Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
kultuurilooline_kollektsioon (ERA.4006.2.8)

Lehekülg 79
78.
elanik teatas meile, et keisri proua olla juba Peterhofis
ning tõllas, mis meie nägime, istunud tsaari lapsed.
Kui ekslik oli minu arwamine, see mees wõis juba oma
lapsi kaswatada. Mõni päew pärast seda teatasid aja-
lehed, et ka keiser olla Peterhofi tulnud. Nüüd oli igalpol
igalpool mitmesuguseid ametnike ja salapolit-
seinikke liikumas, peale nende seisid weel õhtul ja
öösel jalutusteede ääres põõsaste warjus püssidega wa-
rustatud ümbruskonna wene talupojad. Sõidu- ja
kõnniteel läbi metsa kuni raudtee jaamani jalu-
tasid soldatid ja pinkidel istusid nuuskurid, kes
möödaminejaile terawasti näkku wahtisid. Ja need
kõik olid Nikolai II ja tema perekonna kaitsjad.
Alates juulist sõitsin ma mitukorda
ńädalas Petrogradi kooli asju õiendama ja õpi-
lasi wastu wõtma. Ühel minu kõnetunnil astus
kabinetti daam, nimetades ennast tõsise riiginõuniku
Sasanowi abikaasaks. "Toon Teile õpilase", ütles

Lehekülg 80
79.
ta, "siin on tema tunnistus Kasani Maria gümnaa-
siumist". Aga tema meetrika, küsisin mina "Tema meetrika
saate hiljem, seda ei ole mul praegu kaasas", wastas
proua. Selle tütarlapse nimi oli Matrona Nowõh tema
koolitunnistuse järele ja ülewiidud II klassi. Nii kirju-
tasin mina tema II klassi õpilaste nimekirja. Umbes nä-
dalat kaks wõi kolm pärast õppetöö algust ütles mulle
üks õpetaja: "Kas teate, et Rasputini tütar õpib
meie gümnaasiumis?". Mina selle nimelist õpilast
ei ole wastu wõtnud. "Kinnitan Teile, et Matrona Nowõhi
õige nimi on Matrona Rasputin", jatkas õpetaja ja
tõepoolest nii ta oligi.
Sügissemestri lõpul oli koolis õpilaste
piduõhtu, millest rohkearwuline wanemate pere
osa wõttis. Etendused olid juba alganud, kui saali
ilmus keskealine, kaunis pika, tumeda juustega
mustawerd mees; seljas oli temal wene särk, mille
peal ta kreeka-õigeusu mungale sarnanewat kuube

Lehekülg 81
80.
kandis, mille alt läiksäärtega saapad nähtawale
tulid. Ta jälgis tähelepanuga laste ettekandeid. Ise
äranis huwitas see isik õpilaste wanemaid ja
keegi küsis minult: "Kas see on Rasputin?" Ei
ole teada enne näinud, kuid arwasin, et see on tema,
wastasin mina. Umbes weerand tundi hiljem tuli
jälle üks wõõras saali otse Rasputini juure ja ütles
temale kaunis kõwasti: "Piiskop ootab!" Selle järele
lahkusid mõlemad.
Pärast seda käis Rasputin mitukorda
oma tütart waatamas. Neil käikudel saatsid teda
pea alati üks wene kõrgema aadli seisusest daam
oma täisealise tütrega, ka harwa tema nais-
sekretär; isegi mõni endise Balti aadli wõsu,
näit. Lilly Dehn, kuulus tema järelkäijate hul-
ka. Need kõik austasid teda kui mõnda pühakut;
kas ta seda tõesti oli, on muidugi ise küsimus.
Järgmisel õppeaastal astus ka tema noorem tütar
kultuurilooline_kollektsioon (ERA.4006.2.8)

Lehekülg 82
81.
Warwara meie kooli. Mõniaeg peale selle tuli Ras-
putin üksinda oma tütarde eest kooliraha maksma.
Mama /Rasputin ja tema tütred hüüdsid keisri prouat mamaks/ mak-
sab wanema ja Sabler /tolleaegne kreeka-õigeusu kiriku
ülemprokorör/ noorema tütre eest, sest mina seadsin
ta kohale /я поставиль его на место/ tähendas ta
raha lugemisel ja tahtis wist sellega mulle
meele tuletada: Ära unusta, kes ma olen. See
munga taoline liht Siberi talupoeg, kes waewalt
wenekeele kirjatähte maalida ja oma nime Григорий
/Grigori/ kirjutada suutis, olla haige troonipärija-
le abiandmise tõttu keisrikojas suures lugupi-
damises olnud. Ka keisrinna piltilus sõbratar ja
ülilahke kojadaam Anna Wörobowa külastas
kakskorda Rasputini tütreid. Need olid kaunis
sõnakuulelikud lapsed, kuid õppeained ei pak-
kunud neile iseäralist huwi ja sellest siis
tuli, et nad mõlemad kooliaasta lõpul klassi

Lehekülg 83
82.
istuma jäid. See oli ka nende lahkumis põhjus
meie gümnaasiumist. Sellega ühes wabanesime
Rasputinist ja tema austajate wastuwõtust.
Õppejõude puudust Petrogradis ei olnud ja
selle tõttu wõisimegi oma koolitööd niimoodi korral-
dada, et minu naisel ja minul enesel wõimalik
oli ülikooli dotsent Julius Forssmani uute keelte
ülemkooliõpetajate õhtukursustel 1913-1915. a õppida,
mis meile palju kasu tõi ja ka kaudselt meie ette-
wõttele head mõju awaldas. Meie kool töötas hea
eduga. Õpilaste wanemad ja kooliwalitsus olid
meie töö tulemustega ra rahul. Nii ühelt kui
teiselt poolt soowitati ja saadeti meile õpilasi. Kart-
sin, et meie õppeasutuse ruumid hakkawad kit-
saks jääma, sellepärast kawatsesin järgmiseks
kooliaastaks weel ühe kõrwal olewa korteri kooli
alla wõtta, millega ka majaperemees nõus oli.
Oktoobris 1917 tuli meile kõigile ootamata

Lehekülg 84
83.
riigipööre. Enamlased pääsid wõidule, kuid sellele
waatamata töötasid Petrogradis kõik koolid endiselt
kuni 1917/18. kooliaasta lõpuni, ehk küll uus
haridusosakonna juhataja juut Grinberg 1918. a.
juba mitmesuguste tühiste kirjadega kantseleitööd
suurendas
Kümne aasta jooksul oli meie keskkoolil
kolm lendu, s.o. peale 60ne tütarlapse lõpetas
gümnaasiumi kursuse. Suwine waheaeg möödus ül-
diselt kaunis rahulikult. Sügisel, esimese koolinädala
lõpul sain ma Grinbergilt järgmise sisuga teate:
Teie endine gümnaasium kuulub nüüd riigile, kõik
õpilased wiige VI gümnaasiumi." Wanemate nõu-
kogu esimees ja õpilaste esitajad, nende seas ka kaks
juudi soost tütarlast, käisid haridusosakonna
juhataja palwel, et see wähemalt ühe aasta
weel meie koolis lubaks tööd jätkata, kuid
asjata. Pidin ülemuse käsku wastuwaidlemata
kultuurilooline_kollektsioon (ERA.4006.2.8)

Lehekülg 85
84.
täitma, ja nii oli siis ka minu ettewõtted, mille
kallal ma oma abikaasaga 19 aastat hoolega
töötanud, lõpp.
Mis nüüd?
1918. a. sügisel oleks meie weel kuidagi wõinud
üle piiri Eestisse põgeneda, kui me poleks olnud kind-
las arwamises, et ega enamlaste walitsus ikka
kaua ei kesta. See oli aga suur eksitus. Pertograd
muutus näljakindluseks, kust wäljapääs oli wõimatu.
Wiimane kooliaasta andis küll umbes 6000 rubla
puhastkasu aga wene kursi ränga languse, toiduai-
nete ja küttematerjalide puuduse tõttu wähenes see
summa kiiresti. Hädasunnil astusin enamlaste
teenistusse.
Gubprodkoomas Liteini uulitsa ääres oli minu
teenistuskoht. Revideerisin Petrogradi kubermangu
linnade komissariaatide aruandeid. Juba

