Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Ernst_Jaakson (ERA.4944.1.9)

Lehekülg 3
Tänatud
New York, 22 juulil 1954.
V.a.
E. V. Vice-konsul hra E. Jaakson,
Suure huviga lugesin lehes Teie
elukäiku ja soovin Teile juubeli täht-
päevade puhul rohkesti õnne ja tervist.
Jätkugu Teil ka jõudu ja vastupi-
davust seista kindlasti Eesti huvide kaitsel
ja edasi töötada sel ainukesel vastutus-
rikkal kohal, mis Eesti riigil veel alles on,
kuni Eesti pinna uuesti vabanemiseni.
Teile isiklikult ja Teie tööle
edu ja õnnistust soovides, jään
Aupakliku tervitutega
V.Kargaja
31. Tiemann Pl.
apt. 38
New York 27, N.Y.

Lehekülg 22
St. Croix, aug. 8. 65.
,Armas hr. Jaakson!
Sooje õnnitlusi ja tervitusi
juubeli päevaks siit päikese pais-
teliselt saarelt! - Palun, et meie
kõik võimas Taevane Isa veel palju
ilusaid aastaid kingiks teile mõ-
lemile Clairoga teie ühiseks õnneks.
Nii meelsasti näeksime teid siin
meie väikesel saarel kui puhkust
saate - siin on ka talvel soe
ja päike ning meretuul kallis-
tavad - sellepärast olete alati
teretulnud.
Kõike hääd ja kaunist
täna ja alati teile mõlemile,
meilt mõlemilt! Teie Irma Kalvet-Mard

Lehekülg 23
New York, 8 aug. 1965.
Väga austatud
konsul härra E. Jaakson,
Teie läheneva sünnipäeva puhul,
palun vastu võtta minu südamlikud
tervitused ja õnnesoovid.
Jätkugu Teil tervist ja jõudu
ka edaspidi edukalt jätkata
valvelolekut Eesti Vabariigi täht-
sate huvide kaitsel.
Parimate tervitustega
Viktor Kargaja

Lehekülg 25
Stockholm 10.8.65
W. A. Hra E. Jaakson!
Lugesin täna siia jõudnud New Yorgi
eesti ajalehest Teie tähtpäevast ja ühinen,
kuigi hilinenult, kõigi teiste õnnitlejate
ja tervitajatega. Neid oli kindlasti palju.
Olete koos J. Kaivuga palju vaeva
näinud kodumaa eest seismisel ja
tema probleemide tutvustamisel.
Selleks jätkugu Teil ka edaspidiseks
energiat. Isiklikult tänan Teid sõbra-
likkuse ja lahkuse eest, millega olete
mind kohelnud mu USA-s Viibimisel.
Elage hästi ja olge südamlikult
tervitatud
Vald. Kures

Lehekülg 30
Vastatud
ESTONIAN BOY SCOUT
ASSOCIATIONS IN EXILE
CENTRAL BUSEAU
Herbert Michelson
8320 Old York Road
Philadelphia, Pa. 19117 U.S.A.
HERBERT MICHELSON
8320 OLD YORK ROAD
INTERNATIONAL SECRETARY
Peasekretär.
9. aug. 1965
PHIIADELPHIA 17 PA USA
TURNER 4-9301
Konsul Ernst Jaakson'ile
Armas hr. Jaakson,
Teie juubelipäeval palun
vastu võtta kogu eesti skaudipere
soojemad õnnitlused sooviga
et Teil kauaks jätkuks jõudu
ja tervist ühe rahvusliku tule-
valvurina tähtsal postil
püsimiseks. Parimad soovid
ka minu perelt.
Väike skaudiliilia on sümbool-
seks tänutaheks Teie sõbralikkuse
ja kaasabi tähistajaks. Seda Teie
rinnal kandes teete au meie ühisele
skaudiliikumisele.
Heade tervitustega
HerbertMichelson
Eesti skautide Liit, Keskbüroo peasekrtär.

Lehekülg 59
PERMANENT MISSION OF THE REPUBLIC OF ESTONIA
TO THE UNITED NATIONS
9 ROCKEFELLER PLAZA, SUITE 1421
NEW YORK, N.Y. 10020
TEL. (212) 247-0499
FAX (212) 262-0883
1. novembril 1991
Lugupeetud Eesti Ev. Luteri usu Kiriku
Michigani kogudus
Avaldan Teile oma südamlikku tänu
Teie ühise tervituse ja heade soovide
eest minule. Hindan väga eestlaskonna
toetust minu ametiülesande täitmisel
meie riigi ja rahva huvides.
Lujupidamisega
Ernst Jaakson
Ernst_Jaakson (ERA.4944.1.9)

Lehekülg 63
New Yorgi Eesti Meeskoor
MAR 26 1992
ASUT. 1950
ESTONIAN HOUSE, 243 EAST 34th ST., NEW YORK, N. Y. 10016
Eesti laul ja eesti meel
Truuks neil jääme eluteel!
c/o Oscar Uusima
24. märts 1992. a.
Lugupeetud Suursaadik ja Armastatud
Auliige Hr. Ernst Jaakson!
Nagu meile teatati, olete Teie tagasi
jõudnud edukalt, aga väsitavalt ja pin-
gerikkalt diplomaatlikult reisult Kodu-
maale.
New Yorgi Meeskoor õnnitleb Teid
õnnestunud reisu puhul, ja soovib
Teile nüüd head ärateenitud puhkust.
Parimate laulumehelike tervitustega
Oscar Uusima
s/a esimees.
OSCAR Uusima
42 W. EDSALL AVE.
PALISADES PARK
NEW JERSEY 07650
(201) 945-2990.
NAE_ERA_R-1705_Moor,_Felix (ERA.R-1705.1.18)

Lehekülg 3
2
Armsale lavakõne pedagoogile
Feliks Moor'ile
50. sünnepäevaks.
Koos paljudega täna soovin Teile:
Palju õnne, tervist, edu eluteel!
Koos paljudega soovin, et Te meile
oleksite kauaks õpetaja veel!
Ma täna, Teie kaunil hällipäeval,
värsis kirjutada tahan mõned read.
Ja loodan, et Te sellel pidupäeval,
andestate õpilase kirjavead!
Meenub aeg, kui olin väike
sulge siis ei mõistnud hoida veel.
Paberile tegin tindilaike,
teised naersid, tusaseks läks meel.
Sulepea ma viskasin siis ära,
läksin poiste juurde hoovi mängima.
Aga peatselt tüütas laste kära -
pidin jälle mornilt tuppa pugema.

Lehekülg 4
Siis äkki kuulsin... Tallinn... lastesaade...
külla tulnud mudilaste koor...
ja lasteraamatutest ülevaade...
on seadnud onu Feliks Moor.
Nii aparaadi taga vaikselt olin
ja iga sõna ahnelt kuulasin.
Kui lõppes saade, otsusele tulin:
pool päeva Feliks Moori mängisin.
Aastad möödusid, ma ikka eetrist
kuulsin tuttavat ja kallist häält
mis rääkis lastest, tööst ja koolist,
ning sundis raadio juurde õppetöölt.
Ma täna olen Teie õpilane,
ja olen õnnelik, et õpetate mind
Koos teistega, kui varsti lõpetame,
mind saadab Teie armastus ja ind.
Veel kunstis palju õppida meil tuleb.
Veel paljus Teie abistate meid.
Kuid täna süda armastuses põleb -
ja kogu Eesti Stuudio tänab Teid!
Harry Karro,
Moskvas, 12. IV 53.
NAE_eestikeelseid_kaarte (ERA.T-3.21.1331)

Lehekülg 1
Viljandi maakonnas Kõo vallas, Arotsaare (Arrosaar),
mõisa järel olevast talumaakohast Kerdi No: 11. eral-
datava eluasemekoha No 11-d plaan, mis asub Võhma alevis.
Väljamõõtnud ja plaani valmistanud 1926 a Maamõõtja. H. Kesküla.
Maade kirjeldus.
Maa liigid.
Eluasemekoht N: 11-d
Põllumaad
Käesoleva plaani, milles tähendatud eluaseme krundil No: 11-d
kohal on katastri järele 1,05, vakam. kõlbulikku ja
vakam. kõlbmata maad ning 325 rubla maksualust puhast
sissetulekut, tunnistab Riigi Kinniswarade Maksuamet õigeks.
Tempelmaks - tasutud.
Tallinnas, "7" märtsil 192 a.
No 6147 I
MAKSUAMETI JUHATAJA
Mõõt 1:1000.
Tehnilised andmed
koordinaadid
Poli
Joone
Nurk
pikk.
goni
Metr.
X
külg.
Y.
Kabinetlisel tunnistamisel plaan
tehniliselt õige. P. Israel.
11/XII 26 van.maamõõtja
Tunnistan plaani õigeks.
Viljandis 8 Novembril 1926a
Maamõõtja. H Kesküla.
NAE_eestikeelseid_kaarte (ERA.T-3.19.502)

