Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 118
on koolist ümberpaigutatud Unipiha algkooli õpilane Aleksander Pulles.
Aineliselt puudustkannatavaile on kooli poolt toetust antud 48.
õpilasele 47.500. marga väärtuses. Kogu õpilasperest on ööd kooli juures
olnud 112. õpilast, alaliselt koju käinud 68 õpilast. Kooli piirkonna
raadius on 5 kilomeetrit.
Õpilasi kes ei ole suutnud klassi kursust omandada, on 16%.
Pääle otsekohese koolitöö on korraldatud kooli hääks 3 pidu, mis on tu-
lu annud 58. 961 marka. Kooli ja kodu vahekorra pidamiseks ning elus-
tamiseks on korraldatud laste vanemaile üks hinnata pidu õpilaste
karskuslootusringi aastapäeva puhul, 3 üldist koosolekut, emadepäev,
koolinäitus, õpetajate päev, ülekihelkondlik lastepidu, ja terve rida väik-
semaid koosolekuid ning nõupidamisi. Aasta jooksul on olnud 30.
pedagoogika nõukogu ja 9 hoolekogu koosolekut, kus arutusel on ol-
nud 162 mitmesugust küsimust.
Nii on möödunud õpeaasta kibedas töös ja hääs vahekorras laste
vanematega. Rahuldustundega võib läheneda suvisele vaheajale, et jälle
värsket energiat koguda uuteks töödeks.
Kahe õppejõu valimine.
16.VII.26.
Enne kooliaasta lõppu pidi lahkuma koolitööst sõjaväe teenistuse
tõttu õpetaja Julius Lind. Hiljem saabus teade, et ka õp. Erich Straus
115
uuest kooliaastast alates koolikohalt lahkub ja õppimist Tartu ülikoolis.
jätkab. Nii seisid ees kahe õpetaja valimised. Valimispäevaks, 16.VII. 26. a. olid.
vabadele kohtadele ülesannud 19 kandidaati, kellest suurem osa Tartu õpe-
tajate seminari lõpetajad olid.
Valitud said: Richard Pemot, kes 1926. a. kevadel Võru õpetajate semi-
nari lõpetanud, ja Hella Peema, kes Viljandis algkooli õp. ettevalmistamise
kursuste järele ühe aasta kooli põllul juba oli tegutsenud.
Suve puhkus ja ettevalmistused uueks tööks.
1.VIII.26.
Tühjad seisavad kooli ruumid. Ainult pühapäeviti on märgata ta
ümber suuremat liikumist, kui koguvad kooli mängu murule ümbrus-
konna noored, sportlased. Siis heidetakse oda, diskust, tõugatakse kuuli, hü-
patakse ja mängitakse palli. Õhtu tulekul kaob see aga kõik ja vana
koolimaja vajub unne - peab suvist puhkust.
Augusti kuu lõpposas ilmusid ta juure aga töömehed saagede ja
kirvestega ning hakkasid kohendamistööd. Kambja vallavalitsuse
kiituseks peab ütlema, et ta oma koolide eest hoolt kannab ja para-
jal ajal parandada laseb, nii, et õpilastele oleks valmis soe kodu talvi-
seks tööks.
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 119
116
Raam-õppekavad.
30.IX.26
Eelseisvaks õppeaastaks on Haridusministeeriumi poolt koolidele saa-
detud uued raam-õppekavad, mis senist õpilaste töökoormat tahavad nor-
meerida ja õpetust tegelikule elule lähemale viia. Iga õpetaja on kohusta-
tud nende põhjal omale ise kohase töökava kokku seadma. See on aga
õige vastutusriks töö ja nõuab suurt ettevalmistust elutundmist pedagoo-
gilist ettevalmistust ja teadmisi. Et oma aitavat kätt pakkuda, on koolinõunik,
hr. A. Kurvits kooli juure enne õppetöö algust väljasõitnud õpetajaid inst-
rueerima. Sel puhul on koondatud siia ka naaber-koolide õpetajad, kel-
lega ühes koos terve päev õpesihtide ja töökorralduste üle nõu peetakse
See oli üks meeldivamaid koosolekuid, kus koolinõunik otse oma
ameti õiges ülesandes esines.
Koolitöö alguspäev 1926/27. õa.
4.X.26.
Täna algab jälle koolimajas kihav noorte elu. Härra Haridusmi-
nister on käesoleval aastal õppetöö alguspäevaks määranud 4. oktoobri
Sügispäike ei ole suutnud veel kõrgele tõusta, kui juba esimesed koolitu-
lijad südikalt kooli poole sammuvad - "kaenlas raamatud ja tahvel,
taskus tindi pott" - Paljudele tulijaist on koolitee juba tallatud rada,
tanud. Ta ehk unustas selle juba siis, kui ta meile selja pööras. Umbes kella
12. aegu tuli K.K. tunnistustega ja hakkas nende väljajagamine. Õpi-
lane õpilase järele sammus K.K. juure, kes ulatas lõputunnistuse ühes
õnnesoovimisega. Nii mõnelgi ilmus silma läikiv pisar, igaüks püüdis seda
muidugi varjata, aga ikka ta tuli. Minagi kuivatasin salaja pisaraid
tehes jälle rõõmsa ja naeruse näo nagu ei tuleks mulegi kurb olla. Pea-
gi oli kõik lõpetatud, jätsime õpetajatega jumalaga ja osa õpilasi
sammus koju. Mina aga läksin mõne teise õpilasega H. P.
poole, tahtsin ju tedagi, oma armsamat naisõpetajat jumalaga
jätta. Viitsime mõne tunni ühes temaga jõeääres ning kui päike
õige madalale oli vajunud, lahkusime. Sammusin koju. Kas olin
rõõmus? Kas olin kurb? Olin vist mõlemad.
9. XII. 29.
Elli Laine.
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 120
117
Mälestisi kooliajast.
Oli käes tume, kurb sügisene päev, see kauaoodatud, kuid siiski kar-
detud aeg, mil pidin kooli minema. Kujutlesin kõigiti seda aega, mil-
lisena võiks ta küll tulla ja milline olla. Ent seisingi üheksa aastasena
selle lävel. See polnud just mitte kooli, vaid koolipreili, kes võeti Tõdu
mõisa Kiiviti tütardele; nendega pidin ma tutvunema ja koos õppi-
ma. Preili oli hiigla paha meeleoluline brünett inimene, kes pakkus
mulle alati siis suurimat lõbu kui ta pahandas ja halvas tujus oli. Teis-
te lastega sain küll hästi läbi, aga kui nad mind mängima kutsusid,
ei läinud ma meeleldi. Mulle ei meeldinud nende mäng põrmugi. Nii
käisin ühe talve sääl "koolis" ja teisel sügisel kolisin Voore algkooli.
Siinne elu oli hoopis teistsugune. Oli palju lapsi ja juba kaks õpeta-
jat. Kõrvad pidid lõhkema säälvalitsevast kärast. Harjusin pika pääle
ja sain omale hää sõbranna, kes istus minuga ühes pingis. Sain teisi
klassi, kus oli õppimist rohkem. Olin ka küllalt kehv õpilane, nii, et andis
kohe sipelda, enne kui jõudsin kolmandasse klassi. Hr. Luukas oli ka-
väga kuri õpetaja, kartsin teda kui suurt Jumalat, eriti, kui ta laul-
misetunnis poognat vastu pinki põrutas, nii, et hingamistki polnud
kuulda. Oli üks pahatujulisi ja tusaseid õpetajaid, kel polnud
millalgi naeratavat nägu.
Teisel aastal lõpetasin juba kolmanda klassi. Sel kevadel oli
suur, üldine lastepidu Kambja 6.kl algkoolis, kuhu ka meie kool viidi.
Nüüd võimaldus minulgi näha seda suurt kooli, kuhu meie õpetajad soo-
vitasid meil edasi õppima minna. Üks aasta veel Voore algkoolis ja siis
olid võimalused Kambja 6. kl algk. minekuks. Lahkusin oma hääst sõbra-
tarist, meie tee läks lahku. Lõpmatu kahju oli lahkuda ja võõrasse koo-
li minna. Üksi kindlal sammul asusin uuele kaugele teele, kus kõik
hiigla võõras. Kauge maa tõttu pidin kohe koolimajja ööd jääma kuni
pühapäevani. Tundsin pöörast igavust, nädal tundus kuu pikkusena.
Õpetaja hr.P., kes oli mind nii lapsena näinud, imestas mu suuruse üle.
Juba varakult tuli kokkupõrkeid õp. A. L.-ga, kes oli matemaatika õpeta-
ja, ja matemaatikaga olin alati kimbus. Millalgi ei oskanud ma tahvli
juures midagi ja A.L. hindas mu teadmisi matemaatikas nulliks. Kõikjal
piinas mind igavus. Olid kurvad ajad. Pika, pika ootamise järele lõp-
pes see nädal ometi ja sain koju. Kodus ei tundnudki teised mind
enam hästi, sest olin palju muutunud selle nädala jooksul. Teisel
nädalal pidin jälle nagu mõnda piinamajja minema. Ei saanud õp-
pimisega toime, sest kõik oli märksa teistsugusem kui Vaare koolis. Saksa
keel oli palju teistsugusem, seda õpetas H. L. Teda ma just ei kartnud,
aga kui kord kinni jäin ja H. L. valju häälega käskis nn. "pogrisse"
minna, polnud hirmul piiri. A.L. pani mind sääl korrapidajaks
ses inetus kabinetis. Vastanud oma ülesande, põgenesin silmapilkselt
säält. Pääle selle õppisin alati korralikult saksa keele ära.
Aegade möödudes muutus see kool ikka armsamaks. Tundsin ene-
se sellega seotud olevat ja kohanesin selle korraga. Talv möödus lenna-
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 121
118
tes ja armast kevadet oli jälle näha. Süda hüppas rõõmu pärast kõike
seda ilu nähes. Kui kenasti hakkasid koolimaja pargis lilled õtsema!
Ehkki raske oli õppimine, siiski lõpetasin V. klassi ja sain VI. ndasse. See lõpp-
klass millega pidin lõpetama koolielu. Jällenägemise rõõmus ruttasin sügi-
sel kooli. Rõõmsaina võtsime vastu uut õppeaastat Küllalt väikseid "seiklusi,"
Ajaloost ei saanud ma sugugi aru. Kirjalikkude tööde puhul pidi osav
olema maha kirjutamises. Tundides istusin vaikselt kätt tõstmata, mis vihas-
tas koledasti H. L.i. Ta oli enam halb kui hää, ehkki austasin teda.
Päevad möödusid hirmus ja kartuses. Kord jäi kogu klass matemaati-
kaga kinni. Teised näitasid oma ülesanded kuna mina E.L-ga kaua
õpetajate toas seisin. Olime väga õnnetud: Sellest päevast jäi valus
mälestus, mis ei kustu. Ligines kevade. Nii lõbus ja armas oli vabas
looduses liikuda. Vahest õhtupootikuil läksime kolmekesi jõkke suure maha-
murdunud paju pääle, kus õppisime ja veesõda pidasime. Kõik need
ajad läksid nii hooglasti, et varsti oli viimne koolipäev käes. Tunnistu-
sed jagati kätte ja üksteist jumalaga jättes asusime kodu-teele.
Ikka uuesti ja uuuesti vaatasin teelt tagasi armsaks saanud,
koolimajale, kuni ta kadus horisondi taha. Tükike elu oli iga-
vikku vajunud. Mälestus jäi ilus sellest kooliajast. Mälestus Jäi-
ja püsib kaua, kaua - -
Johanna Laanessaar.
1.V 32.a.
1919. a. I. poolel.
1. Ilus Salme Bernhardi t.
2. Leito, Rosalie
3. Anon, Erika.
4. Kolsar, Herta.
5. Leito, Amanda.
6. Uus, Helmi.
7. Sepmann, Aimi.
8. Konsen, Helmut.
3. Uus, Berta
10. Androvits, Adeele
11. Anon August.
12. Tontol, Albert.
13. Uus, Karl.
14. Kolson, Johannes.
1919/20 õppeaasta
15. Kõllamets, Aliide
16. Lind, Salme
17. Lind, Karl
18. Ilves, Rudolf
19. Olep, Julius
20. Paap, Arnold
21. Laanesaar, Elfriede.