Lehekülg 86
85.
esimese nädala lõpul saadeti mind kahe abilisega
Jamburi komissariaati p koha peal revideerima.
Kuna Petrogradis meile lõunaks taldrekutäis läät-
sileent, tükk loomaliha ja natuke leiba anti,
koosnes siin lõunasöök mingisugusest kapsa ning
jahuwedelikust ja hobuselihast. Wastik! Meie tuba
n.n. enamlaste wõõrastemajas oli külm, ko-
ristamata ja täis igasugust mustust. Saime
ähwardusega komissari kaudu siiski küttema-
terjali ja puhastasime ise oma tuba. Kolm
nädalat töötasin siin. Pärast protokolli läbi-
waatamist Petrogradis kutsus gubprodkooma
ülem mind oma juure ja küsis, kas ma ei
tahaks enamlaste partei liikmeks astuda, mis
peale mina wastasin: Mina ei kuulu praegu
ühtegi parteisse ja tahan ka edaspidi era-
pooletuks jääda. Nüüd wõisin rahulikult Petro-
gradis tööd teha, et wälisrevisjonile mind enam

Lehekülg 87
86.
ei saadetud. Aga ka siin muutus olukordpäev päewalt
halwemaks. Juba weebruaris 1919. a. jäid Gubprodkooma
suured ruumid külmaks. Küttematerjal puudus. Meil
kõigil tuli paliteis tööd teha. Suwel wähendati
lõunasööki ja kaardi järele wälja antawast
toiduainete normi. Sügisel lõppesid läätsid
ja lõunaks saime kaerajahu leent. Kui kaerad
otsas, ütles keegi tasa, siis hakatakse meile heinu
andma. Nii kaugele me küll ei jõudnud. Palka
suurendati aasta kestes kümmekordseks, aga sel
oli naeruwäärt wäike wäärtus. Detsembris 1919
külmetasin ja jäin haigeks. Jaanuaris paranesin,
aga teenistusse ma enam ei läinud.
Ka minu naine külmetas ja oli mitu nä-
dalat raskesti haige. Pärast haigemajast ko-
ju tulekud rawitses teda üks juudi naisarst.
See kirjutas mu abikaasa palumise tõttu tunnis-
tuse, et haigel on hädapärast waja kellegi teise
kultuurilooline_kollektsioon (ERA.4006.2.8)

Lehekülg 88
87.
saatel maale sõita terwist parandama. Mina
ise olin korraliku toidu puudusel sedawõrd otsa
lõppenud ja werewaene, et ma arsti aruandmise järele
kuni opteerimise tähtajani, s.o kuni mai kuuni
mitte ei oleks suutnud wastu panna. Et natukene-
gi rohkem leiba saada, kui seda meile anti, käi-
sin ma tihti turul oma riidid ja pesu müümas,
kus müüjaid sagedasti wangistati ja paariks nä-
dalaks sunnitööle saadeti. Oma wiimast jõudu
kokkuwõttes ja eelpool mainitud tohtri tunnistust
kasutades, sain ma 3 1/2 waewarikka nädala järele
lõpuks Nõukogude asutustelt luba oma naisega
20. märtsil 1920 Pihkwa kubermangu asuda.
Sõit Pihkwa kaudu üle Peipsi kodumaale.
Rahuajal wäljus Petrogradist Pihkwasse igal 24 tun-
ni jooksul kaks rongi, nüüd aga nädalas kaks,
mõnikord isegi üks. Enne maksin ma oma woori-

Lehekülg 97
96.
Tallinna linnawalitsuselt käinud toetust ot-
simas; tema on iseseiswalt ja waikselt meie
Eesti seltskonna kasuks töötanud ja see on
"Ökonomisti" au. Eelpool tähendatud põhjusel ei
katkestanud ka osanikud mitte neile majan-
duslikult kahju toowa ettewõtte tegewust.
Esimese nelja aasta kestes, olles päe-
wal koolis ametis, wõisin ma alles õhtul kur-
suste tööst osa wõtta, kuna ma aga wiimasel
kuuel aastal peale juhatuse ka kaubandusl.
kirjawahetust õpetasin. Alg- ja keskkoolis
tuleb õpetajal kõigepealt selle järele walwata,
et klassis hea distsipliin oleks; siin seda waja
ei olnud, sest siia tulid täiskaswanud, peaegu
kõik keskkooli lõpetajad oma elukutsele
ettewalmistama. Nemad töötasid tõsiselt ja
seetõttu oli ka klassis eeskujulik kord;
küll tuli aga meil õpetajail igalühel

Lehekülg 98
97.
oma ettekandeks tublisti eeltööd
teha.
1931. a. sügisel teatasin mina o/ü. "Öko-
nomisti" peakoosolekul oma lahkumisest. 1. oktoobril
pühitsesin 75. a. sünnipäewa. Minu kauaaegse sõb-
ra Aleksander Tombachi ja tema abikaasa osawal
korraldusel kujunes see päew mulle suureks
üllatuseks. Tallinna õpetajad hr. Mihkel Kipperti
juhatusel äratasid mind hommikuunest
suurepäraste lauludega. Sellele järgnesid
õnnesoowid ja teise päewa õhtul minu juures
o/ü. "Ökonomisti" ruumes omawaheline üli-
lõbus kooswiibimine. See oli teistkorda minu
elus, kus mind lauludega hommikuuunest ärata-
ti: esimest korda noores eas jaanipäe-
wa hommikul Tallinna noorte ja nüüd
wanas põlwes jällegi Tallinna ametkon-
dade poolt. Neid ridu kirjutades tuleb mulle

Lehekülg 99
98.
tahes tahtmata meele minu 70. aasta sünni-
päewa pidu. Mõni aeg enne seda teatati mulle
ühest armsast perekonnast: "Seekord ei pühit-
se meie Teie sünnipäewa mitte Teie juures, waid
kuskil mujal; kell 1/2 9 teatud õhtul olge oma
abikaasaga sõiduwalmis, siis tullakse Teile
järele". Nii sündis ka. Kuhu Sa meid
wiid, küsisin ma Saarwalt, oma arm-
salt sõbralt, kes nüüd juba igawesel puh-
kusel. "Sõidame edasi, eks siis näed." Warsti
peatus auto. Nüüd teadsin. See oli meie
sõbra Tombachi korter. Waewalt olime
meie tema suures saalis istet wõtnud, kui
korraga kõlas mulle wana tuttaw, wä-
gew koraal "Wõta nüüd Issandat wägewat
kuningat kiita", mis mu armsad Peterbu-
ri sõbrad ja head tuttawad waimustusega
laulsid. Sellele järgnes lõbus koosolek, terwi-
kultuurilooline_kollektsioon (ERA.4006.2.8)

Lehekülg 100
99.
tuskõned ja kallid kingitused. Järgmisel
õhtul oli minu juures "Ökonomisti" ruumes
kooswiibimine ja umbes nädalat kaks hiljem
seltskondlikus majas end. Peterburi "Eestlas-
te ühisuse" poolt toime pandud suurejoone-
line pidu.
Nii minu 70. kui ka 75. a. sünnipäewa
puhul korraldatud auawaldused, õnnitlused ja kal-
lihinnalised kingitused end. Peterburi sõprade
ringkonnast, o/ü. "Ökonomisti" wilistlaskogult ja
Tallinna ametiwendadelt olid mulle suurimaks ülla-
tuseks, mis ma sügawa tänutundega wastuwõt-
sin. Mõni päew pärast 75. a. sünnipäewa pü-
hitsemist lahkusin ma Tallinnast ja asusin
Rakwerre elama.
Rakweres 6. juunil 1935. Jaan Seiman

Lehekülg 101
II.
Endine Peterburi
Eesti selts ja Eesti kool.