Lehekülg 1
Kinnistu N 5959 all - 7.V.32a.
Katastri Amet tunnistab õigeks ja kinnitab käesoleva plaani, milles
tähendatud Sääsküla weski No A20 talu on Luua
mõisa maadest Planeerimise Pea komisjoni
otsusega 12 jaanuaril 1921a. eraldatud üldsuuruses 4.650 ha.
Tempelmaks - tasutud.
Tallinnas, "16" aprillil 1931
Nr. A328
Ameti Juhtaja
Eksplikatsioon. Maamõõdu Revident
Üksusenimetus
hektaarid.
Sääsküla-veski No A20
Märkide seletus
Piiriandmed.
normaal (lubatava) paisutuse piir.
Joone
tegelik paisutuse piir.
Koordinaadid
lubatava "-" "-" kõrge põhi-
vee mõjupiir.
kõrge põhivee mõju piir tegeliku
paisutuse juures
Mõõt 1:2000
1 sentimeetris = 20 mtr
Tartumaal, Kuremaa vallas maaseadusega
riigistatud Luua mõisa maadest, kinnistus No 95
eraldatud talu
Sääsküla-veski No A20
plaan.
Mõõtnud ja plaani valmistanud magneedilise meridiaani
järele 1930/31 aastal eramaamõõtja Adolf Martin.
XXI-49
Eramaamõõtja.
Tallinn, "11" aprill 1931 a.
NAE_eestikeelseid_kaarte (EAA.3724.4.1687)

Lehekülg 10
No 11
Reo
talokoha maade kaart
kubermangus, Wiru maakonnas ja Kadrina kihelkonnas.
Walmistedu 1887 aastal maamöetja A. Grunberg'i kaardi järel
wannutedu maamöetjast
Rannametsa heinamaa
Maade suurus.
No: 23 Tönokeste.
a. Aeamaa
b. Pöllomaa
d. Heinamaa
e. Karjamaa
f. Mets
m. Soo ja raba
Kölbmata maa
Summa
Kaardi möet 200 sülda
NAE_eestikeelseid_kaarte (ERA.T-3.19.277)

Lehekülg 1
kinn. 18.V.34a No 8929 all
Katastri Amet tunnistab õigeks ja kinnitab käesoleva plaani, milles
Tartumaal, Vara vallas asuvast Maaseadusega
tähendatud Piimaühisuse No A211 krunt on Wara
riigistatud Vara mõisa maast, kinnistu No 189, eraldatud
mõisa maadest Tartu riigimaade korraldus komisjoni
otsusega 23 dets. 1930a. eraldatud üldsuuruses 1.680 ha.
PIIMAÜHISUSE No A-211
Tempelmaks - tasutud.
krundi plaan.
Tallinnas, "17" juulil 1931 a.
Nr. A359
Mõõtnud ja plaani valmistanud magneedilise meridiaani järele 1930-31a.
maamõõtja A. Joab.
Maamõõdu revident
Riigimets
Vara mõisa järele
No A-139
Tuletõrje No A-212
Koosale
Eksplikatsioon
Tartust
Üksuse nimetus
Vara magasi aida ja
vallakohtu plats
Matjama No A35
Piimaühisuse No A-211
No 35B
MÕÕT 1:2000
Piiriandmed
Maamõõtja-taksaator.
Koha peal kontrollitud ja plaan
maamõõdu-revident.
NAE_eestikeelseid_kaarte (EAA.1312.1.26)

Lehekülg 7
MAA=KAART
selle Paaemurro talukohast No 7
Arkna külas mis Arkna mõisa järele,
Estimaa kubermangus
Wirrumaa kreisis ja Rakwerre kihelkonnas on.
Sai möödetud, krunti pandud ja ära rajatud sell
aastal 1872 Rijamaa Ritterschafti maa möötjast
August, Grimm
Kaardi selletus.
Maa selts ja nimmi.
Põllumaa
Heinamuutlik Jerweorro põllu sees
Wannapaaemurro auk põllu sees
Karjamaa
Heinamaa Arrus
200 sülda wenne mõet.
NAE_eestikeelseid_kaarte (ERA.T-3.19.1594)

Lehekülg 1
Tartu maakonnas Meeri wallas,
36b ja 37a
Meeri mõisa järele asuwa wakutalu Ööpiko No 6b ja 7b plaan,
eraldatud Järwe-,Sereski wakutalust No 6 ja 7. 1922 aastal.
Mõõtnud ja plaani walmistanud 1922 aastal maamõõtja J. Grünberg.
Eksplikatsioon.
Maa liigid.
Maa
No:
Talu nimi.
wäärtus.
wakamaad
Ööpiko. (Eraldatud Järwe-Sereski wakutalust No 6 ja 7. 1922 aastal.
Põllumaa
Heinamaa
Karjamaa
Mets
Teed, kraawid ja weed
Riigi Liikumata Waranduste Maksuamet tõendab
kadastri põhjal, et Ööpiko
Nr 36b ja 37b sisaldab osades 11,93 dessätiini kõlb-
likku ja 0,34 dessätiini kõlbmata maad ja on hin-
natud 34 rubla 25 kop. maksualuse
puhtsissetulekuks.
Tempelmaks on tasutud.
Tallinnas,
"14" apr. 1924 a.
Maksuameti juhataja
Märkus: Ära kustutatud punase tuschega No: 6 ja 7, 6b ja 7b mitte lugeda,
aga juure kirjutatud punase tuschega 36 ja 37, 36a ja 37a, 36b ja 37b on õige.
Tartus. 26. märtsil 1924 aastal maamõõtja J.Grünberg.
XXIX-49
Teppo talu No 33.
Järwe-Sereski
Suurjärw. (Karujärw)
Teppo talu No 33 lahusmaatükk.
Tunnistan plaani õigeks maamõõtja J.Grünberg.
Tartus, 19. septembril 1922 aastal.
Mõõt 1:4200
50. sülda tollis.
NAE_eestikeelseid_kaarte (EAA.3724.4.1687)

Lehekülg 6
No 6
Nöugaste
talokoha maade kaart
Kubermangus, Wiru maakonnas ja Kadrina kihelkonnas.
Walmistedu 1887 aastal maamöetja A. Grunberg'i kaardi järel
wannutedu maamöetjast
Maade suurus.
a. Aeamaa
b. Pöllomaa
d. Heinamaa
e. Karjamaa
f. Mets
m. Soo ja raba
Kölbmata maa
Summa
Kaardi mõet 200 sülda

Lehekülg 20
No 21
Prassi Aabrami
talokoha maade kaart
kubermangus, Wiru maakonnas ja Kadrina kihelkonnas.
Walmistedu 1887 aastal maamöetja A. Grunberg'i kaardi järel
wannutedu maamöetjast
Prassi Jaakopi.
Korjuse eest heinamaa.
No: 16 Tooma
Jaani.
Aeke niit.
Maade suurus.
Aast aro.
a. Aeamaa
Aaso heinamaa.
b. Pöllomaa
d. Heinamaa
e. Karjamaa
f. Mets
Laukade raba.
m. Soo ja raba
Kölbmata maa
Summa
Kaardi möet 200 sülda
NAE_eestikeelseid_kaarte (EAA.1312.1.26)

Lehekülg 12
MAA=KAART
selle Otsa talukohast No 12
Arkna külas mis Arkna mõisa järele
Estimaa kubermangus,
Wirrumaa kreisis ja Rakwere kihelkonnas on.
Sai möödetud, krunti pandud ja ära rajatud sell
aastal 1872 Rijamaa Ritterschafti maa möötjast
August Grimm
Kaardi selletus.
Maa selts ja nimmi.
põllumaa ja ajjamaa ühhes
Karjamaa
Heinamaa Arrus
Tee Põllu ja aijamaa wahhel
200 sülda wenne mõet

Lehekülg 15
MAA=KAART
selle Arro talukohast No 15
Arkna külas mis Arkna mõisa järele,
Estimaa kubermangus,
Wirruma kreisis ja Rakwerre kihelkonnas on.
Sai möödetud, krunti pandud ja ära rajatud sell
aastal 1872 Rijamaa Ritterschafti maa möötjast
August Grimm
Kaardi selletus
Maa selts ja nimmi.
Wannupöld
Södimaa tarwis pölluks tehha
Karjamaa tarwis arwatut
Heinamaa
Karjamaatük Heinamaa sees
200 sülda wenne mõet
NAE_eestikeelseid_kaarte (ERA.T-3.23.508)

