Põles ära talu elumaja
II jaust s.o. poole weiksem
kui täis talu elumaja on
siis kõik liikmed kelledel
on täied talu elumajad
on kohustud andma
ehituse materjaali nii-
sama ka raha poole osa
suuruses see on iga üks
1 palk mis pitk 21 jalga ja
mitte wähem kui 7 tolli jäme
1 latt mis pitk 21 jalga ja
mitte wähem kui 2 tolli jäme,
3 puuda kattuse õlgi,
2 kattuse malka, 10 kattuse
witsa teeb 2 päewa uuema
ja ehituse juures tööd ja
maksab rahaga 50 kop-
pikud
41
Niisama palju ja selles
wäärtuses kui kõik liikme
kelledel täied talu elum
jad, olid kohustud andma
ehituse materjaali ja rah
teisel juhtumise korral on
ka kohustud andma
kõik liikmed kelledel on
taluelumad pooleweikse-
mad kui täied talu
elumajad ehituse
materjaali ja raha tei-
sel juhtumise korral,
aga kõik liikmed kellede
on weiksed talu elusau
nad, on igal juhtumise
korral kohustud andma
ehituse materjaali tule
kahju koha peale ühe
paljuste ja ühes wäärtu-
ses, niisama on ka kohus-
tud raha maksma, kuidas
juba esimese juhtumise
juures näidatud on.-
Põles ära talu elamise
saun III jaust siis kõik
liikmed kelledel on täied
talu elumajad niisama
kelledel on talu elumajad
poole weiksemad esimestest
kui ka need kelledel on talu
elamise saunad kõik on
kohustud andma ehituse
materjaali u.genem see
suguses kogus ja wäärtu-
ses, kui nemad ise,
see on, kelledel on
talu elamise sau-
nad. -
Kihnu_vallavalitsus (EAA.4542.1.2)

Lehekülg 43
andsiwad ehituse mater-
jaali ja maksiwad
rahaga selles protokollis
üles tähendatud esimesel
tule kahju juhtumise
korral
6., Ehituse materjaal
tulekahjulise liikme ära
põlenud hoone üles ehita-
miseks peab 7 päewa aea
sees teistest liikmedest
põlenud hoone juurde
toodud saama, aga raha
sisse maks selle sama aea
sees Kihnu Walla wane-
ma kätte tema kwiitun
wastu ära maksetama
7., Ehituse materjaali hind
arwatakse järgmisel
wiisil 2 rubla iga palgi
eest, 25 koppikud iga latti
eest, 30 koppikud iga puuda
õlgede eest, 5 koppikud
iga kattuse malga eest,
1 koppik iga ühe kattuse
witsa eest ja 1 rubla
iga ühe jala töö päewa eest
Nii sama suguse hinna
järele saab ka sisse riisu-
tud talu peremehe ehk saunike
käest tähendud termiiniks wee
andmata ehituse materjaal
tule kahju läbi kannatanu
peremehe kasuks peale termiin
mill. ehituse materjaal pidi
tule kahju koha peale
antama, nii sama ka
nõuetaw raha summ
42
8., Kui arwatakse, et tule-
kahju ära põlenud hoone
peremehe enese poolt
sündis, siis ei anna
temale selts enne abi,
kunni see asi seadus-
likul teel seletud
on saanud.
9., Seltsiliikmed, üleüldisid
tulekahju seadusi täi-
tes peawad poomhaa-
gid, wee ämbrid ja muud
tulekahju kustutuseks
ja takistuseks walmis
hoidma ja ka ise kustu-
tamise juures abiks olema.
Peale selle kõigil seltsi-
liikmedel ei ole õigus
enne päewa tõusmise
aega ega peale päewa
looja minemise aega
oma ahjusi ära kütta
10; Seltsi asju toimendanud
a.) Walitsus b.) liikmede
üle üldised koosolekud.-
Seltsi walitsus seisab koos
Kihnu walla wanemast 2hest
wallawanema abilisest ja
5 liikmest keda seltsi üle-
üldine koosolek eneste
seast wälja walib.
Seltsi walitsuse toimendamine
on a.) (sellejärele waatamine
et materjaali toomine ja abi
raha maksmine kahju saanud
liikmede heaks õigel aeal toi
mendatud saaks.
b.) Selle järele waatamine
et liikmed tulega ette
waatlikult ümber keiwad
Kihnu_vallavalitsus (EAA.4542.1.2)