Lehekülg 102
3.
Eesti selts.
1881. a. sügisel sõitsin mina esimest
korda Wenemaa pealinna. Jaani kirik ja kool
olid siis ainukesed kohad, kus eestlased harili-
kult üksteisega kokku said. Siin teatati aga
mulle: "Meil töötab juba oma selts Läti seltsi
ruumides. See oli mulle uudiseks. Läksin ühel
laupäewal sinna Eesti seltsi õhtule. Segakoo-
ri poolt kanti ette mitu laulu ja sellele järg-
nes tants. Kas peale selle seal rohkesti kokku
tulnud rahwale weel midagi pakuti, ei tea
ma, sest ma lahkusin warakult. 1882. a.
peeti seltsi õhtuid Palme saalis: Peale koo-
rilaulu ja tantsu lauldi siin nalja-
laule /Hr. Kinkmann/ ja mängiti ka teatrit.
Pärastpoole üüris selts omale wäikese maja

Lehekülg 103
4.
Sabalkanski prospektil. Ka siin käisin ma
kordakaks ja tutwunesin kirjatoimetaja Jaan
Plado kaudu nii mõnegi seltsi tegelasega. Neist
on mul meele jäänud seltsi esimees ülemõpeta-
ja hr. Luik, Maria teatri koorilaulja preili
Prüsk ja wabriku omanik hr. Wadja
1887. aastal asusin mina kauemaks
ajaks Peterburki elama ja astusin Eesti
seltsi liikmeks. Seltsi põhikiri oli wist muudetud,
sest nüüd kutsuti teda Eesti Heategewaks seltsiks
ja tema esimeheks oli dr. Peter Hellat. EHTS. kind-
lat asupaika ei olnud. Eestseisuse koosolekud
leidsid aset Hellati korteris, peakoosolekud Jaani
kirikukooli saalis ja mujal, piduõhtuid peeti
Wischnjakowi, Winogradowi ja mitmes teises
saalis, kuna me wiimaks selleks otsarbeks ena-
masti Pawlowi saali Trotskaja uulitsal tarwi-
tasime.

Lehekülg 104
5.
Seltsi tegewuse eesmärgiks oli heategewus,
kaudselt ka wõõrrahwaste sekka uppuwate eestlaste
püüdmine, aga selleks oli kapitali waja, mida
meie ka piduõhtutega wähehaawal korjasime.
Heaks tõmbejõuks oli seltsi segakoor hr. J.
Kappeli osawal juhatusel. Ka näitemängude eest
tuli rohkem hoolt kanda. Sellest paluti mõnda
endist eesti seltsi näitlejat, kui ka nooremaid wene
pealinna asuwaid asjaarmastajaid osawõtta.
Oli palju tööd, enne kui need enamasti noored
piduõhtutel wiibiwaile külalistele
suutsid lõbu pakkuda. Selleks oli ruume
waja, osawõtjaid leida, neid kokku kutsuda,
omas töös juhatada ning waimustada, ja
kõik see töö lasus 6e aasta jooksul ja
ka pärast minu lahkumist eestsei-
susest suuremalt jaolt prl. Emma Lerchenbaum'i
õlgadel/ elab praegu Tallinnas oma wenna
kultuurilooline_kollektsioon (ERA.4006.2.8)

Lehekülg 105
6.
juures/; tema toetas kogu oma nõu ja jõuga
seltsi ettewõtteid. Sel tööl oli edu, sest nii mõ-
nigi, kes enne oma igapäewase tegewuse kõr-
wal wene- wõi saksa seltskonnas meelelahu-
tust ja lõbu otsis, hakkas meie õhtutel käi-
ma ja astus EHTS. liikmeks. Ka mitmed kõr-
gema õppeasutuste õpilased olid meie ala-
tised külalised ja mõned nendest üliõpl. A.
Tombach, H. Erjapea ning Stieglitzi kooli
õpilane Kuusik tegutsesid isegi wahel meie
näitelawal.
Peterburi eesti seltskonnas oli tol
ajal õieti kaks woolu. Wanemad, kes Eestis
saksa koolides õppinud wõi saksa mõjul
üles kaswanud, rääkisid oma keskel hea-
meelega saksakeelt, kuna nooremad omas
kõnes juba rohkem wenekeelt tarwitasid.
Ka selles suhtes tuli samme astuda ning

Lehekülg 106
7.
aega mööda tasa ja targu näidata, et meie oma
emakeeles mitte halwemini oma mõtteid ei
wäljenda, kui mõnes wõõras keeles. Selleks and-
sid mitmed seltsi- ja juhatusliikmed head eeskuju,
kõige rohkem küll esimees dr. P. Hellat. See oma
iseloomu poolt kangekaelne ja auahne mees
oli sealjuures ometi päris tõsine eesti patri-
oot. Ta püüdis igalpool, nii sõnas kui ka teos
näidata, et meil ei ole mitte mõni kosmopo-
liitiline, waid eesti selts. Isegi pilgates kat-
sus ta taas oma mõju awaldada. Kord tuli
meie seltsi õhtule üks kadakalik, s.o germa-
niseeritud eesti perekond, rääkides omawahel
wiletsat saksakeelt. Seda kuuldes hüüdis Hellat
ühe tuttawa poole pöörates: "Waadake,
da kommt das Wuks mit lange Wants!" Ka
see sõna ei olnud asjata öeldud. Üldiselt
pean tähendama, et Hellat, see kohusetruu ja

Lehekülg 107
8.
lugupeetud arst on Peterburi eesti seltsi elus
palju kasulikku korda saatnud. Ka 75. a.
wabaduspäewa pühitsemine, mis EHTS tegewuse
kulminatsiooni punktiks osutas, sündis õieti
tema algatusel. Sel ajal elas Hellat Mohowaja
uulitsal, kus meie juhatusliikmed tihti tema juu-
res seltsi asju arutasime. Mõniaeg enne wabadus-
pidu pööras seltsi eestseisus kodumaal ilmuwate aja-
lehte poole palwega, et need meie ettewõtet toetaksid.
Üleskutse leidis head wastukõla ja kergendas
ka osalt seltsi tööd. Isegi üks Liiwi mõisnik teatas
omas kirjas, et ka tema esiwanemad olla pärit
Eesti kännust ja saatis seltsile rahalist toetust.
Kuid suurem osa neist näis igatahes teisel
arwamisel olewat ja arwatawasti wiimaste wii-
maste hulgast oli keegi Peterburi linnapeali-
kule teatud mainitud üleskutsest teatanud.
See kutsunud Hellati joonelt oma juure ja
kultuurilooline_kollektsioon (ERA.4006.2.8)

Lehekülg 108
9.
kisendanud/ kad. Hellati omad sõnad/ temale otse
näkku: "Teie asute Mohowajal kui mõni Eesti
kuningas ja juhite eestlasi Tallinna ja Liiwi ku-
bermangus; kas Teie ei tea, et EHTS on luba ainult Pe-
terburis tegutseda. Niisugusel korral nagu nüüd,
tuleb Teie seltsi tööd katkestada." Andsime Hellatile
nõu dr. Hirschi poole pöörata, mis ka sündis, ja
nii jäi eelpool mainitud ähwardus ainult
ähwarduseks.
Üks osawamaid seltsi tegelasi oli meie
kirjatoimetaja, Mihklikooli õpetaja Tõnu Sander,
kes peale eeskujuliku kooli- ja seltsitöö weel aega leidis
kirjanduse alal töötada. Ta uuris B. Russowi, G.
Mülleri ja mõne teise pastori töid eestikeele suhtes;
käis tihti keiserl. raamatukogus; kus ta palju
kasulikku materjali sai, ja selle töö tulemuseks oli
esimene Eesti kirjanduse ajalugu. Kuni tiisikuse
haigus, mis teda juba lapsepõlwes waewanud, tuli

Lehekülg 109
10.
jälle äkki nähtawale ja lõpetas selle andeka, kind-
la tahtejõuga nooremehe elu.
Meie tolajal tähtsamaid mehi Eesti kir-
janduspõllul oli Jaani kirikuõpetaja dr. J. Hunt.
Tema käis tihti meie seltsis ja pidas kõnet rahwa
lauludest, nende korjamisest ning wäärtusest. Ka
prof. Köhler wiibis mõnikord meie õhtutel. Tema
rääkis wähe ja oli waikse iseloomuga, kuid kodus
oma maalide keskel oli ta jutukas. Ehk küll rohkem
kui 50 aastat tagasi, mäletan ma weel selgesti, kui-
das hr. Köhler minu tähelepanu ühel pildil olewa
üpris kena naiskujule juhtis ja seal juures ütles:
"See tähendab meid, meie Eestimaad ja need," nais-
terahwale kallale tungiwaile koertele näidates, "on
meie waenlased." Härra. A. Weitsenberg oli meie
alatine külaline. Pastor Hurda eelkäija, piis-
kop Freifeldt, meie seltsi elust osa ei wõtnud,
wõib olla, tuli see ehk sellepärast, et tema Tartus