Lehekülg 1
Kinnit. 13. VIII 32a. N: 2361.
Piiri andmed.
Võru maakonnas, Valgjärve vallas, Tamme mõisa järele
Koordinaatid
olevast mõisa ja kvootemaakohast "Luha" No A2 ja Vara No A3 kinnit. No 1999
eraldatud "Luha" No 15 talu PLAAN.
Mõõtnud ja plaani walmistanud maamõõtja A. Toom magneedilise
meridiaani järele 1930 a.
Käesoleva plaani, milles tähendatud
Luha No 15 koha üldsuurus on
25.915 ha tunnistab Kadastri Amet õigeks.
Tempelmaks - tasutud.
Tallinnas "21" märtsil 1931 a.
Ameti juhataja
Nr. E556
Tunnistan plaani õigeks
Metsapikka talu No 6
Märkus: Kvootemaa on hinnatud järgmiselt:
Maamõõtja
Tamme mõisa järele
Põllumaa: IV kl. 7,383 hekt. 7 taalr. 8 71/112 gr.
Heinamaa: III kI 4,602 hekt. - taalr. 74 62/112 gr
Kokku: 7 taalr. 83 28/112 gr.
Plaani tõestanud: N. Poljaka
maamõõtja
Tallinn "12" III 1931a.
Eksplikatsioon
Märkused.
Mõõt 1:4000
Vesi
Põld ja
Heina-
Karja-
Teed ja
Soo
Mets
õuemaa
Punane punktiiri ja
aiamaa
maa
Kõik
värviga märgitud
kokku
mõisa ja kwootemaa
A. Mõisamaa
B. Kvootemaa
Kõik kokku.
NAE_eestikeelseid_kaarte (EAA.3724.4.1687)

Lehekülg 5
küla.
No 5
Mäealose
talokoha maade kaart
Seljamäe
Kubermangus, Wiru maakonnas ja Kadrina kihelkonnas.
Anelokso alone.
Walmstedu 1887 aastal maamöetja A. Grunbergi kaardi järel
wannutedu maamöetjast
Karja soo.
Leheselja
Maade suurus.
heinamaa.
a. Aeamaa
Erokörwe
b. Pöllomaa
d. Heinamaa
heinamaa.
e. Karjamaa
f. Mets
m. Soo ja raba
Kölbmata maa
Summa
Kaardi möet 200 sülda
NAE_eestikeelseid_kaarte (ERA.T-3.17.3506)

Lehekülg 1
Pärnu maakonnas
Halliste kihelkonnas Wana Kariste wal-
las olewa Sossilaose N13c talu maade kaart.
Kroonu
mets
Kroonu
Wannausse metsawaht.
Sellega tunnistan et 1918 aasta mõõtmise järele
selle kaardi peal tähenatud Sossilaose N 13c talumaad on
harimisel ja tarwitusel kokku kõlas ülewal pool olewa maade kir-
jeldusega (Description'iga), kuna maa wäärtus mitte alla 11 taal-
rit ja1 66/118 krossi ei ole. Kaardi peal märgitud piirid on looduses,
seaduses ette nähtud piiri märkidega, ära tähendatud.
Tartus. märzi kuul. 1920 a. Kulturtehnik-maamõõtja. JTiidt.
art. 180.
XXX-35
Description.
Talu nimi ja tema
maade kirjeldus.
Sossilaose N 13c
Aed
Põld
Heinamaa
Metsmaa
Mets
Õue, tee, kraawid
kokku
Nii on kõik tarwitatawa ja tawitamata
maa suurus kolmkümmend üheksa wakamaad
Manniko
ja kaksteistkümmend üks weerand kapamaad
üheteistkümne taalri ühe terwe ja kuue kümne
Wilop
kuue sada kaksteistkümnendiku krossi wäärtuses
Riigi Liikumata Waranduste Maksuamet tõendab
kadastri põhjal, et Sossilaose
Nr. 13c sisaldab eneses 16,59 dessätiini kõlb-
likku ja 0,24 dessätiini kõlbmata maad ja on hin-
natud
34 rubla 63 kop. maksualuse
puhtsissetulekuga.
Tempelmaks on tasutud.
Tallinnas,
"17" septembril 1921 a.
No 4322
Mõõt = 1:5200.
NAE_eestikeelseid_kaarte (EAA.1312.1.26)

Lehekülg 2
MAA=KAART
selle Keldreaugo talukohast No 2
Arkna külas mis Arkna moisa järele,
Estimaa kubermangus,
Wirrumaa kreisis ja Rakwerre kihelkonnas on.
Sai möödetud, krunti pandud ja ära rajatud sell
aastal 1872 Rijamaa Ritterschafti maa möötjast
August, Grimm
Kaardi selletus
Maa selts ja nimmi
Põllumaa
Karjamaa
Heinamaa karjamaa otsas
Heinamaa Arrus
Summas 24 1755
200 sülda wenne mõet
NAE_eestikeelseid_kaarte (ERA.T-3.14.591)

Lehekülg 1
Piiriandmed.
Järvamaal, Ambla vallas, maaseadusega
Kordinaadid
Nurgad
Asimuud.
riigistatud Käravete mõisa maadest (kinnistu nr. 204)
Katastri Amet tunnistab õigeks ja kinnitab käesoleva plaani, milles
eraldatud Käravete veski nr A30 maakoha
tähendatud Käravete vesiveski No A30 on Käravete
mõisa maadest Wiru maakorralduse
komisjoni
otsusega 14 dets. 1934a. eraldatud, üldsuuruses 8.078 ha.
plaan.
tasutud.
Tempelmaks
Mõõtnud ja plaani valmistanud magneedilise meridiaani
Tallinnas "30" aprillil 1935 a.
järele 1931/35 maamõõtja Aug. Raudsepp.
Maamõõdu revident
Märkus: Plaani pealkirjas vahele kirjutatud
"vesi" õige
3.IV. 33a Maamõõtja
nr. A31
Orava Nr.19
Märkide seletus
1 meetri pealt
Kõrguse jooned 0,5
Normaal (lubatud) paisutuse piir
9.30 mtr.
△ Kindelpunktid:
Peegi nr.20
Ameti Juhataja
△ K.p. I veskirenni parempoolsel seinal tahutud kivisse raiutud ▽,
mille alumise tipu relatiivne kõrgus 10. 00 mtr.
Maamõõdu revident
△ K.p. II. Parempoolsel sillasambal tahutud tahutud kivisse raiutud ▽
mille alumise tipu relatiivne kõrgus = 9,83 mtr.
△ K.p. III. Kp. I-se all tahutud kivisse raiutud ▽, mille alumise tipu relat. kõrgus = 9.30m.
△ Kp. IV Kp III-da peal tahutud kivisse raiutud ▽, mille alumise tipu relat kõrgus = 9.50m
Märkus: Talvekuudel 15 oktoobrist kuni 15 aprillini normaal (lubatud) paisutuse
Mikkani Nr. 3 Seppa Nr. 2 Kauba Nr. 1.
piiri võib tõsta 9.50 mtr.
6.IV.1933a Maamõõtja
XI - 41
Üksuse nimetus
Mõõt: = 1: 4000
1 sentimeetris 40 meetrit.
Käravete veski A30
maamõõtja
Tallinnas, "21" veebruarul 1932 a.
NAE_eestikeelseid_kaarte (EAA.2486.3.139)

Lehekülg 53
Tartumaal, Vara vallas, Vara mõisa järele
olevast Uus-Pikkamäe N:2 talumaakohast kin. No 2233
eraldatud Söödi N: 70 talumaakoha kinnistu No
plaan
Mõõtnud ja plaani magdeetilise meridiaani järgi valmistanud
1935 a. maamõõtja-taksaator J. Pallo
Plaan Katastriameti poolt registreeritud
Rg. No 21
Tallinnas 11 oktoobril 1935 a.
K Puhvel
Ameti juhataja
J. Vasko.
Maamõõdu revident
Eksplikatsioon
Karjam
Soo
Kivid
Teed
Mets
Vesi
Kokku
Üksusenimetus
Hektaarid
Söödi N:
Kokku
Mõõt 1:4000
1 sentimeetris 40 meetrit
NAE_eestikeelseid_kaarte (ERA.T-3.6.603)

