Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Riigikantselei (ERA.31.4.1623)

Lehekülg 3
J.
RIIGIKANTSELEIS
Saadud "26" sept. 1934a.
Lauajuhend No 2094...
PÄRNU EESTI
KURTTIMMADE SELTS
1.
"WAATA."
"12" juulil 1934 a.
No. 233.
Kõrgeaulisele
Härra Riigivanemale
Kõigealandlikum palve!
Pärnu kurttummade selts "Vaata", et
koguda ainelist jõudu oma sihtide teostamiseks,
s.o. kurttummade ainelise ja hariduslise tasapinna
tõstmiseks on sunnitud korduvald pöörama kuuljate
kaaskodanikkude poole abi palumisega. Ka praegu
on seltsil käsil sarnane korjandus. Seel kuhul
julgeme pöörata ka Teie Körguse poole kõige-
alandlikuma palvega, seda korjandust edendada.
ühe võimaliku tuetuse määramisega Teie
käsutusel, ulevaist summadest.
Kõigealandlikumad palujad.
Esimees: H. Ollinor.
Sekretär: M. Tiidermann.
Riigikantselei (ERA.31.5.401)

Lehekülg 22
18
kaitseministeeriumist, kui hra kindral Reek, kaitseministri kohustusi täitis.
Teie hra Riigivanem ei leidnud tarvilikuks, või ei olnud see Teie võimuses,
selles sündmuses minule abiks ja toeks olla. Ei ole tänini mina ei mingisugust vastust
saanud, ei ka mitte need kolm tõendavat tunnistused, minu mitmekordsete palvede peale
tagasi saadetud. Viimane, ja kolmas minu palvekiri on saadetud Teile hra Riigivanem
16. aprillil, 1931 a., tähitud kirjaga, postikviitungi 555 N. all, ja tänini ei ole
saabunud ka vastus, selle palvekirja peale. Ei ole see minule mitte enam tähtis ega tarvi-
lik selle vääriline olla, et teie hra Riigivanem minule vastaksite kõige minu minevikus
saadetud palvekirjade peale. On leidunud inimesi, kes minule abiks ja toeks tahavad
olla, hindavad mind selle vääriliseks, et mina kui 50 % töövõime kaotanud isik,
nende abi ja toetust vajan, oma inimliku õiguste jaluleseadmiseks.
Minu ainukene ja viimane palve oleks veel Teie poole hra Riigivanem,
et Teie, ilma vastuseta minule need kolm tunnistused, mis juurde lisatud minu
kirjale, 24. XI. 30 a. tagasi saadaksite juba lähemal ajal. Ei oleks põhjust ega õigust,
neid, minu huuvide kaitseks, keelduda tagasi andmast, kus mina õnnetu ja haiglane
inimene, Teie otsuse põhjal tänini, ilma mingisuguse abi ja toetuseta, oma raskeid elu-
päivi pean mööda saatma, ja minust need viimased kaitsevõimalused, isegi minu omandus
minu tunnistused, minule mitte tagasi ei saa võimaldatud.
Palun veel kord, seda minu ainukest palvat rahuldada.
R. Lemthal.
Tallinna, 20. jaan. 1932 a.
Riigikantselei (ERA.31.4.1101)

Lehekülg 44
luba saamiseks sisse andis. Kuid Põllutöö ministeeriumist oli Ed. Lauri
le 16. juulil 1919 a. nr 3117 all järgnev wastus tulnud:
"Wastuseks Teie palwe peale, lubada kreposteerida Teie nimele Teie
"äiast August Buschilt Teile kingitud mõttelist poolt Teie ühies
"omanduses olewast rüütlimõisast "Lehola" teatab Põllutööministeeriumi
"kantselei, et ministeeriumi juures asuw Maakommisjon otsustas
"30. 5. 19. Teie palvet tagasi lükata. - "
Seda wastust pidas minu wäimees minu eest saladuses, ehk mina
küll kuni oktobrikuuni 1919. aastani Lehola mõisas alaliselt wiibisin. Alles
1920 a. aprillikuus sain ma sellest isikliselt Põllutööministeeriumi kantseles
wiibides juhtumisi teada ja lasin sellest eitawast wastusest omale amet-
liku ärakirja anda.
Nüüd, kus kõik katsed, Lehola mõisat oma wäimehe õpetatud agr.
Ed. Lauri, ainuomanduseks kreposteerida lasta, nurja oliwad läinud,
nägin ma ainust pääseteed selles, et seda nii enne kui pärast oma
wäimehega koos rendi/alusel edasi pidada ja teatasin sellest ka wiimasele
niihästi ametliselt 19. aprillil 1920 a. notarius N. Riesenkampffi läbi,
kui ka kirjaga 25 aprillist 1920 a otseteed. Kuid sellest hoolimata tuli
mulle wannut. adw. Artur Beekilt järgnewa sisuga kiri, mis 30. IV 1920 a
kuupäewa kannab:
"Herra A. Buschile
Rakwere.
W. a. herra!
Minu wolitaja hra. Ed. Laur palub Teile teatada, et tema Teie käest
Teie osa Lehola mõisast ära on ostnud jaan. k. 1918 a. ja sellepärast
kohustatud ei ole Teile mingisugust aruannet andma.
Ta tegi minule ülesandeks selle ostu-müügi lepingule wormilikku
"kuju andma Sellepärast palun minule 2 nädala jooksul teatada
Kas olete Teie walmis wormiliku müügi ja ostulepingule notariuse
juures alla kirjutama ja kunas oleks Teile selleks kohane aeg."
Selle peale kostsin mina hra Ed. Lauri wolinikule, wannut. adw. A. Beekile
oma kirjas 8 maist 1920 muu seas:
"... Nõnda ei ole meil siis kõige paremal tahtmisel korda läinud
Riigikantselei (ERA.31.4.1703)

Lehekülg 391
olen suutnud. Peale jõulut oleme
mõlemad tööta. Tema kingsepa -
mina kübaraalal.
Kallis riigiisa! Nüüd Teie
teate meist mõlemist. Palun
Teid rohkem tema eest, kui
enese eest. Ärge jätke tähele -
panematta minu kirja, mis mul
palju vaeva maksis, Teile
kirjutada. Ma ei tahtnud
Teid tülitada, sest tean, et
Teil on tähtsamaidki asju ees
õiendada kui kahe inimese
saatuse otsustamine. Palun, ärge
olge mulle pahane, et kirjutasin
Teile. Mõtelge, et olen paat, mida
lained viskavad kogu aeg vastu
kaljuseina, ikka jälle uusi haavu
lüües. Ma tean Teie olete
nii hea ja aitate meid
nõuga ja jouga.
Jään Teie vastust kannatlikult
ootama. Eesti riigi truu
kodanik.
Linda Niinemäe
eluk. Tallinnas
Kristiine 6 - 6
lisan kirjale margi vastuse jaoks.
Riigikantselei (ERA.31.4.981)

Lehekülg 63
antkem nendele käsk,
et meie ei tarweta
vaendlase abi tema
enda vastu, kas saatan
saatana vastu sõdib?
Eesti Valitsus ja rah-
was lookem täiesti ains
Jumala ja oma Issanda
Kuningate Kuninga
abi peale, kes Taewa ja
maa ainus Käskija ja
Valitseja on.
Püha Issand Jumal
aidaku ja kaitsegu
Teid ja õnnistagu teie
tööd Tema Püha Nime
auuks ja Eesti rahwa ja
maa õnneks!
A. Soonurm
Kuremäel
15. Okt. 1939.
Riigikantselei (ERA.31.4.988)