Lehekülg 110
11.
II üldlaulupeol sakslasi kiitwa ja ainult
neile tänu awaldawa kõne pärast oli sunnitud
oma ettekannet katkestama ja kõnetoolilt
lahkuma. Dr. Hirschi nägin ma kõigest ükskord
meie seltsis, kuid waatamata sellele, oli ta nii
mõnigi kord meile Hellati kaudu heaks nõuandjaks
ja eestkostjaks.
Nüüd mõni rida 75. a. wabaduspäewa
pühitsemisest, mille üldprogramm oli järgmine:
1) Jumalateenistus Jaanikirikus. 2) Pärja panemine
keiser Aleksander I hauale Petri-Pauli kindluses ja
3) Piduõhtu Pawlowi saalis. Ühel eestseisuse koos-
olekul enne seda, kus ka pastor Hunt wiibis, palu-
sime teda nimetatud päewal jumalateenistust
pidada. "Heameelega," ütles tema, "aga et see nä-
dalapäew on, siis peab mul selleks waimuliku
walitsuse poolt luba olema". Siis minu poole
pöörates, ütles ta: "Meil on ühine ülemus, kellega
kultuurilooline_kollektsioon (ERA.4006.2.8)

Lehekülg 111
12.
Teie tihti kokku saate. /Olin Mihkli kooli juhataja
ja kindral-sup. Pingoud Mihkli kiriku pastor./ Kü-
sige kindral-sup. mulle selleks luba. Läksin pastor
Pingoudi juurde ja jutustasin, mis tarwis. "Minul isik-
likult", ütles kindral-sup., "ei oleks midagi pühit-
semise wastu, aga mis ütlewad mõisnikud selle koh-
ta? (Aber was wird der Adel dazu sagen?). Ütelge
pastor Hurdale, et ta piiskopi poole pööraks, piis-
kop Freifedlt on ise eestlane, küll tema ot-
sustab." Teatasin sellest dr. Hurdale. Tema tai-
pas joonelt, milles asi seisis, ei palunud ta loa
saamise pärast enam ei ühte ega teist waimu-
likku ülemat, waid läks otsekohe siseministri
jutule. Selle resolutsioon, nii kui dr. Hurt seda
pärast teatas, olla järgmine olnud: "Pidage
nimetatud päewal niipalju jumalateenistusi,
kui Teie ise soowite".
Pärast jumalateenistust Jaani kirikus

Lehekülg 112
13.
sõitsime meie kirikusse. Ka dr. Herman Tartust
oli meie seltsis. Siin tekkis küsimus: Kes meist
peab pärja kindluse kirikusse kandma ja keisri
hauale panema? Juures olewad seltsi- ja juhatuse
liikmed walisid mind selleks. Oli see sündinud,
astus haua ääre waimuliku akadeemia üliõpl.
Kulbusch, pärastine Eesti õigeusu piiskop ja
pidas wenekeeles waimustatud kõne, milles
ta meie wabastajale Eesti rahwa suurimat
tänu awaldas. Pärast päewapildistamist sõit-
sime laiali. Kell 9 oli Pawlowi saalis pi-
duõhtu, mis hästi korda läks ja millest
selleaegsed Eesti, Wene ja ka mõned Saksa
lehed /Petersburger Zeitung/ pikke kirjeldusi
tõid.
Pärast seda jäi seltsielu aegamöö-
da waiksemaks; tuli see tegelaste wäsimu-
se tõttu wõi olid seal muud põhjused,

Lehekülg 113
14.
sellest ei tahetud esialgu arusaada. Teraw
tähelepaneja teadis aga juba mõniaeg enne
wabaduspidu, et nii mõnelgi meie Peterburi
Eesti seltskonna liikmel ei olnud EHTS.
abiandmise korraldus meeltmööda. Nii tekkis
ühel peakoosolekul muuseas küsimus: Keda
mõtleb selts toetada, kas ainult kõrgema ja kut-
seõppeasutuste kaswandikke wõi ka teiste, näi-
teks algkoolide õpilasi? Seltsi esimees oli
arwamisel, et ainult üliõpilasi tuleb aidata,
kuna häälte enamusega otsustati kõikide
iseäranis algkoolide õpilaste eest jõudu möö-
da hoolt kanda. Korraldati selleks ots-
tarbeks piduõhtuid ja tehti lastele igaasta
jõulupuu. Nii pidi siis kõik korras olema.
Aga ei. Ühel õhtul Pawlowi saali ruumes
pööras keegi külalistest ühe meie seltsi
liikme ja minu poole küsimusega, et
kultuurilooline_kollektsioon (ERA.4006.2.8)

Lehekülg 114
15.
Kas ta ei wõiks meie seltsi liikmeks astuda.
Pärast jaatawat wastust kõneles ta edasi:
"Wäga armas kuulda, et Teil minu wastu midagi
ei ole; kuid mõnel Teie seltsi liikmel, eraldi Teie
esimehel, sel muidu tõsisel Eesti isamaalasel, on
wäga ajast maha jäänud arusaamine oma
kaaskodanike wäärtusest. Nagu mõne Balti
mõisniku arwamisel inimene algawat alles
parunist, nii on Teie esimehe mõiste järele üli-
kooli lõpetajad alles täisinimesed. Mina arwan,
et elukool on raskeim ja ühes ka kõrgeim õp-
peasutus, kus igaüks näitab, kes ta on ja mis
ta wõib." Ütles ja läks. Wõib olla eelpool tähen-
datud, kui ka weel mõnel muul põhjusel
wähenes aegajalt kaunis tunduwalt
meie seltsi liikmete arw. Suurem osa
neist läks igatahes Kooliseltsi. Aega-
mööda tekkisid weel Karskuse-, Käsitööliste-, Põhjala-

Lehekülg 115
16.
ja Naisselts. Mõned isikud olid mitme seltsi
liikmed. EHTS töötas aga siiski weel edasi.
Eesti kool.
Kõige wanem eesti kool Peterburis oli
Jaani kirikukool. Millal ta asutatud, ei ole mul
kahjuks teada, kuid niipalju on kindel, et
pastor Lalandi ajal selles koolis on õppekeeleks
olnud weel saksakeel, seega siis wist saksa ko-
guduse lastele awatud, kus ka eesti koguduse lap-
sed wõisid õppida. Pastor J. Hurda ajal oli see
kool juba päris eesti õppeasutus ja tema juha-
tajaks oli D. Birkenthal. Ma käisin kaunis tihti
kiriku wanas poollagunud koolimajas. Kord
küsisin seal ühelt tuttawalt õpetajalt: Kuidas

Lehekülg 116
17.
töö edeneb? "Muidu päris hästi, kui ainult kiriku
nõukogu mehed meid kord rahule jätaksid," oli
wastus. "Eile", jätkas ta, "käisid nad meie
kooli tunnikawa rewideerimas ja panid
wäga imeks, et meil on nädalas kõigest 4-5 tundi
usuõpetust. Kui ma tähendasin, et on ka teisi
õppeaineid, siis üteldi: Kirikukool ja kõigest 4-5
tundi usuõpetust! Iga hommiku peab olema
piibliloo- wõi katekismuse õpetus ja pärast
lõunat tund piibli lugemist, kokku 12 tun-
di nädalas pühakirja õpetust!" Niisugused
Nikolai I soldatid istusid tolleaegses Jaani
koguduse nõukogus. Õnneks ei ole nend wa-
ga soow täide läinud. Kooli korralikku
tööd hindas koguduse enamus ja ehitas
ka aja nõuetele wastawa kiwest koolimaja, kus
endisest 3me kl. 6e- klassiline kool sai.
Pärast Birkenthali lahkumist waliti