Lehekülg 1
Petserimaal, Mäe vallas oleva
Ljubnitsa küla hingemaast eraldatud krundi
Kut-Veselõi No 9
plaan.
Väljvõte maamõõtja O. Lepmanni 1924 a. mõõtmisel walmistatud
ja Maakorralduse Peakomisjonis 18 jaanuaril 1928 a kinnitatud
Ljubnitsa küla hingemaa kruntimise plaanist
Maamõõdu tööde ja joonestuskoja
juhataja
Eksplikatsioon.
Talu nimetus, omaniku
ja kaasomanikkude ees.-
isa ja perekonna nimi
"Kut-Veselõi"
Pelageja Peetri tr. Koroleva
kokku
"Kut-Veselõi" talu suurus (tükid 9 ja 9a) on kaheksakümmend
kaheksa (0.88) sajandikku hektari.
Peale selle on tähendatud talu omaniku 4/968 osa maatükkidest
No 48- "Järv" mille suurus on üksteistkümmend ja kolmkümmendüheksa
sajandikku (11.39) hektari, No 48a - "Kalarand" mille suurus on üks ja
kakskümmendkuus sajandikku (1.26) hektari ja No 48b "Sõja kalm"
mille suurus on kuus sajandikku (0.06) hektari
Mõõt 1:5000
NAE_eestikeelseid_kaarte (ERA.T-3.23.3821)

Lehekülg 1
Kinnistatud 17. XII. 1938 a. Kinnistu Nr. 4030
Piiriandmed.
Võrumaal, Rõuge vallas,
Joonte
Rõuge mõisa järel olevast talumaakohast
Matsi No 26 (kinnistu No 2286) ja Rõuge val-
X
Y
las asuvate Rõuge mõisa (kinnistu No 131) Sänna
ja Nursi vallas asuva Vastse Nursi mõisa /kin. No 112/
mõisa (kinnistu No 158) riigistatud maadest eraldatud
Kingsepa No 31
talumaakoha plaan.
Mõõtnud ja plaani magneedilise meridiaa-
ni järele valmistanud 1931-35a. vanem maamõõtja
Martin Kanter.
Plaan Katastri Ametis revideeritud
Juurelõige
Jaan Toom'i
väikemaap.
Lit. F.
Väljakanne
Mõõt 1:2000
Märkus: Sellest plaasist on kinnistamiseks valmistatud
Ojapera No 97a
plaan alljärgneval kujul: Võrumaal, Rõuge vallas
Rõuge mõisa järele olevast talumaakohast Matsi No 26 (kinnistu No 2286)
ja Rõuge vallas asuvate Rõuge mõisa (kinnistu No 131), Sänna mõisa
(kinnistu No 158) ja Nursi vallas asuva Vastse Nursi mõisa (kinnistu No 112
Plaan ön kinnitatud Maakorralduse Peakomisjonis
riigistatud maadest eraldatud Kingsepa No 31 talumaakoha plaan
Käesoleva plaani Katastriameti arhiivis oleva vanem maamöötja
Martin Kanter'i poolt 1931-35a. magnetilise meridiaani järele
koostatud ja Maakorralduse Peakomisjoni poolt 4. veebr. 1938. a. kinni
tatud Kingsepa No 31 talumaakoha plaani järele valmistanud
1938. a. Põllutööministeeriumi vannutatud maamõõtja Aadu Kumari
Tunnistan plaani õigeks.
Eksplikatsioon.
Maa iseloomu jär.
Maaliikide järele
Tallinnas, "11" veebr. 1938a.
Talumaa
Üksuse nimetus
väärtus
ja koosseis.
AKumari
Põllutööministeeriumi
vannudatud maamõõtja
Kingsepa No 31
Maa tükk No 31 Lit A
Vanem maamõõtja.
23.XII. 1935a.
Plaani tõestanud
Mõõt 1:4000.
maamõõtja. 3.02.38a
Ühes sentimeetris nelikümmend meetrit
NAE_eestikeelseid_kaarte (EAA.3724.4.1687)

Lehekülg 2
No 2
Saunade maa.
Jäära
talokoha maade kaart
Kubermangus, Wiru maakonnas ja Kadrina kihelkonnas.
Walmistedu 1887 aastal maamöetja A. Grunbergi kaardi järel
wannutedu maamõetjast
Lastekörwe
Ero Hanso
Maade suurus.
Karja soo.
a. Aeamaa
Leheselja
b. Pöllomaa
Anelakso alone
d. Heinamaa
heinamaa
e. Karjamaa
f. Mets
m. Soo ja raba
Kölbmata maa
Summa
Kaardi mõet 200 sülda
NAE_eestikeelseid_kaarte (EAA.1312.1.26)

Lehekülg 4
MAA=KAART
selle Jerweorro talukohast No 4
Arkna külas mis Arkna mõisa järele,
Estimaa kubermangus,
Wirrumaa kreisis ja Rakwerre kihelkonnas on..
Sai möödetud, krunti pandud ja ära rajatud sell
aastal 1872 Rijamaa Ritterschafti maa möötjast
August, Grimm.
Kaardi selletus
Maa selts ja nimmi.
Põllumaa
Heinamaatük põllu sees Jerweorro
Karjamaa
Heinamaa karjamaa otsas
Heinamaa Arrus
200 sülda wenne mõet
Riisipere_vallakohus (EAA.2635.1.1123)

Lehekülg 10
9.
Kohtu koosoleku protokoll.
1900 aastal Jaani kuu 9 päewal, kell 4 pär. lõun awas
Riisipere Walla kohus Riisepere walla majas
Presidendi K. Reinbergi
J. Einbergi
ja liikmete T. Milleri
K. Wieki
koosolemisel ja kirjutaja A. Kampfi juures olekul
kohtu koosoleku Hans Waldshnepi Kaebduse asjas
Madis Kase ja Aleksander Ilau wastu
peksmise pärast.
Kohtusse ilmusiwad süüdistaja Hans Hansupoeg
Waldshnep ja süüdistaw Aleksander Juhani-
poeg Slau, kuna teine süüdistaw Madis Kask
üles andes, et tema politsei urjädnik on tulemata
oli jäänud.
(Tunnistajad saiwad iseäraliku tunnistajate kambrisse saadetud).
Kohtus sündis järgmine:
Kohus selle peale waadates, et teine Kaelduse alune
Madis Kask ameti poolest politsei urjädnik on
ja urjädnikud üksnes oma ülemuse läbi, Kaela
Kohtu asjus, Kohtu alla antud wõiwad saada,
määras: asja seletust nimetatud Madis Kase
Kohta tagasi lükata
Süüdistaja Hans Waldsenep palus oma Kaebduse
asja Aleksander Ilau wastu seletuse alla
wõtta.
Enne asja seletuse alla wõtmist pani Kohus Kohtu-
Käijatele ette oma asja lepetusega lõpetada,
seda ettepanekut ei wõetud aga mitte wastu
Riisipere_vallakohus (EAA.2635.1.1123)

Lehekülg 11
Kaebduse alune Aleksander Ilau ennast
Hans Waldshnepi peksmises süüdlaseks ei tunnistanud
Tema on Waldshneppi ainult ühe Kurra weikes
kepiga löönud, Kuna Waldshnep teda ka
on piigistanud. Peksja wõis mõni teine olla.-
Kaebaja Hans Waldshnep ütles, et mitte
Keegi teine waid Aleksander Ilau teda
on peksnud ja et Ilau teda mitte ühe waid
wähemast kümme kord on löönud. Pii
gistanud ei ole tema Iaut mitte. Waldshnep
palus tunnistajad üle kuulata.
Ette sai kutsutud tunnistaja Jüri Kõrmann,
kes 24 a. wana Luteruse usku ja sai
Küsitud wande tõutuse andmisel, kus juures
temale wale üteluste trahw Kohtu ees teada
sai antud. Jüri Kärmann tunnistas:
Käesolewa aasta Mai kuu 21 päewa
õhtul olime meie ühes Hans Waldshnepi ja
teistega Liiwa Kõrtsi trepi peal. Sääl tuli
Aleksander Ilau ühes Nissi ürjadnik Kasega
Kõrtsi taost wälja ja Ilau hakkas ilma
et ta midagi oleks rääkinud. Hans Wald-
shnepile kepiga pähe laduma. Kordasi, mis
Ilau Waldshnepi lõi, wõis Kümne ehk rohkem
olla. Pääle peksmist nägin, et Waldshnepi
riided lõhki oliwad. Wastu löömist ega
piigistamist Waldshnepi poolt ei ole olnud.
Mina nõuan oma päewa kulu.
Jüri Görman
Ette sai kutsutud tunnistaja Kaarel
Paumann, Kes 27 a. wana, Luteruse usku
ja sai küsitud wande tõutuse andmisel
Kus juures temale waleüteluste eest olew trahw
10
Kohtu ees teadmaks sai tehtud: Kaarel
Poumann tunnistas: Mina olin 21se
Mai kuu päewa õhtul sell aastal ühes
Hans Waldshnepi, Jüri Kärmanni ja teis-
tega Liiwa Kõrtsi trepi peal. Sääl
tulewad Kõrtsi toast Nissi urjädnik
Kask ja Aleksander Ilau wälja ja
ilma sõna rääkimata hakkas Aleksander
Ilau kepiga Hans Waldshnepile pähe laduma
Pärast wedasiwad Ilau ja urjädnik Wald-
shnepi kõrtsi kotta ja kui Waldshnep
pärast wälja tuli, olewad tema riided
lõhki käristatud. Seda mina mitte ei
näinud, et Waldshnep wastu oleks löönud.
Mina nõuan oma päewa kulu.
XXX
Kaarel Paumann tegi mitte kirjamõistmise
pärast ristid.
Eesistuja K Reinberg
Nende tunnistuste Kohta ütles Aleksander
Ilau, et niihäasti Kärmann, Kui Ka
Paumann tema wihamehed on ja nemad
sellepärast walet tunnistawad.
Weel kord pani Kohus ette ära leppida,
seda ettepanekut ei wõetud aga mitte
wastu.
Ilau lubas Waldshnepile Kaks rubla maksta,
aga Waldshnep ei olnud sellega rahul.
Eesistuja K. Reinberg.
AIlau
Liikmed: J. Einberg
K. Wiik
H Waltsnep
J. Miller
Kirjutaja A Kampf
Riisipere_vallakohus (EAA.2635.1.1123)