Lehekülg 122
22. Laanesaar, Amanda.
23. Lall, Arnold.
24. Tenneberg, Linda
25. Eilsen, Endel
26. Ilus, Linda
27. Laama, Elfriede
28. Janis, Herbert.
29. Lill, Oskar
30. Luha, Ella
31. Luha, August.
32. Laurits, Helmi
33. Lätt, Ella
34. Lihtsi, Eliise
35. Adler, Leo
36. Kangro, Herbert
37. Kudi, Johannes
38. Kudi, August
39. Kents, Artur
40. Kender, Rosiine
41. Padar, Alma,
42. Poolakene, Eevald
43. Pulla, Alviine,
44. Saal, Alviine
45. Sauter, Leonore
46. Silber, Eevald
119
47. Siimenson, Hilda
48. Sööt, Ferdinand
49. Timmermanu, August
50. Toover, Helene
51. Riis, Rudolf
52. Riis, Albert
3. Rein, Eduard
54. Reker, Karl
55. Hõrak, Adeline
56. Nissenberg, Eduard
57. Hint, Erna
58. Leigo, Mathilde
59. Leigo, August
60. Laanesaar, Leida
61. Paal, Aino
62. Paal, Ilmar
63. Paabus, Voldemar
64. Sauter, Amanda
65. Anon, Leida.
1920/21. õppeaasta
66. Annok, Elsa
67 Adams, Hilda
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 123
120
68. Birkenblatt, Ferdinand
69. Ilus, Hulda
70. Jänes, Elfriede
71. Kleinberg, Amanda
72. Kuku, Johannes
B. Kilter, Meinhard
74. Kõiv, Hella
75. Kõrvel, Armilda
76. Laanesaar, Marta
77. Look, Aliide
78. Matto, Meeta
79. Marken, August
80. Malleus, Harald
81. Olep, Amanda
82. Ots, Ida
83. Peets, Eduard
84. Pehk, Alfred
85. Pärtel, Voldemar
86. Raamat, Rudolf
87. Rammus, Amanda
88. Reker, Alma
89. Riiner, Emilie
90. Siimenson, Hella
91. Sumbak, Elsa.
92. Steinvald, Elli
93. Saar, Hilda
94. Tenneberg, Alfred
95. Tenneberg, Julius
96. Timmermann, Alfred
97. Timmermann, Amanda
98. Vaher, Alviine
99. Vään, Evald
100. Frei, Aliide
101. Jõgi, August
102. Nääs, Nikolai
103. Karlis, Tamaara
104. Madsen, Anita
105. Annok, Alma
106. Bergmann, Edgar
107. Leito, Elmar
108. Laatel, Selma
109. Kuku, Amanda
110. Peerna, Amanda
111. Peerna, Karl
112. Peda, Romalda
113. Leigo, Karl.
114. Kondra, Elmar.

Lehekülg 124
121
115. Madsen Leontine
116. Näkk, Emilie.
117. Peda, Saamuel
118. Peda, Alfred
119. Änilane, Johannes
120. Puidak, Linda.
1921/22. õppeaasta.
121. Androvits, Helmi
122. Änilane, Emmeline
123. Sauter, Linda
124. Peets, Linda
125 Karlis, Elfriede
126. Saar, Erna
127. Kuhlberg, Ida
128. Järv, Aliide
129 Tohvri, Hilda
130. Reino, Aliide
131. Uus, Johannes
132. Kiisk, Karl
133. Tigane, Jaan
134. Matto, Karl
135. Holzmann, Paul.
136. Keerdo Rikold
137. Ilus, Johannes
138. Loorits, Elmar-Johannes
139. Kudi, Voldemar
140. Rõigas, Elmar
141. Zoom, Eduard
142. Toom, Johannes
143. Uri, Jaan
144. Rebane, Endel
145. Kõll, Elmar
146. Luik, Leonhard
147. Uri, Viktor
748. Kõllamets, Endel-Johannes
149. Palu, Johannes
150. Ehrlich, Evald
151. Luik, Aleksander
152. Pärtli, August
153. Tomson, Elsa
154. Rein, Aliide
155. Pulles, Amalie
166. Ilves, Herbert
157. Keerdo, Olga
158. Nugin, Evald.