Lehekülg 117
18.
Tõnu Riomar koolijuhatajaks. See energiline, na-
tuke kiusaka iseloomuga selfmademan, kellega ma
juba noores põlwes Tartus tihti kokku puutusin,
pühendas Peterburis kogu oma jõu Jaani kiri-
kukoolile. Tema peateema seisis selles, et ta oskas
häid õppejõude koolitööle walida ja ise eesku-
julik korrapidaja ja andekas lauluõpetaja oli.
Igalpool, kus Riomar oma kooriga esines, koo-
lisaalis, kirikus wõi kuskil seltskonna õhtul,
oldi sellega alati rahul ja awaldati juhataja-
le tänu. Koolis töötati hoolega ja see töö
kandis ka osalt selle tõttu head wilja, et ko-
guduse waimulikud Hurt ja Kallas, nimelt wii-
mane, ise koolitöös kaunis wilunud isikud
olid.
Koguduse nõukogu walis harilikult
kaks rewidenti, kes koolijuhataja ning õpe-
tajatega pedagoogilisi ja majanduslikke
kultuurilooline_kollektsioon (ERA.4006.2.8)

Lehekülg 118
19.
Küsimusi arutasid ja selleks nõukogule
aruandsid. 1917. a. kuni kooli lõpuni täitsid
neid kohusid kad. Tallinna linna haridus osakonna
juhataja J. Kand ja nende ridade kirjutaja.
Mitmed kooli lõpetajad astusid wene wõi saksa
keskkooli ja mõni neist lõpetas isegi Peter-
buri ülikooli. Koguduse nõukogus tekkis
mõte oma keskkooli awada, kuid ärewate
aegade tõttu jäi see teostamata.
19. sajandi lõpul suurenes eestlaste
arw tuntawalt endises wene pealinnas. Jaani
kirikukool ei suutnud enam kõiki eesti lap-
si oma ruumes mahutada. Juba 1886. wõi
1887. a asutati eesti Kooliselts. Selle esimene
esimene esimees oli Jüri Siimon, tubaka-
kaupluse omanik Soome waksali ligidal. Tema
oli mees, kes iseäranis suure hoolega seltsi

Lehekülg 119
20.
ellu kutsumisel töötas. Nii Siimon kui ka
tema mõtteosaled nõudsid Jaani kogudu-
selt oma ettewõttele toetust. Saades eitawa
wastuse, andsid nad oma nõudmise kohtule
lahendada, mis kauema aja järele igatahes
koguduse kasuks lõppes. Kooliselts awas
oma esimese kooli Peterburi poolel Suure
Dwarjanskaja uulitsal, kust ta warsti üle-
wiidi Wiiburi poolele Soome waksali lähe-
dale. Siin õpetasin ka mina 1888. a. lühi-
kest aega enne Mihkli kirikukooli juha-
taja kohale asumist. Koolil oli ainult üks
klass kolme jäoskonnaga. Warsti leiti Liiwal
/na peskah/ parem korter ja suurendati
ka klasside arwu. Seltsi liikmete arw kas-
was. Peterburi eestlased tulid aegamööda
arusaamisele, et ei ole weel sellest küllalt,
kui me wenestatud ning saksastatud alg.-
Kiideva_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3013.1.1)

Lehekülg 4
3.
Ku
No
Kidewa
pääw
Koggokonna Wollimeeste prottokoll 1877 a.
Tähhendus
29al
Sel ees nimmetud ku päwal ollid Wollimehhed
März
kokko tulnud ja piddasid nõu Maggazine aida
1877
2
lahti teggemisse ülle: ja arwasid igga wie päwa perre-
mehhele wiis pütti wilja anda igga ku peale se on:
kolm pütti rukkit ja kaks pütti odrad.
Ja igga kahhe päwa perremehhele kolm pütti
wilja anda ku peale se on: kaks pütti rukkit
ja üks püt odrad walla waestele nelli karnitsad
ku peale kaks karnitsad rukkit ja kaks odrad
Peale selle arwasid igga wie päwa perremehhele
pool Tsetwerti keige wannemad rukkit ümber
wahhetada anda. Keige wimaks piddasid nõu
wanna wilja ülle et saab eddaspiddi nähha kuida
tännawune rukki kasso näitab, et kaks sällitust
ärra müa, sest keige wannemast rukkist.
Nemmad on järrele watanud ja arwawad, et se wanna
rukki mitte ennam kaua ei wõi Maggazene aitas
seista. Koos ollid wollimehhed:
1. Rein Kreisoo
2. Jaan Kanger
3. Karel Krewom
4 Gustaw Saris
5. Jürri Kattelby
Tallitaja Willem Otsberg
Maggatsine aida kirjo. Mihkel Nuut
Tullematta janud wollimeh. Juhhan Kaddak
Mihkel Matsik
Jaan Karrileev
Walla kirjotaja:
AJMartensoon
3.
4
Ku
No
Kidewa
pääw
Koggokonna Wollimeeste prottokoll 1877 a.
Tähhendus
10al
Sel ees nimmetud ku päwal ollid wolli-
Octob
mehhed kokko tulnud 1877 a II p. pea rahha
1877
3
jäggamisse ülle ja keige walla maksude arru
teggemisse pärrast, siis sai jälle arwatud et
igga üks peale II p. pea rahha maksma 1. Rbl 66 k
ja walla kirjotajal 15 kop. Kehhelkona kohtu
Kirjotajal 5. Kop Pollitsei teendri Ma walla
Kulutaja 4 kop. ja 1877 Koggokonna kohtu
meeste palka 10 kop. hinge peale, se on siis
ühte kokko walla maksud
34 kop.
Ja pea rahha on
1 Rbl 56
Nenda tulli siis igga ühhe kohta 2 Rubla walla
ja krono maksu maksta ja peale selle kellel
wanna wõlga, peab ühhe rubla maksma;
agga kellel wanna wõlga ei olle maksab üksi
uut rahha 2 rubla.
Koos ollid wolli mehhed:
1. Rein Kreisal
2. Jaan Kanger
3. Karel Krewanu
4. Gustaw Saris
5. Juhhan Kaddak
6. Jaan Karrileer
Tullematta
olli jänud: Mihkel Matsik
Jürri Katteby.
Kirjotaja:
AJhartensoon
Kihelkonna kohtus läbi waadatud 10mal Januar 1878
Riddali Kihelkonna kohtu herra FvGernet.
Kiideva_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3013.1.1)

Lehekülg 5
5
Ku
No
Kidewa
pääw
Koggokonna wolli-meeste prottokoll
Tähendus
1878.
1878.
6al
Sel ees nimmetud ku päwal ollid wolli
Febr
mehhed kokko tulnud 1878ma a. pea rahha I p.
1878.
1. jäggamisse ülle, ja sai keik pea rahha mak-
su arrulissed mehhed ülles loetud, se on: 16me
Kunni 60ne a. wahhelissed. Neid sai kes 1878.
I poolt peawad maksma 223 meest, siis sai
igga ühhe peale 1. Rbl 56 kop. arwatud ja
kellel wanna wõlga on maksab ühhe rubla
juure se on: 2 Rbl 56 kop.
Teiseks sai nõu peetud nende meeste
ülle kes sel aial kui pea rahha maksminne
seisis perremeeste sullaseks ollid ja Tallitaja
andis Wollimeeste koggule ülles, et need meh-
hed igga kord wanna wõlga ei maksa; ütlewad:
meil polle sellega teggemist, pärrige nende
kääst kedda meie tenisime?
Wolli mehhed mõistwad et igga sullane
peab tullewal kohtupäwal ette tullema
ja omma perremehhe kasa tooma, et siis
selgeks saab tehtud aasta numbride järrel,
mis sullase omma maksta ja mis perre-
mehhe maksta jääb.-
Kolmandamaks, piddawad wollimehhed
nõu Jürri Polbergi pärrast, kes 8. aastad
pearahha maksu arrulinne jubba olnud, agga
omma waese terwise pärrast polle maksjaks
mitte weel sunnitud. Wollimehhed mõistwad
nüüd Jürri Polbergi selle 1878 a. I poolt maksma
ja arwawad tedda kül jõudwad need sammad krono
ja walla maksud maksta mis keik teisid maksjad
Kokko ollid tulnud: 1. Rein Kreisal
2, Jaan Kanger
3, Karel Krewan
4, Gustaw Sariis
5, Jürri Kattelbi
6, Jaan Karrileer
7, Mihkel Matsik
Kirjotaja: AJMartenson
4.
6
Ku paaw
Kidewa
1878.
No
Koggokonna wolli meeste prottokoll 1878
Tähendus
21sel
Sel, ees nimmetud kupäwal sai keik
August
Kidewa täis koggokond kokko kutsutud
1878
2. ja ued walla ammetnikkud wallitsetud
Ma koggokonna seadusse ramatu
§ 6, 7, 8, ja 9 järrel wallitsetud.
Tullid kokko:
Perremehhed Juhhan Jaksmann
Mihkel Greismann
Juhhan Rink
Juhhan Kollikiwwi
Rein Pihkas
Rein Mandohf
Mihkel Kaussi
Juhhan Matsik
Jürri Tommingas
Mihkel Tommingas
Mihkel Saro
Juhhan Birk
Gustaw Sari
Juhhan Triksberg
Gustaw Mölniz
Mart Tamberg
Juhhan Kreisol
Andrus Waimann
Ado Kellemet
Jürri Kanger
Jaan Kanger
Willem Suurkülla
Mihkel Madjowi
Andrus Wiinberg
Jaan Tännawas
Andres Wilta
Ado Suurkülla
Maddis Madjowi
Willem Otsberg
Kiideva_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3013.1.1)