Lehekülg 61
mise asjus.
Kihno Wallamajas.
Wolikogu abi kous,
6. Juunil 1898 a.
Juures oliwad
Wallawanem: T. Pull
abiline: J. Sutt.
Wolimehed: K. Wessik
P. Laamend
§ 9.
J. Arget
P. Sepp.
Wallawanem T. Pull pani woli-
Kogule ette, et I. jauskonna
Pärnu Kreisi Talurahwa asjade
toimendaja Kommissari Herra
eeskirja järgi 27. Maist s.a. N 1087 al.
selle wallakirjutaja M. Tomson
ametist lahti on lastud ja Kommis-
sari Herra poolt tema asemele
ase täitjaks kirjutajaks praegune
Taali wallakohtu kirjutaja Jakob
60
Juri p. Heinrichsoni nimetatud, kes
ka praegust siia wallamajasse ilmunud
seepärast nõu pidada ja nimetud
J. Heinrichsoniga kaupa teha oleks,
Kas ka mis kauba tingimisega
J. Heinrichson Kihnu walla kirjuta
ja ameti oma peale wastu
wõtab. - J. Hendrichson, wastab
ja seletab, et tema Kihnu walla
Kirjutaja ameti järgmise aasta
palga eest oma peale wõttab
nimelt: 255 rubla raha eest
ja peale selle 5 rubla walgustus
raha, 10 rubla kantsellei
kulude eest ja kui peale selle
weel wallamaja juures olewa
maa tükki ning walla maa juures
olewa kirjutaja jaoks senini olnud
1 wakamaa maad oma pruugitusele
saab.
JHendrichson
Ka priikorter ja ahju kütt.
See peale sai ühel häälel
Otsustatud: Eelnimetud J. Hendrich-
son temast ette antud palga
kauba tingimistel Kihnu
walla kirjutajaks walida. -
selle tingimisega, et temale,
tema korteri ja walla majla
Küttuse tarwis 15 rubla määratud
saab, missuguse raha eest walla
walitsuse liige puid, nii palju, kui
selle rahaga puid saab, walmis ostab
ja wallamaja juurde wälja weda-
da laseb - walla poolt. -
Eel olewast protokollist aga
ära kiri wene keele tõlkes Kommis
sari Herrale, JHeinrichsoni, kirju-
tajaks Kinnitamise tarwis
Kihnu_vallavalitsus (EAA.4542.1.2)

Lehekülg 62
ette panna.
Wallawanem: T. Pull
Abiline
J. Sutt.
Wolimees: K Wessik
P Lamend
J. Arget.
P Sepp.
Waata lehe külg 64
Otsust kuulnud: JHeinrichson
Kihno wallamajas, 8. Juunil 1898 a.
Koos oliwad: Wallawanem: T. Pull
No 10
Abiline: J. Sutt ja J. Widrik
Wolimehed: P. Lamend, P. Sepp.
Tänasel päewal sai kümnikude läbi awaliku
kuulutuse peale, selle walla magasini aida-shind-
litest katuse peale löömise töö wälja pakutud -
missuguse töö wäljapakkumisele ainult 1 töö
tahtja Pärnu mees Peeter Adler ilmunud oli ja
kes seda magasini aida katuse tegemise tööd järg-
miste tingimistega oma teha wõtta lubas, nimelt
Kui kõik materjal walla poolt ligi antud on, siis
nõuab Kattuse latide ja otsa lauade ning shindlitest
Katuse peale löömise eest iga ruut sülla pealt 25 kop.
ja saab selle töö iga pidi heaste ja tubliste ära tege-
ma, kus juurdes tal walla poolt 2 meest Katuse
latide Kätte andmise juures peawad abiks olema
antud, ning wana kattus walla poolt maha
lõhutud saama.- süllad J. palalised. Peter Adler
See peale sai wolikogu poolt ühel häälel
Otsustud: Magasini aida kattuse peale tegemise
töö Peeter Adlerile, temalt ette antud tingi
mistega teha anda, missuguse töö kui tulewal
nädalal kuiwad ilmad on ära tegema peab
Wallawanem: T. Pull, J. Widrik J. Sutt Peter Adler
P Lamend P. Sepp.
61.
N 11. Protokoll
ja täieline üles kirjutus kõige Kihnu
Walla waranduse ja raamatute ära andmise
asjas 8 Juunil 1898 aastal kirjutaja
Matt Thomsoni käest uue walitud kirju-
taja J Hindriksoni kätte ja nimelt:
I Inwentar:
1., Üks Kohtulaud punase kalewiga mis ka
ühtlasi walla walitsuse pruukimisel on.-
2., Üks Keisri herra pilt kullatud raamiga
3., Üks kollane laud ilma alus kastita.-
4., Kaks kollast pinki leeniga jarand rahakoriekohast
5., Üks pitk kollane pink ees tuuas.
6., Kaks lühikest wärwimata pinki.
7., Kaks lae külgis rippuwat lampi üks
koosistumise ja teine ootamise tuas.
8 seina peal rippuwat kaks traadist walmis-
tud riiete shnali, - ja üks petroleomi kann
9. Üks ahju ratid roop poole raudse warrega
10. Üks raamatude riiul wärwimata
11 Üks kappi pruuniks wärwitud.
12. Üks kollaseks wärwitud kast ja rautud.
13. Üks ametmeeste walimise kast pruun.
14., Üks Õnnistegijia kuju koosistumise tuas.
15. Üks wallawalitse wask pitsat -
16. Üks walla walitsuse stempel plankide tarwis.
17., üks pilt wallawanemad Petrowski palees.-
18., Üks Aleksandel Aleksandrowitsi pilt
19. Üks Keisri Herra Nikolai Aleksandrowitsi ja
Keisri proua Aleksandra pilt kroonimisest
20., Üks keisri proua Aleksandra Weodorowna
pilt kroonimisest. Üks weike laud.
21 Ühtlasi ka walla maja kõige usteakendega ja wõtmedega
Andsin ära: MeThomson
wõtsin was eelpool nimetud nimekirja järgi
Kihnu walla walitsuse inwentari: R Reinthal
Seda tõendab wallawanem: T. Pull
NAE_ERA_R-286_Sojavaelaste_Perekondade_Riikliku_Hooldamise_ja_Heaolu_Valitsus (ERA.R-286.1.364)