Lehekülg 125
122
159. Lustberg, Herta
160. Russak, Evald
161. Anon, Lilli
162. Jams, Koidula
164. Jams, Endla
16.5. Loorits, Hilda
166. Vään, Linda
167. Põder, Alma
168. Schönberg, Luise
169. Unt, Helmi
70. Riiner, Elfriede
171. Lentsius, Meeta
172. Kõrda, Aliide
173. Steinbach, Adele
144. Poolakene, Emilie
175 Pokker, Alma
176 Urm, Hilda
177. Lomp, Herta
178 Rosenberg, Emma
179. Kõllamets, Herbert
180. Valts, Voldemar
181. Paas, Voldemar
182. Nigul, Edgar
183. Nigul, Osvald
184. Miilus, Armiine
185. Teder, Olga
186. Rosenberg, Elmar
187. Luik, Alfred
188. Birkenblatt, August
189. Mets, Alfred
190. Sabrak, Paul
191. Parv, Osvald
192. Pehk, Voldemar
193. Kudu Hella
194. Pokker Linda
195. Neumann, Natalie
196. Kahk, Elli
197. Laak, Ella-Adeele
198. Kaarel, Rudolf
199. Pehap, Johannes
200. Tallmeister, Linda
201. Kuku, Liisi
202. Schütz, Magda
203. Bergmann, Helvi
204. Kaarel, Ella-Alviine
20.S. Massakas, Elsa.
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 126
206. Nieländer, Alma
207. Poolake, Berta
208. Raamat, Emilie
109. Renter, Meeta
210. Tidvig, Helmi
211. Ehrlich, Hermann
212. Orik, August
213. Post, Anton
24. Pruuli, August
215. Unt, August
216. Ütsi, Albert
27. Tigane, Johannes
28. Tigane, Magda-Adeele
219. Pokk, Johannes
220. Konsa, Karl
221. Paal, Alma
22. Matter, (Adaehe), Adeele
223. Steinbach, Osvald
224. Kana, Eduard
225. Schütz, Anton
226. Pügi, Artur
227. Mühlberg, Artur
228. Pakksepp, Johannes.
123
Kiipus-Lind, Helene.
Sündis 29. IX. 1904. Venemaal viinapõletaja tütrena. Paari aasta
pärast suri isa ja K. toodi kodumaale Laiuse kihelkonda. Õppis
Vaimastvere Kõela vallak. Laiuse khk.-k., Ämbla reaalgümn. ja Tar-
tu sem. (1921-25). On Kambja 6 kl. algkooli õp. Tartumaal 1925.a.
saadik. Abiellunud ksv. Julius Linnuga (1928).
Hella Peerna.
Sündis 18. veebr. 1906. a. Puhjas. Kooli astumist ei mäleta, sest hak-
kas juba varakult, kuna ta isa algkooli (tolleaegse kihelkonnakooli) õpeta-
ja oli, klassis käima. Algkooli lõpetas 1919.a. kevadel olles kaks aastat
VI klassis. Osa 1918.a. lõpetajaid tuli uuesti tagasi, et uut - 7-ndat
klassi avada, ent seda ei lubatud, nii jäid veel nii öelda teadmisi
kinnitama, mis oli tol ajal eriti kombeks. 1919. a. sügisel läks P. Tar-
tusse, kus kuni jõuluni eratunde võttis ja siis 1920. a. jaanuaril
astus Tartu tütarlaste gümnaasiumi II klassi. Keskkooli lõpetas 1924 a.
kevadel. Järgmisel aastal oli Viljandis pedagoogilistel kursustel,
kus sai õpetaja kandidaadi kutse. 1925.a. sügisel valiti P. Vast-
se-Kuuste VI kl. algkooli õpetajaks. 1926.a. sügisel sai öpetaja
kutse ja tuli siis Kambjasse, kus töötab senini õpetajana.
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 127
121
Julius Lind.
Sündis 29. mail 1903 a. talurentniku pojana Vana-Kuuste vallas,
"Lalli" talus. Aasta pärast rentisid vanemad "Sirvaku" talu. Ka säält
kolisid vanemad varsti ja asusid Kambja valda "Kangro" koolitallu
rentnikuks. "Kangrol" möödusid lapsepõlve- ja kooliaastad. J.L. sai
alghariduse Kangro vallakoolis ja lõpetas säälse kursuse 10. aastasena.
Järgmisel sügisel astus Kambja kihelkonnakooli. Puhkes maailma-
sõda ja õpetajad võeti sõjaväeteenistusse. Nii katkes paari talve jä-
rele õppetöö säälgi veebruari kuul 1916. a. 1917.a. omandas Vana-
Kuuste "Sipe" ministeeriumi kooli lõputunnistuse. Vahepääl võeti mõ-
lemad J.Li- vennad sõjaväeteenistusse ja J.L. polnud võimalik õpin-
guid jätkata. Alles 1919.a. sügisel võimaldus tal Tartu õpetajate
seminari astuda. 1924 a. lõpetanud seminari, valiti teda Kambja
6. kl. algkooli õpetajaks. 1924/25.a. oli põllumajandusteaduskonna
üliõpilane. Kuid kooli- ja seltskonnatöö kõrval asutus võimatuks üli-
koolitöö tegemine. Täiendas suvikursustel 1925.a. käsitöös ja mate-
maatikas. 1926-1927.a. möödus sõjaväeteenistuses, kust lahkus lipniku-
na 1927.a. sügisel. Samal aastal valiti teda tagasi õpetajaks Kamb-
jasse. J.L. on jaotanud oma tööenergiat pääle koolitöö kui otseste
kohustuse veel kohaliku Hariduseseltsi, Kaitse Liidu ja Tuletõrje ühin-
gu vahel. Abiellus 1928. a; millest tütar Ilme 3 aastane ja poeg
Jüri 11. kuine.
Mis oskan mina öelda ja mida võiksin, on igatahes kiitev
ja ilma ülistamiseta. – Kambja kool seisis täiesti ajakõrgusel ja se-
da tänu energilisele juhatajale. Töö meetodides uuendust otsiv vaim.
Õppeabinõude koosseis täielik. Kord eeskujulik. Niisuguseid töötahtelisi
opilasi (mõni üksik vast välja arvatud), nagu nägin Kambjas, on juhust
olnud vähe leida. Täiesti nurisemata võisin nendega töötada minu ai-
neis, matemaatikas, loodusteaduses ja joonistamises. Õpilased austasid
õpetajaid, valitses vastastikune usaldus. Rõõmsa tujuga võisid minna
klassi ja sama rõõmsalt lahkuda säält. Ainuke tööd takistav nähe-
ruumide kitsikus. Õpetajate ja koolijuhataja läbisaamises näis valitse-
vat mõnedki lahkhelid, kuid need olid rohkem isiklikku laadi osalt vast
koolijuhataja nõudlikkusest. Ent koolijuhataja peab olema nõudlik, kui
on küsimuses kooli edu ja kooli kord, see on juba paratamatus.
Üldiselt Kambja kool oli eeskujulik ja ümbruskonnas hinna-
tav. - See on ka kõik, mis võin ütelda ja ilma kiituseta.
Erich Strauss.
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 128
125
Erich Strauss.
Sündinud Rakvere linnas 29. sept. 1902. a. käsitöölise pojana. Alg-
hariduse saanud Rakvere alg- ja kõrgemas algkoolis/ Viimasel oli küll
mitu nime algul "Linnakool" siis okupatsiooni ajal "Poeglaste keskkool" ja
viimaks "kõrgem algkool". Viimase lõpetanud, astus 1919 a. Rakvere õpetajate
seminari ja 1923.a. kevadel omandas algkooli õpetaja kutse õigused.
Sel ajal oli tegevuses E.S. ka "Rakvere näitlejate ringis" ja muusikaselts
"Sireenis". 1923.a. sügisel astus E.V. Tartu ülikooli mat-loodustea-
duskonda, kust aga majanduslikkude olude tõttu 1925.a. sügisel
laskis valida õpetajaks Kambja kõrgema algkooli peale. Mõne-
sugutel põhjustel oli aga sunnitud sealt juba õppeaasta lõpul
lahkuma ja jätkas edasiõppimist ülikoolis.
Valter Laar.
Sündis 16. XII 1890. Tartum. Äksi köstri pojana. Õppis Tartu gümnaa-
siumis. Pärast 7. kl. lõpetamist oli koduõpetajaks. Teenis ilmasõjas ohvitserina-
1919/20. õppis Tartu seminaris. Õpetaja töötas Kambja ja Küüdneri algk. (5.a.)
Hiljem õpetajaks Luuska algk; Võrumaal. Abiellus 1920.a. surnud 13.III.29.
Kambja_algkool (EAA.4565.1.1)