Lehekülg 6
Ku
Kidewa
pääw
No
Koggokonna wollimeeste prottokoll.
Tähhendus.
Jürri Kattelby
Jaan Wiinberg
Jürri Wiinberg
Perremeeste
Mihkel Jaksmann
sullaste
Karel Krewann
sadikud
Willem Osterman
Gustaw Tännaw
Mihkel Elmann
Wabba-
Jürri Koplik
tikkude
Jürri Priniz
sadikud.
Juhhan Kaddak
Juhhan Rink
Jürri Käärman
Maddis Kroni
Mõisa sullaste Rein Silmer
sadik
Ued walla ammet-
nikud on need:
Tallitaja: Andrus Wilta
Abbimehhed Rein Mandohf
Juhan Triksberg
Kohto wannem Jürri Wiinberg
Abbi mehed
Jürri Koplik
Juhan Kollikiwi
Wollimehhed
Andrus Krewonn
Juhan Birk
Jürri Priniz
Puis
Juhhan Brandt - "
Koli wöölmünder
Mihkel Tõntso
Hallik.
Jaan Tommingas
Koli wöölmünder
Rein Silmer
Kirjotaja
AJMartenson
5.
8
Ku
No
Kidewa
pääw
Koggokonna wollimeeste prottokoll.
Tähhendus
1878.
23al
Sel ees nimmetud ku päwal ollid
Octob
Koggokonna wollimehhed kokko tulnud:
1878.
3. 1878ma aasta II p. pearahha ja keige
penematte walla maksude jäggamisse
pärrast. Nüüd sai jälle üks-awalt keik
maksu arrulissed mehhed ülle loetud,
kes 16ne kunni 60ne aasta wahhel
leida ollid. Neid sai siis 246 meest
Kes 1878 a II p. maksu peawad maksma
Siis sai igga maksja kohta 1 Rbl 80 k
arwatud uut poolt; agga kellel wanna
wõlga on peab sest ühhe rubla juure mak-
ma se on siis 2 Rbl 80 kop.
1878 a II p. pearahha tulleb - " - 1 Rbl 48
koggokonna kohtumeeste palk - 10
kirjotaja " - 15
kehhelkonna kirjotaja " - 4
Ma walla kulutaja ja polizei teendrile 3
Summa 1 Rbl 80 k.
Wollimehhed mõistwad maksjaks
Andrus Sari ja Mihkel Karrileer, kes
mitto aastad maksuarrust ärra olnud
Andrus Sari waese terwise pärrast ja
Mihkel Karrileer et nekrudist lahti
ennast ostnud. - Ja wollimehhed pid-
dawad nõu selle ülle, et waldas mõnned
on tahtnud omma rukki wõlga mis
mõnne aasta eest on laenatud rahhaga
ärra maksta ja arwawad rukki:
Tsetwerdi hinna 6 1/2 Rbl makswad mis
Maggastki aitas, saab wastu wõetud:
Rein Kreisal
Jaan Kanger
Karel Krewann
Gustaw Saari
Jürri Kattelbi
Mihkel Matsik
Juhan Kaddak
Jaan Karrileer
Kiideva_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3013.1.1)

Lehekülg 7
7
Ku
N:
Kidewa Koggokonna
pääw
wolli meeste prottokoll
Tähhendus
12al März
Sel ees nimmetud ku päwal ollid
1879
1. wolli mehhed kokko tulnud 1879 aasta I p.
pearahha jaggamisse pärrast.
Nüüd sai jälle keik makso arrulissed
mehhed ülles loetud, kes kue kümne
aastane sai 1879 a I p. lahti mõistetud
ja kue teistkümnene aastane makso
alla pandud.
Neid sai siis kes 1879 a I p pea raha
peawad maksma 220 meest ja siis sai
arwatud igga maksja kohta 1. Rbl 53 kop.
Ja kellel wanna wõlga maksab ühhe
rubla se on: 2 Rbl 53 kop.
Teiseks
Piddasid wollimehhed nõu et Mihkel-
Tommingas ja Mihkel Elmann
wolli meeste koggule sedda ette pannud
et nemmad ei tahha perremeestega
mitte ühhes talluboja honede palgid
widdada; sest et nemmad kumbgi
mõisa maiade sees ei ella waid
isse omma nõu läbbi murretsetud
maiade sees.
Wollimeeste koggo teggi otsuseks, et
Mihkel Tommingas ja Mihkel-
Elmanni Kord ei olle ka palkisi
widdada, sest et nemmad mõllemad
ommas maias ellawad.
6.
Kihelkona kohtus läbbi waadetud 17mal Talwe k. p. 1878. Kohtowanem FvGernet.
Ku
No
Kidewa
pääw
Koggokonna wolli meeste prottokoll
Tähhendus
Agga need kes kül pole ma mehhed on
ja teine möisa ja teine ommas maias
ellawad ja ühhed maad poleks on, ei sa
mitte sest taggasi Ja kattuse põhko
peawad keik maksma sest se on
made maks.-
Koos ollid wollimehhed:
Andrus Krewann
Juhhan Birk
Jürri Briniz
Juhhan Brandt
Mihkel Tõntso
Tullematta
Rein Silmer
olli jänud
Jaan Tomingas
Tallitaja Andrus Wilta
Kirjutaja AJ Martenson
Kiideva_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3013.1.1)

Lehekülg 8
Ku
No
Kidewa koggo konna
päew
wolli meeste prottokoll
Tähhendus
Sel ees nimmetud ku päwal ollid wolli
2sel Marz
1879
mehhed kokko tulnud, 1879 aasta Maggasi-
2
aida lahti teggemisse pärrast. Piddasid nou-
ja andsid lubba wallale wilja anda, igga
wiepäwa perremehhele kuus pütti wilja igga
ku peale, se on nelli pütti rukkit ja kaks
pütti odrad, Ja kahhe päwa meestele kolm
pütti wilja igga ku tarwis, se on kaks pütti
rukkid ja üks odrad. Ja weel piddasid nou
walla waestega, ja arwasid igga waesele kui
tarwis nelli karnitsad wilja anda, armo anniks
se on kaks rukkid kaks odrad, ja kes on ilma
silma näggemisseda, ja wägga waene, sellele
kolm karnitsad igga kuus rukkid, ja kolm
karnitsad igga kuus odrad sellele igga kuus kokko
kuus karnitsad wilja. Koos ollid wolli mehhed
1. Rein Silmer
2. Jürri Prinits
3. Juhhan Prand
4. Andrus Krewon
5. Juhhan Pirk
6. Juhhan Kroni
7. Jaan Tommingas
8. Mihhel Töntso
Tallitaja Andrus Wilta
Kirjotaja. M Nuut
7
Kupäew
No
Kidewa
ja
aasta
koggokonna wolli meeste protokoll
Tähhendus
Sel ees nimmetud ku päwal, ollid
12al
3
koggokonna wolli mehhed kokko tulnud.
Junil
1879
Maggasi aida wanna wilja pärrast.
Piddasid nou ja arwasid järrele, et woib
muist wanna wilja ärra möia enne
kui hukka lähheb, ja andsid lubba
29 Testwerti rukkid ärra möia. Ja ar-
wasid Tsetwerti hinda 5 Rubla sest se wil-
li, ei olnud ennam wäärt ja ei woinud roh-
gem sada. Ja siis sai möitud ärra sel
päwal 26 tsetwerti rukkid 5 Rbl Tsetwerti
eest, se on 130 Rubla kop. Ja omma
walla rahwas on üksi sedda keik ostnud ja
se rahha saab intressi peale pantud kas-
wama. Koos ollid wolli mehhed.
Rein Silmer
Jürri Brinits
Juhhan Brandt
Andrus Krewonn
Juhhan Pirk
Juhhan Kroni
Jaan Tommingas
Mihkel Töntso
Tallitaja Andrus Wiltah
Kirjotaja
M Nuut
Sel ees nimmetud kupäwal ollid koggokonna
1sel
4
Oktober
wolli mehhed kokko tulnud 1879ma aasta
1879
II pole pearahha ja keige penematte walla mak-
sude jäggamisse pärrast. Nüüd sai jälle üks-
awalt keik maksu arrulissed mehhed ülle
loetud, kes 16me kunni 60ne aasta wahhel leida
ollid. Neid sai siis 221 meest, kes 1879 aasta
II poolt pearahha peawad maksma. Siis sai igga
maksja kohta 1. Rbl. 79 kop arwatud uut poolt,
agga kellel wanna wölga on, peab sest kaks Rbl.
jure maksma se on siis 3 Rbl. 79 kop.
Kiideva_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3013.1.1)