Lehekülg 12
Keisri Majesteedi Käsu järele
1900 a Jaani kuu 9l päewal, Riisipere
walla Kohus, eesseiswat asja seletades,
tunnistas kaebduse aluse Aleksander
Ilau süüdlaseks selles, et tema Kernu
walla talupoega Hans Waldschneppi
süüdlaseks selles on peksnud, ja selle Kohta
Liiwim Talur. Sead § 1098 juhatuseks
wõttes, mõistis: "Riisipere walla
talupoega Aleksander Juhanipoega
Ilaut (10) Kümne rublalise raha trahwi
alla panna, ehk maksujõuetuse Korral-
aresti alla wiieks päewaks, 2) teda kohus-
tada maksma Hans Waldshnepile kahju
tasu auuteotamise pärast (10) kümme rubla
ja 3) teda maksma panna tunnistajatele
Jüri Kärmannile ja Kaarel Paumannile
Kumagile (80) kaheksa kümmend kopikat
Kumagile.
Eesistuja K. Reinberg
Liikmed: J. Einberg
T Miller
K. Wiik
See mõistus on meile kuulutatud ja
edasi Kaebduse Kord teada antud.
H Waltsnep
A Ilau

Lehekülg 13
Kohtu koosoleku protokoll.
1900 aastal Septembri kuu 15 päewal, kell awas
Walla kohus Riisipere walla majas
Eesistuja K. Reinberg
J. Einberg
ja liikmete T. Miller
R. Wiik
koosolemisel ja kirjutaja J. Järgise - juures olekul
kohtu koosoleku
Kohtusse ilmusiwad
(Tunnistajad saiwad iseäraliku tunnistajate kambrisse saadetud).
Kohtus sündis järgmine:
Kohtu eesistnik K. Reinberg panni
Hans Hansu p. Waldsnepi süidistuse
asja Alexander Ilau wastu, peks-
mise perast, kohtule läbi waata-
miseks ette, juurde tähendades
et Riisipere walla kohtu otsust, sest
9st Juunist s.a. Alexander Ilau
wastu praegusel ajal muul
wiisil wõimata täide on saata,
kuid ainult sell teel, et
selles otsuses tähendatud trahwi
raha 10 rubl. saaks kohtu hoiu
all olewast Alexander Ilau raha

Lehekülg 14
summast maha wõetud,
sest et temal, Alexander
Ilaul, muud warandust
ei olla, kuna tema, Ilau
praegu Tallinas wangi
tornis kinni istub-hobuse
warguse süi teu eest.
Selle peale sai -
Otsustatud: Käesolek akt
Rappla jauskonna Ülema
Talurahwa kohtule selle
palwega ette panna, et
Riisipere walla kohtule
saaks luba antud eel-
pool nimetatud trahwi
raha 10 rubl. Alexander
Ilau rahast wälja
maksta, mis temal
Riigi hoiu kassa raamatu
No 6016 - 1884 a. peal teeni-
mas ja missugune raamat
siin walla kohtu hoiu all on
President: K. Reinberg
J. Einberg
Kõrwalistnikud: K. Wiik.
T Miller
Kirjutaja Jõgisoo

Lehekülg 15
Kohtu koosoleku protokoll.
1900 aastal Detsembri kuu 1 päewal, kell awas
Walla kohus Riisipere walla majas
Eesistuja K. Reinbergi
ja liikmete
koosolemisel ja kirjutaja J. Jõgise juures olekul
kohtu koosoleku, nimelt Alexander Johani p.
Ilault 10 rubl. trahwi raha sisse
nõudmise assjus
Kohtusse ilmusiwad
(Tunnistajad saiwad iseäraliku tunnistajate kambrisse saadetud).
Kohtus sündis järgmine:
Seda tähele pannes:
I.) Et Riisipere wallakohtu mõistuse
järele sest 9st Juunist s.a. on Alexander
Ilau peale muude 10 rublalise raha
trahwiga ära trahwitud saanud, -
II.) Et Wallakohus Alexander Ilaul
muud warandust ei tea olema, kuid
ainult siin kohtu hoiu all olew
tema, Alexander Ilau peralt olew
waestelaste kapital,
3.) Et Wallakohtul teadmata olli, kas wõib
wallakohus ilma Ülema Talurahwa
kohtute lubata sellest pt. II tähendatud
Riisipere_vallakohus (EAA.2635.1.1123)

Lehekülg 16
kapitalist trahwi raha maha
arwata, sest siis saatis wallakohus
käesolewa akti Rappla Ülema Talu-
rahwa kohtu kätte, selle palwega
et Ülem Talurahwa kohus lubaks
seda operatsiat korda saata,
missuguse küsimuse peale
Rappla Ülema Talurahwa kohtu
poolt protokolli läbi sest 4mast
Oktobrist s.a. on seletatud, et
Eestimaa Talurahwa Sead. § 1092
järele wõib Wallakohus kõik
Waestelastesse puutuwad rahad
nende kapitalidest wälja maksta
ning peale selle on ka Ülem Talu-
rahwa kohus sellekohta oma arwusta-
mist awaldanud, et Wallakohtul
seesugune toimetus küllalt wõi
malik ära toimetada, sest siis sai
Otsustatud: Alexander Johani
poeg Ilau peralt olewast
kapitalist, mis hoiu kassa
raamatu No 6016 näul siin
kohtu hoiu all seisab, trahwi-
raha 10 rubl. ja tunnistuse
päewa palka 80 kop., seega siis
10 rubl. 80 kop. wälja wõtta
ja korralikult edasi toimetada.
Eesistuja: K. Reinberg
Kõrwalistnikud: K. Wiik
J. Miller
Kirjutaja: Jõgin
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.34)

Lehekülg 42
N 33
E. N. Kunstnikkude Liidule.
Johannes Saal´i,
eluk. Väike-Kaar 12a -1
Tartu,
Avaldis.
Palun mulle võimaldada
ajutiseks laenuks Rbl. 500. -
Olen raskes materjaalses olukorras,
mille tõttu vajan rahalist toetust.
J. Saal
26. I. 45.
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.55)

Lehekülg 77
27. Kodune aadress ja telefon
Tartu, Kreutzvaldi 8-1
Ateljee aadress ja telefon
Tartu, Kreutzvaldi 8-1
Andmed andis:
16 " oktoober 1946 a.
Allkiri:
Aasta
Tähtsamate tööde loetelu
Tööde arvustus
Kus asub maal (teos)
Soovitatud Nõukogude Kunstnike Liidu liikmeks Eesti Nõukogude Kunstnike Liidu poolt
protokoll nr.
a.
Templi koht
Väljaantud liikmepilet nr.
„Noor-Eesti", Tartu, V 45. 545. 500
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.2.4)