Lehekülg 129
125p
126
Nagland - Laar, Linda.
Sündis 17.III 1900. Räpina lähedal. Lõpetas Riipina algkooli, Võru tü-
tarlaste gümnaasiumi ja õppis 1919/20. Tartu seminaris. Õpetajana töö-
tanud 1922.a. saadik (Võõpsu alevis, Räpina kõrg. algk., praegu Rada-
maa algk.) Abiellus 1920.a.
Voites, Johannes.
Sündis 2. VII 1898. Haaslava v. Tartum. taluomaniku pojana. Õppis
Haaslava vallak., H. Treffneri asut. gümn., Tartu vene sem. 1915-1917.
Enne sem. evakueerimist sattus V. vastollu direktoriga - põhjusel, et tõr-
kus kandmast vormimütsi. Ta heideti koolist välja ja võeti vene sõja-
väkke. Lõpetas oma õpingud Eesti sm. 1920/21. Vabadussõjas teenis "Kapten
Irvel", 1920/21. õpil. pataljonis. V. oli Kambja algkooli õpetaja 1921-24.
1924. a. saadik töötab ta Tartu linna II. algk. V. on end täiendanud
loodusloo alal suvekursustel Ülikooli juures. 1926.a. suvel komandeeriti
ta Viini üldõpetusega tutvuma. V. oli Kambjas Õpetajate Ühingu esi-
mees ja Hariduseltsi sekr. Võtab Tartus osa Õpetajate Seltsi, Meeste-
laulu Seltsi ja Rahväülikooli Seltsi tegevusest. On abielus kaasvi-
listlase A. Jakobsoniga 1926.a. saadik.
Märkmeid Kambja kihelkonna kooli
ametlikust kirjavahetusest 1890-1914. a. ja kooli juures peetavaist
ametlikest raamatuist.
Kambja kihelkonna kooli ametlik kirjavahetus, mis päämiselt
koosneb mitmeuguseist inspektorite ringkirjadest (zirkulaaridest), kooli
aruandeist, peolubade palveist jne on katkendlik ja ilma korralda-
mata. Mis selles paberite kogus vähegi kooli elu ja olu ilmestavat
leidub, sellest allpool üksikuid väljavõtteid -
Pisut selgemat pilti pakub õpetaja Jaan Moonsoni peetud
laua juhend, mis väga korralikult on kirjutatud ja peale hariliku
kirjade registri sisaldab veel vastusteks saadetud kirjale ärakirjad. Nen-
de andmete põhjal ongi võimalik olnud jälgida tolleaegseid tunni-
kavu, tarvitusel olevaid õpperaamatuid, koolile muretsetud õppeabinõusid
jne. Aasta-aastalt kaotavad aga ka selle raamatu sissekanded esi-
algse värvingu ja raamat muutub tavaliseks kirjavahetuse regist-
riks, haarates ajajärku 1899 - 1914. a.
Kooli arhiivis säilinud aruannete põhjal on võimalik lähe-
mat ülevaadet kooli ruumide õppevahendite, õpilaste arvu, kulude, tulude
jne. kohta saada. Aruanded algavad 1890. a. ja lõpevad 1914. aas-
taga. Vahe pealt puuduvad mõned üksikud aastad.
Nagu aruandeist näha, on koolijuhatajaks olnud ikka köster-õpe-
taja, kelle palk kõigub 470- 702 rublani aastas. Juhataja-õpetaja on pi-
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.17)

Lehekülg 41
Otsus kuulutadi. ja andis kirjutaja üles
et selle palgaga teeni ei saa ja palub
uusi walimisi kuulutada kui selles asjas
weel järele mõtleb
p.XIX.
Hamaste ja Teriketsi koolid on praegu ilma kooliõpetajateta
ja kooliaeg on ligidal sellepärast tuleks kooliõpetajate
walimine wälja kuulutada. Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Kooliõpetajate walimine 5. Septembri kuu
pääle wälja kuulutada. Palk kokku leppimise
järele
Nõukogu liikmed: Juhan Luik J Mutson.
S. Wõõbus J Jagon T. Simega Dr. Saassaar K Kang
Rätanne Alalajas J. Tootti kla 7 Rammel
§) Коль. Jefnik.
Wallawanem: J. Pehap.
Kirjutaja: JKukk.
Protokoll No:8
Kastre Wõnnu wallanõukogu koosolek Kastre
Wõnnu wallamajas 7 Septembril 1917 aastal Walla
wanem Jaan Pehapi eesistumisel. Hakkatus kel
1 lõuna aegu Lõpp kell 7 p. lõunat. Ilmund 25l. 23l.
p. I.
3 Septembril s.a. walitud Nõukogu liikmed ollid
kokku ilmund oma keskelt wallawalitsusi liikmeid
walima. Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Kastre Wõnnu wallale 1 wallawanem ja
4 abilist walida.
p. II.
Enne ametnikude walimist tekkis ametnikude
palga määramise küsimus üles, mida mõned
liikmed soowisid enne ära määrata, sest muidu
ei tea ennast salaja hääletada laske. Nõukogu
tegi 15 häälega 8 hääle wastu
Otsuseks: Palk ametnikudele pärast walimist määrata
41
p.III.
Wallawanema ameti kandidadeks jäeti üles Jakob
Tootsi ja Andres Jalajas. Jakob Tootsi lubas
ennast baloteeri kuna Andres Jalajas balloteeri
ei luba, sest et palk määramata jäi. Salajal bato
teerimisel sai kuulikestega hääli Jakob Tootsi
16 häält poolt ja 7 häält wasta. Sellega on walla
wanemaks walitud Jakob Johani p. Tootsi 53. a. wana
lutteri usku, oma käepääl elaja priimees. Jakop Tortsi
p. IV.
Wallawanema abide kandidadideks määrati ja
said kinnisel balloteerimisel hääli:
Hamastest Johann Aarik, kes ennast balloteeri ei luba
wastasel korral koosolekult lahkub, sest et wabadus on
Jaan Loddi 16. häält poolt 6. haält wastu.
Wõnnust: August Rätsep 16. häält poolt 6. häält wastu
Wõõbstest: Jaan Sirge 16. häält poolt 6 häält wastu
Perawallast: Kusta Arjuke 20 häält poolt 2 häält wastu
wiimast ei ole koosolekul.
Selle järele on walitud wallawanema abideks hääle
enamusega Jaan Liisu poeg Loddi 45 a. wana, luteri
usku oma käepääl elaja prii inimene. Olli walimisega
rahul Ivan Ledi
2. August Johan _ p. Rätsepa 43 a. wana, lutteri
usku, priimees Rannu walla liige
Olli walimisega rahul A. Rätsep
3. Jaan Jakobi p. Sirge 56 a. wana lutteri
usku, oma käepääl elav prii mees. Olli walimisega
rahul.
J. Sirge
4. Kusta Peetri p. Arjukene 47 a. wana lutteri
usku, Teiksaare talu rentnik. Ei ole walimisele ilmunud
ja teadmata praegu, kas walimisega rahul on.
p. V.
Wallakirjutajaks ehk uue nimetuse järele
Sekretariks waliti endine Jaan Tõnisse poeg Kukk
kes 200 rubla kuus palka soowib saada.
Nõukogu määras palgaks kuni uueaastani
100 rubla kuu pääle ja kui elu kallimaks läheb
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.3)