Lehekülg 6
ülem Laredei teadsid, keda Sõjawäe Ringkon-
na kohus minu palwe peale wälja ei
kutsunud. Pealegi asub Haapsalu linn
minu elukohast peale 70 wersta kaugel,
kuhu tiisikuses haige inimene, nagu mina
wankri peal sõita ei saa, sest et
iga sugune põrutamine kopsust vere
wälja lööb, mida ainult arsti abil
wõib kinni panna. Ka ei kutsunud
Sõjawäe Riigkonna kohus wälja minu
poolt ülesantud tunnistajaid Kustas
Eisbeki ja Mihkel Kaimaki, kes minu
haiguse seisukorda wiimaste aastate
jooksul tõendada oleks wõinud.
Ühtlasi ei pannud sõjawäe Riigkonna
kohus tähele, et mina, kui paranda-
mata tiisiku haige, Lääne maakonna
rahwawäe kommisjoni poolt sõjawäe
teenistusest täiesti wabastud olen,
haiguste nimekirja § 63 põhjal, mille
üle kommisjoni poolt mulle tunnistus
N 134 wälja antud, vaid mõistis nüüd,
kui sõjawäe teenistusest kõrwale hoidjat
ja väejooksikut, kaheksaks kuuks
türmi, mis sugune karistus, minu paran-
damata tiisikuse pärast, juba minu
kohta surmanuhtluseks tuleb lugeda.
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 129
Väga austatud härra Peaminister!
Hra Peaministri poolt on antud veebruarikuu algul eeskiri-
mille järgi peavad vakantsed kohad riigiasutistes välja
kuulutatama. Arvan, et see on tehtud soovist, anda võima-
lust riigiaparaati juhtida suure töövõimega ametnkke
ja kõrwaldada kohasaamisel onupoegi ja tutvuste jne.
mõju.
Tahtsin siinkohal tähendada, et nimetatud eeskirjas
on jäänud suur lünk mis lubab vakantseid kohti täita
ilma neid avalikult välja kuulutamata. Nimelt on
lubatud asutise piirides teha edutamisi. Seega on
võimalik asutistesse kogutud onupoegi eesõigustatult
edasi edutada ja tuua asutisse ajutisi tööjõude,
praktikante jne, keda hiljem saab nimetada soovi-
tud kohtadele. Kandidaatide võistluse printsiibist
saab kõrvale hoida ka igaaastaste koosseisude täienda
mise seaduste abil, kus madalam ametnik paigeta-
takse kõrgemale kohale seadusega - ilma võistluseta.
Peale selle on veel moment, mis lubab ka välja.
kuulutatud kohale kandideerijate seas; puhastustööd
teha sellega, kui asutise juhataja või ametisse kinni-
taja ülemus tugevamad kandidaadid kõrvaldab
väitega, et nendega ei saavat asutise juhataja jne.
koos töötada, või mõnel muul säärasel põhjusel.
Säärast selektsiooniviisi" peaks kuidagimoodi pidurdama,
näit. nõudes ametisse kinnitamisel säärasel juhul veel
täiendavaid andmeid kandidaatide kohta, või lubades
Riigikantselei (ERA.31.4.1668)

Lehekülg 4
Erialalist tööd mina õppinud ei ole.
Oma jõuete kohast tööd nagu piirivalvesse,
tollivalitsusse, politseisse jne vaatamata minu
palvetele minule antud ei ole.
Palun Teie kaasabi ja toetust, et minule
saaks määratud vastav pensiooni, ehk kui
leitakse, et minu tervis küllalt hea on siis
saaks antud minu teenistuskäigule vastasv
teenistus.
Tallinnas, 31 märtsil 1938.
Kõrge austusega
J. Tasuja
Reserv. n. ltn.
Riigikantselei (ERA.31.4.1703)

Lehekülg 201
eluaastatesse. Tahaksin asutada kodu, kuid
ei suuda seda. Selleks palungi Teilt kaasabi
et mul võimalduks leida kohast teenistust näit.
kuskil vabrikus. Tahaksin meeleldi Tallinna
et seal abielluda kellegi kohaliku käsitöölisega
Jään peatselt lootma Teie armule, ja
tasuks minu tänumeel kogu eluaeg
Austusega
Pärnus, 11. dets. 1935. a.
J. Jürine
Adr.: Laatsareti t. 5
Pärnu
J. Jürine
Riigikantselei (ERA.31.4.1669)

Lehekülg 14
RIIGIKANTSELEI.
Saadud "21" juuni 1939 a.
Lauajuhend Nr. 420
F.A.
19. VI. 39.
Vabariigi Valitsusele
Ma olin tõesti väga liigutatud ja mulle otse
tungisid südamesse Teie poolt saadetud tervitused
Audru Põllumeeste Seltsile, tema lipu õnnistamise puhul,
milliseid meile edasi andis valitsuse esindaja dr. E. Terasmäe
Antku Jumal, kõigile valitsuse liigetele, körged aateid
raugemata jõudu ja tahet edasi arendada Eesti kodu
kaitsku ta Teid ja meie kallist ühist isamaad, et see
ikka jõudsalt ja hoogsalt edasi areneks kasvaks ja kosuks
Ma palun kõiki väga põrgesti lugupeetud valitsuse
liikmeid vastu võtta, minu isikliku Audru Põllumeeste
Seltsi ja usun, et kogu Audru Põlluharia rahva, pari-
ma soojema ja südamlikuma tänu, see eest et Teie meid
meie lipu õnnistamise puhul lahkelt meelde tuletasite
Suurima lugupidamisega
Aug. Lelle
Audrus, 15 juunil 1939a.
Audru Põllumeeste Seltsi
esimees
Riigikantselei (ERA.31.4.1580)

Lehekülg 47
RIIGIKANTSELEIS
34
Saadud 22. dets. 1932.
Lauajuhend No 3101
Riigivanem Hra Päts
Poleks kunagi uskunud, et tuleb niisugust sam-
mu teha, kui nüüd seda teen. Midagi pole
teha - häda ajab härja kaevu - ütleb vana sõna.
Nii on ka minu viimane katse Teie poole.
Olen läbikäinud kõik oma tuttavaid, et
abi saada, aga kõik on asjata olnud. Kes on
maad ostnud, kes maja, kas midagi muud.
ostnud j.n.e. Midagi ei ole teha, kas mine Vargile
Südame tunnistus aga ei luba seda
1931 aastast kui teenistusest vabanesin hakkas minu
elu järjekord alla mäge minema ja ei jõua oma
jõuga kuidagi pidama jääda, peab keegi aijutiselt
aita. Olen naisemees.
1922 a. ja 1923a. teenisin E. T. K.'us laduhoidjana
kust 1922 a. üle läksin k/M. "J. Puhk ja Pojad'e" juure.
Ühe aasta viibisin Narvas ärijuhi abina ja kassa-
pidajaks, siis viidi mind üle Petseri kontori ärijuhiks
Petseris juhtisin J. Puhk ja Pojad'e kontorid viis aastad,
s.o. kuni 31. XII 1930 aastani. Juhtisin äri nii, nagu
see oleks oma olnud. Kõik oma jõu panin selleks,
et aga sisse töötada k/M. J. Puhk ja Pojad'e jahud.
Mis mul ka korda läks. Viie aastaga oli välja -
tõrjutud konkurentsi jahu ja kõik kaupmehed
olid sunnitud ostma Puhkide jahusi. Oma
vaevarikka töö eest, selle asemel, et kiitust saada,
vallandati mind detsembrikuus 1930 a. Ja sest
saadik, kuni tänaseni päevani ei saa jalgu alla
Ei ole mul Tallinnas tutvust, et võiks teenistust
leida praegusel kriisi ajal. Ei ole ka onusi, kes
võiksivad aidata.
Minu vallandamiseks J. Puhk ja Põjade juurest ise-
äralisi põhjusi, minu teada, ei olnud. Kiri vallan-
damise põhjustega on siin juures. Kuna kaks teist
Riigikantselei (ERA.31.4.1703)

