Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 92
Rahwas läheb ärritult laiali. Jääwad
ainult kolm karauuli õue.
Järgmisel päewal kogus jälle hulk
inimesi seda kuritegu waatama, nende
hulgas ka Poll Oswald ja Lell August
(Polle Oswaldi kõige parem sõber).
Inimestele paistis see sündmus liiga
hirmus olema, kuid Poll O. ja Lell A.
waatasid selle peale ükskõikselt.
Aeg weeres tund, tunni järele.
Walmistati surnutele puusärkisi ja
tehti muid töösi mida waja läks.
Peale lõunat ilmusid ka juba koha-
le kaks miilitsat, kuid arsti weel ei
jõudnud.
Miilitsad tegid weikese üle waatamise
ilma puutumiseta, selle pärast, et nad
sarnast kuritegu ei wõinud ilma arsti-
ta järelwaadata, siin tuli arstil suuri
uurimisi toimetada.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 11
Järg
Mina väike poisikene
sinust hullust lahti saan.
Sõbrat väikest piinab laiskus
hullem veel kui hobust saan.
Laiskus vaatab kurjalt ütleb
poiss sa mind ära häbista.
Vaatab naerab, viimaks sülgab
Üle lageda jookeb ta.
Nüüd on sõbral hea meel koolis
et läks laiskus minema.
Poiss jäi hõppima nii hoolas
aasta lõpp hakkab tulema.
Sõbral kurvad lood on möödas
õpib ruttab hoolega.
Et teda kõvasti ei löödaks
halva märgi poolega.
Laidine Voldemar.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.214)

Lehekülg 78
V.
Siin peab tähendama.
weel. et 30 a. sai kohtu poolt
karistatud kulak Klehfelti
poeg - kuid põgenes ära ja
mõned korrad isa Klehfelti
pool on käinud.
Ühe korra Klehfelti naine
rääkinud S. et mis mu
pojol nüüd Volges Eestis wiga
et siin ka kui põrgus, ei tea,
mis täna homme juhtub j.n.e.
Kuna 32 a. ära põgenenud
Klehfelti poeg käib N.S.V. Liidus
oma isa Klehfeltil wõersiil
Siis oli ka kolhoosi karjast
wõetud wasikas ja tapetud ära
ja wiina toodud ka. et just
kuntur asus kulak Klehfelti
majas. Siis wõtsid ka need eel
pool nimetatud isikud kõik
peale Sarniku osa lukusta-
tud ukse taga, sedamoodi
siis peedud pühasi K. poja
auks. Wõime tuua nende nimed
Jüri Lepik. Mart Pääru
Mariia Rauk Joh. Renesberg.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.153)

Lehekülg 29
1934 aastal 22 novemril
palun teatust teilt kust Mina Liine Kiur api saan
Mina käisin vennaka kohut majan ja lautta peräst
Majan muistis rahva kohus 3me jaku Minulle tytreka
kaks jaku ja vennalle 3mas jaku. Aka mina ei pole
veel kätte saant ketaki. Taitamise lehet Minulle kül
annetti kinkiseppäst, ja ne piti antma sel sovetti pritsi-
taatteli kätte et teman piap joutama, Aka tema män-
kip vennaka sohki peitüttas täitamise lehet ja ei tule
jauttamma Kül mina käisin mittu korta temal ei mitte
tult Siis akkasin käimä kinkiseppäs kül mina toin
temalle mittu prikaasi et piap, jauttama. Ja siis
tuli ajas mint majast valja, Ja nüit mina olen
kortelis. Ny Nüit mina viimane kort käisin
kinkiseppä juristil ja jurist käskis kaivatta selso-
vetti prittsetaateli pealle kohtu ja mina tein seta
aka kohus ei taha votta vastu Mina sain aru
sellest oottasin kutsetähte eli povestka üle kuu aka ei
1192/10.XII-342.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.174)

Lehekülg 33
kui mitmed koosolekust wäga waimu-
statud olid ja käsi plaksutasid.
Täna, täna on alles tubli päew,
ometi saime kordki luba kõik
wälja ütelda, mis meid pikka
aasta jooksul waewanud oli. "Miks
siis just täna, küsisin mina?"
"Täna on meil ametiühisuse esitaja
siin, julge mees, kes ei karda meie
direktori tigedaid waateid". Kui
oleks mul juuksed peas, siis oleks
nad kõiki seda nähes ja kuuldes
tõega püsti tõusnud, Koosolek lõppes
ja mina ruttasin järwe ujuma.
Karastawas wees, kesk ilusat loo-
dust suplesin ma rõemuga ja imes-
tasin kuidas sarnases kenas looduses
niisugused asjad sünniwad. Järgmisel
päewal tahtsin ära reisida, aga süda
ei annud rahu ja läksin uuesti
tehnikumi poole. Juba eemalt kuuldus
õige suur kära. "Wist on kõik ühis-
kondlised seadused unustanud ja
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.219)

Lehekülg 10
III
7
metsa walitsusele waiku korjama
Kus noor kange tugew, tööline lööb
looterid mõne päew töötab-mõni päew
magab päewa päistel. Teine on
Krawi Mili P. Kes, pol tänawu ühtegi
päewa Kolhoosis teinud, arwab et
tõusnu on wiljad hiad, ehk andoks
Sügise armu leiba parem kohus magada
Kolmas tukew tütrug Salme Lindenson.
Kes kõik ilma on läbi ulguud aga tööd
ei leijo tuleb wis wäljamaale rända, nii tuli
ta 1935 astal meil kolhoosi töödas mõne aasta
kaunis hiasti, aga sai wiland. minewa
sügise pani plehku. Kewade saime teada
et on Siiwerssgise läinud ja käib karjas
nagu näha ei tunda siiwerisin kolhoosi pohikis
h,õi ei tahawa tunnistada nõugogu seadust
et wõttawad ilma loata töölisi wõi õigem
öelda looterid wastu, nagu näha on
Lindemanil wiland ka karjas käia. on teine
praegu kadus, nagu sõja põgenega warjab
teiste eest. Ärge keegi neist, eeskuju wõtke
ma arwasin et neil ülewal nimetatud seltsilistel
on aeg juba see eeskuju wõtta neist kolhosnukutest.
nagu I hr. Viinas H. Linnald P. Temoks Li-
Kiwidor. D. Oinus M. Kuusik M. Ruusik T.
ja teiset. II br. Termoks Dr. Dobra k. ja Ar.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 211
Ainult Jürile näis ikka naljakana:
Olgu pääle, lähme ühte kõik,
Kesse meie üle hakkab valitsema
Mõni kommunist või teine võim?..
Artur seletab, et ise valitseme,
Kusta Mihkliga ja kõik lamoor,
Esimehed aga endist valitakse,
Ise valimegi ühes koos.
Iga esimees, kui mina sinugagi,
Kuidas töö nonda tasu ka.
Teise jagu ära parem imestagi,
Muidu varsti sinust jagu saab
Kommunistid, - rääkis Artur edasi (ja
Meestel enestelgi sellest aim)
Ausat talumeest ei rõhu kedagi, ja
Nende abil meile maagi sai.
Kui siis pigistavad nõnda elevanti
Kas või kulakutki, näiteks nii,
Ole tänulik sest muidu elevandid
Teiste seljas sõidaks paris priilt.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.154)

