Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Illuka_vallavalitsus (EAA.5171.1.24)

Lehekülg 29
52
Koos oliwad wolimehed 25mal Mais 1888.
1) Et Hants Eedel, wanuse pärast, ei jõua oma töö ja jõu
läbi toita, waid nouab omale walla tunnistust, enesele oma
sugulaste jures elada: (Haljala kihelkonas.) Ja wolimehed
lubawad tema sowimise peale, tunnistus ühe aasta peale
anda, wallast wäljas elada: Kui Peeterburgi linna, ja kuber-
mangu ei tohi mitte minna.
2) Jaan Kask, ka oma töö ja jõu läbi ei jõua mitte toita
ja korteli muretseda: Ja wolimehed ei luba, Jaan Kassele
mitte miski abi; sest et temal poeg täis mees on
kes, ülespidamist ja korteli wõib muretseda.
Wolimehed: Juri Punde. +++
Jakop Punder. XXX
Jakop Paist. III
Juri Nõmme XXX
Jakop Hindreus XXX
Jaan Adelgunt XXX
Madis Weski XXX
Mihkel Sootsu. XXX
Tallitaja: Jaan Sibrikas.
27 53
Illuka wallast täis kogunõupidamise prottokoll kurjategija Andrei Wrolof
üle.
Alutaguse hakenrihtri herra käsu peale oli Illuka walla tallitaja tänasel
päwal keik walla peremehed ja sadikud walla kohtu maia juurde kokko
tellinud, selle üle nõu pidama, kas wald weel soowib Andrei Wrolofi oma
(walla) alla üles wõtta woi teda ära anda.
Kohtu lauda istusid Tallitaja Jaan Sibrikas I abimees Jaan Kask II abi
mees Juri Räbin kohtu peawanem Rudolf Andrejew I Kohtu kõrwamees Pärtel
Kaupmees II kohtu kõrwamees. Pärtel Kilk.
Walla nime juhataja kirjad said läbi wadetud, ja leitud, et walla täis
kohus 184 liiget on, nendest olid kohtu tulnud 112 liiget. Kohus pani neile
iga ühele üksikult se küssimine ette. Kas on sowimine Andrei Wrolofi
weel oma walda üles võtta wõi teda ära saata.
I peremehed.
1. Jaan Sibrikas, Walla Tallitaja: Ütleb mina luban ära
2. Jaan Kask abimees - - - -
3. Juri Räbin - - - - -
4. Rudolf Andrejew Kohtumees - - - -
5. Pärtel Kaupmees, kõrwamees - - - -
6. Pärtel Kilk II - - - - -
7. Juhan Adelgunt Peremees - - - -
8 Andres Adelgunt - - - - -
9 Hants Puulman - - - - -
10 Jakop Punder - - - - -
11 Juri Punde - - - - -
12 Tiidrik Treilman. - - - - -
13 Karel Tarakus - - - - -
14 Juri Nõmme - - - - -
15 Mihkel Smit - - - - -
16 Adu Sootsu - - - - -
17 Josep. Sarikas - - - - -
Illuka_vallavalitsus (EAA.5171.1.24)

Lehekülg 31
56
81. Mart Molder mina luban ära.
82 Mihkel Mammon - - -
83 Jaan Maater - - -
84 Peeter Nõmme - - -
85. Kristjan Nõmme - - -
86 Jaan Ossi - - -
87 Jakop Ossi - - -
88 Mihkel Räbin - - -
89 Peeter Räbin - - -
90 Juhanes Smit - - -
91 Kustaw Sootsu - - -
92 Nigulas Sootsu - - -
93. Mihkel Sootsu - - -
94. Mihkel Sootsu - - -
95 Juri Sibrikas - - -
96 Juri Sibrikas - - -
97 Josep Sibrikas - - -
98 Juhan Sibrikas - - -
99 Nigulas Sarikas - - -
100. Jaan Sarikas - - -
101 Kristel Sarikas - - -
102 Nigulas Sarikas - - -
103 Mihkel Sarikas - - -
104 Peeter Sui - - -
105 Aleksander Sui - - -
106 Mihkel Sabalotna - - -
107 Josep Sabalotna - - -
108 Aleksander Sabalotna - - -
109 Anton Sabalotna - - -
110 Juri Steinberg - - -
111 Madis Ninepu - - -
112 Jaan Sui - - -
29 57
Illukal sel 25mal Julis
1888.
Tallitaja Jaan Sibrikas.
I abimees Jaan Kask.
II abimees Juri Räbin.
Kohtupeawanem: R Andrejew
I kohtumees: Pärtel Kaupmees.
II Kohtumees: Pärtel Kilk.
Koos olid wolimehed 30mal Septembris 1888.
1) Et wallas saab waestemaia ehitud: Ja saab mõisast palutud, kuhu
kohta wald, seda maia woib ehidada. Ja kui mõisa kohta, ja
maia ehituse materjali annab, saab kohe sügise kui ilmad lassewad
üles ehitud.
2) Et walla magasi kassud, waeste wilja wälja ei tule, siis saab, walla
laeka rahaga ostetud: Se on kaks kuli 1 Setwerik rukid, ja üks kuli Odri, ja
tallitaja wõib osta kust saab. Ja ametmeeste palkadest mis kaerad, lahe-
wad ei tule, ka magasi kaera kassudest wälja: Siis saab maapidajatte
käest korjatud, 4 karnitsa talu pealt, ja weikemad oma maa suruse järel.
3) Et Johuja kooli reie ja lauda kattus, on tarwis parandada ja
koolimaia, ja koolmeistri elu toa, ja sauna ahi on tarwis
paranda, ja maiad krohwida. Seda woib tallitaja lasta paranda-
da nõnda kui tema arwab.
Wolimehed: Juri Punde. +++
Jakop Punder. XXX
Jakop Paist. XXX
Juri Nõmme XXX
Jakop Hindreus XXX
Jaan Adelgunt. XXX
Madis Weski XXX
Mihkel Sootsu. XXX
Tallitaja: Jaan Sibrikas.
Illuka_vallavalitsus (EAA.5171.1.24)

Lehekülg 32
58
30 59
Koos oliwad wolimehed: 14mal Detsembris 1888.
1) Sai wolimehedel ette loetud, mis uus tallitaja, Jaan Sibrikas
wanna tallitaja Mart Sabalotna käest, oli wastu wõtnud. 45 rubla 70 kop.
puhast raha (ja hinna paberid 4000 rubla) Sest puhtast rahast, mis
sisse tulnud, ja wälja läinud. Siis oli 7mast Detsembrist s.a. järel
5 rubla 95 kop. Puhast raha.
2) Wolimehed on lubanud, Jõhwi kohtumaia, wangide wahid (ehk
politseid) raha palga peale wõetud. Et mitte wallast wahtima ei
akka.
3) Wolimehed lubasid Juri Räbinale Hants Eedli sööma raha 11ne päwa
ette. 1 Rubla 10 kop. walla laeka rahast makstud. Ja nüüd käib perre
perrelt. korda. Ja kewade wõib, Tallitaja Eedlile passi anda.
4) Wolimehed lubasid, Imatu Kooli aknade parandamise tarwis
üks rubla. Ja kooli kaardi juure 2 rubla. (Üle pea 3 rubla)
5) Jõulu puu küündlade tarwis, on Illukale, 1 rubla, ja Imatu 50 kop.
Wolimehed: Juri Punde XXX
Jakop Punder XXX
Jakop Paist. XXX
Juri Nõmme XXX
Jakop Hindreus XXX
Jaan Adelgunt XXX
Madis Weski XXX
Mihkel Sootsu. +++
Tallitaja: Jaan Sibrikas. +++
Koos oliwad wolimehed 5mal Septembris 1889.
1) Wolimehed pidasid nõu, magasi wilja wälja laenamise üle. Et kassudest
üle kahe maksu magasi, wälja maksudest tuleb pudu 2 kuli 6 setw karnitsa
rukid, 6 setw 4 karnitsa, Odri. 2 kuli 4 setw, 4 kar kaeru. Ja wolimehed, pea-
wad nõu. Et see wili walla laeka rahast, sisse ostetud saab, kui Keiserlik
Kihelkona kohus, seda luba anab.
2) Wolimehed peawad nõu. Illuka ja Imatu magasi aidad, kubermangu
tule kassase sawad üles wõetud.
Illuka magasi ait 49 jalga pik. 30 jalga lai, 11 jalga kõrge
kiwi seinad, peergust kattus: on wäärt 400 rubla.
Imatu magasi ait, 36 jalga pik, 18 jalga lai, 7 jalga kõrge.
pu seinad, õlest kattus: on wäärt 200 rubla.
Wolimehed: Juri Punde. XXX
Jakop Punder. XXX
Jakop Paist. XXX
Juri Nõmme. XXX
Jakop Hindreus. XXX
Jaan Adelgunt. XXX
Madis Weski XXX
Mihkel Sootsu. XXX
Tallitaja: Jaan Sibrikas.
Illuka_vallavalitsus (EAA.5171.1.24)