Lehekülg 12
andis toll korral palju varustust, hobuseid ja mehi
Kuperjaanivi staabile, mis asus see kord Tartus.
Lühikest aega olin ka Kuperjaanovi staabi majanduse ülemaks.
Peale Tartu puhastamist enamlastest, asusin, kui vanem
posti ja telegraphi ametnik, Tartu post kontorit korralda-
ma. Lühikese aja pärast määrati mind jälle, kui kiirtöö-
tajat juristi, Vägede Ülemjuhataja päeva käsuga 2-se diviisi
staabi, kus töötasin sõja lõpuni.
2-se div. staabi likvideerimisel saadeti mind reservi,
lubati endine koht tagasi Tartu postkontoris, kuid
tänaseni pole seda andud. Olen palveid saatnud ja isik-
likult posti-telegr. peavalitsuse direktori juures käinud. Lubati.
Peale vabadus sõja olen elanud Tähtvere vallas Lüdimuse
talus põllutööjuhatajana. Organiseerisin Tähtvere valla
põllumeeste kogu, olles p-k abiesimeheks ja alatine kirja-
toimetaja.
Pööran nüüd alandliku palvega Teie poole, auväärt härra
Riigivanem, võimaldage mulle endine koht Tartu
postkontoris. Olen abielus praeguse Tallinna-Harju prefekti
N. Reimanni õega, kelle õed ja vend elavad Tartus. Siin
oleks võimalik leida ühiselt korterit ja kus võiks ma
oma 3 pojale anda vabamalt kõrgemat haridust,
kui seda maalt teha saab põllutööga.
Poleks ma mitte kiirtöötaja olnud, mind poleks mitte
nii pillatud ühest teise ja ma oleks vahet pidamata
töötanud Tartus, nagu teised minu endised ametivennad.
Kõiki omi lootusi Teie peale pannes, väga auväärt
härra Riigivanem, jään lootma
Sügava kumartusega
Jaan Kama
Tähtvere v. Lüdimuse talu.
Riigikantselei (ERA.31.4.1703)

Lehekülg 407
Minu abikaasa on juba kauem aega haiglane, olen oma teenis-
tusest poole tema ravimiseks kulutanud, kui ma nii veel edasi jõuaks
siis võin loota et päästan tema tervise, kannatab verevaesuse ja raskete
peavalu hoogude all, kuid see nouab veel hulk raha ja nii vähese teenis
-tuse nagu talvel on mul raske arsti ettekirjutuse järele toimida.
Ühtlasi mõjub see ka minu tervise peale, olgugi et olen praegu hää
tervise juures, halvad ilmastiku olud raske leiva ja tööriistade kott
ning kauge maa mõjub lugu kui metsas särgiväel tööd teha.
Möödunud sügisel asusin linna elama kuna varem olin maal
linna tuleku põhjustas abikaasa arstimise paremad võimalused
kui seda oli maal on kõik kättesaadavamal, ma ei taha mitte
siit abi saada nagu mõned linnatulekuga seda loodavad,
tahan ausalt ja oma jõul elada, Kuid siiski vajan hra riigivanem
Teie kaasabi, mitte puht rahas, vaid Teie hääd soovitust. Olen
ammu lootust hellitanud kord kindlapalgalist ja kestvad ala
leida. Olen veendumusel et Teie võite mind minu perekonna
suhtes tõesti õnnelikuks teha ja kui see mitte võimalik ei ole
olen ka siiski rahul. Ma ei vaja rikkust see on vaesel alati
on õnnetuseks, tahaksin nii et saaks korralikult ülemate kohus
-tused ära täita ja omaga lahedalt välja tuleks. Loodan et saadate
mulle õnne oma kaasabi näol, paluksin väga kui võimadate mulle
kas raudteel ehk jälle postivalitsuses väiksemapalgalise koha, eelistan
väga kirjakandja ametid. Meie kodulinnas Viljandis on üks kirja
kandja koht vabanemas, läheb pensioonile, kas mul oleks võimalus seda
kohta saada Teie kaasabil? Või jälle raudteele, loodan et esitate
mind kuskile, tahaksin väga kirjakandjaks Viljandi sest olen siin
Linnas kui oma kodus. Tänu tundes Teie vastu kaasabi eest kui
koha saan, siis tahan ka oma kalli kodumaa vastu oma kohustusi
täita, annetan iga kuu saadud palgast 5 kr. allveelaevastiku siht-
kapitali hääks niikaua kuni näen meie ühiskondlikku kodumaa
kaitsed täis hiilguses, sini - must - valge lipu all. Ühtlasi avaldan
kahetsust et ei ole enam sõnu millega Teid ja hra Ülemjuhatajat
tänada kodumaa päästmise eest röövlite käest kes liikusid kui
doominod rahva keskel. Tahan olla oma kohustustele truu mida
mida ma võtan ja jõuan kanda
Lootma jäädes.
Vold. Laane
16. III 36.
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 140
väikse normika läpi. normi
säätia tehku proovi siis näeb
kas saab läbi, otsige läbi suur ja
väike kaupmeste elu kohad, ehk
suvi vilad, kulatagu järele
kes on suurtel viisil ostnut kokku
suhkurt ja nüid müivat 85-90
senti kilu, kas tõesti valitsus nii
jõuetu et piiri panna elu kalitu-
sele, kus viib see elu kalitus.
Kas meie kallis Eesti ei ukku
wiimaks nii, usguke meie kallis
kodu ma läheb teistese kättese.
õige pikamesi sam samult.
mu unenägu on osalt juba täitunud
Kirjutasin kort enne seda pööret
ühe valitseia ligmele. ja nüid on
osalt täide läinud. Jumal oitku
ja kaitsegu meie rahwast ja
maat, siin ei aita enam
sõia säätus. siin aitab I
Riigikantselei (ERA.31.4.1703)

Lehekülg 11
RIIGIKANTSELEI
Teedemin. Kantseleis
saadud 9. 4.
Saadud "6" apr. 1935a.
1935
Lauajuhend No 115.
Riigivanem.
No 115...
10/4-35
S. Selgitada K.
2 31
Lubage mulle au tervitada Teid, auväärt härra
Riigivanem, kui esimest ausat Eesti riigi kodanikku,
kes kindla käe tõstmisega lõi õiglase riigi korra, hävi-
tades riiud ja tulid, mille tõttu riigi majanduslik elu
hakkab õitsema.
Julgen ühtlasi Teile, auväärt härra Riigivanem, ette
kanda oma isikliku alandliku palve.
Olen endine posti ja telegraphi ametnik. 1894 a nimetati
mind Tallinna posti ja telegraphi kontori ametnikuks, kus
peale hariliku töö õppisin telegraphi apparat Juusa tööta-
mise nii võrd ära ja sooritasin I järgu kiirtöötaja eksami.
1910 a määrati mind Tartu post kontori, kus avati
tol korral Juusa apparat. Siit suve kuudel komandee-
riti mind tihti, kui I järgu kiirtöötajat, suurematesse
rahva kogumise kohtadesse, nagu Nischni Novgorodi jarmarkale,
Tsarskoe Selose tsaari pidustuste puhul.
Ilma sõja lahti puhkel sain kohe jälle käsu, kui kiirtöötaja,
sõita Lõuna väerinda II korpuse staabi, kus reisisin läbi
Galitsia ja Rumõnia, töötades vahet pidamata sõja lõpuni
eelnimetatud staabis. Langesin vangi ühes terve korpu-
sega, kust aga imelikul kombel, tänu ühele austria
sõjaväe ülemale, pääsesin ja suurte jõupingutustega
1918 a kodumaale jõudsin, asudes elama Tähtvere valda
Tartu külje alla. Siin määrati mind varsti Tähtvere
valla Kaitseliidu ülemaks. Kuperjaanoviga ühendust
pidades organiseerisin Eesti kaitse väge. Tähtvere vald

Lehekülg 200
RIIGIKANTSELEIS
12. dets. 35
Riigivanem
Tean ja usun Teie võimeid ning
häätahtlikkust riigi juhtimisel, usun, et
võite sammuti juhtida üksiku inimese
elu, ja sellest väljaminnes pean õigeks
oma praeguse teguviisi
Kui Eesti poeg, armastan oma
sünnimaad - maad ja taevast- nende harmooniat
tahaksin vaadelda kaua ... Armastan
õiglust, ei taha rikkuda oma elu
kergemeelselt, nagu paljud. Veel armastan
kodu ja vaikust - õnne.
Juba noorena kaotasin töötades tervisse,
saades kroonilise kurgu katarri, pean
hoiduma nüüd üleliigsetest pingutustest
ja külmast. Mul pole võimaldunud
õppida ühtegi kutset, millega teenida
ülalpidamist. Elasin senini maal, olles
mängiaks mõnedes jatsides ja osalt elatasin
sellest. Nüüd olen langenud äärmisse viletsusse
Leian, et kõlban veel elule, kui saan
kohase töö. On viimane aeg vaadata
tõsiselt ellu. kuna olen jõudmas keskmistesse
Riigikantselei (ERA.31.4.1623)