Lehekülg 4
Alla jätta
6. Hobuste kariloomade ja
2
kodulindude rekwiseerimist
sellekohase määruse järele
toimetada mis Eesti Kutiwäe
Teatajas No 14, 28 detsembril 1918.
walja kuulutatud on.
= 3
Mobilisatsion wäljakuulutada
ja peale Keskwalitsuse
poolt wäljakuulutatud mobi-
lisatsioni käsukirjale weel
1899, 1900 ja 1901 a juurde lisa-
da.
= 4.
Mobiliseeritawate inimeste
ja hobuste ning rekwiseerita-
wate wilja, riiete ja saabaste
korterite ja ladude korral-
damise ja muretsemise tarwis
wiie liikmeline komisjon
walida ja nimelt: sm. sm.
Weiper Libbe, Iwanohwski, Kärs-
ten ja Wilu.
= 5
Kantselei ja eluruumide
muretsemiseks ja wiimase küsi-
muse lahendamiseks Walga
Täidesaatwa komiteega kahe
liikmeline esitus walida
ja nimelt sm. sm. Härmann
ja Tuur.
= 6.
Rekwiseeritawate loomade
kogumise punktid
asutada.

Lehekülg 6
Protokoll No 2
Erakorralise Eesti Töörahwa
3
Täidesaatwa komitee koosolek
24 januaril 1919 aastal wõeras-
temaja Säde ruumides
Koosolewad: sm. sm. Mägi
Panik, Teiter, Maasik ja Tamm
Protokolli kirjutas A Pihlap
Korteri komisjoni liikmete sm. Weiperi
ja tõiste aruanne kuulatakse ära ja
wõetakse teaduseks ning otsustatakse
waadatud korterite kohta Walga täide-
saatwa komitee poole pöörata orderi
saamiseks.
= 2
Otsustatakse:
Sm. Tamm korterite ja Säde wõeraste-
maja natsionaliseremise asjus Walga Taide
saatwasse komiteesse saata lõpulikuks
läbi rääkimiseks ja selleks sm. Tammele
wolitus wäljaanda.
= 3
Tartu ja Wiljandi maakondades toime
pantawate mobilisatsioni ja rekwi-
satsioni juhatuskirja järgmiselt
täiendada: /märkus/ punkt 3 märkus
teine, selle määruse alla ei kuulu
palga töölised. Kõik need kes
rekwiseerimise alt wabastatud on
ja kuidagi wiisi katsuwad pettuse
teel warjata rekwiseerimise alla
kuuluwate warandust loetakse
tööliste klassi waenlasteks ja lange
wad kõige waljuma karistuse alla
rewolutsionilise korra järele, kuni
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.17)

Lehekülg 29
p. XIII.
Wallawanem pandi ette, et praegu sai Kommissar
Härra poolt ees kiri 6 Marts. s.a. N174. Kui tarwitadakse
wallast nälgiva linna jaoks priitahtlikult wilja
korjata, wastasel korral tuleb sunni teel wõtmist
oodata. Nõukogu arutas asja ja leidis, et walla
priirahvas ka nälgib ja puudust kannatab ning sügise
lubatud wilja ootab siis tegi ühel häälel
Otsuseks: Peremeeste kogu laupäewaks 11. Märtsiks s.a.
kel 10 hom. kokku kutsu prii tahtlikult wilja
lubama ja lubatud wili nägemise järele
linnale ja wallas priirahwale jaotada.
Kui wilja hinnad madalad on siis pärast
poole magatsi kassast suurendust paluda
p XIV.
Mäpuma wallawanem pandis ette et Missin
wallas elaw Anna Jesse saab 2 alaealise lapsega
36 rubla aasta abi ja palub abiraha 7 rubla
pääle suurendada, wastasel korral wallawaeste
majase tuua. Nõukogu tegi ühel häälel,
Otsuseks: Et paluja noor inimene ja lapsed teda
töö juures ei takista siis wõib walda
hilmuda teenima kui praeguses elu
kohas teenistust ei leia. - Kuulutada
p XV.
Wallawanem pandis ette Ahja Kärsa Õigiusu preestri
kirja 4 Webruarist s.a. N 62 - millega walla poolt
soovitakse Kärsa kihelkonna kooli sõja kangelaste
lastele abi anda nende kaswatamiseks ja koolitamiseks
Nõukogu leidis, et wallas kõiksugused koolid on mis
abi tarwitawad siis tegi ühel häälel
Otsuseks wallal ei ole niisuguseid tagawarasid milleks
selle asja pääle abi anda.
7 rub. J. Wõõbus P. Wiga J.oggokl Post
Frosin P. Jaoskog. K. Madisa, T. Arge
5) Et Kangto Asalajas In Luik
8. Tootsi I Kangov Jürrik J Rammul J. Puiti
K Tammi
K Tänni Wallawanem: t. Pehap.

Lehekülg 33
Protokol N4.
1917 aastal 2 Mail Kastre Wõnnu walla nõukogu
Koosolek Kastre Wõnnu wallamajas wallawanem
Jaan Pehapi juuresolekul. Hakkatus kell 1. Lõpp kel
2 p. lõunat. Ülüldisest arwust 20 liikmist ilmund:
11 liiget arwati et ilmub kunni 14 liikmeni ja hakati asja arutama.
p. II.
Märt Kurvits, lubas 25 rubla tasu eest käesolewal suwel
Wallakoolimajade Kurista, Hamaste, Wõnnu Terikessi
Wööbste, Perawalla, wallamaja ja 2 waestemaja wälja käigu
kohad puhastada. Kurista Kool jääb wälja, sest et sääl ei ole
2 wiimasel aastal lapsi olnud.
Otsus: Seda kirja panna.
p II.
Wõnnu kooliõpetaja Daniel Lodi andis üles, et tema
kooli maad 24 ruubla eest aasta pääle Jaan Tamm
wälja on rentinud ja 1/2 renti ette saanud ja 1/2 renti sügise rent.
maksab Oktobri kuus sees mida wallawalitsuse kätte maksab.
p. III.
Wõnnu kooliõpetaja Daniel Lodi palub mitmeid
kinnistud parandusi kooli hoonete juures ette wõtta, sest et muidu
ei saa rentnikuga kooselada. Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: 1). Koolimaja wali uksed teha kooliõpetaja
tuast kööki.
2). Sauna põranda jaoks 2 lauda anda Magsta.
mida kooliõpetaja ise parandab
3) 2 koormat (50) latti kooliõpetajale.
anda rentnikule wälja toomiseni
4) Muidu parandused enne weel järele waadata
p. IV
Perawalla kasaku ameti täitja Gustaw Poks annab
selleüles, et 1/2 küla käske 2 rubla kuu eest anda ei
taha, nõuab terwe küla käsu andmise eest 10 rubla
Kuu päält. Nõukogu leidis, et ei ole awalik paku
mine wälja kuulutud, siis tegi ühel häälel
Otsuseks: Perawallakogu ameti wälja pakkumine
Juuni kuu pääle määrata. Kuulutada
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.3)

Lehekülg 9
6, kuus kirjutajat 7, aidamees
8 kolm käskjalga, kes ka
üleüldise korralduse alla
kuuluwad 9, wahimehi kolm-
teistkümment 10, ratsa maa-
kuulajaid seitse ja 11, woori-
mehi seitse
3, Pärnu-Wiljandi sõjawäe osakond:
1, üks sekretär ja üks kirja-
toimetaja ning osakonna juhataja
4 majanduse osakond
1, Osakonna juhatajaid 2, kirju-
tajaid üheksa 3, sõjawäelasi
kakskummendt üks 4, töölisi
üksteestkümment ja 5, pagarisi
kolm.
= 4.
Walga Täidesaatwale komi-
teele esialgselt kuni puude
tagawarade täieliku selgi-
tamiseni Lõwe walla piir-
konnast 600 ja Telliste walla
piirkonnast 400 sülda puude
wäljaweoks Walga linnale
luba wäljaanda. Puude
hinna määramine jäetakse
edaspidiseks.
= 5
Sädes elawaid seltsimehi
registreerida ja neid tööle-
saatmiseks korraldada.
Komitee liikmed:
HPauen
Sekretar A R
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.3)