Lehekülg 3
K/35
2
nr. 1456
Kirjaga 08.10.45 teatab Tallinna Linna TSN TK Sõjav.
Perek. Riikl. Hoold. ja Heaolu Osakond, et Zahn Rosalie
avaldus on saadetud Keskrajooni Osakonda täit-
miseks. Osakond lubab 08.10.45 kontrollida,
miks Keskrajoon pole Valitsusele vastanud
tema poolt ettevõetud sammudest.
Vt. kiri. Kaebus No 41.

Lehekülg 4
Tall. Linna T.S.N.
Taitev komitee SPRHHos.
4 okt. 45a.
nr 150.
Sisse tulnud
"8." 10 1945 a.
Nr. 10.
3
Heaolu osak
Teadmiseks
8/X 45
Tallinna Linna SPRHH valitsusele.
Tallinna Linna Sõjav. Perek. Hoold ja Heaolu
osakond. Teatab Teie kirja peale 28.09.45a nr. 35
all, et Zahn, Rosalie avaldus materjaalse abi saa-
miseks, on rahuldatud ainult paari naiste
sukkade osas. Jalanõudega praegu mome-
ndil rahuldada ei saa, ja tema avaldus saab
võetud esmajarjekorras rahuldamisele.
os. juhataja as.
NAE_EAOK_eestikeelsed_sunnimeetrikad (EAA.1904.1.33)

Lehekülg 27
Ruudi
Irodion
Valentin
Harju maakonnast, Kloostri
vallast, neiu Sohvia Jüri tüt.
Aadason, ap. Õiget usku.
Harju maakonnast, Vihterpalu
vallast, Antoni Siimu poeg
Sõber, Ap. Õiget usku, tema
abikaasa Ida Juhani tütar,
Luther usku / sünd. Teinberg.
NAE_EAOK_eestikeelsed_sunnimeetrikad (EAA.5354.1.1)

Lehekülg 5
Leena
Ermiil
Hilda
Endel
Salvitud: Türi alevist Aleksan-
der Aleksei p. Vahteri abikaasa
Leena Tõnu t. Vahter, sün Krabbi,
47a. vana, Ev-Lutheri usust Ap.-
õigeusku tema endise nimega
,,Leena".
Paide linna kodanik maaler
August Georgi poeg Jaason,
Ap.-Õiget usku ja tema naine
Maria Jaani t., Ev.-Lutheri usku.
Türi alevist raudtee valvur
Jaan Jüri p. Kuurmann ja tema
naine Anna Kaarli t., mõlemad Ap.-
õiget usku.
Türi alevist raudtee masina-
juhi abi Aleksandet Aleksei p.
Vahter ja tema naine Leena
Tõnu t., mõlemad Ap.-
õiget usku.
NAE_EAOK_eestikeelsed_sunnimeetrikad (EAA.1925.1.67)

Lehekülg 27
Jaan
Vana-Antsla valla liige Peeter Meose
poeg Kulbin, Lutheri usku ja tema
abikaasa Natalie Jaani tütar,
õiget usku.