Lehekülg 183
Järgmine protokoll - selles näeb kooperatiiwi juhatus warakult
ette, oktoobri pidustuste päewadel, mitte kedagi paremini premee-
rida kui juhatuse liikmeid, see on, iseendid ja nimelt esimeest
sm Sokolowi kahesaja rublaga ja arwe pidajat seitsmekümne wiie
rublaga.
Rewkomission imetleb - see on ju hoopis uutmoodi. Ennemalt, kas üld-
koosolek, ehk kõrgemorganisatsioon oli see juhatuse liikmeid pre-
meeris kui tarwis oli kui, nad seda wäärt olid, kuid nüüd kohe ise ja
et teada oleks mille eest. Oli ju et wast ka premeeriti neid kes alati täht-
aegadeks oma korteri maksu ära maksid j.n.e, kuid Sokolowil on mitme
kuu korteri maks maksmata ja kõige suurem wõlgnik wõlguikude
nimekirjas, nimelt 232 rubla 22 kopikat wõlga. Ja arwepidajat - noh-
kui wast selleks, et ehk siis hakkab paremini oma, see on, arwepidaja
kohusid täitma.
Terwelt wiis tundi oli dokumente waadetud, aga nüüd tuli ameti akt
kokku seadida. Küll oli peamurdmist selle kallal-kudas seda teha
kulus aega puhkamiseks ja uuesti arutamiseks, kuni esimise Nowemb-
rini. Ilmus "Харековский Падоли" No: 252/ 547/ ja selles juhtkiri: Ja
akenes kujo püsianeolgus güggusemuse," esimise lehekülje peal ja "Инокъ
punanembru padomunekau" teise lehe küljel. Rewkomissioni esimehe suu Ja-
rashenko meeleolu läks lahkemaks. Lehest oli näha, et mitte üksi meil
asjad ja iseäranis raha asjad wähe imelikult on läinud. Ja nüüd juba
hakkatakse muidugi kõiki seda korraldama ja joonde seadma ja kõik
siin wõib minna ilma meietagi. Pealegi sm. Sokolow ja teised luge-
wad ise: "Lõppekolekiri Päedaru,"-küll nad katsuwad nüüd muidugi
hoida endid, et enam ei patustaks, sellepärast lõpetame akti üks kõik
kuidas. Hobune ei ole küll mitte koosperatiivile ostetud aga on kooperatiivi
raha eest sm. Sokolowile ostetud - wõib panna, et arwe pidamise raama-
tutele tarwis lehed läbi nõõrida ja pitsatid taha panna ja nenda edasi. Üldise
on wanade asjade uurimine tüütaw huwituseta töö ja ajawiide,- palju ker-
gem ja lõbusam on mõnede uude korralduste tegemine. Lõpetame nii
et 18 Oktobril s.a. tegime pealiskaudse dokumentide waatamise, rewideerimine
tuleb edaspidi. Märgime ka akti, et iseendid premeerida ei ole tarwis. Kirju-
tame akti kolmes eksemplaaris. Üks-Raiooni, teine kooperatiivi
juhatusele ja kolmas jääb meile endile
Teine rewikomissioni liige sm. Kitsai sündis selle ettepanekuga kohe
nõuuse ja lisas oma poolt juure, et teda ka see rewideerimise wärk põrmugi
ei huwita. Tööd olla temal koduski küllalt - tõlkida wenekeelest ükraina
keelde broschüürekesi- see olla wähetasuw, aga siiski ainukene tööala millega
elu ülespidamist omale teeb. Pealegi arwab ta peatselt siit koosperati-
wist wälja kolida. Instruktor sm. Lugawskoi soowitada tungiwalt, et aktisse
ei saaks miski wäikesi asju märgitud- näituseks Ükraina uulitsa ääres
olewast ajast marjade omandamine - asi wast mõni kümmend rubla wäärt
aga siiski liig teotaw sm Sokolowi ja Pawltsuki kohta
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.153)

Lehekülg 92
50
Olen üksik majo pitja
minu kruntist lähep maan
tee ,läpi, kas on lehma suwel
karjatata lupa, teel on postit
pantud 25 meetri laiuselt kana-
we äärest дорорара в Па къ
Olen wana töö joulist ei ole,
Kolhoosi ei ol wõemalekminna
Kas on võimali maast lahti
saata ja kuhu tulep palweka pöör
ja kos on oikus maiase elame jääta
Ansin poeijale Lehma
Poek on töölin töötap waprikus
Kas wõin tema Lehma oma
juures piitate
H Haas
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.154)

Lehekülg 211
Vastus saadetud
N 131
"Külvaja" redaktsiooni
Kimm Osvald
Jaani poeg
Mina sündisin 1908a. Ida Siberis
Partisani raioonis Sapasnoi Imbechi
asunduses keskmiku talupoja perekonnas.
Isa suri 1914 a. Meie perekond oli: Ema,
kaks venda, kaks õde : 1925 a. mina
astusin Ü. L. K. N. Ü ridadesse. Töötasin
büroo liikmena 1928 a. rakukese sekre-
tarina. 1927 a. hakkasin naisemeheks.
Et minu ilmavaade oli hoopis teine
kui minu vennal, siis läksin mina
temast erale. Minu perekonnas oli:
mina naene ja kaks last. Wenna pere-
konda jäi ema, õde, odetütar ja noorem-
wend. Üld varandus oli: 3 hobust,
4 lehma, 10 lammast, 2 siga, elutuba,
kaks lauta, ait, ja saun, Viljaniidu
masin, heinaniitja, looreha, põldu
6 tiinu. Sellest varandusest sain mina
oma perekonnaga: ühe hobuse, ühe
lehma, 2 lammast, Ühe sea, ühe lauda,
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 48
Ausasti tasutud saab meie töö:
Hakid põldudel kaswawad üksteise ligi
waat siia, mis tähendab see ühistu tee,
Keda waewab weel seni v kottpime öö.
Asjata valatud polnud me higi.
Wilja täis salwed me paneme nüüd;
Ka riigile ei jää meie teragi wõlgu.
- Las elab me walwe, - see on meie püüd.
- Ja wasar ka las löögu weel võimsamalt nüüd.
Me tööd siin segama proowida tulgu,!
G. Seppar
Aadress: п.о. Тушна, дер. Смородино
Сенгиливского р-па; Куйды-
тевского края, Сеппар Г. М.
Tahaksin kirjaliku vastust arwestuse
kohta saada. G. Seppar.