Lehekülg 5
3
29 mai
Päev läks autosid oodates.
Pidid peale lõunat minema.
Ootasime õhtuni. Okas,
Vitsur ja ise tegime mõ-
ningaid visandeid. Õhtul
tulid külatüdrukud ja meie
poisid laupäeva-õhtu
Simmanit pidama meie
elukoha ette, tänavale. Vene
tüdrukud laulavad oma "tšas-
tuškasid" ja tantsivad alul,
hiljem löödi valsid ja muud
tantsud lahti. Taeva foonile
kerkisid prožektori joad,
valgus kuulid, zeniit-kerad
raketid. Mõned pommide
kõmakad,
Homme varavalgel vist
sõidame edasi.
30 mai
Autod varustusega, igal suur-
tükk päras vuravad palk-
teel mäest üles - alla. Meie
istume koormate otsas.
Võimsad masinad. Maastik
kogu teel on kena ja kodu-
ne, lõunaeestilik. Oleks
nagu kusagil Viljandimaal.
Väeosa intendant kapten J.
kes varustust näitab ja keda
kaasa sõidab on väga sõbra-
lik ja lahke inimene.
Andreapol. Kauni loodu-
sega linnakesest on järel veel
vaid varemed. Aind (imeväär-
ne!) vabrikute korstnad püsti -
tervetena. Üle viiekümne
klm. oleme maha sõitnud.
Tuleb jala edasi minna. Äikese
vihm rahega. Peatume ühes
külas: On lagunend maja. Aknad

Lehekülg 14
võitlejaist ja tegevusest. Seni tehtud
tööd ja visandid tuleb aga kõik
kokku koguda ja üle anda Poliit
osakonna Ülema korraldusse - kes need
edasi saadab Moskva sm. N. Karotamm
kelle kaudu meie need katte saame
Meil endil aga s.o brigaadil tuleb
lahkuda diviisist veel täna õhtul.
täitmine
(See korralduse oli tehtud Poliit osak.
ülemale) Minu küsimusele, kas see
korraldus on kehtiv olnud kogu
aeg ja on alles nüüd rakendamist
leidnud (kuna me juba kaks nädalat
oleme töödanud) või on see korraldus
rakendust leidnud käesoleva brigaadi
tegevuse kohta või tegevuse tagajarjel.
Vastas Sms Raud, et korraldus on
kehtiv olnud kogu aeg kuid
ülevalt poolt meie brigaadi poolt
suhtes rakendamist leidnud.
Ja tema selles küsimuses isiklikult
midagi ära teha ei saa kuna
korraldus on tulnud ülevalt
sõjaväelises korras. Kuna asi oli 12
esitatud resuluutselt ütlesin, et
meie sellega arvestame; ainult mis
puutub ärasõitu (rongiminekuni oli
13 tundi aega, jaama 12 klm, asjad sõituks
kõik korraldamata) siis täna meie
seda ei jõua ja palusin luba
viibida diviisis kuni 13 skp. õhtuni,
mil läheb jargmine rong. Seda lubati
Kõik tööd aga paluti kokku
koguda ülelugeda ja äraanda.
Mida tegin ja mille kohta võtsin
vastava allkirja. Viskeid mitmesuguseid
oli koguarvus 209. Alasilt 43 Jensenilt 54
Okaselt 27 Randelilt 56 ja Vitsurilt 29.
Seltsimeestega tekkinud olukorras
küsimust läbiarutates prof. H. Kruusi
nõuandel pöördusin uuesti sm Raua
poole palvega, et korpusesse
saaks saadetud telegramm ja
palutud Moskvast sms N. Karotamme
kaudu meile diviisis töötamise
luba. Sm. Raud lubas seda ja
ütles et vastust korpusest s.t.
korpuse seisukohta küsimuses
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.55)

Lehekülg 53
41
Eluloo Kirjeldus
(Adolf Rebase)
Sündisin Tartus 16. juunil 1915a raudteeametniku
pojana. 1937 a. lõpetasin Tartu Õhtugümnaasiumi
eksternima. Kooliaastatel hankisin enesele ülevalpidamist
tegeledes rakenduskunstiga alates 1934 a.
Viljelesin rakenduskunsti mitmeid alasid, maalisin
vaase, tegin ilmuvaile õpperaamatuile jooniseid,
valmistasin auaadresse, etikette, akende dekoratsi-
oone, hoonete siseruumide kunstilisi kujundamisi
mida sai tehtud peamiselt Eesti põllumeeste
seltsi näitustel. Kunsti alal töötamiseks
indu ja näpunäiteid andis mulle Prof. Nik. Triik,
kes oli meie perekonna hea tuttav.
Sellest ajast peale olen töötanud pidevalt
rakenduskunsti alal. Saksa okupatsiooni ajal
1942 ja 1944 a. töötasin Haapsalus, vahepeal
olin Tartus. 1945 a. alguses töötasin Haapsalus
dekoraatorina kuni 1 veebruarini 1945, mil
siirdusin Tarbekunsti Keskuse Tartu osak.
dekoratiivkujunduse ateljee juhatajaks. Minu
töid nii välis kui ka sisedekoratsiooni alal
tunnevad kõik Tartu kunstnikud ajavahemikus
1 veebr. 1945 kuni käesoleva ajani. Püsivaid ruu-
mide dekoratsioone olen valmistanud käesoleval
ajal asutustele nagu: Ülikool, Kirjandusmuuseum
Zooloogiamuuseum T. L. Parteimaja, Parteikabinet
T.L. Keskkultuurmaja jne.
Sõjaväes üldse teeninud ei ole kehalise defekti
pärast.
Tartus 17 okt. 1946a.
ARebase
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.34)

Lehekülg 95
Teaduste Akadeemiatele jne. Eestis olen teinud auaadresse meie kirja-
nikkudele, muusikategelastele jne. - näiteks Miina Hermale, Anna
Haavale, K. E. Sööt'ile, Mait Metsanurgale jne. Olen teinud kaa-
neilustisi eesti raamatutele, peamiselt "Eesti Kirjanduse Seltsi"
väljaannetele, näiteks: "Lydia Koidula luuletused", Mihkel Veski
"Laulud", Eeino Leino "Simo Hurt", "Kanteletar", August Strindbergi
"Üksi" ja "Utoopiad" jne. ning illustreerinud lastejutte ja raama-
tuid ( „Härja maja", Teuvo Pakkala "Lapsed" jne.) ning tarbekunstnikuna
olen valmistanud kavandeid eesti motiividel vaipadele, pitsidele
jne., mis on aastate vältel ilmunud ajakirjas "Taluperenaine".
Eesti Rahva Muuseumi ülesandel, tehes ringreise mööda
maad, olen joonistanud üle 800 joonistuse (ühes plaanidega) eesti
vanadest taluhoonetest, reheahjudest ja majariistadest ning põl-
lutöö-, kalanduse- ja mesindusriistadest (reherullid, koodid
vartad, rehad, mütad, ahingud jne). Neid joonistusi on ka-
sutanud prof. J. Mark ja prof. G. Ränk oma teaduslikkude töö-
de illustreerimiseks, mis on ilmunud trükis.
Olles 1941.a. peale ametis Tartu R. Ülikooli Arheoloogia Muu-
seumis joonistajana ning teadusliku kaastöölisena arheoloogidele,
olen valmistanud suurel arvul joonistusi arheoloogilistest leidu-
dest ning teinud plaane. Olen illustreerinud Dr. M. Scmiedehelmi
ja Dr. Artur Vassara teaduslikke töid (doktori väitekirjad)
Olen varemalt liige olnud ainult Eesti Kujutavate Kunstnikku-
de Keskühingus, 1941 a. Tartu Kunstnikkude Kooperatiivis ja
olen
Teaduste ning Kunstitööliste Ametiühingus ning praegu sama me-
tiühingu liige.
1921a. -1941.a. olin abielus prof. J. Mark'iga. Olen nelja
lapse ema. Tütar Karin (s. 24.III.1922a.) on Tartu R. Ülikooli
üliõpilane, tr. Lüüdia (s. 10.I.1925.a) on Riikliku Kunstiinsti-
tuudi üliõpilane, tr. Aino ja Helga (s. 10.I.1927a. ja 22.XII.1928a).
on keskkooliõpilased.
Tartus 19. II. 1945 a.
Kristine Mei (Mark)
Aadress: Tartu, C. R. Jakobsoni t. 11-2.
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.55)

Lehekülg 24
18
Elulookirjeldus.
Korovaikov, Konstantin Mihaili p.
Eluk. Tartu Aleksandri 74-3.
Mina, Konstantin Korovaikov, sundisin 14. januaril
1893.a. Vladimiri kubermangu, Holui külas,
maamehe perekonnas. Lapsepõlve veetsin oma
ko-dukülas. Alghariduse sain samas. Üldha-
riduse jatkasin Kovrovi linna realkoolis,
mille lõpetasin 1910.a.
Õpingute vahealgadel õppisin maalimist
Holui ja Paleha ikonimaalijate vanade-
meistrite juures. 1911. aastal astusin võistluse-
eksamitega Peterburgi Stiklitsi tarbekunst
kooli. Selle ma lõpetasin 1916. a. rakenduse
kunsti kunstnuku ja t teaatri dekoraatori
eriala omajana. Kooli poolt olin määratud
välismalse stipendiumi konkursile, millise
stipendiumi saingi 1917 a. Kodu sõja tõttu
ma ei saanud kasutada välismaist reisi
ja töötasin õppejõuna samas koolis.
1918. a. mind määrati keskkooli joonistus-
õpetajaks Kroonlinnas. 1919. a. mobeliseeriti
mind ja ma teenisin kurjutana Kroonlinna
polgus. Varsti polk läks rindele Loodearmee
vastu. Oma sõja väeosaga sattusin teiste-
seas vangi ka mina. Sõja vangis vibisin
Narva linnas armei likvideerimiseni.
Pääle seda asusin elama Narva. Töö-
tasin kunstnike - dekoratorina Narva tea-
tris. Maalisin hulga dekoratsioone nii
eesti teatri "Võitleja" kui ka Vene teatri
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.34)