Lehekülg 33
60
31 61
Koos oliwad wolimehed 15mal Nowembris 1889.
1) Sai wolimehedel ette loetud, mis 7mast Detsembrist 1888. a.
kuni 15 Nowembrini 1889ni on sisse tulnud, ja wälja läinud on.
Siis on siit sadik puhast raha 6 rubla 3 kop. järel, kui, wolimehed
on leidnud kõik õiged olemas: kui Mihkel Kask, peab oma issa
mattuse raha 1 Rubla 28 kop. peab wallale tagasi maksma.
2) Wolimehed pidasid nõu, Illuka magasist, kolm sälitust kaeru
müia saab, ja kuli hind on märatud 2 Rubla 50 kop. Ja
kes ostab weab isse ära. Ja se raha saab hintressi peale
panna. Ja wolimehed paluwad, Keiserliku Jõhwi kihelkona
kohtust, selle nõu üle luba.
3) Pidasid nõu Hants Eedli üle. Et tema saab, üks setwerik
rukid ja pool setwerikud Odri igas kuus, ja korteli saab, iga walla
peremehe jures ühe kuu aega. Ja saab, magasist se wili, ja teeb
isse omale, leiba.
4) Wolimehed, on üks kooli seina tahwel ostnud, ja maksnud
kaks rubla.
Wolimehed: Juri Punde XXX
Jakop Punder. XXX
Jakop Paist. XXX
Juri Nõmme. XXX
Jakop Hindreus. XXX
Jaan Adelgunt. XXX
Madis Weski. XXX
Mihkel Sootsu. XXX
Tallitaja: Jaan Sibrikas. +++
N 1.
Koos oliwad wolimehed 10mal Januaris 1890.
1) Wolimehed, on wana kirjutaja. Jaan Karafiniga seda kaupa
teinud. Et Jaan Karafin wõttab kõik wene keele kirjad oma peale
toimetada, se on 1 Januarist, kuni Juripäwani, see on 23ma Aprilli
1890. ni. Ja saab walla poolt selle ette 20 rubla.
II Wolimehed on walla kohtu meeste palka Kohtu seaduse § 8 järel
märand, iga meeste rahwa inge pealt, üks karnits rukid: Se on
pea mees 1/2 karnitsa, ja korwas mehed pool poolest. Aga wolimehed
on seda raha peale märand, wilja hina järel. Ja pea kohtu
mees küüdi kora eest oma hobosega Jõhwis, ülemas kohtus
sõita wõib.
Wolimehed: Juri Punde. XXX
Jakop. Punder. +++
Jakop Paist. XXX
Juri Nõmme. XXX
Jaan Adelgund
Maddis Weski
Mihkel Sootsu
Tallitaja: Jaan Sibrikas +++
Illuka_vallavalitsus (EAA.5171.1.24)

Lehekülg 34
32 63.
62
N 2.
Koos oliwad wolimehed, 31misel Januaris 1890.
1) Wolimehed pidasid nõu, Et Illuka walla magasist, wõib
45 kuli kaeru, ära muia. Ja kuli hind on arwatud, keige
wähem, 2 Rubla 50 kopikad kuli ette.
2) Et kiriku, waene Ewa Leem Hädisel ära surnud. Ja
sealt on maetud, ja nõutakse nüüd mattuse kulud. Aga wolimehed
ei luba mitte, seda kulu walla poolt anda, et kui tema suri
ei antud seie Illuka walla walitsusele, mitte teada antud et
matma tulla: Sellepärast, et temal on warndust olnud
miska oleks wõinud maetud sada.
3) Wolimehed on Tallitajale 5 Rubla, lubanud, selle ette. Et
walla, kohtu jures ornungi peab, ja, kässud laiali anab. ühe aastani.
Wolimehed: Juri Punde xxx
Jakop Punder XXX
Jakop Paist. XXX
Jüri Nõme XXX
Jaan Adelgund
Mihkel Sootse
Jakup. Hindreus. XXX
Tallitaja: Jaan Sibrikas. XXX
N 3.
Koos oliwad wolimehed 11mal Aprillis 1890. Aastal
1) Wolimehed pidasid nõu, et passimehed, kes enne on ilma rahata
wallast passid sanud, sawad ka ilma rahata. Ja on Tallitaja
arwamise peale kellel, tuleb ka ilma anda. Ja kes raha maksud
maksawad, wana wiisi, meeste rahwas 3 rubla, ja naeste rahwas 2 rubla
aasta peale. Ja kellel pereliiged, täie ealised inimised, on peawad
era passid wõtma, ja ülemal nimetud passi maksu maksma.
2) Et Tallitajal luba on magasist, wilja anda, ka neile kellel, wõla
rendi wõla pärast loomad ja kramid kinni on pandud, kui
neil põllud külwamiseks, käes on.
3) Wolimehed on ta Jaan Karafiniga, kaupa teinud
et jääb, weel walla kirjutajaks. Ja maksab, wald (90)
üheksakümend rubla aastas palka. Se palk on kirjutuse
ette: (aga kooli assi on erali.) Ja se kauba aeg akab, Juripäwast
1890. peale.
4) Wolimehed, lubasid Jakop Trambergile 2 karnitsa rukid 2 karnitsa Odri igas kuus
se samise aeg akab 23mast Aprillist 1890. Peale.
Wolimehed: Juri Punde XXX
Jakop Punder XXX
Jakop Paist XXX
Juri Nõmme XXX
Jakop Hindreus. XXX
Jaan Adelgund
Madis Weski
Mihkel Sootse
Tallitaja: Jaan Sibrikas.
Emmaste_vallavalitsus (EAA.2589.1.10)

Lehekülg 2
1.
Kontrakt.
Emmaste jäuskonna Määnspe kolmeister
Jonas Mohnson
on omma Walla wallitsussega allamal seiswad kaupa
teinud:
Walla poolt saab Jonas Mohnson selget rahha
palka 100 Rub. kirjotud (üks sadda Rubla.) wäljamaks-
tud 50 Rub Septembri ja teine 50 Rub Aprili kuu sees.
Pealeselle saab walla poolt igga talwe 15 sülda
allo puid koolimaea jure toodud.
Selle eest peab Kolmeister Jonas Mohnson Mihk-
lipäwast Jürripäwani, igga näddalis 6 pääwa ja ig-
ga pääw 6 tundi kooli Eesti keeles ükspäinis
Kui kolmeistril rohkem teenistust saab antud,
siis saab selle järrel ka temma palka üllendud.
Essimenne pool palka (50 Rub) saab Septembri kuus 1878
aastal sisse makstud.
Se kontrakt kestab 29." Septb. k. p. 1878 a. kuuni
Emastes, 21." Septb 1878. Kolmeister: Jonas Mohnson.
No 117.
Tallitaja A. Leisberg
Abbimees M. Pruhl +++
Kinnitusseks Heioma kihhelkona kohto herra
sel 8 Decbr 1878
A. Stackelberg
No 24

Lehekülg 3
2.
2
Saab Emmaste walla wallitsusse poolt tunnistud,
et Johan Ellerberg omma wabbat maa ehhitusse
puud 1877 aastal Saaremaalt kuntori metsast
on ostnud. -
Emmastes, 19. Januar
1879.
Emaste Tallitaja abbimees M. Pruhl
+++
do Johan Aunapu
Kinnitud Hioma Kihhelkonna Kohto poled
Krepost No 101.
AStackelberg

Lehekülg 4
Kontrakt
3
Alamal nimetud kaup sai sel 17mal Märtsi k. p 1880.
Waimla kogukonna kohtu ees, Emaste walla meeste
Ado Aunapuu, Peeter Aunapuu ja Andrus Jesmin
ja Waimla walla mehe Siim Wanaselja wahel läbi
räägitud ja ära tehtud.
1. Emaste walla mehed: Ado Annapuu, Peeter Anna
puu ja Andrus Jesmin on Waimla walla mehe
Siim Wanaselja käest, laewa - "Jaala- /Kal-
mar"- 13 jägu ära on ostnud, mis kolm sada
kaheksa kümend (380) Rubla wäärt, on.
Kelle hinnast, nimetud Emaste walla mehed
A. Aunapuu, P. Aunapuu ja A. Jesmin, wiis
kümend (50) Rubla Waimla walla mehe Siim
Wanaseljale ära on maksnud, ja kolm sada
kolm kümend (330) Rubla jääb nendel Siim
Wanaseljale wõlgu, ning üle seda weel selle laewa
ehituse puude käe raha kuusteist küme (16)
Rubla, mis Siim Wanaselja Saaremal sisse
on maksnud, ühtekokku kolm sada neli küm-
mend kuus ( 346) Rubla
2., Seda nimetud kolm seda neli kümend kuus (346)
Rubla tõutawad Emaste walla mehed: Ado Auna-
puu, Peeter Aunapuu ja Andrus Jesmin Waimla
wallamehe Siim Wanaseljale 1880 sui sees Kolmes
jäus wälja maksta, see on üks sada neli kümend
kuus (146) Rubla Jaani pääwaks 1860 a, üks sada
(100) Rubla Perdi pääwaks 1880, ja üks sada
(100) Rubla Mihkli pääwaks 1880.
3 See ses kontraktis pkt, 2. al nimetud raha mak-
sawad Emaste walla mehed Ado Aunapuu,
Peeter Aunapuu ja Andrus Jesmin igal täutud
Emmaste_vallavalitsus (EAA.2589.1.10)