Lehekülg 30
Anna
Ferdinand
Felix
Hilda
Vana-Antsla valla liige Anna
Kaarli tütar Pantalon, 75 aastat
vana, salvitud Lutheri usust
Ap.-õigesse usku.
Vana-Antsla valla liige Jaan
Kaarli poeg Jagaja ja tema abi-
kaasa Leena Miku tütar, mõlemad
õiget usku.
Vana-Antsla valla liige, Laatre kihel-
konnast, Arkadi Peetri poeg Vares,
õiget usku, ja tema abikaasa Marie
Kaarli tütar, Lutheri usku.
Vana-Antsla valla liige Reinhold
Miku poeg Valner ja tema abikaasa
Liisa Miku tütar, mõlemad õiget usku.
NAE_EAOK_eestikeelsed_sunnimeetrikad (EAA.1928.1.6)

Lehekülg 85
Jaan
Erna
Leida
Johannes
Valga maakonnast Pedeli vallast Jaan, Edu-
ard Velka, Jaani poeg, sündinud 5 detsem-
bril 1890 aastal, selsamal kuul 26 päeval
ristitud, lutheri usku, tema oma kindla
tahtmise järele on Kõigemaapealse Apst-
liku Õigeusu kogudusega ühendatud ja
selsamal päeval armulaual võetud.
Viljandi maakonnast, Tarvastu vallast,
isikutunnistus Vana-Antsla vallast,
elukoht praegu Sangaste vallas, Erna
Kusta tütar Ronimois, sündinud 6 veeb-
ruaril 1885 aastal, lesk, sünd. Bleive,
lutheri usku, on oma kindla tahtmise
järele Kõigemaapealse Apostliku Õigeusu
kogudusega ühendatud.
Sangaste vallast, Josep Jüri poeg Tisch-
ler ja tema naine Miili (Miina tr) mõ-
lemad õiget usku. Laatu kihelkonnast
põllupidaja.
Valga linna kodanik Vladimir Johanni
poeg Bundo ja tema naine Agnia
Peetri tütar, mõlemad õiget usku.
NAE_EAOK_eestikeelsed_sunnimeetrikad (EAA.1910.1.103)

Lehekülg 41
Lidia.
Sinaida.
Lidia.
Владимиръ.
Novgorodi kubermangust, Sih-
vini maakonnast Novinski
valla kodanik Roman Peetri
poeg Morosov, ap.-õigeusku
ja tema abikaasa Elvina An-
tsu tütar, ev.-lutheri usku.
Petseri maakonnast, Kulje
valla kodanik Semeon Mat-
vei p. Ivonkin ja tema lau-
latud abikaasa Natalia
Vassili tütar; mõlemad ap.-
õige usku.
Tula kubermangust, Kaschi-
ra maakonnast Bogadischeva
valla kodanik Peeter Aleksandr
p. Rasurajev, ap. õigeusku
ja tema abikaasa Matulda
Jaani tütar, ev.-lutheri usku.
Vene riigi kodanik, Permi
kubermangust Stepan Feo-
dori poeg Barõischev ja tema
naene Agripina Ivani tütar,
mõlemad ap. õige usku.
NAE_EAOK_eestikeelsed_sunnimeetrikad (EAA.1914.1.48)

Lehekülg 406
Linda
Wormsi walla, Swiby küla
kodanik Hans Andruse poeg
Moll, õiget usku ja tema
seaduslik naene Gertrud
Andruse tütar, ew. luteri usku.
NAE_EAOK_eestikeelsed_sunnimeetrikad (EAA.5257.1.282)

Lehekülg 114
Julian
Joann
Alertina
Jaan
(Joann)
Pärnu maakonnast, Hääde-
meeste vallast, Kusta Andrese
p. Janson ja tema naene Juuli-
ja Tihoni t.; mõlemad õiget
usku.
Pärnu maakonnast, Orajõe val-
last, Aleksander Pritsu p. Leino-
saar ja tema naene Augusta
Jüri t.; mõlemad õiget usku.
Pärnu maakonnast, Tahkuran-
na vallast, Vladimir Tõnise p.
Brandman, õiget usku ja tema
naene Antonia Jaani t., lutheruse
usku.
Pärnu maakonnast, Orajõe val-
last, Jüri Mihkli p. Birk ja
tema naene Maria Joannese t.;
mõlemad õiget usku.
NAE_EAOK_eestikeelsed_sunnimeetrikad (EAA.5354.1.1)