Lehekülg 7
maha laskmiseni
= 4.
Punkt 6 sõnade "ära wõtta" ase-
male "rekwiseerida" tarwitada
Jätta tuleb kuni uue lõiku-
seni 7me kuu peale 1 weebruarist
1919 a arwates.
Kardulad ja heinad, mida
rekwiseerimise juures kaasa
wõtta ei saa wõetakse arwele
ja jäetakse täidesaatwa komi-
tee hoole alla, kuni selle-
kohaste määrusteni.
= 5.
Sm. Rõika aruanne kuula-
takse ära ja wõetakse
teaduseks ning otsustatakse
siis Tamm Walga Täidesaatwas-
se komiteesse Paju mõisa
ruumide saamiseks delegeerida.
6
Staatid tulewad homseks wälja-
töötada ja kinnitamiseks ette
panna.
lastu
Komitee liikmed hoop
Ulu Hamen Tamm
Sekretär Mägi
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.17)

Lehekülg 27
p.IV.
Leena Zirna tulli ette ja andis üles et tema poeg
Alfred on wigane ja ei wõi wallamaksu maksa,
ning palub wallamaksust wabastamist. Nõukogu
leidis, et kaebaja poeg teenib Ahja wallas Soome
taluomaniku juures poisiks, sellepärast ei wõi
tema wallumaksust vabastud saada, ning tegi ühel
Otsuseks: Leena Zirna palwe tähele panemata jätta
Kuulutadi
p.V.
Daniel Wiirsi tulli ette ja andis üles, et tema ei wõi
wallawaest Liisa Madissoni sellekalli aja pärast mitte
ülewal pidada, sest et leiba kuskilt osta ei saa.
Nõumees Kusta Madisson lubas õe jaoks 1 rukk
Keswi müia ja arwab et wend Peter rukki müib.
Nõukogu tegi ühel häälel.
Otsuseks: Seda kirja panna.
p.VI.
Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Mari Rosinale 1 süld hagu walla
metsast lubada mis ise wälja weab.
p.VII.
Kusta Matsi annab üles, et tema ei wõi Liis Musta
12 rubla aasta abiga oma juures ülewal pidada,
palub waeste majase wõtta. Kusta Matse lubas-
Musta edasi pidada, kui nõukogu weel tõise süld
hagu juure lubab ja 1 rubla kuu abi rubla juure lisab
Nõunõgu lubas seda. Kuulutadi
Otsus: Seda kirja panna.
p.VIII.
Johann Lillo andis üles, et tema ei wõi wallapuid
2 rubla 50 kopka eest süld lõigata ja palub 3 rubla
sülla päält lõikamise eest lubada ka 40 sülla eest mis
ära lõigatud palub 3 rubla määrata. Puud peawad
tingimata kewadeeks - ära lõigatud saama ja weel juure
60 sülda. Johann Lillo lubas seda. J Lillo
Otsus: Seda õigeks tunnistada.
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.3)

Lehekülg 5
= 7.
Esialgselt rekwiseeritawate
loomade kogumise tarwis
kaks punkti asutada
üks Paju mõisa ja
toine Walka.
= 8
Sm. Jaan Rõik Paju
mõisa ruumisid järele-
waatama saata
= 9
Hobuste rekwiseerimine
Eesti Kütiwäe Teatajas
28 detsembril s. a. No 14 wälja-
kuulutatud määruse järele
wiibimata toime panna
= 10
Punkt 9 tähentatud määrus
loomade rekwiseerimise
asjus jõusse jätta
= 11
Kantselei loetakse awatuks
ja töö aeg on kell 10- 2 ja
3-6
Komitee liikmed Majas
lasin Ull Hamen Rönn
Sekretär Alhle

Lehekülg 8
Protokoll No 3
4
Erakorralise, Eesti Töörahwa, Täide-
saatwa komitee koosolek 23
januaril 1919 aastal wõerastemaja
"Säde" ruumides.
Koosoliwad sm. sm: Mägi, Pannik
Tamm, Maasik ja Teiter
Protokolli kirjutas A. Pihlap
Sm. Mägi aruanne sõja
tegewuse ja tulewaste kawatsuste
kohta sellel alal kuulatakse
ära ja wõetakse teaduseks
= 2
Otsustatakse:
Pantwangide koontamise laagri
asutamise ja korraldtamise asjus
Läti Töörahwa Walitsuse poole
pöörata, et wiimane Schawei
jõe kaldal Schwedowi mõisas
asuwa laagri meile tarwi-
tada annaks.
= 3
Erakorralise Eesti Töörahwa
Täidesaatwa komitee teenijate
koosseis kinnitatakse järgmiselt
ära:
1 Üleüldine kantselei:
1 sekretär, 2, kirjutaja ja 3, masina
pääl kirjutaja.
2 sõjawäe osakond (Tartu)
1, Osakonna juhataja, 2. majan-
duse toimekonna juhataja
3, sekretar, 4. mobilisatsioni
toimekonna juhataja, 5 kor-
teri toimekonna juhataja
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.17)

Lehekülg 26
Protokoll No 2.
1917 aastal Märtsil 7 päwal, Kastre wõnnu walla-
nõukogu koosolek Kastre Wõnnu walla(nõukogu
koosolek) wallamajas wallawanema Jaan Pehapi
eesistumisel. Hakkatus kel 1 lõuna aegu, lõpp
kell 6 pääle lõunat.
Wallas on 20 nõukogu liiget, kelle seast ilmunud
17 liiget.
p. I.
Wallapiiris elaw Laiwa wallaliige Liisa Truus
andis üles et tema mees Jaan Truus 29 oktobril 1916 a.
kroonu teenistuse on wõetud ja allaealisi lapsi p.
Artur 15a. wana t. Alwiine 6 se 11 a wana ja Ida 4a wana
järele jätnud kelle seast Alwiine (R) luu roosipäel ja wäga
wigane on juba 8. aastat. Palub temale abi saamise juurs-
abiks olla. Nõkogu arutas asja ja tegi ühel häälel
Otsuseks: Liisa Truusile 1 süld walla poolt hagu
anda ja on ennem 1 süld saanud, ning
selleüle Laiwa wallawalitsusele teada anda
et ruttulist abi raha saadaks kuni kroonu
abi raha tuleb. Kuulutadi.
p. II.
Eduard Tõnnisson tõi wallawaese Teodor Kuktali ette
kes kroonu poolt 6 rubla kuu abi saab ja niiwõrd
rumal on, et selle eest teda ülespidada ei saab. Palub
3 rubla kuu pääle abi raha wallapoolt nimetada.
Walla nõukogu liige Peter Soosar lubab Kuktali
ilma walla poolt abita esi otsa ülewal pidada. Et
Eduard Tonnisson Kroonu abi kuni 1 Maini kätte saanud
siis maksis seda 7 nadala eest 4 agasi 10 rubl 50 kopkad.
Otsus: Seda kirja panna.
p. III.
Emilie Saal põeb lange tõbe ja saab 2 Rubla
kuu abi ning palub abi raha suudendanist
Nõukogu tegi uhel häälel.
Otsuseks: 1 Januarist 1917 aastal Emilie Saabi abi raha
2 rubla päält 3 rubla pääle kuu suurendada.
Kuulutadi:
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.17)