Lehekülg 177
Ja kui naabrid jäid vahest tummaks,
Naaber naabrile ei andnud nätt,
Selle põhjused kogusummas
Olid selged kui klaas vett.
Üks naaber oli väga õige,
Teine suli ja suur nõid,
Üks asja eest teist sõimas,
Teine asjata teda lõi.
Ühe naine oli väga vaga,
Teise naine aga tagus keelt,
Ühe tütar oli ingel, aga
Teise tütar... pole hoopis see.
Ühel mesilased, teisel "kiinlased" -
pole loomadel rahu teps.
Võõrad mesilased lapsi piinasid,
Võõralt ristikheinalt viisid melt.
Katsu pidada siin sõprust,
Ütle tere ja ole hää...
Naaber igatseb sinu lõppu,
Passib parajat lauaäärt.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.172)

Lehekülg 48
32
tagajärjeta. Majandus osak. juhataja
Kaderov sel alal midagi teinud ei ole.
Olgu tähendud muuseas, et sama Kade-
rov juba majandusliste korratuste eest
1932a. sügisel rahva kohtu poolt 8 kuulise
sunnitööga karistati mida ta praegus
majandus osak. juhatajana alles tasa
teenib.
Peale selle on ostetud ladusse suure-
mal hulgal saapaid, pesu ja muud manu-
faktuurad, mida rotid söövad ja hävineb
kuna õppuritele seda välja ei anta. Ühtlasi
ostetakse ka sarnaseid manufaktuure saa-
dusi kooli rahaga mis tarvitajad ei leia,
mida tegelikult vaja ei ole, s.o laste
riideid ja muud, kuid mida rotid pure-
vad ja hävitavad ja mille all kinni
seisab suurel hulgal kooli raha.
Koolijuhatus ühes administratoriga tegut
sevad siin juba kuritahtliselt ühiskon-
na vara raiskuminemise alal.
Partei kooli juhataja Mägeri õppeosak.
juhataja Siimanni ja ühiskondliste
organisatsioonide opportunismi ja kahjuri
poliitikat harakteriseerib eriti see, et
sügisel paremad õpetajad minema puk-
seeriti ja nende asemele uued võeti
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.200)

Lehekülg 194
Klementi rääkis minule: „ma ei võinud pääle lina-
se vangi rüü midagi ümber pidada, aga sellest
hoolimata olin üleni higine. Selle 14 päevalise kart-
seri järeldusel sai Klementi kopsu ja rinnana-
ha põletiku, mis andsid suurima tõuke tema
uueaegseks surmaks. Meelestub päev, millal
käisime viimast korda salaja ta ukseklapi taga,
et teda veel enne haigla saatmist näha.
Kostab tirin vile. Koridori ukse võti kaks
korda raskelt lukus ringi, riivid lükatakse
kolksatades eest. Alles ülelugemine, olen
selle päris unustanud, olen kõigest kaks
tundi kartseris olnud, kell neli toodi mind
siia ja ülelugemine on kell kuus. Jälle riivi-
de laksumine ja luku keeramine. Kartseri
uks avatakse, mind loetakse üle, seda tee-
vad 2 nais ja kolm meesvalvurit. Viimastest
on üks ülemaabi ja teine korrapidajaabi.
Pääle üle lugemise lukutakse ja riivitakse
kartses hoolega, enam ei tule mind täna keegi
segama.
Vara on veel magama heita, katsun kuidagi aega
edasi ajada. Rahuvileni on veel kolm ja pool tun-
di, pääle selle ei tohi enam narilt lahkuda, kuni
hommikul seda äratus vilega lubatakse.
Öösel äratasid mind mitu korda kõval naril va-
lusaks jäänud kondid ja külma võbinad. Mäh-
kisin ennast ikka kõvemini enda seljariietesse,
et külm kaugemale jääks / kartseri pääle selja-
riiete, muid riideid ei lubata/ aga see poeb
ikka lähemale, tungib kontidesse. Külm ja
umbne õhk väsitavad, uinun uuesti, kuid ärkan
jälle.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.198)

Lehekülg 29
8)
latrid ära puhastada, vahest isegi
hobused ära harjata ja joota. Andres
käib sel ajal rahutult mööda talli
edasi-tagasi, ümiseb midagi omaette,
näib kellegi peale pahane olevat.
See, et Villem enneaegu tööle tuleb,
ei meeldi talle nähtavasti. Ta teeb
tegemist hobuste juures, uriseb
ja läheb viimaks minema. Nii mit-
mel päeval.
"Küll on põrgu lahti"- mõtles An-
dres kord talli juurest koju minnes.
"Tahab nüüd kõigile näidata, et omet
vaadake, mina teen tema eest tööd.
Käib minu töö ajal talli juures
ja muud kui askeldab. Tahab
näidata, et vaadake - omast armust
aitan ma teda, ilma minuta ei
saaks ta ühtki tööpäeva... No enesega
mängida ma ei luba! Oskasin
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 200
Sm. Baastas! No 53
Juba ammugi pidasin
nõu teile kirjutada, aga
ei tahtnud teid tülitada
sest tunnete vähe mind
Mull on üks palve teile
kui teie võiksite mulle teadu-
stada ühte isikut see on
kege Shtern, Siberist Tatarski
raioonist, Uuest külast,
Mina teda ei tunne,
aga tema saatis minu
peale materjali, et ma olla
põldemaga sõber olnud,
mida elades pole olnud,
ma vastupidi andsin kogu
aja materialisi Põldema,
Tõrva, Egluni, Juhanson A
jne peale ja korraga olen
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.219)