Lehekülg 46
Tallinn, 14.4.34.
K.a.
härra riigivanem!
Palun lahkelt vabandust, et ma Teid
oma palve ja kirjaga tülitan. See mõtte, et
Itaaliasse täendama sõita on minus juba
ammu maad võtnud, ning seda on mulle
igaltpoolt päris pääle kippuvalt soovitatud,
kuid selle asja läbiviimiseks on olnud
ikka ja alati rahapuudus.
Ka praegusel korral tean, et see palavam
soov mul täide ei lähe just mainitud
põhjusel, kuid siiski sisetunne tiivustas
Teie poole palvega pöörama.
Olen tähelpannud, et kodumaal oma
häält täiusele viia on võimata ja ma
kardan usaldada oma häält asja-
Riigikantselei (ERA.31.5.467)

Lehekülg 200
171
Saadud "30. X 1937a.
Lauajuhend nr. 259.
Kõrgeaulisele
Härra Riigihoidjale.
Arusaades sellest suurest tähtsusest,
mida omab õppetöös Teie poolt koolile
kingitud "Eesti Entsüklopeedia, Asuküla
algkooli õppenõukogu palub Teid vastu
võtta suurim tänu sarnase kõrgeväärtus-
liku annetuse eest.
Ühtlasi soovime Teile palju tervist
ja raugemata jõudu, et suudaksite meie
armast kodumaad juhtida parema tuleviku
poole veel palju aastaid.
Asukülas, 25. oktoobril 1937 a.
S. Rõõmus-
Õppenõukogu juhataja.
Liikmed: A. Leo
Joh. Siimaste
Riigikantselei (ERA.31.4.1669)

Lehekülg 19
Tallinn, 8I 1940 17
RIIGIKANTSELEI.
KANTSELEI
Härra Peamimistrile.
Saadud "9" jaan. 1940 a.
Lauajuhend Nr. 1212
Apteeker prov. P. Stockmar'i pärijate
lese Amata Stockmar'i sünd. Kull
ja tütre Ingrid Stockmar'i
(Simuna apteek, Virumaal)
Palve.
V. lg. Hra Peamireister!
Oleme esitanud härrale sotsiaalministrile palve, et
surn. apteekri prov. Paul Stockmar'i teitrele stud. pharm
Ingrid Stockmar'ile lubataks Simuna apteeki edasi-
pidada, kuni tema on lõpetanud Tartu Ülikooli rohuteaduse
alal ja omandanud täielikud rohu teadlase kutseõigused,
s.o. apteeki pidada ja juhatada, sest pärijate apteegi-
pidamise õigused ilma selle pikendamata lõpevad
3 märtsil s.a. Minu mehe ja isa viimane soov surivoodil
oli, et tema lapsed õpiksid rohuteadust ja jätkaksid
tema kutsetegevust apteegis Simunas.
Vabamüügi apteekide seaduse põhjal on härral
Sotsiaalministril õigus vastavat pikendust anda apteegi-
pidamise ajutiseks jätkamiseks. Vabamüügi apteekide
avamise seaduse mõte ongi, võimaldada apteekrilastel
isa järglasteks saada s.o. et meil tekiksid põlised
apteekrite perekonnad, kes jõuaksid apteegiasja Eestis
jõudsamalt edendada.
Sellest Teile teatades, palume Teid toetada meie
südamest tulevat palvet, et Sotsiaalministeerium meile
vastu tuleks ja võimaldaks apteegi jäämist perekonna
kätte, kuna selle liige, surn. P. Stockmar'i lihane tütar
Ingrid Stockmar õpib rohuteadust ja soovib kõigest hingest
jätkata isa kutsetegevust tema apteegid Simunas.
Kõige austusega Amata Stokmar sünd. Kull.
Tempelmaks 1 kr. 20snt
Ingrid Stockmar, stud. pharm.
ME.
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 9
naesterahvas ei julge kellegi poole pöörata, arvasin
et Teie olete ikka kõige targem, ja puistan oma südame
Teile tühjaks. Ma oleks võinud tuhat allkirja saada
sama suguse arvamisega, aga ega see vist ei tähedaks
midagi.
Kõige auustusega
majaomanik Tartust
Leida Kõiv.
20 okt.
1939.

Lehekülg 47
-4 -
tatav härra professor J. Uluots, minu senist ülejõu käivat,
kangelaslikku tööd hinnata sellega, et mulle Eesti riigi
teenistuses arvaneks väiksepalgalinegi võimetele vastav
koht, et ma ei lämbuks töökoorma all, mida enne mind
kindlasti keegi pole kandnud meie Eesti vabariigis.
Aga kuna selle palve täitmine Teil kindlasti
käib üle jõu, siis palun see kiri pidada lihtsaks infor-
matsiooniks olukordade kohta, mis valitsevad Eestis.
Eitavat vastust palun mitte saata, sest see täien-
daks vaid eitavate vastuste nagunii juba suurt kollektsiooni-
Lepin meelsamini teadmisega, et asjad jäävad endisteks.
Austavalt
Herbert Haljaspõld.
P. S. Lisan veel, et oma 25-aastase kultuurtegevuse jooksul
pole minule osaks saanud mingeid erakorralisi toetusi, abiraha-
sid, riigi- ega elustipendiume; kõik minu enese kulul teostunud
õpingud kodus ja võõrsil on teostunud minu enese kuhul ja
jäävadki kindlasti amortiseerimata, Eesti avalikkusele aga
kindlasti on olnud minust kasu rohkem kui mitmist sajast
ühiskonna kulul õppimist ja siis hiljem riigi poolt kõrge-
palgalise kohaga varustatud "tegelasest." Viimaste aastate jooksul-
on E.V. haridusministeerium 2 minu teost u 800 lhk. / Suur
wöörsõnade leksikon, Inglise-eesti sõnaraamat/ lugenud soovitatud
teoste hulka - mina pole saanud rohkem kui näljahonorari.
H.H.
Riigikantselei (ERA.31.4.981)

Lehekülg 284
4. 03. 40
Asunduse 21-2.
Tallinn.
RIIGIKANTSELEI.
Saadud "7" märtsil 1940 a.
V. A.
Härra Peaminister.
Lauajuhend Nr. 1587.
Meeleheite sunnil kirjutan Teile
lugupeetud härra professor. Kuulun
sõjaväelase perekonda ja armastan oma
isamaad, kuid see mis näen enda ümbruses
on niivõrd masendav, et hävitab kõik lootused
meie rahva tulevikule. Mõtlen kohutavat
alkoholi tarvitamist.
Vabariigi aastapäeva eelõhtul jalutades
Lasnamäelt linna oli kogu Tartu maantee
täis taaruvaid ja inetult räuskavaid mehi.
Kõrtside ja viina kaupluste ees tuigerdasid
klaasistunud silmadega nooredmehed kelledest
ma paljusid tundsin kui korralikkude ja
kainete vanemate lapsi, kes nüüd on loobunud
töötamast, andunud joomisele, vargusele j. m.
kuritegevusele. Tundsin piinlikku häbi vastu-
tulevate N. Wene sõjaväelaste ees kes joobnuid
vaatlesid võõrastades.
Kui elada agulis ja näha päevast
päeva naisa ja lapsi otse ebainimlikult kannatamas
viina pärast - siis teie saate küll aru minust,
et minner tänavat pidi, nutsin häbist ja valust...
Riigikantselei (ERA.31.5.467)