Lehekülg 9
Kupäew
Kidewa
No
ja
aasta
koggokonna wolli meeste protto koll
Tähhendus
1879 aasta II poolt pearaha tulleb - - 1.Rbl. 47 kop.
1879 aasta koggokonna kohto meeste palk - - 10 kop.
1879 aasta Kihhelkonna kirjotaja palk - - 4 kop.
1879 aasta koggokonna kirjotaja palk - - 15 kop.
Mawalla kulutaja ja polizei teendrile - - 3 kop.
Suma 1 Rbl. 79 kop.
Wolli mehhed moistwad jälle maksust lahti
Andrus Sari temma waese terwise pärrast
Koos ollid wolli mehhed
Rein Silmer
Jürri Brinits
Juhhan Brandt
Andrus Krewonn
Juhhan Pirk
Juhhan Kroni
Jaan Tommingas
Mihkel Töntso
Tallitaja
Andrus Wiltah
Kirjotaja
M Nuut
Sel ees nimmetud ku päwal ollid koos Kidewa walla
8al Tetsem
5
1879
wolli mehhed 1879 aasta Maggasi aitast laenatud
wõlla pärrast, mis se aasta olli wõlgo jänud, pidda-
sid nou, ja arwasid, et keik peawad omma se aastase
laeno wõlla ärra maksma kelle joud wähhe annab
muud kui Pretso Lena ja Törmi Jürri Polberg ei suda
se aasta keik ärra maksta, waid peawad pole sest
weel ärra maksma mis se aastast laeno wõlgo jänud
Et Pretso Lenal on paljo nõdrad lapsed igga päew weel
jures kes ei sa weel leiwa ommale tenitud.
Ja Jürri Polbergil on poia Jani läbbi õnnetus juhtu-
nud, nemmad lubbawad tullewa aasta sedda ärra
maksta mis se aasta wõlgo jääb ja wolli mehhed
lubbawad selle peale kaia et se makstud saab.
2) Piddasid woli mehhed weel nou koggokonna koh-
ta kirjade pärrast, kus need eddespiddi sawad jäma
Kas Kaewerre woi Puise koli maiasse, arwasid et
Kaewerres on ikka liggemal Hapsalo, ja tallitaja
Kohto wannem on ka seal liggemal, Ja Puise kolm
wolli meest tahtsid Puise sada selle pärrast et siis
lootwad omma koli makso kergemaks sawad kirjotusse
Kupäew No
Kidewa
ja
aasta
koggokonna wolli meeste prottokoll
Tähhendus
palgast, siis sai koli kohto seadus ette räkitud siis
ütlesid, siis peame nenda teggema et igga wolli
mees üks awal ütleb kus temma tahhab kirjad
sada ue aasta sees, Juhhan Pirk Andrus Krewon
Juhhan Kroni Jaan Tommingas Mihkel Tönts
moistsid walla kirjad Kaewerre koli maiasse ja
Rein Silmer Juhhan Brandt Jürri Brinits tahtsid
Puise koli maiasse sada walla kirjad, Ja nüüd
jääb se wolli meeste moistminne Kihhelkonna
kohto Härra holeks, Koos ollid wollimehhed
Rein Silmer
Jürri Brinits
Juhhan Brandt
Juhhan Pirk
Andrus Krewon
Juhhan Kroni
Jaan Tommingas
Mihkel Tönts
Tallitaja Andrus Wiltah
Kirjotaja
MNuut
Kiideva_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3013.1.1)

Lehekülg 10
Kupäew
No
Kidewa
ja
Tähhentus
aasta
Koggokonna wolli meeste protto koll.
Sel ees nimmetud ku päwal, ollid kokko tulnud
7al Marts 1
Kidewa walla wolli mehhed. Maggasi aida lah-
1880.
ti teggemisse pärrast, piddasid nõu, ja andsid lubba
wallale leiba anda, igga wie päwa perremehhele, igga
ku tarwis üks Tetwert Rukkit ja pool Tetwerti odrad
Ja kahhe päwa meestele üks püt rukkit ja üks püt
odrad, anda. Ja walla waestele, igga ku tarwis kaks
karnitsad rukkit, ja kaks karnitsad odrad anda, agga
kahhele, teine wanna halwatud ja teine wanna pimme
neile kolm karnitsad rukkit ja kolme karnitsad odrad
igga kuus anda. Ja weel piddasid nou ja arwasid,
keige wannema Maggasi wilja pärrast, mis kippub
hukka minnema, ja üksgi ei tahha sedda ennam, ue,
wilja wasto laenata, ja weel kassud maksta. Sedda
ärra müa omma wallale rahha ette ja rahhab kaswa
ma panna, ja arwasid Tetwerti hinda nelli Rbl wiis
kümmend koppik. Ja möimisse aegas kauplesid, et said
wiis Rubla Tetwerti eest, ja sai ärra möitud omma
walla rahwale (34) Tetwerti 4 testweriki Rukkit
172. Rbl. 50. kop. ette 1sel Martsi ku päwal 1880. a.
Koos ollid koggokonna wollimehhed
Rein Silmer
Jürri Brinits
Juhhan Brandt
Jaan Tommingas
Juhhan Pirk
Andrus Krewon
Mihkel Tönts
Juhhan Kroni
Tallitaja Andrus Wiltah
Kirjotaja MNuut
Kupäew
No
Kidewa
ja
Tähhentus
aasta
Koggokonna wolli meeste protto koll.
Sel ees nimmetud ku päwal tullid koggokonna
14al Juni
2.
wolli mehhed kokko, 1880. a. I pole pearaha pärrast,
1880.
Nüüd said üks awal keik makso arrolissed mehhed
ülle loetud, kes kueteistme ja kuekümne aasta
wahhel on, ja neid olli se kord leida, kaks sadda
kaks kümmend nelli (224) meest ja igga maksja
mehhe peale tulli I poolt pearaha 1. Rbl. 44. kop.
Koos ollid koggokonna wolli mehhed
Rein Silmer
Jürri Brinits
Juhhan Brandt
Jaan Tommingas
Juhhan Pirk
Andrus Krewon
Mihkel Tönts
Juhhan Kroni
Tallitaja Andrus Wiltah
Kirjotaja M Nuut
Sel ees nimmetud ku päwal, tullid koggokonna wolli
1sel Nowemb
3.
mehhed kokko, 1880. aasta II pole pearaha ja mu
1880.
penema Walla maksode pärrast, Nüüd sai üks
awal, keik makso arrolissed mehhed ülle loetud,
kes kueteistkümne ja kuekümne aasta wahhel on ja
neid olli sekord leida kaks sadda kakskümmend wiis
(225) meest, Ja igga maksja mehhe peale tulli
1. Rbl. 46. kop. selle pärrast on kaks kopik rohkem, et
nelli nekrotid kes söa wäe tenistusse on wälja läi-
nud omma pole pearahha taggasi sanud te rahaks
ommale, ja muud penemad walla makso tulli igga
mehhe peal kolmkümmend üks (31) kop.
Koos ollid koggokonna Wolli mehhed:
Rein Silmer
Jürri Brinits
Juhhan Brandt
Jaan Tommingas
Juhhan Pirk
Mihkel Tönts
Tallitaja Andrus Wiltah
Kirjotaja MNuut
Kiideva_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3013.1.1)