Lehekülg 5
Korral Emaste kogukonna kohtule wälja, kust
Siim Wanaseleja seda raha jälle wastu wõttab
Et selle kaubaga kõik kokku on leppinud,
tunnistawad siin alamal oma nimede juure
ristid tümbades
Ado Aunapuu +++
Peeter Aunapuu +++
Andrus Jesmin +++
Siim Wanaselja XXX
Kauba tunnistuseks Waemla kog. kohtu nimel
Pääkohtumees: Siim Kaddak
+++
Talitaja: Andrus Sepp +++
Kirjutaja: J. Simsun
Kinitud Hioma Kihhelk. Kohto polest
No 30
Akkackelis
2) 3 April 1880
Minna ollen siin kontraktis nimetud rahast 150 Rub. wastowõtnud. Siim
1. August 1880 A. Leemun on maksnud
7. Nowbr. 1880. P. Aunapu
130 Rub. - 6p.
16. Juni 1881. A. Jesmiw
100
100 " - "
330. Rub.
4.
Tallitaja Protocol I.
Sel 29. Januar 1881.
1. Emmaste Wollinikude koggo ette tulli Emaste walla
liige Peter Pihl ja pallus, et temma wenna
poeg Maihkel, Mihkli poeg Pihl saaks neile
temma ühhe käega poea Peet nimmi, toitjaks
lubbatud kirjotada.
Nüüd sai ka Mihkel Pihl küssitud, kas tem-
ma omma issawenna Petri ja temma wiggase poea
Peedo toitjaks jääda tahhab, mis Mihkel Piehl
omma
tõutas tehha, sest Peter on teda noorest põlwest kui laps, kaswatand
Siis sai se kaup nende wahhel wollikoggo
ees kinnitud ja sellepeale se kirri wälja antud,
et Mihkel Mihkli p. Pihl on omma issawenna
Peter Pihl ja temma wiggase poea Peet Pihl
toitjaks ja eest kostjaks Emmaste walla Revisi-
onis kirjapandud.
Emmastes 30. Januar 1881.
Emmaste Tallitaja: P. Seppel
Abbimees: Ado Gans

Lehekülg 6
5.
Kontrakt.
5
Et Johann Nurst waeste laste eestkostjaks
heidab, siis lähhab J. Nurst selle Laiselja wab-
bat maeadesse ja wõttab need kaks last
Liso Pola 11 aast.
Andrus Poola 6 aast.
omma hoole alla ja saab Magasinist wilja
abbi nende lastekaswatamisseks, nii kui wol-
limehed neile aastakohta lubbawad.
Kui Johan Nurst need lapsed on suureks
kasvatanud, siis pärrib temma need wabbat
maead ommale, mis laste issa Mihkel Poola
on järrele jätnud.
Emmastes, 6. Novb. 1881.
Peakohtumees Mihkel Wäljas +++
Tallitaja: P. Seppel
Kinnitud Hioma Kihhelk. Kohto polest
Emmast
den 20 Novbr 1881
Atsaikelbe
No 182
1) hein maksus, maante jaud, Viroona
posti maks ja kirriko maksud, kannab
S. Onno Kalmo perre pealt 1/5 jägo,
Emmastes, sel 4." December 1881
Tallitaja: P. Seppel
sel 4 Decbr
Kinitud Emmaste moisa wallitsuse
nimmel
1881
Attackelbe

Lehekülg 7
6.
Kontrakt.
6
Emmaste walla Wallitsusse eest on Tilga
Kalmo tallo koha perremees Mihkel Mänd
ja Simmo Onno allamal seiswad kaupa
teinud:
Mihkel Mänd annab üks wiiendik maad
omma tallo maadest, põldo kui heinamad
Simmo Onno kätte kümme aasta peale
pruukida, ja maksab Simo Onno selle
ma pealt renti Mihkel Mänd kätte
ni kui moisa Wallitsus sedda Kalmo
perre pealt on määranud.
Keik maksud, maante jäud, Kroono
posti maks ja kirriko maksud, kannab
S. Onno Walmo perre pealt 1/5 jägo,
Emmastes, sel 4. December 1881
Tallitaja: P. Seppel
den 4 Decbr.
Kirjutud Emmaste moisa wallitsuse
nimmel
1881
Ättackelbe
Emmaste_vallavalitsus (EAA.2589.1.10)

Lehekülg 8
7.
Kontrakt.
Nr 2. Selle läbi tunnistan mina Aadu Aunapuu,
et ma oma kraami ja kõik oma waranduse
mis talitaja peet Seppeli ja alltähentatud
käemeeste läbi sai 528 SR (wiiesaja kaheküm-
ne kaheksa rubla) peale takseeritud, oma kasu poja
Mihkel Aunapuule olen lubanud, selle
eest, et tema selle minu seia aegse Lassi kõrtsi
rent koha eest, nüüdiseastu hinna wälja
maksab ja meite kui oma wanemate eest
hoolt peab.-
Sest minu warandusest pärib Mihkel
Aunapuu, all tähendud päewast peale arwates
poole warandust, see on: 264 Rbl. (kahesaja
kuuekümne nelja rubla) eest arwatud
kraami oma päranduseks, ja selle teise
poole warandust. 264 Rbl. (Kahe saja kuue-
kümne nelja rubla) eest arwatud, pärib tema
siis, kui mina ja minu naene Ingel surnud
oleme.
Nõnda on siis minul A. Aunapuul
ja minu kasupojal Mihklil selle koha kohta,
nii kaua kui mina elan ühesugune õigus.
Peaks seda juhtuma, et meie oma elami-
sega ühes korda ei saa ja lahkuma peame,
Siis saawad need ostetud maad pooleks
pandud, pooled Mihklile ja pooled minule,
ja ei ole kaa Mihklil siis õigust

Lehekülg 9
11.
minu tähendud teist poolt warandust pärida.
Läheb meie elu heaste, nii kui seda loodame,
siis ei ole ühegil muul mingisugust õigust
Kõige wähemat asja minu kraamist pärida.
Seda kaupa kinnitawad oma nime
juure kolm risti tõmmates:
Aadu Aunapuu
Mihkel Aunapuu
Tunnistuse mehed:
Juhan Sau
Aadu Leps
Talitaja: P. Seppel
Emastes
sel 9m Februaril 1884
No 46
Kinnitut Hioma Kihhelkonna kohto polest
Kassar
Attackelbe
den 13 Februar 1884
Contracti ramatus N 48
8.
Kontrakt.
No 4. Emmaste walla liikmed: "Liisu
Dorfland ja Aet Ernes, on üks tei-
se wahel leppinud, et Liisa Dorfland
annud wabadiku Karru koha No 33
peal olewad majad, mis Emmaste
mõisa walitsuse poolt, 1877 aastal
antud tunnistuse sub No 71 järele tema
päris omadus on, on Aet Ernesile
lubanud, sest et nimetatud Aet Ernes
teda juba 1867 aastast saadik on ai-
tanud, tema eest rendi maksnud
ja mõisa päewad teinud.
Kaa on Aet Ernes lubanud tema
eest hoolt kanda ja teda kunni sur-
mani seal majas pidada ja kaa
toita.-

Lehekülg 10
10.
Kinitud Sel 5mal Nowembril
Selega Tunistan minna
Maddis Köster, et mul maksa
on Juhhan Treisaldile Kaheksa
teist rubla Kakas Kümend Kaheksa kop
18 ru 28 kop ja luban sedda raha ärra maksa
26mal Nowembril aastal 1885
Kinnituseks
M. KÖSTER
Emmaste_vallavalitsus (EAA.2589.1.10)