Lehekülg 49
teda, kuid varsti hakati teda maa põhja mustama.
Et Millerist lahti saada, tarvitati kõige jõleda-
maid võtteid. Sipsaka poeg organiseeris oma
kambaga tundide ajal kassikontserti, lärmi, valjusti
rääkimisi ja vahele hüüdeid." nii et õppimisest tunnis
midagi välja ei tulnud. Kummipüssidega lasti sm
Stalini pilt klassis noore Sipsaka ja tema kamba
poolt auke täis. Miller oli võimetu huligaanidiga
ja lärmajatega võitlema, sest seda kõike organsee-
riti ja õhutati Paulmanni ja vana Sipsaka poolt.
Need peletised ei hoolinud sellest, et kõige selle
lärmi tagajärjel kogu neljas klass midagi ei
omandanud. Neil oli tähtis ainult Milleri tööd
halvata, et teda siis hõlpsasti kõrvaldada.
Muidugi Miller ei olnud vene keele alal ideaal-
selt tugev õpetaja. Osa süüdi 4-da klassi nõrgas
edasi jõudmises vene keele alal langeb loomulikult
Milleri peale. Kuid kaugelt suurem osa süüd langeb
direktor Paulmanni ja Sipsaka peale lärmi orga-
niseerimise ja distsipliini lõhkumise pärast. Sest
kui klassis pole distsipliini ja vaikust, siis pole ka
kuulamist ja omandamist ja siis ei saa ka kõige
tugevam õpetaja midagi ära teha. Direktor Paul-
mann läks isegi nii kaugele, et läks tundide ajal
Milleri aja vastu kärkima ning jalga põrutama.
see kõik oli Milleri autoriteedi kõigutamiseks ja
lastele otse signaaliks.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 47
Laul lõikusest
Palawalt paistab juulikuu päike
Üle kullakarwa rikaste põldude meil.
Kõige pealt mängib kui peeglis ta
läike,
Kui vallatust täis me lapsuke väike,
Kui kedagi kutsuks ta mängima weel.
Lõbusalt masin põriseb, vehib
Kui ülesse kõrgele tahaks lennata ta.
Masin me elu teeb kargeks ja ehib.
Wahest küla ja linna järjest lühib
Waat'-tule-põlde kuidas koristab ta.
Wili kui müür langeb masina ees
Wäristades päid pikke täis jämedasid teri,
Sest wõbinaga tehnika masina sees.
Suure saagi eest võitlus ka ühistus kees
kui kewadel mulda panime iwi.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.174)

Lehekülg 35
naine on juba 5 korda sel
aastal premeeritud ja mina ise
teen juba 10 aastad auga tööd.
Neid õpilasi, ees siin teadaanne-
tega wäljaastuwad wiskame tehni-
kumist wälja. "Kas teie ka niisama
kui meie direktor 10 aastad töö-
tasite rusika ja ähwardustega?"
oli kellegi pilkaw küsimus. Aga
leidus ka 2 poolehoidjad, kes
teisi kont-revolutsionäärideks
nimetasid ja direktorid kaitsesid.
Kes on siin kontr-revolutsio-
näärid, mõtlesin mina, just
need, kes neid sõnu enam
kultuursemate, ausamate Nõu-
kogude kodanikude kohta loobi-
wad. Seda näitawad kõik eelmised
faktid. Raske meeleoluga ruttasin
Leningradi "Edasi" toimetusesse
ja palusin neid faktisi kõigile
teatada.
"Helle Roohberg
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 111
kuldnööpidena, pilluvad kahvatut valgust.
Kusagil haugub koer. Kaugel stepis
vilguvad kaks heledat tulesilema. On
kuulda mootori müdinat, mis vahest
muutub ähvardavaks raginaks, nagu tä-
riseks kusagil kuulipilduja, kuid siinsa-
mas kaob see ähvardav ragin ja
on kuulda ainult tasast müdinat,
mis on kaugelt kostva kõuemürina
sarnane. See on traktor, mis väsimata
mööda laia, pikka põldu roomab.
Nii töötab traktor kuni hommiku-
ni, musta kesa ümberkündes.
Ja kui möödas on öö, ning
purpuriline päike kuulutab päeva
algust, on suur larakas halli steppi
pandud süsimustasse, uute ülikonda
Uhkelt kõnnivad varesed mööda
seda ülikonda, rasvaseid tõuke otsides.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.172)

Lehekülg 67
Isa on lajaldlaselt tuntud küla papp, kes
sündijatel ja surejatel "jumala sõna" peale
loeb. Mõni kuu tagasi kui õppurid ajasid
seda asja, sek juh. Külaots nuukis oma
sabarakkude kaudu välja, ja katsus seda
asja sumbutada igasugusel teel.
Kutsudes ka ammetlikult õppeosakonda
välja "järelekuulamisele", pannes ette küsimusi
nii jääse tooniga: (et aral mehel kohe
süda saapa säärde langeb ja aru saab
et sektori juhataja käes on võim, ja
kui sa tahad, et nahk terve on tee
ainult õppimisega tegemist ja kõik.)
See asi on ammugi mul teada et on
vale, ja kui "Edasi" teid on volitanud
seda asja uurima, peate minuga kokku
rääkima, kuid ei oli siin partei
koolis vaja "pusa" ajada.
Asi läks oma rada, ka Karavais
ärkasid sulased ja kehvikud ning
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.199)

Lehekülg 69
39.
Kikas: Midagi mina ei ehmatanud sind,
aga tahaks et sina oleks läind
toont viina. Säh sinule 24 rubla
raha ja too kaks liitrat viina,
(Tintil on hea meel ja läheb kohe
minema ise ragib tasa).
Tint: Nüid ma saan juua.
Kikas: Pea natuke sa kutsu mõni
sealt kaasa muidugi meie mehi.
Tint: Küll ma tean keda kutsuda egas
ma mõni loll mees pole. (ära)
Kikas: (istub maha ja ohkab, Leeni tuleb
akna poolt Kika juurde).
Leeni: Noh mina lähen juba magama
teid ei jõua enamb ootata kuna
tulete, ainult sina tule pärast
meile, ära kuhugile minge, ma
ootan teid.
Kikas: Aga ma tahtsin sinuga midagi
natuke rääkida.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 104
ti, toodi jalakaoksast arstrohtu, et kaardi-
mängu isu ära kaotada. Ei olnud aga
vahest raha, siis löödi niisama "turakat",
kaarte ikka kõvema plaksuga vastu lauda
lüües ja vahest isegi rusikaga otsa virutades.
- Mis on trump? Pada on trump!
Kelle käes on trumpäss? - kõlasid hüüded
- ja mäng läks täies aurus ja lõppes ha-
rilikult siis, kui jälle mõni ema peale
juhtus ja laiali ajas. kevadetel ja suvedel,
siis käisime trobikonnas tiigil hobuseid uju-
tamas. Õhtutel pugesime klubiaknast salaja
sisse, et ilma maksuta pidule saada. Läks see num-
ber korda, siis mürasime klubis, sai aga klu-
bijuhataja turjast kinni, siis tuli pilet osta.
Ja nii me kasvasime. Nii möödus lapse-
põlv, mis - väga mitmekesine oma
sündmustega. Nii kasvas mu koolivend
Arno Veedermann. Arno õppis edasi. Vahepeal
oli kolhoosis mitmesugustel töödel ja nüüd