Lehekülg 97
II
83
Tahan skulptorina õige siiralt tööd teha, kuid olen
toitlusküsimuses olnud üle kolme aasta väga raskes
olukorras ja senini kasutan ainult kõige lihtsamat
põhikaarti ilma ühegi lisakaardiga ja sedagi jagan
oma väikese haige poja ja vana isaga, kellede norm
on veelgi väiksem ja tunneme juba kauemat aega
näpistavat tühja kõhtu, mille tõttu tunnen, et jõud
raugeb kauaaegse alatoitluse all.
Sellepärast palun mulle võimaldada Lit. B,
et saaksin oma tõitlusolukorda parandada
ja väärikalt skulptorina töötada, vastasel kor-
ral vajun kokku päev päevalt.
Palun mind arvestada skulptorina ja
mõista ja rahuldada, et saaksin väärikalt
Moskva näitusest osa võtta ja hästi esineda.
Austusega
Tartus,
Leius-Zolk Alfr.
14. märts. 1945.a.
skulptor.
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.54)

Lehekülg 7
kiiduväärselt peab märkima V. Lemberi
2 6
tööd ja loomingut dekoratsiooni alal.
Täites mitmesuguseid EK(b)P. ja valitsuse
organite tellimusi riiklike tähtpäevade ja
pidustuste dekoreerimisel on kunstnik
ülesnäidanud kõrgekvaliteedilist loovtööd
ja energijat ning initsiatiivi tööde teostusel
ja läbi viimisel.
Noore kunstnike võimeist annab tunnistust
ka asiolu et tema mosaiik-maal
"Pruudi ehtimine" on vastu võetud Üleliidulise
le Kunstinäitusele ja on esitatud praegusel
Üleliidusel Kunstinäitusel Tretjakovi galleriis
Mosvas.
Arvestades V. Lemberi loova tööga on ta
vastuvõetud ENKL liikmeskonda ja on
valitud ENKL Tarbekunsti sektsiooni juhataja
asetäitjaks.
energijat ja nõukogude
V. Lembri loomingulist aktiivsust
kunstnikuna on fikseeritud ENKLiidu juhatuse
poolt ja eeskujuks seatud vanemailegi
kolleegidele.
(H Vitsur)
Vvast. sekretär
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.2.53)

Lehekülg 22
vabastatuna on saanud sisulise
iseloomustuse kui kujutatavate objektide
vormivahekordadei määritlev vahend.
5. Mõistes maalilisuse all graafikas
mitte "maale meenutavust" või
ilmelist lähedust maalingute must-valge
reprole vaid kunstiteoses tonaalsete
vahekordade kasustamist, võime
pidada maalilisuse osa graafikas
täiustavaks ning avardavaks.
Enamikus näituse töödes näemegi
(stiililt väga erinevate autorite juures)
nii vormi kui tonaalsuse pretsiisi
käsitlust, mis sunnib eitama
vahest veel esinevat joonistuslikkuse
ja maalilikkuse üksteisele
teoreetilist
Nendime
vastuseadmist. Nentides nende
ühtsust, nende kaasosalisust kunstilise
mõtte teostusvormes, s.o. kunstiteostes ning
nende vältimatu sidet teose ideelise suunaga.
6. On tõsiasi, et paljud maalijad
töötavad ka graafikas. Graafiliste
vahendite kasutus oli eriti ilmne
tõusev
Suure Isamaasõja ajal, kus paljud
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.74)

Lehekülg 6
4
Elulookirjeldus.
Mina Ülo Hendriku poeg Habicht sündisin Tallinnas
14 jaanuaril 1923 aastal. Alghariduse sain Tallinna
Linna 21. algkoolis. Õpinguid jätkasin Tallinna V.
gümnaasiumis kus katkestasin edasiõppimise peale
III - ndat klassi. Aastal 1937 astusin Riigi Kunstööstus-
kooli mille lõpetasin 1942. aasta kevadel dekoratiiv-
maali alal. Kunstikoolis õppides tegutsesin alates
1940-ndat aastast dekoor töödega. Olles 1941 aastal
ENSV Kunstnike koperatiivis tegev rakenduskunsti alal.
Pääle kooli lõpetamist tegutsesin rakenduskunstnikuna
aknadekoraatorina ja näituste kujundamisel.
1943 aasta märtsikuul olin sunnitud astuma
raudtee teenistusse, et kõrvale hoiduda saksa
mobilisatsioonist. Teenisin Tall-Sadama jaamas
liiklemisametnikuna ja korraldaja kohuste-
täitjana. (Aletes 8. märtsist 1943 kuni 1945 aasta
30-nenda augustini.) Samal ajavahemikul
paraleelselt tööga raudteel tegelesin nii rakendus-

Lehekülg 82
58
E N Kunstnike Liidu Juhatusele
Soovitus.
Tunnen sm. Hilda Reimot, neiupõlve
nimega Undrits, Tallinna Kunsttööstus-
kooli lõpetamisest peale. Kui Ta Tartu
elama asus, siis ootas teda seal laialdane
tööpõld kunstnahatöö alal. Olles pikemat
aega Karl Haupt´i eraõppetöökoja kunstiline
juhataja ja ka raskemate tööde teostaja,
rahuldas ta ka kõige nõudlikuma tellija
soovid hääde tagajärgedega.
Pooldan sm. Hilda Reimo taotlusi E N
Kunstnike Liidu liikmekandidaadiks saamisel.
29. märts 1947 a.
HSarap
Tallinn
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.2.4)

Lehekülg 17
kus mainitud küsimus siiski on
kujunenud tööpiduriks,
Tekib mõte oli see Ad-Ericu
poolt naiivsus või "šabotaas"
x
"Meest sõnast härga sarvest"
nii... Sm Raud lubas saata
deviisi telegrammi eila ja mulle
öeldi, et see on tehtud milele
vastust ootasime eila õhtu ja
tänase päeva - Kuid nagu
telegramm
aru sain saadeti see alles
täna õhtul. Nii võib, kuid
meeste juures see kombeks
ei ole.
13 juuni. Nüüd, mil meie
15
tundmuse järgi kõik hakkas
hästi ja "õlitatult" juba
minema, olime töösse täie
jõuga sukeldumas ja - korra
ga selline lõpp! .. Ikka on
sul ees mingid tõkked ja
takistused, ka siis ja seal,
kus sa neid ei oska ettegi
kujutada. Ikka ja alati
on toonitatud ja nõutud, et
kunstnikud andku reaalsu-
sest võetud pilte: - sõjast,
frondist, frondi ja sõja-
väe elust, samuti, nagu see
on ka meie puhul ja käesole-
val juhul: kompositsioone, pilte
visandeid, portreid ja šarže
meie väeosast tema elust,
tegevusest, isikutest jne.
Ning, kui oled jõudnud asja
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.74)

Lehekülg 81
Ärakiri
Meistri
Kutsetunnistus.
Hildegard Undrits
on Hariduse- ja sotsiaalministri poolt 29. mail 1934 a.
nr. 636 A kinnitatud Riigi Kunsttööstuskooli täielise
kursuse lõpetanuile meistri kutse andmise korra
nõudmised täitnud ja omab seega Riigi Kunst-
tööstuskooli seaduse (RT 12-1929) § 22 põhjalmeistrikutset
kaunistatud nahatöö ja raamatuköitmise töö alal.
Tunnistuse järgi on Hildegard Undrits Eesti Wabariigi
kodanik, sündinud 16. detsembril 1907a.
4. juunil 1937 a.
Nr. 128.
Riigi Kunsttööstuskooli direktor: (allkiri).
Riigi Kunsttööstuskool H. (pitsat)
Kutseala kontrollkomisjoni liikmed:
A. Reindorff, A. Kask Otto Tammeraid (allkirjad).
Ärakiri õige:
NSVL KUNSTIFONDI E. V. O.
TARTU OSKKOND
TARTU, SUURTURG 8, TEL. 26-78
Tartus,
14. veebr. 1947.a.
ESitska
direktor
57
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.34)