Lehekülg 11
11.
Kontrakt
11
Emmaste kogukonna wolikogu otsuse.
põhjusel No 42, 1887 a. sai walla walitsuse
ja kooliõpetaja J. Pahapilli wahel täna-
sel päewal järgmine kaup äratehtud ja
kirja pandud:
1) J. Pahapill on Wiiri poislaste kooliõpi-
taja ja saab selle eest wallast aastas kuus-
kümmend (60) rbl. raha palka.
2, Walla poolt saab metsas kütti puud raiu
tud ja koolimaja juure weetud.
3) Wald teeb koha juures olewad koolimaade ajaks
raiub ja toob ka see tarwis metsast aja puud wälja
4) See kontrakt kestab wiis aastad järestiku
5) Kui uued kooliseadused midagi peaks
nõudma, mis koolmeister Pahapill täita
ei wõi, siis ei saa see kontrakt makswaks
loetud. -
See kontrakt on kolmes exemplaaris
ühesuguse kaubaga üleskirjutatud.
Emastes, 31. Oktoobril, 1887.
Seda kinnitawad oma allkirjatega
Kooliõpetaja Pahapill
Wallawanema eest: A Lohmusi
Kirjatoimetaja: F. A. Brewer

Lehekülg 12
Kinnitud Hiiomaa kihelkonna kohtu
poolest.
Waimel
Kihelkonna kohtu peawanem:
10 Detsem. 1887.
Kutuhanem
No 297.-
12.
Kontract.
12
Thomas Leisberg ja Ado Jerw on
kaupa teind:
Nemad panewad Prassi järwe talu
koha maad oma wahel pooleks
ja tasuwad kaa rendi ühtlasi. -
Mõlemad wastawad wõla eest, mis
edespidi koha peale juhtub jäemal.-
Wanad wolad, mis Adol mõisaga on
teewad wälja: Sada Kaks rubla
seitsekümend kaks kopikad
need maksab Thomas Leisberg
Ado eest wälja, ja wõttab selle eest
Ado käest loomi pandiks,
kunni wõlg tasutud.
Seda wõlga on Adol aega nõnda
tasuda, et iga asta maksab
25 rbl ja nõnda 4 astad edasi.-
peale selle termini kui pole
makstud, hakab Ado astas
wola eest intressi maksma
6 kop rubla pealt.-

Lehekülg 13
17
Majad on poleks ja ehitawad
ning parandawad ühtlasi.-
Walla ja keik Kroono maksud
mis koha peale pandud on
koko
Raudwarast saab Leisberg
üks hobune omale ja wanker-
pollu seeme ja mis õigus on
saab Tomas niisama mis
põld kaswab poole omale
ja maksab kohe kewade 1887
esimese pool renti .-
Teine ei wõi teist koha pealt
suntida ära minema
muido, kui maksab keik
kulu wälja.-
Jäeb aga teine neist nii
waeseks, et ei saa koha
pidaminega korda, siis jäeb
terwe koht teisele kumal
rohkem jõudu on et mõis
omast ilma ei jae
ja wõera kätte ei lahe.-
13.
13
Thomas Leisberg
Ado Jerw. +++
Tunistus mees: Adohe
ristid on mõlemad
kauplejad oma kaega teinud
Mõisa walitsuse nimel
Apuhani
Emates 2sel Märtzil
1887
Emmaste_vallavalitsus (EAA.2589.1.10)

Lehekülg 14
Et eel nimetud kontrakt 3mes exemplaris
ühesuguse kaubaga on üles kirjutatud ja
üks Toomas Laisbergi, teine Ado Järw ja
kolmas walla walitsuse käes, tunnistab
N. 103.
walla walitsuse nimel
Tallitaja: L. Sööle,
17
Emaste kogukonna Kauba kontrakti No 1, 9. Januari
k. p. 1888 a. Ära-Kiri.
14
Kontrakt.
Tänasel päewal tegid Andrus Onu ja Juhan Luup
endewahel järgmist kaupa: Juhan Luup on kõik
Andrus Onu majad, mis Rabadiku wabat krundi
No 147 peal ja mis Keiserliku Kihelkonna kohtus
12. Oktobr. 1877. No 30 all Andrus Onu nime peale üles
kirjutud, alamal seiswa tingimestega ära kaubelnud:
1. Juhan Luup maksab nende majade eest
kakssada wiiskümmend (250) rubla. Sest rahast on
sada wiiskümmend (150) rbl. täna wälja makstud
ja piab Juhan wõlga jäenud sada (100) rbl. 1. Januar.
k. p. 1889 aastaks ära maksma. Jäeb aga raha
kauemaks ajaks maksmata, siis on Juhan Luup
kohustatud kümme (:10:) protsenti maksma.-
2. Juhan Luup piab Andrus Onu naese
ja lapsed kuni 1. Juuni k. p. s.a. majade sees
pidama.
3. Juhan Luup piab Andrus Onu emale
kuni surma tunnini majade sees elu kortelt
andma. Kui aga wana inimene rahul
ei ole ja majas tüli teeb, siis piawad tema

Lehekülg 15
17
pojad temale kortert muretsema.
4. Juhan Luup wõib iga tahtes majade sisse
elama minna.
Sest kontrakist on kaks ära-kirja, Juhan
Luup'il üks ja Andrus Onu teine ühesuguse
sõnadega wälja kirjutatud.
Eelseiswa kauba kinnituseks on nad
ende käega, Juhan Luup nime ja
Andrus Onu ristid alla tõmbanud.
Emastes, 9. Januaril, 1888.
N 17.b.
Juhhan Luup
Andrus Onu
+++
Tunnistuseks tallitaja eest A. Lõhmus
abimees:
Minna Peet Luup ollen
Sattarula Rahh Maksnud Anteres
Onnole
Kirj. F. A. Brewer.
Mnna Antres Onno ollen
Setta Kättesand
16
15.
Tunnistus. No 30
15
Emmaste mõisa Wabbadiko Rabadiko krundi wabbadiko
kohha No 147. peal maja on
Andres Onno
omma perriseks ehhitand.
Emmaste, sel 7 mal
Oktrber 1877 aastal.
Emmaste moisa wallitsuse nimmel:
(w. Mettershaew
Kihhelkonna kohto herra poolt kinnitud:
Krepost No 30
A. Baron Stackelberg
sel 12mal Oktobril
1877 aastal.

Lehekülg 16
16.
23
Contract
Simo Tüll ja tema wend Karel Tüll on omad
wabat maad enda wahel pooleks pannud. Majad on
Kaa pooleks, nonda et lõunapoolt otsa maad ja
majad jaewad Simmole ja põhjapoolt pooled
jaewad Karlile. Laane Koha maad sawad
kaa pooleks pandud. Kumbki saab 2 lauta
teine saab teise kambri ait on Simo jägo
ja kaa saun. Selle Koha pealt ei wõi
teine teist sundida ära minema
Emmaste_vallavalitsus (EAA.2589.1.10)

Lehekülg 17
21.
25.
Kontrakt.
19.
tatud
26
i Wahtras
Emmaste mõisa walitsuse kontrakti 18. Apr.
olekul.
1888 a. põhjusel Peeter ja Juhan Saart
wahel sai mõlemate wendadel walla walit-
mõisa luaga
suse poolt sest kontraktist kaks ära-kirja
muido kui peale teisele Kalo wägi
maksma. Õigus on muido
mõlemil üks. Maksad maksawad
Koko makstud
Imme walitsuse nimel
Rannem
Emaste walla
wälja walmistud
Emast 6 April 1888 a kirjade raamatu N 194
all, selle kamba peale
Tüllidel tunnistused antud.
17.
Tunnistus
24
Peter ja Johan Saart
wennaksed on oma wahel
leplikul teel oma majad ja
weikset maad pooleks pannud.
Wanad majad nii paljo kui
neid on, jäewad keik Peetrile
ja uued majad keik Johanile
maad on pooleks ja
Peter maksab Johanile
poole renti nende eest
et Johan metsawaht on
siis on maad priid.-
wõlgo ei ole tänasest
päewast saadik kumagil
teine teisega wanad
Kraamid on keik ära
klaaritud.
Talitaja oli kauba tunnis
tuseks juures

Lehekülg 18
18.
25
renti maksab Peeter 290 cp.
aastas.
teine ei tohi aga kaa
Teist sundida wälja
minema muidu
kui maksab teise kulu
Mõisa walitsuse nimel
Muuma
Emaste 18 April
1888 a
Talitaja D, Söölj
Sisse kirjutatud No 290 all. s.a.
Saartid ära kirjad saanud. Kirj T. A. Kuck