Lehekülg 67
53
Saadud "11. V 1937a.
Lauajuhend nr. 386.
Kõrgesti austatud
härra Riigivanem
Olen oma peale julguse võtnud paluda Teid,
härra Riigivanem, mind isiklikult vastu võtta, minu
varanduse rekvisitsiooni asjus, mis juba 21 aastat kestab.
Püüan lühidalt äraseletada, mikspärast mina sarnase
palvega otsekohe Teie poole pööran, aga mitte vastava asutuse
poole.
Minu varandus on Tartu linnavalitsuse poolt juba
21-he aasta jooksul rekvireeritud (sõjavae jaoks). Olen mitme-
kordselt Tartu linnavalitsust palunud minu varanduse rekvisit-
siooni alt vabastada: kuid alati olen eitava vastuse saanud.
Septembri kuu l. a. saatsin mina Teile ühe palvekirja,
kus palusin Teie kaasabi minu varanduse rekvisitsiooni
alt vabastamiseks. See palvekiri ei saanud aga Teile ette-
kantud, vaid saadeti riigikantselei sekretäri poolt Tartu
linnavalitsusele korraldamiseks, tähendab asutusele kelle
vastu mina oma kaebtuse tõstnud olin. Kui mina härra
Riigikantselei (ERA.31.5.474)

Lehekülg 24
15
Salme Allikivi.
VI kl.
Orajõe Kabli 6 - kl. algkool
27. mail, 1936. a.
Konstantin Päts.
Meie praegune riigivanema asetäitja on Konstantin
Päts. Ta etendab meie, eestlaste, vabastamises tähtsat osa.
Konstantin Päts sündis 1875. a. Tahkurannas, Pärnu-
maal, möldri pojana. Keskmise hariduse sai ta
Riia vaimulikus seminaris. Edasi õppis Tartu ülikoolis,
õigusteaduse osakonnas. Ta asutas ajalehe "Teataja",
mille kaudu ta võitles venestuse vastu. Konstan-
tin Päts püüdis parandada eestlaste majandus
elu ja kasvatada ühistunnet, ka pani ta rõhku
kaubandusele ja põllundusele. Tallinnas astus ta saks-
laste vastu võitlusesse ja ühines venelastega linnavali-
mistel, mille tagajärjel läks Tallinna linnavalitsus
venelaste ja eestlaste kätte. Eesti osalise iseseisvuse
alul, 1917. a., astus kokku maapäev ja valis Maa-
valitsuse, Konstantin Pätsiga eesotsas. Pääle iseseis-
vuse väljakuulutamist läks võim riigis kolme
liikmelise Päästekomitee kätte, kuhu kuulusid K. Päts,
J. Vilms ja K. Konik. Pääle selle valiti Konstantin
Päts peaministriks
Saksa okupatsiooni ajal mõisteti K. Päts surma,
kuid ta põgenes ja varjas end välismaal. Hiljem ta
vangistati ja saadeti Saksamaale vangilaagrisse,
kust vabanes Vabadus-sõja alul
Vabadusõjas juhtis Konstantin Päts riigi-elu. Sõja
lõppedes valiti K. Päts Riigivanemaks. Ta on olnud
palju kordi riigi eesotsas, pühendades terve jõu selleks,
et riik oleks hääl järjel. Alles hiljuti surus ta
maha vapside mässukatse, mis oleks võinud lõppe
da halvasti. Praegu juhib Päts meie majanduselu,
aidades kaasa uudismaa harimisel ja soode kuiva
tamisel. Ka hoolitseb ta riigi korraldamise ja jul-
geolu eest, korraldades kaitseväge ja kaitseliitu
Õnne ja edu meie Riigivanemale ta
vastutusrikkas töös
Riigikantselei (ERA.31.5.451)

Lehekülg 131
117
Teil õnne soowib Eesti rahwas
te sünni päewal südamest
Et olite nii julge wahwas
Meid wabastama wõerastest
Sest see on teie waewa wili
Et waba rahwas oleme
Et keegi ei tee meile tüli
ja rahulikikult kosume
Se
Sest tõuswad täna onne soowid
Me Eestirahwa südamest
Naad soowiwad teil palju õnne
Nii täna kui ka igawest
Eesti riigi asudaja ja pra
eguse riigiwanema 64tas
sünni päewaks kirjutanud
tuntmatu
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 134
parantada. körget üüri on saatud,
ega ühe sendi ette korteri
parantuse pole pantud. Kaniturit
mustad papp tolgentab. õli
lamp põleb vaist aiab tult
välia kergesti võib põlema
minna maja. on maju, mis
on läinud kuitagi periadele
või minemas Linnale. see on
kõigi viletsamas seisu koras. ei ooltajat
olitse, ei maja hoidia tee mis on
vaia hooltaiad tule vaatama
ega tee nõutmiste peale, ainult
lupavat. ja maja lastakse
laguneta. teatwat et kusagilt
korterisi ei soa. on liig Kallit.
väikeste palgalistele on sunitud
hädaga elama. palun tehge
koraltus, et korterites tehakse
Kuremas korras ahiut ja
Riigikantselei (ERA.31.5.451)

Lehekülg 88
Toila. Oru loss
Eesti
Austatud ja armastatud
Riigiisa!
Türi noorkotkaste nimel soovin Teile tervist ja
jõudu meie Eesti Vabariigi edaspidiseks juhtimiseks.
Riik võlgneb oma olemasolu Teile; ilma Teie osa-
va ja targa juhtimiseta poleks suudetud luua iseseisvat
Eestit. Kõigil kriisiaegadel päästsite olukorra ja nüüd,
Teie enese sünnipäeval, tegite talle kaunima kingituse mis
keegi kunagi on teinud: kinkisite talle uue, parema, põ-
hiseaduselnõu tema 19-daks sünnipäevaks.
Vabaduspäeva puhul mängitakse siin täna ja hom-
me näidendit "Isamaa auks", kus meie, kodutütred ja noor-
kotkad, tõotame tagasi tuua Linda emaarmastuse ja Ka-
levite kanguse. Seda mõtleme tõsiselt ning tõotame ka Tei-
le, kui meie Vaba Eesti loojale.
Õnne, Jõudu ja edu Teile edaspidiseks tööks!
Üks noorkotkas.
Türil,
24.2.37.a.
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 50
VABADUSSÕJA AJALOO KOMITEE
TÖÖKOMISJON
TALLINN, 14.11.39.
V. lp.
Härra kolonel A. Tilgre,
ligi olevalt saadan prof. J. Uluotsale tutru
miseks ühe eks. "Eesti Vabadussõda 1918-1920
II kõidet, mida polun minule tagasi saata.
Ühtlasi palun küsida härra prof. J. Uluotsa
arvamust juuresoleva teksti kavandi kohta.
Informatsiooniks teatan, et ajaloo II köidet
asutakse käesoleval nädalal kõite 1000eks.
Raamatu laialisaatmisega kavatsen algust
teha 10. dets. paiku, mis ajaks valmivad
ka esinduseksemplarid Vabariigi Presi-
dendi ja Sõjavagede Ülemjuhata ning
Vabariigi Valitsuse liikmete jaoks.
Parimate tervitustega
Teie M Kattai, kol.
Vastatud 15.11.39
Kausta

Lehekülg 139
pliidat korrta, nii sama ka ukset
ja aknat. Küsige kas on senti
sellest ürist korterite parantustese
pantud. Küsige üriliste käest. ehk
saatke kõigite korteritese järele
waataiat. Siis naete, sunni teel
tehti välis poolt korta korda. aga
missugune on seest poolt. ooltajat
saavat oma kõrge palga aga
maja oitia mitte senti. Kaevut
puhastamata lahtised kaugel
õues rasge kätte saada vett.
trepid vilitsad lipedat talve.
ja õue pime, on kukumisi ette
tulnud. kes wastutab viga
wõi surma puhul, palun
koraltage see nähtus vilets
seisu kort.
palun lasge suhkur vaba
müügile. suhkurt on meile
küll. Kuitagi ei saa selle.
Riigikantselei (ERA.31.5.467)

Lehekülg 158
132
Saadud "10. IX 1937a.
Lauajuhend nr. 188.
Kohtuministri poolt
ette kantud. Kausta
9 / IX 37
Riigiwanemale
Linda Sepp, elukoht Tallin-
nas Graniidi N 10, krt. 5
Palwe
Minu mees August Sepp, kes sai
Rakwere Ringkonnakohtu otsusega 25. sep-
tembrist 1935 a. KrS. § 577 põhjal süüdi
mõistetud ja karistatud ühe aasta
wangimajaga, on armuandmise
palwega esinenud. Ta sai wahi alla
wõetud 15. mail s. a., kuid nüüd
on ta haige ja asub Keskwangla
haiglas Tal on maowähk ja
arsti arwates ei ole see parandataw,
mille tõttu tema surm on ainult
päewade küsimus
Palun Teid, Härra Riigiwanem,
minu mehe palwe erikorralduse
põhjal läbi waadata lasta ja lubada
minu mehele tema wiimased päewad
kodus mööda saata.
Linda Sepp.