Lehekülg 84
ENSV
Kunstide-
valitsuse
Juhatajale
72
ENKL Revisjoni komisjoni koosoleku
protokoll 1. märtsil 1945.a.
Koosseisus: B. Lukats, esimees,
J. Jensen, sekretär ja E. Vaino, liige.
Arutades ENKL juhatuse otsust 28. veebruarist 1945. a.
skulptor F. Sannamehe loomingulise töö korraldamise
kohta revisjoni komisjon leidis otsuse olevat põhjendatud
ning asus seisukohale, et selle otsuse rakendamisel tuleks
F. Sannamehe ajutiselt esimehe kohustustest vabastamisega
ümberkoordineerida juhatuse sisemist tööd, säilitades
juhatuse senist personaalset koosseisu. Tarbekunsti
Instituudi direktori kohustustest vabastamise küsimuse
leiab Rev. Kom. kuuluvat ENSV Kunstidevalitsuse kompetentsi.
Käesolevat Rev. Kom. seisukohta otsustatakse teha
teatavaks ENKL Juhatusele ja ENSV Kunstidevalitsuse
Juhatajale.
Bo. Lukats
J. Jensen.
E. Waino.
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.2.4)

Lehekülg 12
lik rahvas need suuretükimehed.
Muide - nende omapärasuseks,
tüüpilisuseks on näha, et
paljuid mehi kannavad valgeid
vurrusid (hele blondid + päikese
pleek,) mitte vesinik!)
Polgu koosseis on võrreldes
jalgväega, nagu seletavad
mehed, suhteliselt vähe mehi
kaotanud, ehkki on võideldud
vahvasti ja ennastsalgavalt.
Lastud mõnekümme meetri
pealt - otsesihtimisega jne.
Nüüd õhtul, kui "hotelli"
jõudsime, saabus meiega ühe-
aegselt siia ka prof. Kruus.
Kuulsime professorilt, et meie
teine brigaad, olla 2 diviisi jõud-
nud juba õige pea peale meie
saabumist siia. Huvitav!
11 juuni
tagasi
Oleme sedap´siis Pestovo külas.
Kes töötas: maalis-joonistas,
kes oli ei tea kus.
Keskpäeval tegi orkester hotelli
akna all "platzmusiiki",
õhtul aga juba küla-kolhoosi
"orkester" neljajalgsed-samas
"duhovoid".
Meid tahetakse ikka kangesti
"rakendada" ... Homme läheb
brigadiir kõrgema ülemuse
jutule. Olla kutsutud.
Eks vist jälle meile, karikaturisti-
dele tehakse "sõitu" või lüüakse
"mahvi" peale nagu sõdurid ütle-
vad x Kuuleme - näeme!
12 juuni
On nii, et peame ära
andma viimase kui kriipsu
mis oleme siin teinud,
ega tohi siin oma alal
10
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.55)

Lehekülg 52
27. Kodune aadress ja telefon
Kalevi tn. 71-12 Tartus
telef 36-37
Ateljee aadress ja telefon
Suurturg 8 Tartus Telef. 35-74
Andmed andis: Adolf Rebase
17 " oktoober 1946 a.
Allkiri: ARebase
Aasta
Tähtsamate tööde loetelu
Tööde arvustus
Kus asub maal (teos)
Soovitatud Nõukogude Kunstnike Liidu liikmeks Eesti Nõukogude Kunstnike Liidu poolt
protokoll nr.
Templi koht
Väljaantud liikmepilet nr.
„Noor-Eesti", Tartu, V 45. 545. 500
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.2.4)

Lehekülg 3
1943
1a
I brigaadi
Päevik
26 mai.
Täna istusime Jaroslavlis rongile.
Sõidame Eesti rahvuslikku N. väe-
osasse. Meil, viiel kunstnikul,
on ülesandeks kujutada väeosa elu-
olu, tegevust praegu ja lähemas mine-
vikus ja lahingutes Velikie Lukis -
portreteerida kangelasi jne. jne.
Samuti kujutada sõjamehi-tegelasi
šaržides. Oleme Jenseniga ka ju
selle ala mehed. Kokku on meid
nagu märkisin viis kunstnikku: Alas,
Jensen, Okas, Vitsur ja Randel.
Sõit areneb siiamaale ladusasti.
Täpselt. Dokumente ja pileteid
vaid kontrollitakse sagedasti.
24 mai.
Ümberistumise jaam Bologoje.
Kõikjal näha sõja jälgi. Varemed,
ahervarred. Kivi ja rusuhunnikud.
Annab laveerida, otsida ja orien-
teeruda kuni leiad improvisoorse
jaama hoone. Palju sõjavaelasi. Tun-
duks nagu rindeläheduse hõngu. Kuid
kõikjal on rahulik elu ja vaikus.
Kogu tee, raudtee kõrval, näitab, et
kunagi on siin sõja mürinat olnud

Lehekülg 9
Mai kuust, mil mehed siia
asusid, on nad jõudnud juba
ehitada nägusad muldonnid.
Isegi - parkettpõrandaga, sõna
otseses mõttes. Paku otstest lõiga-
tud, nagu end. Nevski prospek-
til Peetri aegu. Suurtükimehed
on meiega väga lahked.
Staabi ülem laseb meile välja-
kirjutada eri liikumisload.
Meid paigutatakse Side meeste
- seersantide onni. Köögist
saame rammusast suppi, mil-
list pole tükil ajal saanud
ega näinud. Brigadiir
Vitsur käis visiidiga polgu
ül. abi poliit alal juures (Sm)
Teetsov). Tahetakse, et raken-
daksime ka polgu huvides
endid tööle. Karikatuure,
loosungeid jne.
Õhtul vaatasime isetegevus-
õhtud - "Kogupauk" Polgu
ja üle Diviisi tuntud koomik
Tiidus kandis muide kuplees
ette ka meie, kui kunstnike
7
saabumist polku, et joonistame
ordenikandjaid ja kõiki teisi ja nuud
iga üks omal alal, ainult
hobuseid mitte.
Küll on siin sääski palju!
Ja kurjad teised!
Jagunesime köökide peale
divisjonidesse: Vitsur, Okas
1 div. Jensen ja mina 2 div. ja
Alas 3 div. köökidesse, supi ja
pudru saamiseks.
6 juuni. Kell 5 hom.
põrutati mehed maast lahti
Sõjamehelik vali käsklus -
kärgatus ruumis lõi ka meil
une silmist. Ega palju puu-
dund kui oleks ka meid käsu-
tatud välja rivisse. Korrep.
Seersandil oli peagu selline
tuur sees. Keegi ütles talle siis,
et jäta, need on külalisesed,.
Kunstnikud.
Hommikust tualetti teeme
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.34)

Lehekülg 34
ENKL. Juhatusele
N 28
Palun minule saata graafika sekstsi-
ooni töö - jaotuskava Moskva näituse ja
"Jüriöö" näituse jaoks. Saadan" Jüriöö"
näitusele mõned uued asjad. Palun teatada
näituse tähtpaev. Mappi "Muinas Eesti" jaoks
palun saata fotomaterjale. Sms. Lukats on
teadlik millist. (See on juba viies palve selles
asjas minu poolt).
Esitasin palve fondilt laenu saamiseks
dir. Alvele. Et Alve ei saa siit sularaha ei
saa ka mina seda vist. Igatahes see asi on
siinses juhatuses otsustamata veel.
Jaanuari algul saatsin ENKL juhatusele
avalduse minu perekonna toetamise asjus.
Palun sellele vastust.
Minu stipendiumi summad palun lasta
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.54)

Lehekülg 8
Fuks Margariita
1 7
Fuks Margriita (sünd 1921a) on
lõpetanud Riigi Kunsttööstus kooli 1940a.
diplomeeritud rakenduskunstnikuna
dekoratsiooni alal. Pärinedes kasitöölis
vaesest
perekonnast oli sunnitud juba kooli
ajal abistama end töödates omal
erialal valmistates akna dekoratsoone j.n.
1940 a. ENSV Kunstnike Kooperatiivi
organiseerimisel oli M. Fuks üks energilisemaid
ja kohustundlikemaid koop. tööliikmeid
hää
kes edukalt ja kunstilise maitsega läbiviis
temale antud tööülesanded.
Saksa okupatsiooni ajal püüdis jat-
jatkata õpinguid kunstialal kuid suurt
olukorras ei saanud (majand) seda küllaldaselt
teostada ja oli sunnitud otsima tööd omal
erialal. loo
Nõukogude võimu taastamisel ENSV
avardusid kunstnikele laialdased töövõimalused
nagu muilgi aladel ka