Lehekülg 19
21.
19.
Kontrakt.
26
Emmaste mõisa walitsuse kontrakti 18. Apr.
1888 a, põhjusel Peeter ja Juhan Saart
wahel sai mõlemate wendadel walla walit-
suse poolt sest kontraktist kaks ära-kirja
nende eneste all-kirjadega wälja walmis-
tatud s.o. kumagil üks.
Peeter ja Juhan Saart on oma wahel lepli-
kul teel oma majad ja weiksed maad pooleks
pannud. Wanad majad, nii palju kui neid
on, jääwad kõik Peetrile ja uued majad köik
Juhanile. Peeter maksab Juhanile poole
maade eest poole koha renti, s.o. kaks (2) rbl.
90 kopik aastas, sest Juhan on metsawaht ja see
koht see eest ilma rentita ta käes. Wõlgu ei ole
tänasest päewast saadik kumagil teine
teisega, wanad asjad on kõik ära õientud.
Üks ei tohi sundida teist muidu wälja
minna, kui maksab kõik kulu.-
Kauba tegijad.
Emastes 9. Junil 1888.
No 290.
Tunnistuseks talitaja: L. Sööb,

Lehekülg 20
20.
27
Johan ja Juri Tatter on omad
talu maad eneste wahel Kolmeks
pannud, nõnda et 1 kolmandik
Juhani ja 2 Kolmandiko Juri
kätte jäeb nii hästi põllud, kui
heinamad. Õigus oma made
ule on mõlemil ühesugune,
ja ei wõi teine teist sundida
ära minema kui makso ja
hea sündmise läbi.-
Need majad mis nemad walla majas
on oma wahel teine teise
jäuks annud jäewad nõnda
sama. Rehe tuba on ühtlasi
pruukida ja harida, keik moisa
ja walla maksud nii sama
mis in koha pealt tuleb
teha made järel arwatud

Lehekülg 21
Saun pargo 1 laut ja kamber
jäewad Johannile
tunnistuseks mõlemate nimed
Jüri Patu
Juhan Tates, xx+
Kinnituseks
mõisa walitsuse nimel
Kralumann
Emasts 29 Julil 1922a
30mal Juulil, 1888a
No 354.
Tallitaja: L. Sööl
Emmaste_vallavalitsus (EAA.2589.1.10)

Lehekülg 22
21.
Kontrakt.
28
Juhan Muda ja Siim Muda kauple-
sid isekeskis nõnda:
See wabat maa, mis Rehe saunaks
kutsutakse, ja mis Rehe talu kruntis,
ning Juhan Muda nime peal kirjas
ja mis selle aeani Mihkel ja Juhan
Muda wahel pooleks olnud, jäeb ka
edespidi Juhani poja Madise ja
Mihkli poja Siim Muda wahel pooleks
nõnda kaua, kuni ostu kaubad selle
wahele ei tule.-
Emastes,
Juhan Muda +++
25
Nowembril
1888.
Siim Mudda
No 583.
Tallitaja: J. Löö

Lehekülg 23
Kihelkonna kohtu
Otsus 4/XII 1886
Sisse tulnud kirjad
N 192/1888 a.
Tunnistus.
29 22.
Mina olen Muhu saare, Wõlla walla mehe,
Gegor Mälts käest 33 rbl. 50 kop. (kolm kü-
mend kolm rubla 50 kop) laenanud ja
tahan seda nõnda wiisi ära tasuda
järge mööda 5 rubla iga aasta kohta,
Nõnda saan mina siis seda ülewel
nimetud raha seitse aastat järge
mööda tasuda, aga ilma intressita.
Esimine maksmine on aastal
1890 talwe kuus. Ja wiimne maksmine
1897. Ja selle 1897 aasta maks on aga
5 rbl. 50 kop. - Meina Gregor Malts
luban aga Andrus Leisbergile seda
raha kõik kinkida, kui mina enne
ära suren kui maksmine tasa on.
Seda tunnistab Gregor Malts oma
käega kirja alla ristid tehes.
Emastes, 22. Märts, Gregor Malts. +++
1889.

Lehekülg 24
Tunnistuse Ära-Kiri
30 23.
Meina olen Michael Kumbas käest 15 rbl. laenanud
ja luban seda kolme aasta jooksul iga Mihklipäewa
ajal ära maksta, s.o. iga aasta 5 rbl., esimine maksmine
on 1889, teine 1890 ja kolmas 1891 a. Seda raha luban
postiga M. Kumbas kätte saata Emaste walla
walitsuse läbi.
Emastes 23. Märts. 1889.
Juhan Liiw,

Lehekülg 25
Kihelkonna kohtu
24.
Otsus 4/XII 1886
Tunnistus.
31
Sisse tulnud kirjad
N 192/ 1888 a.
See kolmkümmend (32) rubl. ja 18 kop.
mis minul Madis Treisaldile maksta
on, luban mina 1- seks Septembriks
1889 aastal Emaste walla majasse
wälja maksta, kui sell ajal raha käes ei
ole, siis maksan 10% juure.
M. Niit Lisa kipa
Emastes, 16. Aprill, 1889.
Emmaste_vallavalitsus (EAA.2589.1.10)

Lehekülg 26
Kontrakt.
25.
32
1891 a, 5. Nowembri k. p., meie alamal nimetatud
Emmaste walla talunikud: Simmu Onu ja Jüri Wahtras,
käe meeste Andrus Wiitra ja Mihkel Rigu juures olekul,
tegime järgmist kaupa ja panime seda kirja:
1) Terkma Holmi taluperemees Jüri Wahtras laseb mõisa luaga
Simmu Onu selle koha peremeheks panna, kes kohustatud
on koha rendi ja muud kõrwalised koha pealt käidawad
maksud maksma.
2) Jüri Wahtras pruugib igast põllu ja heinamaa jaust
ühe kuuendiku osa Holmi talust, ega nõua Simmu Onu
selle eest mingi tasumist.
3) Simmu Onu lubab see üks kuuendiku osa maad
Jüri Wahtras käes nii kaua pidada, kui tema ise (Jüri
Wahtras) seda tahab ja maade harimisega korda saab.
4) Kui Jüri Wahtras enam ei suuda ise maid pidada
siis annab ta maad Onu pruukida ja wõttab Onu teda oma
leiwa ning on kohustatud Wahtrasele ja tema naesele
surmani ülespidamist andma. -
5) Simmu Onu lubab Jüri Wahtras kogukonna maksud
maksta ja ka muud kogukonna wõlad, kui Jüri ise neid ei
peaks ära suutma tasuda.
6) Simmu Onu lubab Jüri Wahtrasel oma "Koidula"
laewa jaust 50 rubla jau teenistuse iga aasta Jüri Wahtrasele,
lubab temale elamise maja palgid osta ja seda üles ehitada.
7) Jüri Wahtras lubab Holmi talu koha juures olewaid
ehitusi oma jõudu mööda aidata tööga korda seada, olgu
maja ehituse juures abiks olla, ehk ka palgi weu juures
ehk oma enese maja ehituse juures abiks olla.
8) Oma waranduse lubab Jüri Wahtras pärast oma ja
oma abikaasa surma Simmu Onule pärandada. See-
sinane kaup on kolmes eksemplaris ühe suguse
sõnadega üleskirjutatud, millest üks eksemplaa-
Jüri Wahtras, teine Simmu Onu ja kolmas
Emmaste walla walitsuse kätte on antud allal

Lehekülg 27
hoida. Kauba alla on kauba tegijad Jüri Wahtras
ristid, Simmu Onu nime ja ka tunnistus mehed
Andrus Wiitra ja Mihkel Nigu omad nimed
alla kirjutanud.
Kauba tegejad, Jüri Wahtras ++
Simo Ono
Tunnistajad:
Andres Wiitra
M. Nigo
26
33
Leping.
1893 aastal 24. Paastu k. p. sai alamal
seisaw leping Emmaste walla tallitaja
Andrus Härm ja ehituse meistri Mihkel Sepel
wahel järgmiselt kirja pandud:
Minkel Sepel wõttab Seisu uue koolimaja
ehituse töö üle waatamise oma hooldekus juures
ta kohustatud on järele waatama, et maja korra-
likult ja heaste plaani järele saab üles ehitatud
ja piab ta ise igipidi oma juhatuse ja tööga
teistele abiks ja eesmärgiks olema. Walla poolt
saawad töölised saadetud, nii kuidas Sepel neid
waja arwab olewat; ega töö päewa eest maja ehituse
juures saab Sepel kuuskümmend kopik päewa
palka. Aknad ja uksed wõttab Mihkel Sepel
oma teha ja saab ukse ja akna augu pealt
üks rubla wiiskümmend kopik; akende jauks
on kahe kordsed aknad teha.- Töö headuse
eest wastab Sepel oma töö palgaga.- Palga
saab Sepel töö lõpul, kui raha walla liikme-
de käest sisse aetud, wälja makstud.-
Mihkel Sepel +++
A. Herm.
Emmaste_vallavalitsus (EAA.2589.1.10)