Lehekülg 143
12.
"Siirupid ja mirti" tassis "pungis põsen"...
- Agulille kärkis "Onkel" 10): "Donnerwetter!" 11)
Mina - käsen, keelan, poon ja lasen! " 12)
Ja öösel Kassiraipest auto mürin kajas,
(hoigas agul: "Kelle kätte tuleb homme järg?..)
- Sealt mässu laule, wandeid, - kogupauke lajas...
.. Hommikuti leiti lumelt wärsket, külmand werd...
VIII.
Warsti juhtis riiki juba "oma tõugu" sorts
(polnud wäiksel riigil "kuradit" wist kuskilt saada,
- Tondi metsas lasti maha mitte üks - vaid ports
nimesi... türmid tahetigi lõhki a'ada.
10) onkel - saksa kindral, Tallinna komendant.
11) Donnervetter - sakslaste wande sõna. otsekoheses tõlkes tähend.
- müristamise ilm.
12)- Komendandi sõnad, mis agulites lemmiklauseks sai. aut.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 205
Viirastuste lehekülg
Kerkis koit aga naaber Mardile
Uni silma ei tulnud veel.
Mõtted roomasid nagu mardikad,
Sajad mõtted ja sajad teed.
Tundis Mart nagu miskit rebeneks,
Kuskil...kuskil ja rinnus siin...
Kogu maja nagu seisaks regedel,
Keegi sõidutab ja keegi viib.
Kuhu sõidutab? Hei, kuhu sõidutab?..
Mart ei taha! Jätke maha Mart!
Väljas tuul aga oksi kõigutab,
Vastu seina klopib reha vart.
Mart on kodus. Aga millest viirastus?
Mart on voodis, aga tundub nii
Nagu puusärgis..."Martin kiirusta,
praegu sulutakse keeane riiv!"
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 31
29.
Filip (rõõmsalt): Tere! (Annab käe
Tootsile)
Toots (tehes justkui ei paneks seda tähele)
Klaara: Tutwuge. (Näidates Filipi peale)
See on siinse mittetaieliku keskkooli
matemaatika õpetaja Filip Tomson.
Toots (andes käe): Ah, wäga rõõmustaw,
wäga rõõmustaw!.. Mina olen siin'ne
uus kooliõpetaja Ferdinant Toots.
Filip: Oleme tuttawad. Juba kuulsin
natuke teist Klaaralt.
Toots: Wäga ilus, wäga ilus! Arwasin,,
et hakkab siin wiimaks igaw, aga
nüüd näen, et on küllalt neid kelle-
ga wahete wahel ka inimlikult jut-
tu westa...
Tähendab, siin lähedal kusagil on
mittetäielik keskkool?
Filip: Jah, poole kilomeetri kaugusel
siit.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 167
meelt mööda, no aga kõrvalt vaatades, see,
sugune asi on väga halb. See ei ole muud kui
külakooperatiivide teotamine, tuleb välja, et
Ülem - Bulani kooperatiiv ei ole mitte sotsialistline
punkt, mille ümber organiseeritakse jõud sotsialiis-
mile. aga Nimpsi bürokraatline veretalgude
punkt kus ta inimestele nugade ja püssidega.
kallale jookseb. Nimps K. tuleb vastutusele.
võtta, ning kooperatiivi esimehest kõrvaldata
Palun "Edasi" ajalehetoimetust see ülel nimetatud
tükk "Bürokraatlik hirvitamine küla koosperatiivi
de üle" lehte panna. Palun mitte panemata,
jatta, paluja. Tall Ärman. Ü-Bulanist
Karatoosi rajoonist, Krasnojarski Kraist,
23/V 37 aastal
Ü-Bulan.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 20
18.
Aga, oh, mind te sellega juba läbi
ei wea! Tunnen teid põrgulisi läbi
ja läbi! Omad wanad püksid söön
ära, kui paari päewa pärast sa
mu kaisus ei lama.
Aga nüüd tarwis natuke keha kinni-
tust wõtta (awab leiwakoti ja wõtab
sealt leiwakamaka ja lihatüki wälja
ning hakkab isuga sööma)
Motja (jookseb ilma koputamata üm-
berriietatult sisse. Märkab järsku
Tootsi). Ah, wabandage, segasin
wist teid?! Ma arwasin, et Klaara
on siin, aga ta on nähtawasti ku-
sagile ära läinud. Ma lähen kohe.
Täots (pühib kohmetult suu ja peidab
toidu palukesed kotti tagasi). Pole
midagi, pole midagi. (Tasa kõrwale)
Egas selgi linnukesel wiga ole!
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.194)

Lehekülg 10
kontsade klobina saatel väljusid tubadest konstaab-
lid ja kaitseliitlased. Nad sööstusid tänavatele, et hävita-
da seintele, plankudele, majaukstele ja väravatele "klee-
puvaid" kommunistlisi lendlehti.
See kord jäi jaoskonna ülema härra Sahaki käsk
täitmata. Linnas polnud politseiniku piirkonda kus
ei valgendanud seintel lendlehed-üleskutsed.
Härra Sahak taipas ise kui mõtlemata ta käsu
andis "konstaablitele sule panemiseks". Hommiku poole
ööd väljus härra Sahak jaoskonna hoonest ja pidi
palju vaeva nägema, et maha kraapida tuttavad
lendlehte, mis oli "kleepunud" tema piirkonda...
politsei jaoskonna paraaduksele.
2.
Kindral staabi ülema "vilhelmvurru" teravad otsad
langusid suunurkade äärest alla. Tavalik sõjamehe
nägu kaotas oma värskuse. Energilised näojooned, ühen-
duses põlevate pisut punnis silmadega, väljendasid paraa-
didel ja pidusöömingudel inimest terase karakteriga.
Näis nagu oleks see mees just nimelt selleks maa peale
sündinud, et sõjamehe vormirõivaid kanda. Ent täna
aga polnud sellest sõjamehelikkusest midagi järele
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.154)