Lehekülg 4
Elli
Martin
Viktor
Lepmann, Voldemar Augusti
poeg ja tema naine Miina
Juri tütar, mõlemad Ap.-Õiget-
usku. Sepp. Järva maakon-
nas, Alliku vallas, Tori asun-
duses.
Järva maakonnast, Alliku
vallast ja asundusest põllumees
Tõnis Mullikas, Jüri p. Luth. us.
ja tema naine Iida Peetri t.
Ap.-Õiget usku.
Järva maakonnast, Türi
alevist, sepp Kirill Kaarli
poeg Lepik ja tema naine
Ekaterina Jüri tütar,
mõlemad Õiget usku.
NAE_EAOK_eestikeelsed_sunnimeetrikad (EAA.1976.1.597)

Lehekülg 191
Salomia
Vaike
Silvia
Mihail
Joannes
Anna
Ernst
Hilda
Viljandimaalt Taevere vallast Georg
Georgi poeg Sääsk ja tema naene
Sinaida Juhani tütar, mõlemad apost-
likku õiget usku.
Viljandimaalt Aidu vallast, Viljandi
kogudusest Joannes Joannese p. Puskar ja
tema naene Elisabet Peedi t., mõlemad
apostlikku õiget usku.
Viljandimaalt Taevere vallast
/Ado/ Mihkli p. Vils ja tema naene Liidia
Jaani tütar, mõlemad apostlikku õiget usku.
Viljandimaalt Olustvere vallast
Artemi Stepani poeg Matvei ja tema
naine Marie Vassili t., mõlemad ap. õigetusku
Suure-Jaanist Georg Andi poeg Kiik
ja tema naine Eliisabet Dioniidi tütar,
mõlemad apostlikku õiget usku.
Viljandimaalt Taevere vallast Anna Pauline
Kuuskler, sündinud Binsol, evang. luth. usku
sai ühendatud apostliku õigeusu kogu-
dusega püha salvimise sakramendi
läbi, mille juures sai nimetatud ,,Anna'ks.
Viljandimaalt Suure-Jaani alevist Jaanus Joannese p.
Thomson, apostl. õigetusku ja tema naine
evang. lutheri usku.
Viljandimaalt Vastemõisa vallast Mardi Mihail p.
Aule ja tema naine Anna Ekaterina t, mõlemad ap. õ usku.
NAE_EAOK_eestikeelsed_sunnimeetrikad (EAA.1925.1.75)

Lehekülg 151
Bernhard
Õilme
Wana-Antsla walla liige Karl
Jaani poeg Urbanik ja tema abi-
kaasa Liise Juhani tütar, mõlemad
õiget usku.
Wana-Antsla walla liige Ferdinand
Kaarli poeg Oja, Ew.-Lutheri usku,
ja tema abikaasa Olga Jaani tütar,
õiget usku.
NAE_EAOK_eestikeelsed_sunnimeetrikad (EAA.1976.1.597)

Lehekülg 190
Evi
Sinaida
Viljandimaalt Taevere vallast Oskar
Ivani poeg Sääsk ja tema naene
Anna Jaani tütar, mõlemad apost-
likku õiget usku.
Viljandimaalt Taevere vallast Georgi
Georgi p Sääski naene Iida Juhani t.,
evangeliumi-Lutheri usku, sai ühenda-
tud apostliku õigeusu kogudusega
püha salvimise sakramendi läbi, mille
juures sai nimetatud ,,Sinaidaks".
NAE_EAOK_eestikeelsed_sunnimeetrikad (EAA.1928.1.6)

Lehekülg 82
Oskar
Surnud poeg
Ludmilla
Arnold
Vana-Antsla vallast Joosep
Miina poeg Rätsepp ja tema
naine Anna Peetri tütar, mõle-
mad õiget usku, põllumees,
Kaika hingekirjas.
Sangaste vallast Rein Kaarli
poeg Palvadre ja tema naine
Elena Johanni tütar, mõlemad
õiget usku, põllumees, Karu-
la hingekirjas.
Sangaste vallast Jakob Katre poeg
Jõgi ja tema naine Kiira Iisaku
tütar, mõlemad õiget usku,
põllupidaja, Ilmjärve hingekir-
jas.
Sangaste vallast Andrei
Elisabeti poeg Krall ja tema
naine Veera Johanni tütar, mõle-
mad õiget usku; raudtee amet-
nik, Karula hingekirjas.