Lehekülg 162
Saadud "16". IX 1937. a.
Lauajuhend nr. 199.
Teie kõrge
Härra Riigihoidja K. Pätts
136
Tänan Teid südamest selle
kingituse eest mis teie mulle
saatsite, see 35 krooni, mina waene
emake olen kui üks usike, teie
kõrguse ja aususe ees, ja ei ole
mitte seda väärt, aga teie lahkus
kallis Riigi Isa, on nii suur
oma rahva vastu annaks Jumal
teile tervist õnne et ikka kaua
püsiksite Riigi Isaks ja Hoidjaks
kes mitte oma kasu peale ei waata
waid oma riigi ja tuleviku
peale oma sihti rajab, tulewik
on meie noorpõlv ehk meie lapsed
ja neidge on Jumalast minu
kätte usaldud kasvatada et nad
mulle küll raskhust ja viletsust
Riigikantselei (ERA.31.5.401)

Lehekülg 17
14
PARODOS G-VÉ 16
KAUNAS
LITHUANIE
18. 1. 32
Armas sõber /
Tänan Sind südamest pildi edasi-
saatmise eest ja palun härra Riigivanemat
minu nimel tänada minule ülesnäidatud
lahkuse eest.
Dekoratsioonide asjus, millest meil jutt
oli Jõulu aeg, olen siin katsunud pinda
sondeerida. Mulle paistab, et väljavaated
on hääd. Kuna siin aga ei soovita, et
üleandjaks oleks sekretär, siis on tõe-
näolik, et andmisega viivitatakse kuni
uus saadik nimetatud. Arvan, et see
lähemas tulevikus sünnib. Põhjus on
arusaadav. Uuel saadikul oleks, muidugi,
armas samas sõbraliku toiminguga
alustada oma tööd uuel kohal
Loomulikult ei ole mulle antud
ega ole ma ka küsinud, ametlikke
lubadusi selles asjas.
Lätlased ujutavad siin seltskonda üle
oma kolme Tähega. Parimate tervitustega
sulle ja abikaasale
NAE_EAA_P-1039_Kommunismi_Majak_kalurikolhoos (EAA.P-1039.1.1)

Lehekülg 3
2
1949. a.
Lhk. 1
Vorm 12.
Protokoll No 1.
Ruhnu küla rahva üldkoosoleku üle mis
peeti 28 aprillil 1949.a.
Koosoleku juhatajaks valiti ühel häälel
Priske, August, protokollijaks Reinem, Elfriide
Koosolek algas: kell 10
lõppes: 14 45
I
Üldkoosolekul otsusti ühel häälel vastu võtta
kolektiivsesse majapidamisse: Liivo, Väino Aleksandri
Vahter, Ida Jaani tr. Aavik, Hermiine Tooma tr. Pagil,
Maria Kirill. Aavik, Aliise Tooma, Sulg, Liisa Kusta
Vanataa Liidia Juhan, Sarapuu Mihkel Juhan
Alas, Juliana Jaani, Täll, Jakob Mihkel, Saun
Jakob, Sutt, Georg Jaan, Poll Feodor Peeteri p. Vesik
Mihkel Hiopi p. Sutt, Johannes Mihkli p. Rund,
Peeter Jaan. Tiivits, Daniel Jakob, Sepp, Mihkel
Peeter, Laase Jaan Peeter, Normann Al-der Abram
Priske Elviine Marie, Reinem Elfriide Jakob
Niitmäe, Linda Nikolai tr. Kaare, Leonid Jaani
Pavel Johannes Jaani p. Sepp, Maria Jaani
Põld, Nadežda Mihkli tr. Laasen Jüri Peetri
Sutt Eliisabeth Jaani tr.
Mitte vastu võtta koosolek otsustas Jüris-

Lehekülg 4
3.
Lhk. 2
Vorm 12.
saar, Julius, Leas, Nikolai ja Sutt, Maria
II
Edasi tekkis mõtte vahetusi selle üle, kumb
artell asutada, kas põllumajanduslik voi kalu-
ri oma, sellal alal tegi selgitustööd partei esin-
daja sm. Peter. Koosolek otsustas asutada põllu-
majanduslikku artelli koos kalapüügi brigaadi-
ga.
Edasi luges partei esindaja sm. Peter ette põllu-
majandusliku artelli põhikirja rahvale tutvus-
tamiseks, mis tekkitas elavat mõttevahetust.
Üldkoosolekul otsustati vastu võtta ette loe-
tud Võru valla Väimla küla Akateemik Viljam-
si nimelise kolhoosi põhikiri alusena.
III
Üldkoosolekul otsustati ühel häälel võtta
asutava kolhoosi nimeks "Ruhnu"
IV
Artelli juhatus valiti viieliikmeline
Kandidaatideks esimehe kohale seati sm-d
Reinem, Bernhard, Saun, Jakob, Niitmäe, Ants
Sutt, Georg, Põld, Nadežda.
Ühel häälel võeti vastu kolhoosi esimeheks
Saun Jakob Mihkli p.
Juhatuse liikmeks valiti Niitmäe, Ants,
Sutt, Georg, Põld, Nadežda ja Reinem, Bernhard.
Revisjonikomisjoni kandidaatideks esitati: Sutt, Johan-
nes, Täll, Jakob, Aavik, Hermiine. Ühel häälel võeti vastu
revisjoni-komisjoni Täll, Jakob, Sutt, Johannes ja Haavik,
Hermiine. Revisjonikomisjoni esimeheks Sutt, Johannes.
VI
Isikliku aiamaa suuruseks sooviti 0,40 ha.
Loomi isiklikuks kasutamiseks otsustati jätta üks lehm
ja üks mullikas kaks siga ja neli lammast.
Järgmiseks selgitati küsimus ühistava vara kohta,
mida tuleb ühistada.
Veel anti juhtnööre kolhoosi juhatajale praktili-
se töö suhtes, nagu kevadkülvi töö teostamiseks.
Koosoleku juhataja: (Priske)
Protokolli kirjutaja: EReinem
Protokolli kinnitajad:
1. Niitmäe, Ants. A. Niitmäe
2. Reinem, E. EReinem
3. Tiivits, D. D. Tiivits
4. Täll, J.
5. Kaare, L. LKaare
6. Norman, A. A. Norman.
7. Sutt, M. M Sutt.
8. Alas, J. J Alas
9. Sepp, M. M Sepp
10. Liivo, V. V. Liivo
11. Saun, J. J Saun
NAE_EAA_P-1039_Kommunismi_Majak_kalurikolhoos (EAA.P-1039.1.1)