Lehekülg 28
27.
Kontrakt.
34
Emaste kogukonna Täie-kogu otsuse järele No55, 1888 a.
sai walla walitsuse ja kirjutaja Friedrich Brever'i
wahel tänasel päewal järgmine kaup ära tehtud ja kirja
pandud:
1) Friedrich Brever wõtab Emaste kogukonna kirjutuse
23. Aprillist 1889 a. Kaheteistkümne (12) aasta peale s.o.
kuni 23. Aprilli k. p. 1901 oma peale ja saab selle eest wallast
aastas kakssada wiiskümmend (250) rubla raha
palka ja ka maamõetjast pandud walla maja järel ole-
wad maad oma pruukida.
2) Kõik tuad walla majas, peale walitsuse ruumide
on kirjutaja pruukida ning saab walla poolt metsas kütte
puud raijutud ja walla maja juure weetud, kõige maja
kütmise tarwis kakskümmend (20) sülda alu puid.
3) Wald teeb koha juures olewad maade aead, raijub
ja toob see tarwis ka metsast aea puud wälja.
4) Wald annab kantselei kulude ja silma walguse tarwis
Kirjutajal Wollikogu otsust mööda raha.
5) Kui mõisa nende No P all nimetatud walla maja järel
olewa maade eest renti nõuab, siis maksab wald seda renti,
sest et need maad kirjutaja palgaks on arwatud.
Kui aga mõis need maad koguni enam walla pruu-
kida ei anna, siis maksab wald kirjutajal seda wõrt
raha palga juurde, kui need maad mõisa walitsuse taksee-
rimise järel renti kandwad.-
See kontrakt on kolmes exemplaris ühe suguse
Kaubaga üleskirjutatud.
Emastes, 30 m" Nowembril, 1888.
Seda kinnitawad oma allkirjadega:
Tallitaja: J. Sööl
Kirjutaja: F. A. Brever.
Kinnitud Hiiomaa kihelkonna kohtu poolt
Putkastes
Kihelkonna kohtu peawanem:
Etawelberg
1 Detsem. 1888
N 314.

Lehekülg 29
28
35
Nõmme koolimaja ehituse kommissioni
Protokoll.
8. Lehekp. 1899 a.
Koos oliwad Tallitaja M. Weskis ja liikmetest
Simmu Onnu ja Andrus Wiitra.
1., Komitee waatas ehituse üle ja leidis et wundament
walmis oli ja palgid pinnatud ja seda mööda ehita-
jatel õigus on 50 rubla tööraha kätte saada ja
määras komitee neile see raha wälja maksa
Tallitaja: N. Weskis,
S. Onno
Liikmed A. Wiitra
17. Heinakp. 1899 a.
Koosoliwad Tallitaja M. Weskis ja liigetest
Toomas Tammu, Simmu Onnu, Juhan Süll ja Andrus
Wiitra.
2., Ehitust ülewaadates, leidis komitee seda korraliselt
ehitatud olewat ja seda wärt walmis, et ehitajatel
nagu kaubeldud, õigus, on peale wälja makstud 50 rubla
weel 100 rubla ehituse raha wälja nõuda, sest seinad on
ülesraijutud, sarikad ülespandud ja latid peale.
Tallitaja: M. Weskis,
T. Tammu
A. Wiitra
Liikmed
S. Onno.
J. Tüll +xx
6. Talwe kp. 1899a.
Koosoliwad Tallitaja M. Weskis ja liigetest
T. Tammo, A. Pruul, J. Tark, S. Onno, J. Tüll, J. Saart
ja A. Wiitra.
3., Uue koolimaja ehituse waatas komitee läbi ja
leidis selle lepingu ja nõudmiste järele ehitatud ole-
wat ja määras ehitajatele kaubeldud töö hinna
wälja anda, kui ka koolilaudade ja muude tööde
ette, mis peale lepingu tehtud, 34 rbl. 50 kop.
Tallitaja: M. Weskis,
Liikmed T. Tammu A. Wiitra
S. Onno: J. Saart.
Emmaste_vallavalitsus (EAA.2589.1.10)

Lehekülg 30
29.
36
Protokoll
16. Talwekp. 1899 a.
Emmaste kogukonna Tallitaja käsu peale oliwad Nõmme
koolijauskonna talunikudest 18 peremeest ja muude
liikide saadikuid 15 meest.
1., Määrati Nõmme kooli maja ehituse kulud ära:
Paemurdmisest wõtsiwad osa 21 talu- peale Mihkel
Wahtra, Toomas Wiitra ja Niidi Mihkli - ka Juhan Saart
iga üks 2 jala päewaga, kokku 44 jalapäewa a 40 kop.,
teeb 17 rubla 60 kop.
2., paewidu 83 hobuse päewa, 60 kop. päewas, teeb 49 rbl. 80 Kop.
3., Saaremaal palkide pärast 21 päewa, 40 kp, teeb 8 " 40 kop.
4., Raudkiwide widu 21 peret 3 päewa Peeter Niit 1 p. Mihkel
Niit 1 p. Juhan Hansper 1 päew, kokku 66 päewa, 30 kop.
päewas, teeb 19 rubla 80 kop.
5., Koolimaja juures hobuse päiwi 135 1/2 päewa 60 kop. 81 r. 31 k.
Jala päiwi
124 1/2 päewa 40 kop. 49 " 80"
6., Palgi ja lati widu 296 rubla 87 kop. kokku. 131r 10 k.
7., 8200 Teliskiwi 65 rbl. 60 kop.
1300 praakkiwi 5 " 20 "
180 suurtkiwi 3 "60 "
kokku 74 rbl. 40 kop. (84 rbl korsna kiwid
Suuremõisast)
Juhan Saart 29 wakka lubja 8 rbl. 70 kop.
Mihkel Pruul 9 wakka 2 " 70 "
8., Seda mööda tuleb.
Paedemurdmine jala päewad 17 rbl. 60 kop.
paewidu 49 - 80 "
Lubi 11-40 kop.
" 5.90
Saaremaal jala päiwi 8 - 40 "
kokkut 17,30 kop.
Raudkiwide widu 19-80 " Poodi rehknung:
Jala ja hobusepäewad 131 - 10 "
24. 58 kop.
Palgiwidu 296 - 87-
84 - 81-
40. - -
Teliskiwid 14 - 40 -
149.- 39. =
Lubi 11 - 40 "
Maja ehituseraha 400 - 00 -
Muud ehitused 34 - 50-
Puude maha wõtmine 38 - 00 -
Palkide eest 117 - 16 -
Saagimine ja wälja makst.
päewa tööd 66 - 36 -
Wäljamakstud poe ja
materiali rehknungid 24 - 58 -
75 2
1289 97
Emmaste_vallavalitsus (EAA.2589.1.10)

Lehekülg 31
Edasikanne 1289 rbl. 97 kop.
Nõmmepoodis 84 - 81 "
Keniapoodis 40 - - "
Kõppu laudade eest 58 - 40 -
Heina - 30 - 36 -
88, 76 kop.
Lubja eest 5 - 90 -
Mihkel Wahile kiwide ette 1 - 50 -
Eestulewa kulude peale 100 - 00 -
kokku 1610 rbl. 94 kop.
Wallast tulnud 200 " 00 "
1410 rbl. 94 kop.
Tallitaja: M. Weskis-
Tallitajaabimees T. Tammu
Liikmed J. Saart.
A. Wiitra
M Piil
12 Talwekp. 1889 a. määrati neist töö päewadest, mis
Kallimaja ehituse juures tehtud, 15% maha arwata.
Seda mööda tuleb maha 523 rubla 57 kop. pealt 15%
78 rubla 45 kop.-
Tallitaja: M. Weskis.
Liikmed A. Pruhl.
J. Terk
Ärakirja vastu võtnud 20. III. 35 a.
J. O. Tarnowi
30.
Muda Nõmme koolimaja ehituse
37
kommissioni Protokoll, 24. Paastu kp. 1901 a.
Liikmedest oliwad koos Tallitaja M. Weskis, Mihkel Sarapuu
Juhan Muda, Toomas Tatter, Juhan Tuulik, Juhan Kelder, Mihkel
Maripuu ja Mihkel Aunapuu.
1). Wollikogu määruse peale 20 Paastukp. 1901 a. No 13 all
antud woli järele kauples kommission Muda koolimaja
ehituse awalikult wälja, millest osa wõtsiwad Mihkel Sarapuu
Madis Sein, Kaarel Süld, Peeter Muda, Paeter Tatter, Jaan
Wilmann, Juhan Wahtra ja Pent Wahtra. Kõige odawama
hinnaga kauples ehituse oma peale Keina wallast
Harju külast Jaan Wilmann nelja saja kolmekümne üheksa
rublaga.- Ehituse määras komitee Jaan Wilmanni kätte
neljasaja kolmekümne üheksa rublaga nende tingimestega
anda: 1) et Jaan Wilmann üks sada rubla Emmaste
walla tallitajale 28. Paastukp. 1901a. kautsioniks sisse
maksab, mida tema siis, kui ehitus wasta wõetud, kätte
saab; 2.) eelnimetud mehed ehitawad kooli maja plaani
järel koolimaju üles ja lõpetawad töö niiaegsaste ära,
et 10. Oktoobri kuupäewal 1901 a. kooliõpetaja eluaset wõib,
wõtta ja kooli pidada 3.) Kohalised elanikud muretsewad ehituse
materiali kohale, saagiwad lauad ja walmistawad saue
4.) maja pitkus wäljast 65 jalga, seest 63 jalgas; laius wälljast
31 jalga, sest 29 jalga; 5) õlgkatusega; 6) wundament 3 jalga,
üks maa sisse, 2 jalga maa peale; akente kohas rööwid
põranda alla; 7) akna kõrgus 5 jalga ukse kõrgus 6 1/2 jalga,
akneid tuleb 10, ükskahe poolega uks, 6 wiilung ust, 3
liht ust, peldik laud korsnaga kooliõpetaja kotta ja sinna
trepi luugiga põnnigu peale, 2 korsnast üks paedest
teine teliskiwidest, 2 ahju, pliita ja 2 soja seina,
wäljapoole kaks trepi warju wundamendi, katuse,
postide ja alt ja pealt laudadega löödud; 8.) 10. Oktoobril koha
peab kõik töö maja juures wundamendist kunni kattuseharjamiseni
walmis olema, uksed ja aknad krunditud, akned klaasitud ja
kahe kordsed aknad ees. 9) akende juures mustad tendrid
sisse, ja akna lengid tendride sisse; kardas akna raamid
10) koja uste peale aknad ja kooliõpetaja sahwrile ka
walgust waadata. 11) Ehituse raha maksetakse wälja, kui
kommitee ehituse hea leijab olewat:
Emmaste_vallavalitsus (EAA.2589.1.10)