Lehekülg 28
p. IX
Wallamaja, waestemajal ja 5 kooli körstna puhkija
palkamise kuulutus olli tänaseks päewaks wälja
pantud wähem pakkumisi teel ja ollid tingimiseks
tehtud, et iga 2 kuu pärast korstnad ja truubid pea-
wad pühitud saama ja sai wähem pakumise teel
korstna puhkimise ameti oma kätte Jaan Lodi
54 rubla eest aasta pääle 1 Märtsist kuni 1 Märtsini
ja lubab tingimised täita, mis ülemal nimetud
Jaan Lodi
Otsus: Seda kirja panna.
p. X.
Et Perawalla Kasak Jõns oma ametist lahkunud
ja üleskutse pääle uusi kandidadisid, ei ole ilmund
siis määras nõukogu Kumbkile wallapolitsei
kümnikule kasaku ameti eest 2 rubla kuu päält
kuni ehk uus kasaku kandidad leidub.
Otsus: Seda kirja panna.
p. XI.
Perawallakooliõpetaja August Sootsle lubas
nõukogu omalt poolt lubatud walla palga 25 rubla
kuu päält edasi anda kuni Soots selles ametis on.
Otsus: Seda kirja panna
p. XII.
Wallawanem pandis ette, et Jürjewi aja pikenduse
Kommission nõuab kirja läbi teateid 20 Januarist
s. a. N 1089. Kas Wiielaku talu omanik Johannes
Kloossel on põllumõha tegemisse, koku panemise
riistad ja paljutel taludel on tema 1915 aastal
ja 1916 aastal wilja kokkupannud ja piitnud ning
Maschmatega töötanud Nõukogu asutas asja ja
leidis et wallas on 200 talu ja kandi kohta ja on
Johannes Klaar 1915 ja 1916 a. oma heinamitas, wilja
niitja, reha, kartuli wõtja külwi maschinaga
heina maa äkle tõisi niisugusest asutusi wallas ei ole
Sellepääle tegi nõukogu ühel häälel.
Otsuseks: Klasse ette wõtte tunnistada tarwilikuses, tõisi niisuguseid
wallas laheduses ei ole, wallas on 200 maa pidaja ümber
1915 ja 1916 a. töötas omas wallas 8 talul ja Haslawal 7 talus
Temalau heina ja wilja niitja, riisumise raha Kartuli wõtmise
maschin, külwi maschin ja heina maa äkke

Lehekülg 30
Protokoll N3.
Kastre Wõnnu wallanõukogu koosolek Kastre Wõnnu
wallamajas 11 Aprillil 1917 a. Wallawanem J. Pehapi
eesistumisel. Wallas on 20 nõukogu liiget kelle
seast ilmunud koosolekule 13. liiget
p I.
Wallawanem pandis ette, et Põhja Balti Komitee
kirja läbi teada annud, et maakonna saadikute
üle üldine koosolek 12 Aprillil s.a. kel 12 s.a. Põhja Balti
Komitee koosoleku ruumides oma koosolekud peab ja
kutsub wallast 2 saadikud ilmuma üht maapidajate
ja teist prii rahwa seast koosolekule wolitada. Rahwa
kogu on omalt poolt Andres Jalajas ja Jüri Maiste
Selles asjas saadikuks wolitand. Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Saadikudeks walida Andres Jalajas ja
Jüri Maiste.
p. II.
Mai Saal on saanud wallawalitsuse käest 1 rubla
ajutist abi raha ja palub weel saada kuni kroonu
abiraha pärale jõuab. Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Mai Saalile weel 2 rubla ajutist abi
raha anda. Kuulutadi
p. III.
Karl Lipping andis üles, et tema naise poeg Daniel
August Kõrwel 16 a wana põeb parandamata haigust
ja saab 3 kuu abi ning palub 2 rubla kuu abi juure
lisada. Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks Dan August Kõrweli abi raha 1 aprillist s.a.
1 rubla wõrra suurendada Kuu päält
Kuulutadi.
p.IV.
Jaan Luik palub ema Mari mattuse rahaks
1916 aasta wallamaks arwata 5 rubla 50 kopkad
Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Jaan Luik 1916 a wallamaks ema mattuse
rahast 5 rubla 50 kopkad ära tasuda.
Kuulutadi
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.17)

Lehekülg 35
Protokoll No 5.
Kastre Wõnnu walla nõukogu koosolek, Kastre Wõnnu
wallamajas 9 mail 1917 aastal Wallawanema Jaan Pehap
eesistumisel. Hakkatus on kel 12 Lõpp kel 7 õhtu.
Wallas on 20 nõukogu liiget kelle seast ilmund 17 liiget
p. I
Mööda läinud nõukogu protokollid 2 Maist s.a. N 4 p. I-VI.
loeti läbi ja tunnistadi õigeks ja otsuse jouliseks p. VII.
all nimetud Teriketsi kooliõpetaja maa ja aid jääb rentnik
Jaan Roilandile 26 rubla eest rendile ja wahib rentnik
koolimaja järele ning peab aiale puudele kui ka
marja põõsastele järele waatama et need rikutud ei saa.
Sõnnikud paneb rentnik Maale 15 koormat. Nõukogu
Kusta Madisson
liikmed Andres jalajas ja Johann Luik minewad kooli
kraami rentniku kätte hoidmiseks. Kuulutadi
Jaan Roilandile ja Mihkel Roomale ja maksin
Roiland pool renti 13 rubla ära.
Otsus: Seda õigeks tunnistada.
p. II.
Kastre mõisas elaw walla liig Mai Pungar 50 aastat wana
ei jõua ennast toita wigase terwise pärast ja kaui t aja
pärast. Toitja poeg Eduard on kroonu teenistuses.
Kreistohtri tunnistuse järele 1 Maist s.a No on
paluja töö jõud wähentud wanaduse järele.
Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Mai Pungarile ajutist abiraha 5 rubla
nimetada ja wälja anda. Kuulutadi
p. III.
Wallanõukogu lubas järgmistele isikutele maapidajatele
isikliku wastutuse pääle 5% all järgmised läinud mida
1 Detsembriks s.a. tagasi maksma peawad
1. Jaan Rosenbergile - 100 rubla
2. Karl Riipeile - 100 rubla
3. August Mooses'ele - 100 rubla
4. Kusta Saarele - 60 rubla
5. Peter Rodimale - 50 rubla
6 Kusta Madissonile - 50 rubla
7. Peter Soosarele - 75 rubla
Kokku 535 Rubla
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.17)

Lehekülg 44
ameti märke -
10 tükki
kummiku märke
3 --
maamõõdu kett.
1 --
a rihm
1 --
II kooli ja kontori maa kontracht
5 --
tühje passi lehte
mitmesugused pitsatit
41
korjandus 2 käte ratti 3 pkiwaid Saatseridu
1 --
walla maade kaarti
7 --
Magasi aidas on hoidl - 5 wankret. kom. 3 taasid noormi
3 silust. 3 looka - 2 leid, 2 köit 2 ohjad, 2
suurt mõõtu - 3 goonteat, 3 - hetweerik-mõõtu - kogu
magasi aida laudu ja parte - 2 linast tekki.
Ülemal tähendatud sula raha - wäärtpaberid, wõla tähed
ja asjad leiti alles - sissetulekud ja wälja minekud
õiged ning dokumentidega tõentatud. Muu inwentari wõtab
wallawalitsus inwetari raamatu järele wastu. Walla waran-
duse endistelt ametnikudelt wõtab uus wallawalitsus
täna wastu:
Andsid ära
Wallawanem
J. Pehap
Wõtsid wastu:
Wallawanem J. Tootsi
abid: I Tenokese
J Tenno
Wallawanema abid: J. Lodi
R Jann
A. Rätsep
Sekretar: JKukk
Sekretar: Jaak
p V.
Juhatama asub wallawanem Jakob Tootsi.
Wallawanem pani ette et Perawalla kooli õpeta
Otto Gelbert uuesti sõjateenistusesse wõetud ja kool
warsti õpetast peab algama, siis tuleb asetäitja
kooliõpetaja Perawalla koolile ära walida. Eelnimet
nõukogu koosolekul on Ropka walla liige alluma
Jakob T. Pusega oma tunnistuse jätnud, et
ennast kooliõp. kandidadiks üles annud. Kirja on
sund. 15 jaan 1897a. on 2e. aastased Pedagogina korpisid
Tartus kõrgema algkooli juures 1917 a lõpetanud ja
algkooli õpetaja kutse. Palka nõuab 100 rubla kuu
kooli aja eest - seal sees ka kroonu palk
44
Nõukogu tegi ühel häälel et
Otsuseks: Minna Riiga Perawalla wallakooli
pääle asetäitjaks kooliõp walida
1917/18-õpeaastal - palka maarati
100 rbl kuu, seal sees ka kroonu palk
ja lisa; prii küte, walgustus, ja kautselu
kulu 8 rbl. ja kooli walitsuse eest
palwet awaldada, et 50 rubla kuus
kroonu poolt maksetaks, kuna wald
50 rbl maksab, sest et sõja teenistusesse
kutsutud kooliks palga edasi maksab
p. VI.
Toitlus asja korraldamise pärast wallas walis nõu
kogu 3 liikmelise komisjoni, kes Maakonna
Toitlus komitees järele kuulab, kuidas toitlus asja
wallas korralda- sest et walla Toitlus komitee
sellepoolest tarwiliselt ei korraldata komisjoni
said: Jaan Naaber Johann Lillo ja Julius
Ratsik neile tunnistused anda
p. VII.
Wallawanem pani ette, et kohaliku walla miilitsa
No: 2056
wanema Daniel Koosapoiga wastu rahwaseas rahulole
matus walitseb - sellepärast et rahwa keskkohalt
ära läinud mõisa elama ega sellepärast
rahwale igal korral kätte saadaw ei ole. Ka ei see
miillitsa wanema nimetamisel wallanõusolemist
küsitud. Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Maakonna Miilitsa Ülemale ette palwe
panna uut wallamiilitsa wanemat
nimetada- ja paneb omalt poolt kandi-
dadiks Jaan Jaani p. Moosese-kes.
walla liige- 31 a. wana, keda rahwa
poolt soowitakse selle ameti pääle.
p. VIII.
Endine wallaw. JPehap pani ette, et end Sekretari JKukke
perekond osalt siia elama jääb, nii temale walla
puudest 1/2 sülda puid anda kütmiseks
Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks – JKukkel рооl sülda puid anda.
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.3)