Lehekülg 69
Aga wana maa mis kandis wilja oleks ainult
mõned lagestused tarwitanud. aga nüüd aetakse
kolhosnikud sealt minema ja uues kohas kus
peab igal ühel aia ma olema on ainult karusa-
mla mätastik ja tükatisood kus mitmed ajad
ükski taim ei kaswa. Ja kes weel ümer kolmisega
rahul ei ole, siis lubatakse jätta ainult 0,35 ha.
aiamaad sellega kokku karjamaad ja rohkem
midagi ja hästi tublid üksik majapidaja maks-
ud kui ümer asuda ei soowi aga kolhoosniku
sowhoosi tööle ei wõeta ja kuhugi naabri
kolhoosi ka uuesti ei wõiwad minna se-
Siis sellega lõpetan omad küsimused, ja jään
nende kohta lahendusi ootama. Palun saata
kirja teel wastuse, tagasi saatmiseks lisan mar-
gid kaasa, palun mitte wastamata jätta
Sel meheliku terwitusega E Warow - 24/X-35 a.
Minu adres on järgmine

Lehekülg 85
ei lubata et eestlased wene koolis
käiwad peawad eesti koolis käima
miks pärast peawad lapsed 6-7me
wersta taga koolis käima kui
kool omal ukse all on lastel
on wäga rasge see hommiku
läheb ta wara ära süia ei taha
õhtul kui tuleb siis on ta wäsind
mis õpija see on tihti peale on
sellega aiged tihti on nad halwa
ilmade pärast koolist ära ja tanaw
tänawuse kuiwa suwe tõttu on meil
wõimata ühis söögi majase wiia.
leiba ei ole aga siin oma juures
laps jookseb kodu sööb natuke.
ja läheb jälle tunile on lastel
kergem õppida ja wanematel neid
koolitada palun wastake mulle
kas on sunduslik lastel eesti.
koolis käia jään wastust ootama.
Teid tervidates Miina Piiks
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 7
Katsun uinuda.
Lapsed tõusevad, hakkavad kooli neinema.
Pesevad silmi, joovad teed. Teevad lärmi.
Tõmban teki üle pea. Ainult ninaotsa
jätan välja. Vaja ja millegagi hinga-
ta. Teki all on soe ja umbne. Nagu,
saunas.
Hea on lesida, kui kõik magavad.
Ainult see öö on liig lühike. Hea oleks
põhjanabale kolida. Seal olevat öö
kuus kuud pikk.
Vaat on alles põli. Põõna kuus
kuud järgimööda. Pole seal ei kärp-
seid ega brigaade. Ja/ah, põli oleks
küll. Kuut kuud, otse öelda, pole vaja.
Kestaks öö nii umbes kuu aega, oleks
ka kena. Siis tuleks päev. Päeva
nii umbes kümme
pikkus võiks endiselt jääda, 24 tundi.
Et ennast vähe tuulutada. Ega tuulu-
tamiseks rohkem pole vaja.
Kerin enda mõnusalt teki sisse.
(Ninaots on ainult) väljas. Südameklope
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.174)

Lehekülg 30
kilogrammi eest. Heldekene, kus meil
niisugust raha wõtta? Paari päewa
pärast müüdi siga turule 4,50 r. kilogr.
Meie aga neelasime wett ja tõmmasi-
me wööd koomamale." „Jah, see on tõsi,
hüüdsiwad mitmed hääled. Keegi ütles
wahele: "Kas Partei käsib teid nii teha,
õpilasi eksamite ja riigi eksamite
ajal nälga jätta. Teie panine sellegi
wiletsa söögimaja kinni, 2 kuud olime
ilma toiduta, seni kui ise oma
kollektiivse
jõuga "suppikatla" organiseerisime,
kuid seda ei jätkunud kaugeltki
kõigile ja enne wiimast tungi
oli tormijooks taldreku suppi
järele; kes aknast, kes uksest,
üle teise, tormasime ühisest
kausist suppi sööma, sest kõigil
polnud oma sööginõud. Aga teie,
teie ei liigutanud sõrmegi, sest
teie kõht oli täis!" „Siis alles avati
söögimaja, kui meie töö lõppes ja
kellele, silmakirjaks suvitajatele,
nagu igal aastal. "Kultuurselt
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 91
"Edasi" taimetusele.
58
Partei tokumentide kontrollimise ajal
heideti Kom. Ülikooli õppur Kraini kes
partei arvestuse kaarti peal oma partei staasi
suuremaks tegi, parteist välja. Varask oli Ida-
Siberis Petseri külas, kus Kraini parit on, luge-
mise toa juhatajaks ja parteirakukese sekretäriks.
sealt sõitis Kom. Ülikooli õppima,
Koolivaheajal Petseri puhkusele sõites komplek
teeris ta Kraini Kom. Ülikooli õppima, teades, et
Krainil vastavat partei faasi ei ole, kui nõutakse
Kuid ei rääkinud sellest Kom. Ülikooli partei
organisatsioonis.
1932 a. sõitis Varask Ida-Siberi Petseri kulasse
oma naise vanemate poole puhkusele, sealt tagasi
sõidul käis Tomskis trotskistide Tärva ja
Egloni pool, kuid vabandas ennast sellega
et õpilasi Kom. Ülikooli komplekteerimas käis
kuid komplekteerimise asjus eesti osakonna
juhataja Lepiku juures ei käinud.
Tomskist sõitis Novova-Sibirski Põldema ja
Raasbergi juure. Mis jutu ajamine
temal Raasbergi ja Põldemaga oli, sellest
ta kellegile ei ole rääkinud.
Need andmed Varaski kohta andsin ma
möödunud aasta kevade "Edasi" toimetusele
kuid nüüd tuletan ma seda veel kord meele.
2 3/VIII 37.
A. Kuusk.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.214)

Lehekülg 152
jatelt saadud) Leiningradi oblasti eesti
kolhoosidest üksi umbkaudu 70-80 kulakut
ja kahjurit wälja puhastatud, kellest ligi-
kaudu 30-40 % kohtult karistuse on saa-
nud lõhkumisetöö eest kolhoosides.
Mis kampaaniatesse puutub, siis just
selles küljes on tõepoolest meie nõrkus -
käesolewal sügisel pole "Edasi" seda kül-
ge walgustanud küllaldaselt. Meie süda
ei rõõmusta, waid muretseb selle üle, et
tõepoolest paljudeski kolhoosides weel kor-
ratusi palju on, mille kastamiseks
"Edasi" wõitlust peab. Samuti peame,
wõitlust nii külanõukogudes kui ka
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 77
Kõwemini paugu vasar
Kiiremini tööta nüüd!
Olla lööklasena agar -
see on meie kohus, püüd.
A. Susi
10/XI - 34. Gorkas
Ajalehe "Edasi" redaktsia.
Palun trükkida luuletused "Lööklased" ja
"Kollektiivi laul."
Tervitades A. Susi
ст. Волосово
п/о Горка
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 76
oli lubanud nisu seemet, mille järgi ka
ta nüüd läks.
Õue jõudes terwitas teda koera haukumine.
"Tere hommikust!" sõnas Wetka perenai-
sele kes karjaajas midagi kohmerdas
teha.
"Tere, tere" kostus wastus.
"Kas peremees kodus?"
„Kodus! toas sööb alles hommikut,
mine tuppa."
Wetka astus tuppa. Teretates pere-
meest, kes tulejale istet pakkus. Räägi-
ti esialgu ilmadest ja muust majandus-
likkudest asjust.
"No kas kündi oled juba alustand"? päris
peremees.
„Ei ole weel"! kostus Wetkalt tõsine was-
tus. Täna andsin hobuse Hansule
künda, kuid hommseks saan ma tema
hobuse omale appi. Mitmed talupojad
on juba alustanud kündi, kellel oma
paar hobust käes on ehk jälle tugew
tööjõud majas, kurdab Wetka.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.172)