Lehekülg 5
4
Lhk. 3
perekonnaseisu ametnik.
Vorm 12.
Protokoll No 2.
Kolhoos: "Ruhnu" üldkoosoleku üle mis
peeti 10 mail 1949.a Ruhnu klubi ruumes
Koosoleku avas kolhoosi esimees sm. Saun,
Jakob. Koosoleku juhatajaks valiti sm. Nõu,
protokollijaks Nau.
Koosolek algas 9/00
lõppes
Päevakord.
1) Kolhoosi asutamise koosolekul puudu-
mata jäänud küsimuste lahendamine
2) Töönormide kinnitamine
3) Kevadkülvi küsimus ja taliviljamaade
mõõtja
4) Individuaalaiamaade küsimus.
5) Brigaadide ja lülide moodustamine
6) arvepidaja küsimus.
I
Ülaltähendatud päevakord võeti ühel
häälel vastu.
Agronom sm. Liiv selgitas lähemalt in-
dividuaalaiamaa suuruse küsimust, tehes
ettepaneku leida sobiv ala ühist põllust
aiamaaks, mis oleks küllaldane. Asustamiskoosolekul
otsustatud 0,4 ha ei piisa, kuna suured hoonestatud
õuemaad ei kõlba harimiseks.
Üldkoosolekul otsustati individuaal aiamaaks
kasutamisele võtta maaala 0,25-06 ha-ni.
Üldkoosolekul valiti kolhoosi põhikarjale alla
kirjutama järgmised isikud.
1) Niitmäe, Ants 6) Normann Al-der
2) Reinem Elfriide 7) Sutt, Melania
3) Tiivits, Daniel 8) Alas, Juuli
4) Täll, Jakob 9) Sepp, Marta
5) Kaare, Leonid. 10) Liivo, Väino.
11) Saun Jakob.
Kolektiiviseerimiskomisjoni valiti järgmised:
1) Saun, Jakob 4) Sutt, Georg
2) Niitmäe, Ants 5) Aavik, Hermiine.
3) Sutt, Johannes.
II
Kolhoosi üldkoosolek kinnitas töönormid
kolhoosi juhatuse protokoll nr. 3 lisa nr.1 alu-
sel.
III
Üldkoosolek kinnitas juhatuse otsuse proto-
kollis nr 3 punkt nr. 3 mille kohaselt kevad-
külv teostatakse ühistöö korras. Taliviljamaa
de mõõtjaks valiti Normann Al-der.
IV
Üldkoosoleku otsuse kohaselt eraldatakse

Lehekülg 6
5
Lhk. 4
Vorm 12.
tänavu individuaalaiamaa kolhoosi ühispõl-
lust vastavalt kolhoosnike soovile.
V
Üldkoosolek kinnitas brigaadid ja lülid
kolhoosi juhatuse protokoll No 3 punkt 4 alusel.
VI
Üldkoosolek otsustas võtta sm. Ojasson, Hil-
da kolhoosi arvepidajaks kui ta saab loa
elamiseks Ruhnu.
Kolhoosi esimees selgitas veel kord täna-
vuse kevadkülvi läbiviimisest.
Koosoleku juhataja:
(Nõu)
protokollija:
(Nau)
Protokolli kinnitajad:
1. Niitmäe A. A. Niitmäe 2. Reinem, E. EReinem.
3. Tiivits D D.Tiivit 4. Täll.
5. Kaare, L. LKaare 6. Norman, A. A. Norman.
7. Sutt, M. M Sutt. 8. Alas, J. J Alas
9. Sepp, M. M Sepp 10. Liivo, V. V. Liivo
11. Saun, J. J Saun
Protokoll No 3.
Ruhnu valla kolhoos: "Ruhnu" üldkoosoleku
üle mis peeti 22 V 49. a.
Koosoleku avas kolhoosi esimees sm.
Saun, Jakob.
Koosoleku juhatajaks valiti Nõu ja protokol
lijaks Nau.
algas 13.45
Päevakord: lõppes 16 00.
1) Koosoleku rakendamine.
2) Kolhoosi 1949.a tootmisplaani ja tulude-
kulde eelarve kinnitamine.
3) arvepidaja määramine
4) Kolhoosi liikmete sm. Põld, Nadežda
ja Sutt, Eliisabeth distiplinaar küsimus
5) Läbirääkimised.
I
Ülal tähendatud päevakord võeti vastu
esitatud kujul
II
Maakonna T/k esindajad sm. Liiv ja Nõu
esitasid koosolekul kolhoosi 1949. tootmisplaa-
ni ja tulude-kulude eelarve, mis on koos-
tatud kolhoosi juhatuse poolt vastavalt eri tead-
laste näpunäidete kohaselt.
NAE_EAA_P-1039_Kommunismi_Majak_kalurikolhoos (EAA.P-1039.1.1)

Lehekülg 7
6
Lhk. 5
Vorm 12.
Üldkoosolek kinnitas tootmisplaani ja eelarve
esitatud kujul.
III
Kolhoos "Ruhnu" arveametniku kandidaa-
teks esitati järgmised isikut.
1) Niitmäe, Asta
2) Loob, Ella - ei annud nõusolekut
3) Ojasson Hilda ei annud nõusolekut.
4) Sutt Johannes ei annud nõusolekut
5) Liivo, Väino
Häälte lugejaks volitati üldkoosolek sm-d
Reinem, E ja Reinem B.
Häälte tulemused olid järgmised:
1) Niitmäe, Asta - 13 häält
2) Liivo, Väino - 18 häält
Seega otsustus kolhoosi arveametnikuks
sm. Liivo, Väino.
III
Sm. Urb - kohaliku parteigrupi sekretär ja
siseministeeriumi esindaja tõstes üles sm. Sutt.
Eliisabeth ja Põld, Nadežda kolhoosist väljaheit-
mise küsimuse põhjusel, et nemad astusid
kolhoosi ilmu varanduseta ja hiljem hoidu-
sid ühistööst kõrvale
Lisaks selgitas sm. Urb põllumajandus-
liku artelli paremust kalandus artell Ruhnu
saarel, kuna viimasel ajal paljud kolhoos-
nikud on löönud kahtlema põllumajandus
liku artelli tasuvus Ruhnus.
Sm. Sutt, Eliisabeth väitis, et tema on kolhoosi astuda
nud teadmata, et isik ilma varata kolhoosi astuda
ei või. Kuna tema abikaasa, kellele kuulub talu
akti alusel, viibib ametikohuste täitmisel. väljas-
pool Ruhnut, tahab ta ootata tema tagasitulekut, et
siis astuda koos perega ja varandusega kolhoosi
seniks on ta nõus kolhoosist välja astuma.
Kolhoosipõllule ei saanud ta tulla seetõttu, et
areteeritud Rooslaidi maad on antud julgeoleku
poolt tema hooldamisele ja ta teostas seal kevad
külvi.
Üldkoosolek otsustas, et nimetatud isikut
selgitaksid oma varanduse küsimuse hiljemalt
juunikuu jooksul millise aja kestel kas sm-d.
Põld, ja Sutt astuvad koos varandusega kolhoosi,
või nad heidetakse hoopis kolhoosist välja.
IV
Kolhoosi esimees sm. Saun selgitas kolhoos-
nikele põldude harimise küsimust, seega ülesker-
kinud aiaparandustööde läbiviimist.
Samuti kutsus ta töötajaid üles üksmeelse-
le loovale tööle.
Ka paljastas sm. Saun "sosistajate" õõnestustööd
näitab nende ekslikkust ja kutsub neid üles loo-
buma oma väärvaateist.
Sõna võttis sm Ojasson kalapüügi tulekust
ja tähtsusest meie rahvamajanduses ja lükkab
ümber tekkinud arvamused, nagu tahaks te-
ma inimesi põllumajanduslikust artellist
avatleda kalurite artelli: Tema ettepanek on
NAE_EAA_P-1039_Kommunismi_Majak_kalurikolhoos (EAA.P-1039.1.1)