Lehekülg 11
1880. 12. Jõulo k. p. Kihelkona kohto poolest läbbi waadetud.
Kih. K. wanem
FvGernet.
Kuu pääw
Kidewa
Tähendus.
ja
aasta
Kogokona wollimees prottokoll
Sell ees nimetud kuu päwal ollid kogokonna woli-
20d Detsembr 4.
mehed, 1) Jürri Brinits, 2) Andrus Krewon 3) Juhhan
Perk Juhhan Brantd Jaan Tomingas, Juhan
Krooni ja Mihhkel Tönts.
Wollikogu poolest saab toeks tunnistud et Priido
Uuslandt sündinud 1823 a. (kahekümmend kolm) 15 Juu-
nil, kes ilma suguta; on Willem Uuslandt Willemi p.
sündinud 1866 a. (kuuskümmend kuus) 31 Mail. tema
üheksandama elu aastast saadik omale pojaks
wõtnud. Willem Uuslandt sai Nimejuhatajas Priido
Uuslandti perrekonda kirjutud.
Talitaja: Andrus Wiltah
Kirjotaja
MNuut.
10.
18
Kupääw
No
Kidewa
Tähhentus
ja
aasta.
koggokonna wollimees protto koll.
Sel ees nimmetud ku päwal ollid koggokonna wollimeh-
3al Marts 1
hed, kokko tulnud, koggokonna asjade pärrast, noupiddama
1881.
1) se aasta 1881. I pole pearahha pärrast, luggesid mehhed
ülles kueteistkümne ja kuekümne aasta wahhel, ja olli
leida selle wannuses mehhi, kakssadda kakskümmend kaks
(222) meest, ja iggamehhe peal tulleb maksta 1881. aasta
Imest. poolt pearahha Renterei arro järrel üks rubla wiis
kümmend wiis koppik. Walla summast.
2) Piddasid nou Maggasi aida lahti teggemisse pärrast,
arwasid järrel ja andsid lubba wallale leiwa laenata ja
igga wie päwa perremees saab igga kuu sees leiwa tarwis kaks
pütti Rukkit, ja kaks pütti odrad kõrwaseks, ja kahhe päwa
mehhed igga kuu ses leiwa tarwis üks püt rukkit ja pool.
pütti odrad kõrwaseks. ja walla waesed igga ku sees anda
kolm ja nelli karnitsad rukkit ja kaks ja kolm karnitsad odrad
kõrwaseks anda.
3) Piddasid nou koli kohto kässo pärrast et koolmeister ei woi
koli maias kohhut piddada, ja kohto kirjotaja olla arwa-
sid, sedda nenda, mis Mäe Moisa Härra olli ette pannud, wägga
raskeks wallal maksta ja ei leppinud mitte selle kaubaga
ja kauplesid, Laomäe Jürri Wiinberg käest kohto maia
mis temma omma tehtud on ja issi ostnud, kohto maiaks
kesk walla jäeus, ja kauplesid koolmeistri ehk temma
Poia kirjotajaks, nenda et tullewa talwe kohto pärrast
mitte üks pääw kool sa seisma egga lapsed kohto rah-
wast sa nähha egga kuulda, sest kohtomaia saab kolm
wersta kolist emale, koos ollid wolli mehhed.
Jürri Brinits
Andrus Krewon
Juhhan Pirk
Juhhan Brandt
Jaan Tommingas
Juhhan Kroni
Mihkel Tönts
Tallitaja Andrus Wiltah Kirjotaja MNuut
Kiideva_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3013.1.1)

Lehekülg 22
39
Aasta
Tähendus
No
Prottokoll
Kuupäw
1886.
Tallitaja kässu peale olid Kidewa walla
3. Febr
wollikogust kokku tulnud 1) Jaan Madjowi,
2) Madis Madjowi, 3) Jaan Lepmann, 4 Juhan
Ring (Sinemäe), 5) Juhan Ring (Reinu Ado): woli-
meestest olid ära jäänud 1) Willem Otsberg,
2) Jürri Kolli, 3) Jagob Kalms.- Peale woliko-
gu olid weel koos Kidewa küla kubjas Krist-
tow Tiikmann, Tallitaja abimehed Kustas
Suurküll ja Mart Greismann, Tallitaja Rein
Mandoff ja Kirjutaja M Kentmann
1. Tallitaja pani ette wolimeestele et ära surnud
Soldat Jaan Isberg eest mitte Haeska walla pere-
mehed kes nüüd walast wälja läinud oma wahi
päiwi polle teinud kui nemad weel Kidewa wal-
laga koos olid; wõlgu jäänud pääwad teewad kuue
perre pealt 6 nädala eest 42 pääwa a 30 kop = 12,60 kop.
"Otsuseks sai tehtud et Haeska mehed seda raha
"peawad Kidewa walla kassa heaks tagasi
„maksma, -"
2. Pani Tallitaja ette et kirjutaja wallalt palka
jure on palunud sest et toimetused nüüd raskemaks
läinud kui ene olid; Wolikogu aga tegi healte ena-
muse läbi otsuseks et mitte palka juure ei saa
lubatud. Kirjutaja M Kentmann palus see pea-
le enast ametist lahti sest et enam 82,60 kop. eest
teenida ei woi; et nüüd wene keele toimetuste
läbbi pälju tööd jure on tulnud.- Selle wastu
aga wõttis Tallitaja sõna ja pani Kentmanile
ette et enne aasta lõppu mitte tema käest ame-
tid wastu ei wõtta; selle pärast et oli wagusalt
uue aastas ametise jäänud; Kus peale kirjutaja
Kentmann ka ameti kuni 1887 Mart. 1. Janua-
rini lubas wana palgaga toimetada.
21
40.
Aasta
Tahen
kuu
No
Prottokoll
paew
dused
1886 3.
Sai Magasi aida lahti tegemise pärast nõu
peetud ja otsuseks tehtud Kihelkona kohtust luba
küssida et aita 14 Märtsil lahti teha woiks ja
sel aastal iga peremehele 1/2 Tsetw. ruk ja 1/2 Tsetw odr.
ja iga waesele 4 karnitsad ruk kuu peale wälja an-
da
Tallitaja Rein Mantohf
Kirjutaja M Kentmann
4. Febr. 4.
Tallitaja kässu järel olid wolimehed kokku
kutsutud walla maksude arusid tegema.
Ette astusid aga Kidewa Küla kubjas Kristow
Tiikmann ja Wolimees Jaan Madjowi ning
ütlesid wälja, et nemad on omale Kidewa walla
jäoks uue kirjutaja ja kohtumaja palkand ega
pruugi Tallitaja kässu järele mitte enam Kent-
mani jures arrusid teha. Kus peale talitaja
ette pani et see assi ilma tema ega ka Kihel-
kona kohtu lubata ei woi sündida. Maako-
gukona seadus §21. järel saadis Tallitaja neid
ühest ära lahkuma; sellepärast et keik §12
wolikogu koos ei olnud ja et seaduse üle astu-
jad Kihelkona kohtu kätte anda
Tallitaja Rein Mantohf
Kirjut. MKentmann
18. Märts
5
Tallitaja kässu peale olid wolimehed
kokku kutsutud et maksude arusid teha.
Kokku olid tulnud, 1) Jaan Madjowi, 2) Juhan
Ring (Ringi Mardi); - ära olid jäänud, 1) Willem
Otsberg, 2) Madis Madjowi, 3) Juhan Ring
(Sinemäe), 4) Jagob Kalms, 5) Jaan Lepmann,
6) Jürri Kolli. Tallitaja Rein Mandohf pa-
ni maksu arud ette. et aga Maakogukona
seadus § 12 järel mitte ei wõinud aru