Lehekülg 12
alaliselt päevad läbi iseseisev töö,
Mis äärmiselt väsitav ja halvavalt õpe
töö ja suudete peale mõjub.
Õppurid nõudes vähendamist, et võimatu
on töötada sarnase tööpäevaga; seletas
Siiman, kui vähe, paneme veel juurdegi ja
see on kõik hea, mis mina teinud olen,
see halb olla ei või. Lükates sellega nõu-
de tagasi. Selle tagajärjel aga kanna-
tab õpetöö ja suuded.
Püütakse sisse viia läti rahva mänge, sapotee-
rides pidu õhtutel üldse teisi kollektiivseid
mänge, mis eestkätt Siimani poolt antud
juhtimisel ellu viiakse läti õppurite poolt.
Kooli juhataja Mäger ütles, et õppurid,
kes aastaga partei koolis vene keelt ära
ei õpi on idioot ja temast ühiskonna
töölist ei saa.
Eesti sektori juhataja Külaots ütles
IIIda kursuse õpilastele, kes seletasid, et
Partei ehituse aine andja Einman
( Kom. Ülikoolist) on nõrk ja mitte
suuteline tähendud ainet andma.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.205)

Lehekülg 220
Wõib olla kuuleb seda Alijan
Ja ütleb: Tanja, ma teid armastan.
Las kaowad uhked diamandid,
Ja kotik palitud, brilljandid.
Mis jälle juhtnud?.. Hirmus lugu..
oh, wilets inimesesugu:
Kraaw kaewati, sääl wajus pind
Ja kahel purustatud rind.
Siin mulla-kalju töösi juhatas Berlin
Ta oli praegu juba siin.
Kaks surnud wiidi peagi ära.
Ka taewas kustus päikse sära.
Päew hiljem, surnuwankri eel,
Sääl haljas rohi surnuaia teel.
Ja hale leinamarsi kaja,
on enam saatjatel kui surnutele waja
Noor naine leinas, silmad märjad.
Weel õrnast armastusest kõnelewad leinapärjad
Nii nuttes seisawad kõik wärske haua ees.
Kus peagi kadunutest kõneleb üks seltsimees.
See töö, mil osavõtnud kadunud, on ajaloos
üks tahtis sündmus, sünnitatud tormi hoos.
Siis üles säeti mälestuse märgi
Ja haua peale pandi wärskeid pärgi.
See sündmus peagi unustud on rahva suus.
Haud ilmus surnuaeda, wärske, uus.
Ja üksi hauale jäi wana emake.
Tal poja surm lõi raske haava südame.
Weel kaua põlwitas ja luges oma palwet,
Et taewa inglid peaksid surnu juures walwet.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.153)

Lehekülg 39
sügisel ja talvel ükski sarnane vana
(72) aastane) juba tööl ei käi, ja
päälegi nii kaugel. 1932-se aasta
kevadel, peale aasta möödumist,
mind löödi artellist välja ilma
mingi põhjuseta. Minu küsimuse peale:
"Miks löödi mind artellist wälja", wastas
juhatuse esimees, et "ei olnud võima-
lik sind siis artellis pidada".
Nüüd aga tahab artelli juhatus
minu rehetuba ära ühiskondlusta-
da. Kuid mida siis hakkan tegema mina
Minul leiva saamiseks on ainuke üks
tee: midagi maha müüa ja leiba
osta. Tahtsin astuda "Stepan
Halturini" nim. p.-m. artelli liikmeks,
kuid sinna mind wastu kaa
ei wõetud, sest olen ju wana
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.219)

Lehekülg 26
ja mis meie näeme? meie näeme
et orehov kui inspektor, kes harak-
teriseeris meie teadmisi s.o
meil tuli esineda tema ette oma
teadmistega, kus orehov saatis
toime oma lubaduse ta ei lasnud
meid mitte ühte inimese läbi
s.o meist mitte üks inimene
ei andnud sanud pravasid.
auto juhtimiseks.
orehov andis on õigused ainult
neile kes teda jootsid restoraanis
ne. jn.e.
kursustel oli õppus nii viletsalt
pandud et on pravad s.o õguse
auto masina peal sõiduks said
annult tutvuse järele
Neid õppilaisi kes julges teda
harakteriseerida orehob ei luba
mitte kunagi lubab kätte
tasuda. Fakt 30-40 inimesest
said auto juhi oiguse ainult
2 inimeest tutvuse järele jne
Seda asja võivad tõendada
Pah. Silman Drosin
kilo siilin.
Ja palju teisi
Meie õppisime kõigest joust
ja nõudsime et meid õpetadaks
nii et kuidas see peap olema,
selle eest hakkati meid karistama
Niisugusel juhtumisel palume
meie raha maksa meile valja
et meie võiks mujale õppima
minna.