Lehekülg 32
a) wundamendi ja seina palkide pindamise järel 50 rbl
(pinnatud peawad palgid saama, mis 8 tolli jämedad)
b; seinad üles raijutud ja sarikad peal 50 rubla.
d) maja katuse all 100 rubla
e) mulla põrand ja korsnad walmis 50 rubla
g) ja wiimane osa raha 189 rubla siis, kui maja walmis
ja töö korralik on.
12) Ehituse raha eest wastawad Muda nõmme otsa
külad ja on ehituse komitee liigetel ja walla walitsusel
alati õigus tööd järele waawata.-
12) Maja otsad on laudadega kinni panna; mõlemas
otsas on aknad teha ja ühte otsa luuk.-
13) Maja kõrgus seest lae ja põranda wahet on 10 jalga.
Tallitaja: M. Weskis.
Liikmed J. Tulik
T. Tatter.
J. Mudda
Mina ehitaja Jaan Wilmann ühes oma abilistega
Pent Wahtra ja Juhan Wahtraga
tunnistan, et Muda koolimaja eelnimetud tingi-
mistega oma peale oleme wõtnud ja 10. oktoobri kp.
1901 a. elamiseks plaani ja eelnimetud tingimiste
järele heaste tõutame walmis ehitada.
Jaan Willmann Pent Wahtra
Juhan Wahtra Tallitaja: M. Weskis.
31.
Muda koolimaja ehituse Kommissioni
38
Protokoll, 27. Wiinakp. 1901a.
Liikmedest oliwad koos: Tallitaja M. Weskis,
Juhan Helder, Juhan Tuulik, Mihkel Sarapuu,Mihkel
Aunapuu, Mihkel Maripuu, Toomas Tatter ja Juhan
Muda.-
1., Kommission waatas koolimaja ehituse töö üle ja leidis-
maja töö korralikku ja nii ehitatud, ja nagu plaan
ja leping seda nõudwad ja määras tööd ehitajatelt
Jaan Wilmanilt, Pent Wahtralt ja Juhan Wahtralt
wasta wõtta ja nendele ehituse raha wälja maksa
2., Kommission arwas ehituse kulud kokku:
Ehituse töö raha 439 rubla.
Emaste mõisale Puude wõtmine 13 " makstud
Paede wõtmine 15 "
50 rbl. makstud
Kuriste poodist ehituse materiali 133 " 77 kop.
Telliskiwid Peet Pada 400 kiwi 2 " 80 " makstud
Kusti Tüll 400 kiwi 2 " 40 " makstud.
Andrus Wiitra 1400 " 9 " 80 "
10 rbl. 30 k. makst.
200 " - " 50 "
Hans Joannes 4200 " 29 " 40 "
7 rbl.
22 - 40 kop. mak
Suurmõisast 500 " 7 " 50 "
Lubja Mihk. Treisald 50 t. " 50 "
1676 sülda soont laua saagi-
mist 4 kop. süld. Juh. Tuulik 67 rbl. 04 kop. 67 " 04 " makst.
M. Kiibus 4 " - " 4 " - " makst.
Õlge eest 3 rbl. 5 kop. sisse
tulnud)
kokku:
774 rbl. 21 kop.
Edespidiseks kuludeks
25, " 80 "
Õhuratas klassituppa 80 kop.
4 lauda makst. 10 rbl -
1 tahwel makst. 1, 45 "
Telis kiwid
Kokku: 800 rbl. 01 kop
1 katheder makst. 4 " 50 "
2,80
Tallitaja: M. Beeking.
2 40
9 80
50
J. Kelder, M. Sarrapu. J Tulik
Karswa Kiiri
Lauasaag. 71 rbl. 04 kop.
7-50 =
9 - 35 "
80 rbl. 49 kop.

Lehekülg 33
32.
39
Protokoll.
1903 aastal, 17. Talwekp. oli kommission.
mis wollikogu Mänspa koolimaja ülewaata-
miseks nimetanud, koos. Juhatajaks Tallitaja
Juhan Rand, liikmed tallitaja abimees Andrus
Saar, kohtumees Andrus Kubja, Wollimehed
Peeter Kurist, Juhan Mäns, ja Toomas Koolmeis-
ter, kui ka Jüri p. Toomas Koolmeister.-
Kommission waatas maja läbi ja leidis
kooli klassi wäikese ja maja nii ködenenud
olewat, et parandust ette ei maksa wõtta,
waid põhjaliku ümberehitust täidikult
waja on, mis ehitust, kui talwe materiali
kokku widamist lubab, soowitaw oleks
ohitust tulewal suwel ette wõtta
("ehitust" kustutatud)
Juhataja: J. Rand.
A Gaapr
A. Kubja.
Liikmed
P. Kunist
J. Mäns
R Koolmeister
T Koolmeister
Emmaste_vallavalitsus (EAA.2589.1.10)

Lehekülg 34
33.
Protokoll.
40
1903 a. 19 Talwekp. oli kommission, mis wolli-
kogu Wiire koolimaja üle waatamiseks nimetanud,
koos. Juhatajaks Juhan Rand, liikmed kohtumees
Juhan Mäe, wollimehed Peet Leisberg, Juhan Kiibus
asja tundjad Juhan Söel ja Andrus Weskis.
Kommission waatas maja läbi ja leidis selle
tugewa olewat, aga ruumi kasina wõitu, arwas
aga, et aastat paar weel wõib nende ruumide-
ga läbi tulla.- Kommission arwas sündsaks,
mõlemad klassid koolmeistri eluruumidega
ühentada, wanema koolmeistrile eluruumid
koolimaja otsa juure ehitada ja sahwri noo-
rema kooliõpetaja eluruumiks ümberehitada.
Juhataja: J. Rand.
J. Mäe.
Liikmed Peet Leisberg
J. Kiibus
A. Weskis
J. Süll 15.