Lehekülg 8
7.
Lhk. 6
Vorm 12.
põllupidajate ja kalurite ühise koostöö saavutamine,
mis kindlustab kolhoosile jõukusele
On olnud juhtunud nähteid kus eratalunike kari
kahjustab kolhoosi põlde. Zootehnik Nõu paneb kolhoosi
juhatusele ette astuda samme sellise nähte kõrvalda-
miseks, kuusjuures iga kolhoosi liige on kohus-
tatud kaitsma meie ühisvara.
Ka kolhoos peab kaitsma oma karja ja
hoidma neid kahju tekitamast ühis ja üksik
talunikke põldudelt.
Lülivanema Tiivits´i lüli tööline Oad ei
oma veel arusaamist ühispõldudest viies seem-
ne ülejäägi, peale isiklike endiste põldude
täiskülvamist koju tagasi. Ent laenu
teel suutis kolhoos siiski põllud täis kül-
vata. Kolhoosi esimees valgustab sm Oadi
sabataažlikku naeruväärset tegevust.
Tekkis ainult küsimus aiaparandus-
tööde töötasu ja materjali kohta, selgub et
aiaparandus töötasu arvestatakse normipäeva-
des, kuna materjalina tuleb kasutada
puitmaterjali ja olemasolevat vana kuna
puudub kapital uue muretsemiseks.
Lammaste karjatamiseks kasutatakse
edasi külakorda.
Sõna võttis kolhoosi esimees sm. Saun
hoiatades kolhoosnikke loomadele karjatami-
se eest. heinamaal ja põllupeenrail, mis võib
tingida eelseisval talvel heinapuudust.
Sm. Oad esitab küsimuse, kas saab
noorlooma täiskasvunuga vahetada, selgus
aga et ei saa, sest noorloomaks ei loeta tiinet
mullikat.
Koosoleku juhataja
(Nõu)
protokollija:
(Nau)
Protokolli kinnitajad:
1. Niitmäe A. A. Niitmäe 2. Reinem, E. EReinem
3. Täll, 4. Tiivits, D. D. Tiivits
5. Kaare, L. LKaare 6. Norman A. A. Norman.
7. Sutt, M. M Sutt. 8. Alas, J. J Alas
9. Saun, J. J Saun 10. Liivo, V. V. Liivo
11. Sepp, M. M. Sepp

Lehekülg 9
8
Lhk. 7
Vorm 12.
Protokoll No 4.
Kolhoos "Ruhnu" üldkoosoleku üle mis pee-
ti 2 juunil 1949.a
Koosoleku avas kolhoosi esimees sm.
Saun Jakob.
Koosoleku juhatajaks valiti Niitmäe,
Ants, protokollijaks Ojasson, Hilda.
Koosolek algas 20 30
lõppes 22 00
Päevakord.
1) Kolhoosi lehmade kokkuvõtmine, karja-
koplite moodustamine.
2) Lehmalüpsjate määramine.
3) Juhatuse kontori küsimuse.
4) Laasen, Vilma sanitariks määramine.
5) Kolhoosi arveametniku määramine.
6) Läbirääkimised.
I.
Koosolek kuulanud ära juhataja . sm, Sau-
na ettepaneku kolhoosi lehmade kokkuvõt-
misest.
Otsustati: Lehmad kokku võtta ühiskarja-
maale 3 juunist alatest -
II
Koosolek kinnitas lehmalüpsjate kohale
1) Niitmäe, Linda
2) Täll, Ell
3) Poll, Rosalie
4) Liivo Pauliine.
Kuna endine karjafarmi juhataja soovib kol-
hoosist lahkuda otsustati tema kohale määrata
Niitmäe, Linda.
III
Koosolek kuulanud ära sm. Sauna ette-
panek kolhoosi kontori ruumide valmistamise
ja kordaseadmise kohta.
Läbirääkimine sm. Priskega vaheseina jaoks
vajalike laudade andmise kohta ja sm. Sule
käest võtta valmistehtud valmistehtud veranda
akna raamistik.
Otsustati: üle võtta sm. Sule käest valmistehtud
verandaakna raamistik ja sm. Priske on nõus
andma oma käest lauad ja kolhoosi kontor teha
Blomi majja.
IV
Koosolek kuulanud ära Laasen, Vilma
sanitaariks määramise kohta. Koosolek otsus-
tas vabastada Laasen kolhoosi tööst, põhjusel, et
läheb õppima sanitaariks.
V
Kuulati: sm Niitmäe, Antsu ettepanek,
NAE_EAA_P-1039_Kommunismi_Majak_kalurikolhoos (EAA.P-1039.1.1)

Lehekülg 10
9
Lhk. 8
Vorm 12.
ettepanek valida Ojasonn Hilda kolhoosi arvepida-
jaks sm Liivo, Väino asemele, kes ei olnud selle
kohale sobiv. Otsustati: Ojassonn Hilda vastu võtta
kolhoosi arveametnikuks.
VI
Läbirääkimiste all võttis sõna sm Vesik,
tema Kuressaares käimise tasu kohta. Koosolek
otsustas talle mitte mingisugust tasu maksta.
Sõna võttis sm. Niitmäe Ants soovitades iga
kolhoosiliikmeil üles märkida igal endale
oma päevase töönormi.
Petrooli ja määrdeõlisid otsustati tuua
niipea kui võimalik.
Valla T/K esimees tegi ettepaneku suu-
nata kalurid merele
Koosoleku juhataja
(Niitmäe) A. Niitmäe
Protokollija
(Ojasson)
Protokolli kinnitajad:
1. Niitmäe, A. A. Niitmäe 2. Reinem, E. EReinem.
3. Tiivits, D. D. Tiivits 4. Täll J.
5. Kaare, L. LKaare 6. Norman, A. A. Norman
7. Sutt, M. M Sutt. 8. Sepp, M. M. Sepp.
9. Alas, J. J Alas 10. Liivo, V. V. Liivo
11. Saun, J. J Saun
Protokoll No 5.
Ruhnu valla kolhoos: "Ruhnu" üldkoosoleku
üle mis peeti 19. juunil 1949.a
Koosoleku avas kolhoosi esimees sm. Saun, Jakob.
Koosoleku juhatajaks valiti sm. Saun ja protokol-
lijaks Sutt, Toomas.
koosolek algas 13 00
lõppes. 15 00
Päevakord.
1) Kolhoosi heinapanipaikade küsimus.
2) Piimamaja remondi ja sisustuse küsimus.
3) Riigitagavara heinamaade kolhoosile
kasutamise küsimus.
4) Revisjon komisjoni ümbervalimine.
5) Läbirääkimised.
I
Heina panipaikade küsimus teeb ette
paneku Oad, Jüri, et tema juurde paigutada
20 koormat, Vesiku juurde 50 koormat Poll, Feodori
juurde 50 koormat. Tiivits, Danieli juurde 50 koor-
mat. Ja ka Oad Jüri juures asuva poolikul elu-
maja otsustakse jätta panipaigaks.

Lehekülg 11
10
Lhk. 9
Vorm 12.
II
Koosolek kuulanud ära sm. Sauna ettepaneku
et halbade hilmaga ilmadega paigudada loomad
Haggsi, Jonsi ja Mairoosi karjalautadesse, mida
koosolek otsusta ühel häälel.
III
Riigi reservis olev heinamaa küsimuse suhtes
teeb kolhoosi esimees ettepaneku et lehm on
kõige suurem sissetuleku allikas ja vastavalt
sellele tuleb meil suurendada söödabaasi. Et
meil tuleb võtta riigi reservist heinamaad
kolhoosi kasutusse, mida kolhoosi koosolek otsus-
tas ühel häälel.
IV
Revisjonikomisjoni kanditaadiks esitatak-
se Oad, Jüri, Reinem, Elfriide ja Täll, E. Jakob.
Ühel häälel otsustati revisjonikomisjoni
liikmeks Oad, Jüri, Reinem, Elfriide ja Täll,
Jakob.
V.
Viienda päevakorra punkti all arutati
loomakarjasse töötasu maksmist kolhoosnike loo-
made karjatamise eest. Koosolek otsustas et iga
kolhoosi talu tasub kokkuleppel kolhoosi karja-
sega natuuras ehk rahas, kes ei tasu kar-
jatamise eest sellest kolhoosi perelt arvestak-
se maha üks tööpäev iga karjatamise kuu
eest.
koosoleku juhataja
(Saun) J Saun
protokollija
(Sutt).
Protokolli kinnitajad:
1. Niitmäe, A. A. Niitmäe 2. Reinem, E. EReinem.
3. Tiivits, D. D. Tiivits 4. Täll, J.
5. Norman, A. A. Norman 6. Kaare, L. LKaare
7. Sepp, M. M. Sepp. 8. Sutt, M. M Sutt.
9. Alas, J. J Alas 10. Saun, J. J Saun
11. Liivo, V. V. Liivo