Lehekülg 10
Protokoll No 4
5.
Erakorralise Eesti Töörahwa Taide-
saatwa Komitee koosolek 24 januaril
1919 aastal
Koosoliwad Komitee liikmed: Mä-
gi, Panik, Teiter, Maasik ja Tamm
Protokolli kirjutas A. Pihlap
Otsustati: sm. Tamm Riiga dele-
geerida, Läti Töörahwa Walitsusega
pantwangide ja walgekaardlaste koonta-
laagri
mise asjus läbirääkima
= 2
Tallinnast tulnud seltsimeeste aru-
anne kuulatakse ära ja wõetakse
teaduseks.
Komitee liikmed:
JPaniek
Sekretär APihlap
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.17)

Lehekülg 32
p. IX.
Wallawanem pandis, et Kastre Wõnnu wallas
elaw wallaliige Anna Punar 5 allaealise lapsega
Kellest wanem 7 aastat wana ja noorem 7 kuu wana
palub walla abi sest mees on 2 Januaril s.a.
kroonu teenistuse kutsutud. Wallawanema abi Karl
Tanni on perekonna seisu ja waranduse seisu järele
waatanud ja leidnud, et palujal warandust ei ole.
Peremees on abi anda lubanud, sugulane Johann Tennoke
10 rubla raha laenanud ja wald 2 sülda hagu annud.
Nõukogu leidis, et kroonu abiraha perekonnale
warsti oodata on, siis tegi ühel häälel
Otsuseks: Ann Punnarile 10 rubla ajutist abiraha
nimetada. Kuulutada.
p. X.
Nõukogu arwas teisipäwaks 18 Aprilliks s.a. kokku
Kutsu Peremeeste kogu: Kroonule põhu andmise ja
wilja hinna määramise pärast ja täiskogu Soldati
perekonna komitee walimise pärast ja wilja jagamise
pärast.
p. XII
Wilja tagawara läbi waatamise juures saawad walla-
wanematele abiks olema.
Hamastes - Johann Aarik ja Jakob Tootsi
Wõnnu - Kärsa Sandre, Jaan Walk
Wõõbstes - Johan Mutson, Jaan Sirge
Perawallas - Gustaw Poks, Wiido Jõks
Nõumehed: K. Tanni J. Tagar JRosin
Juhan Luik J Kangu P Sooisaas K M Dinson
Joh. Suits. K. Kangiri J. Tootfi, Johan. Wööbusi
Jutrik. Agalajas
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.17)

Lehekülg 46
Otsuseks: Metsahoidja Jaan Junilauri palka 1 Jan
25 rubla pääle aastas suurendada. Kuulutadi
p.VI.
Walla metsa hoidja Jaan Kargei palub oma palka
2 rubla päält - 5 pääle suurendada. Nõukogu tegi
Otsuseks: Jaan Kanges-palka 1 Jaaniasest 1918 a.
5 rubla pääle määrata. Kuulutudi
p.VII.
Wallakasak Daniel Mootise plumab üles, et
tema walla poolt walgustuseks 1 puud petroleumi
saama pidi, mis endisel ajal 3 rubla maksis
Praegu petroleumi kallidaal palub endiselt
1 puud petroleumi anda ehk petroleumi raha
suurendada. Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Petroleumi vaba kasak Mootissele 10 rubla
aastas määrata. Kuulutadi
p. VIII.
Wallawanem pani ette, et Johann Luik kirjaliku
palwe sisse annud walla naese Mari Rõika, - Lakamanni
abiraha 8 rubla päält aastas 36 rubla pääle
suurendada ja 1 süld hagu anda. Nõukogu tegi ühel haa
Otsuseks: Mari Rõika abiraha 1 Januarist 1918 a.
18 rubla pääle suurendada Hagu edaspidi
lubada kui neid wallal muretsetud.
Kuulutadi
N 1969
p. IX
Wallawanem pani ette et Tartus Linna uue-N 46
elaw Jaan Juhanson on kirjaliku palwe saatnud
oma abiraha suurendada nimelt korter anda
Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Jaan Johansoni abiraha 36 rubla pääle
maksata 1 Januarist 1918 a. - ehk kui
rahul ei ole wõib walla waestemajasse
korterisse tulla. Kuulutada
p. X.
Wallawanem pani ette et Maakonna walitsuse
ettepanekuga 19 Sept. s.a. No 140 näitakse walla
rewisjoni Komisjoni asutamist. Nõukogu tegi
otsuseks Kastre Wõnnu walda 5 liikmeline rewisjoni
Kommisjon walida. Nõukogu walis ühel
häälel walla rewisjoni Kommisjoni järgmised
nõukogu liikmed:
1. Johan Jaani poeg Arik
2. Andres Johani p. Jalajas,
3. Johann Jaani p. Lillo
4. Julius Jakubi p. Rattik ja
5 Johannes Kooli p. Osjamets.
Walitud olid walimisega nõus
Otsus: Seda Maakonna Walitsusele ettepanna
p. XI.
Wallawanem pani ette, et Eesti aj. Maawalitsuse
poolt, Juhatused on saadetud waranduse hinda-
miseks sell korral, kui sõja tegewus meie
maale lähemale nihkub ja soowitab hinda-
miseks wallas hindamise komisjone asutada
millest tingimata ka walla walitsuse liige
osa peaks wõtma. Hindamise komisjone wõiks
nõnda palju olla kui mitu meest wallawalit-
suses ühes esimehega on. Nõukogu arutas aj.
Maa walitsuse ettepanekut ja otsustus uus
31 hindamise Komisjoni asutada. Nõukugu
walis ühel häälel
1. Kommisjoni - Hamaste ja Kurista külla ja
ja Kurista mõisa - Wallawanem Jakob
Tootsi - August Jaani p. Rootsmann
ja Jaan Mihkli p. Uiga
2. Wõnnu külla - kirku walda ja kiri-
kumõisa piirkonnas walla wanema abi
August Johani p. Rätsepp -, August
Jaani p. Warik ja Jaan Johani p. Tootsi
3. Teriketsi külla wallawanema abi Jaan
Liisu p. Lodi - Andres Johani p. Jalajas
ja Jakta Juhani p. Madisson.
4. Wööbste külla-Kastse mõisa ja
Aleeri-Kokota külla ja Braagale
wallawanema abi Jaan Jakobi p.
Sirge - Jaan Jaani p Mosses ja
Johan Jaani p Mutson.