Lehekülg 35
34
41
Mänsma koolimaja ehituse kommissioni protokoll,
15. Jüri kp. 1904 a.
Liikmedest oliwad koos Emmaste walla tallitaja
Juhan Rand, liikmed tallitajaabimees Andrus Saar,
Käina walla tallitaja abimees Toomas Wanaselja
wollimehed Juhan Mäns, Käinast Juhan Hanslepp,
Juhan Mulk, Toomas Koolmeister, Juhan Eisdrat
ja Hans Hanslepp.
Emmaste walla wollikogu määruse peale
8 Jüri kp. s.a. N 9 tegi kommission otsuseks Mänspea
koolimaja ehituse ühes saagimise töödega ja kõige
materiali muretsemisega, peale palkide, kiwi ja
lubja materjali, kus juures ehitajal sau ja krohw
on walmis teha, Toomas Kubjale kaheksa saja rbl.
nelja kümne (840) rbl eest ära anda järgmiste
tingimistega: 1) Toomas Kubja ehitab koolimaja
plaani järel üles ja lõpetab töö 1. Wiinakp. 1904 a.
2., kohalised elanikud muretsawad kõik materiali
mis peale selle, mis Kubja ehituse juure muretseb,
ehituse juure. 3., maja pitkus on 68 jalga, seest 66 jalga;
laius wäljast 32 jalga, seest 30 jalga; on õlgkatusega;
wundament 3 1/2 jalga, millest 1 1/2 jalga maa sisse ja
2 jalga maa peale, akente kohas rööwid paranda
alla; 4., akna kõrgus 5 jalga ja laius 40 tolli, ukse
kõrgus 6 1/2 jalga, aknaid tuleb 10, üks kahe poolega
uks, 8 wiilung ust (nelja wiilungiga) ja 2 liht ust; peldik
kiwi rööwiga taha kotta ja sahwrist trepp luugiga
üles, 2 korsnast üks paedest ja teine teliskiwidest
2 ahju, pliita soja seina ja praeahjuga; ahjust tuleb
rööw korsna; wälja poole kaks trepi warju
wundamendi, katuse, postidega ja alt ja pealt
laudadega löödud; 5., 1 Wiinakp. 1904 a. peab kõik
töö maja juures kunni katuse harjamiseni walmis
olema, uksed ja aknad krunditud, aknad klaasitud
ja kahe kordsed aknad ees; akende juures puhtad
tendrid, kardas akna raamid ja iga tuppa
üks õhu akken; koja ustele aknad peale
ja sahwri uksele ka; maja otsa põningule
aknad ja teise otsa luuk topelt põrandad
ja puhtad laed, aga samli ja sauega hoolsaste
teha, et liiw läbi ei jookse; 6) peale selle
on wäljas kahe poolega peldik teha ja klassi
Emmaste_vallavalitsus (EAA.2589.1.10)

Lehekülg 36
12 kooli lauda ja Katheder; laged ja õpetuse
tool tulewad heaste ära wärwida.
6., Material, mis Kubjal muretseda nii ka
raua töö, peab hea olema; kaks wälja poolsed
lukku on iseäranis tugewad muretsada; ka teised
lukkud ja raua material peab hea olema
nii samma ka akna klaasid; tõrwa pappi
kord on wundamendi ja palkide wahele panna,
mis ehitaja peab muretsema, kui ka trepi-
kodade katuse papi; õhupuhastaja klassi
tuppa on ka muretseda, nii samma auru
kumm kööki. 7., Pliita plaadi muretseb wald.
8., Ehitaja kannab selle eest hoolt, et material
korralikult kuiwatud saab ja töö kuiwast
laudadest tehtud.-
9., Maja otsad on laudadega kinni panna; lae ja
põranda wahe kõrgus 10 jalga.
10., Ehitaja saab raha 200 rbl, kui ustekõrgus
käes on. 200 rbl. kui sarikad peal, 200rbl,
kui katus, laed, põrand ja ahjud walmis,
190 rbl. kui maja walmis ja wastu wõetud,
kunna 50 rbl. üheks aastaks ehituse kindlus-
tamiseks sisse jäeb.-
Tallitaja: J. Brand.
Liikmed
JT. Wanapljev
A. Saar
J. Mulk.
J. Mäns
Gütsi'et
Kirjutaja: Brewer
Selle eelnimetud tingimisega wõttis
ehituse wastu T. Kubja
35.
42
Mäksma koolimaja ehituse
Kommissioni Protokoll
22. Wiinakp., 1904 a.
Koosoliwad: Tallitaja Juhan Rand,
liikmed tallitajaabimees Andrus Saar, wollimehed
Juhan Mäns, Käina wallast Juhan Hanslepp, Juhan
Mulk, Toomas Koolmeister, Juhan Eisdrat ja
Hans Hanslepp.-
1., Kommissioni poolt waadati koolimaja ehituse töö
üle ja leiti töö korralik ja nii ehitatud, nagu
plaan ja leping seda nõudwad, mis pärast kom-
mission määras tööd ehitajalt Toomas Kubjalt
wastu wõtta ja temale ehituseraha lepingu järele
wälja maksa.-
2., Tegi kommission kohuseks: a; kui kooliõpetaja
tuppa tarwis on, siis paneb Toomas Kubja oma kulul
ahjule peldi soja sisse laskmiseks sisse: b., pliita ja
ahjule kooliõpetaja elutuppa uksed ette, mille materia-
li kogukond muretseb; d; laudadele teeb Kubja
tindi pottide jauks augud sisse.
3. Ühe akna ette, mis Kubja peale lepingu ja
plaani juure tegi, maksetakse temale wiis rubla.
4., Kommission arwas ehituse kulud kokku
Ehitajale ehituse ja materiali ette lepingu järele
akna ette, mis peale plaani juure tuli, - 5 " "
840 rbl. - kop,
50 tündert lubja
36 - 50 Kop.
6000 teliskiwi, á 7 rbl.,
42 - " -
200 Kiwi a 1,40 kop.
2" 80"
kooliõpetaja 6e kuu korter
10 " - "
Kokku 936 rbl. 30 kop.
Tallitaja: J. Rand. A. Saar.
Liikmed Joh. Mäns
Untelõp. St Kuolmes otu
J Hanslep
Mulk
Kirjutaja: Brewer
Emmaste_vallavalitsus (EAA.2589.1.10)

Lehekülg 37
36.
Protokoll
43
1905 a. 12 Paastu kuupäewal sai Emmaste
walla walitsuse ja ehitaja Jaan Wilmann'i wahel
Nõmme kooli parandamise pärast järgmine leping
kirja pandud. Jaan Wilman tõutab järgmised
paranduse tööd Nõmme koolimaja juures oma
hooleks wõtta ja auusaste kõik paranduse töö
1 Mihkli kp. 1905 a. walmis teha, kui materiali pärast
takistust ei oli: 1., Wana põrand koolitoas ja
köökis ja eeskodades alt ära wõtta ja liiw wälja
ajada. 2., wundamenti iga akna kohta õhuauk teha
ja aampalgid kahes tükkis kiwipostide ja wundamendi
peale panna; saue põrand teha ja seal juures liistud
(latid) laudadest wõi pidadest saagida, sau, liiw
ja kiwid muretseda ja widada ja walmis teha; põrand
walmis teha ja naelad muretseda; d., ette külgi
katuse alla palkon, kahepoole uste ja kumagi poole ette aknad
majatt laudadega kinni; 4., taha külge palkun ja
peldik; peldiku kast ja peldiku uks ja peldik kiwi müüriga.
palkunil ühe poolega üks peale, ka aken aga majalt
laudadega kinni; peldikul ka kruut (aken) peale
5., muu material tuleb walla poolt ja peawad
saua põranda material kõige hiljemalt 4 Jaanikp.
1905 a. kohele toodud olema; 6., kui töö algamas
ja kiwid kohal, maksetakse kümme rubla wälja
kunna 60 rbl. 70 kop. wallawalitsuse heaks arwa,
mist mööda ja töö wastuwõtmise korral Wilma-
nile wäljamakseta; üleüldse saab Wilmann selle
töö eest seitsekümmend rbl. 70 kop.; 7., Kui seinad
parandada tahtwad, siis on Wilman ka kohustatud
seda tööd ära tegema, mis üle ise äraldi kaubel-
dud ja maksetud saab. - 8., Jaanipäewa ajaks
peawad põranda lauad kõige iljemalt, niisamma
ja palkunide material kohal olema.-
Emmaste walla tallitaja: J. Rand.
Koolieest seisja Mihkel Nigo
Põranda töö eest 13,30 kop.
plokk parand 3,80-
Ehitaja:
liiv wälja 4,20
Jaan Wilman
aampalgid 1-50,
25. Lehe kp. 20 rbl
saku parand 5-00 "
8 okt 45 - 70 kop.
Kiwid 8-00 "
palkonid 30 -
naelad 5-
kokku 70 rbl. 70 kop.

Lehekülg 38
37.
1905 a. 26. Lehe kp. Emmaste walla
tallitaja wollikogu otsuse peale
44
tegi Käina walla liikme Kaarel
Kitsikuga järgmise lepingu
Kaarel Kitsik kohustab ennast Em-
maste walla maja juure 24. Jaani
kp. s.a. puur kaewu tegema oma
torudest, mis 2 tollised ja saab tema
selle töö ja torude eest üks rubla
50 kop. jala pealt. Pumba muretseb
ka Kitsik, aga maksab walla wa-
litsus temale selle eesti kohalise
hinna. K. Jütsin
Tallitaja. J. Rand.

Lehekülg 39
Jaan Poltaw.
38.
45
27mal Webrur
1905.
Auulik Emaste walla
walitsus.
Teie soowi peale annan oma
tingimised kaewu tegemise üle
teada.
I Kalju ehk kiwi sisse puur-
imise eest kunni saja jala
sügawuseni 2 rbla jalg.
Aga kui üle saja jala peaks
tarwis olema puurida siis
mis üle saja jala 2.rb. 50. kop.
jalg
II Pumbad on nii kui
numbre järel suurus ja
sortt. 15 rlast kunni 50 rblani