Lehekülg 46
täieliku paljastamisega oleks võimalik ka teda
kui nende kaitsjat paljastada.
Peale selle, mis mees on Miller? Ma
nägin Milleri pabereid, need on Looringu poolt
välja antud ja seal on öeldud, et Miller on
politenisfront, EK(W ja NSV Liidu kousuli
lubaga sisse sõitnud. Mõistus ei paista tal
just heas korras olevat, aga et vaimuhagete
majas Novgorodis, kuhu ta Paulmanni-Sipsaka
tagakihutusel saadeti, ta terweks tunnistati,
siis väitab mu harasanoma juhataja Malov,
et Miller on simulant ja spioon. Ta lubas
isegi vastavad sammud ses suhtes teha.
Kui see Milleri suhtes lihtsalt Paulmanni-
Sippsaka-Malovi enesekaitse vemp on siis oleks
halb, kui Miller valekaebtuste tagajärjel asjata
kannatada saaks.
Oleks hea kui "Edasi" toimetus kõigi seni
puudutatud küsimuste kohta kas või lühidaidki
seletusi või näpunäiteid annaks.
Tervitada Edtsumenfeldt
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 30
Eodasi toimetusele
Märgu-kiri
16
Mina olen paelu kirjutanud Luuga raioni
lehte krectjanski pravdase" neid xakte
mille üle vaikida ei saa
Näit: kas saab vaikida nahes niisuguseid
fakte s.o. Karjamaa künti nii viletsalt
üles s.o vaku kuntud kak ei ja u e.
juurikad ei ole koristadud kusse on seeme
maha visatud j.n.e Loota siit muidugi
pole midagi. Kui teie vaatade seda külvatud
maad kaugelt siis teie näete kasvavat
võsu kui teie tulete lahemalle siis teie et keegi
imeli inimene on siin nalja teind s.o.
tük kuntud tükati kundmatu ja on siia
kulitud kaer.. Mina olen paelu naind
kuidas tehakse udismaid kuid nisugust
naen esimesena.
See on sell korral kui küntud maa
ja äestadud maa mida oli umbes 1 hektari
juures jäi külvamata on praegust tühi
Peale selle paelu maad on jäetud maha
mida mitte sugugi ei tahete kunda
ega külida. s.o Endine vätsoni ma kresti
maa j.n.e.
maa on meil vaene ja tahab sõnikud
kuid male sõnikud ei panda väetis ained
olid veetud iga pollu juurde maha kus nad
olid seni unikus kui mina kirjutasin
lehte kus siis kohe s. o 9 uxnil loobiti
mineral vaetis väljale lajali. Kuid
sonik mida ära ei kasutadud paegust
seiab ja kuivab sõnik hunikus j.n.e.
maatuk "sumiha", kus oli möödunud
aastal kartul tanavu18 maini keegi
ei liigutanud. Siis kuliti sinna odra
miss on heina sisse ära uppunud. Mõned
toolised rägivad, et ei o äestadud seemet
mõnedes kohtades maa sisse
Loota muidugi sellest polust pole midagi
(Künd.) ise ei looda sada sealt vilja
kus kivi tee jaoks oli tarvis kiva. Kus
19/VI 37 a sõideti 2-3 hobusega kulvi pidi
ringi ja otsiti kiva ja veeti kodu
Naha on nii seeme on maha visatud kas
saab sealt midagi selle üle keegi ei
olitse.

Lehekülg 63
2.
"Külvaja" partei komitee liikme suus.
Madisonile, kes "Edasi" vastutav
toimetaja abi (ma olin sel ajal "Külvaja
parteiorganisatsiooni liige) Madison
oli sellega nõus ja ma läksin sinna
detsembri kuus. 1923 aasta juuni
kuus sain omale karteri E.T. Haridus.
maja juure. Viimast karda käisin
Petersoni juures 1934 aasta sügisel.
sest minul oli veel matrats ja muid
veikseid asju seal. Käisin nendel
järel. Sellest rääkisin ma Lernerile,
Kolmandaks, süüdistas Stepanova
mind, et mina "Edasis" kirjutan,
et "Krasnaja Rabotnitsa" vabrikus töö-
tavad klassi vaenlased 2) administrat
sioon töötab pahaste 3) Kuusk
kirjutab raiooni komiteesse, et
Jutsnikov rääkis partii komitees,
et Kamtsatava teeb partei õpetami-
se alal jämetaid poliitilisi vigu,
Kuusk peaks neist parteikomitees
rääkima aga mitte "Edasisse"
kirjutama. Stepavet toetasid Smirnov
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.213)

Lehekülg 74
Senna määrati terve rida
parteilasi vastutavatele kohta-
dele, mis oli kokkukõlastamata
üld partei rakukesega. Seal tu-
li ilmsiks terve rida suure-
maid kuritegusi: Müüdi
artelli karja enese huvide rahul-
damiseks ilma loata ja valega.
Ee Juhtijad olid söönud, riides
ja mõnutseid, kunas teised töö-
tajad kannatasid puudust. Kari
ja hobused olid maha langemas.
Üldse täitsa kahjurite tööd.
Veisman ja teised parteilased
sõitsid mitu korda senna. (Seal
olijatest oli ka Veismani isa ame
tis) Jänditi ja tehti kometit.
Viimaks läks asi kohtusse.
Venis ja venis aeg edasi, kuid
kohut ei kusagil. Selle aja sees
leiti tunnistajatele, kes sellega
nõus ei olnud, nende tegusi
paljastasid, süüd ja põhjust
et kol artellist välja ajada (näit.
Karja H. ja R.) Kui tunnistajad
olid laiali pillatud, siis peeti
kohut Kamariha külas kuhu ei
peasenud ükski tunnistaja. See olla
Veisman V. tegevus, Kõigil on see
kohus teadmata. Peasüüdlane töötab
teatud alal seal edasi (mesilaste pi-
damine) see on Pommer. Ainult par-
tei puhastusel selgus, et see oli kulak
Teda heideti välja parteist ja ka
veel Õunapuu J. ja Petai E. Kuna
Veismani isa, Konstantin, vana
parteilane, kes kõik nägi, teadis
isegi joomingutest osa võttis
jäi parteisse kui parem partii-
liige.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.205)

Lehekülg 224
Kui ilus wähe hoian ma!
luba
Sul Wolli pole kodus kirju palli,
Nii ütles Wollile siin wäike Elli
Tead mamma ostab karu mulle!
Mis ostab aga papa sulle?
Sa ära küsi, Wollil papat pole.
Oi, ilma papata on igaw kole.
Nüüd lapsed aeg on juba lounat wöt süüa
(Ja) Sa Manni Wollit aia nurgast hüüa
Siit täna Saksamaale sõidab Laade.
Tal lõbu wähe, kurb ta waade.
Betoni tehas walmis ammu.
Nüüd jälle kodumaale sammu.
Siis oma kurbtust seletas ta meile.
Mis kasu wõin ma teha neile?
Sääl tööts elu ootab mind.
Ei sellest rõõmu tunne rind.
Siin tegin tööd, mul kogus raha
Sääl aastaga ma söön ta maha
Weel küsimus, kas aastspärast saadab firma
Mind uuest tööle, wõi jättab ilma-
Mul kodus naine, tütar, ema.
Mind ammu juba ootwad nemad.
Hääd reisu sulle, seltsimees, sa hästi kodumaale.
Wõib olla tuled kord sa jälle meie raale.
On jälle puhkepäev. Ja Leeni sõidab linna.
Sa pojake jääd koju! Minul waja minna.
„Ei, emake, mind wõta kaasa, palus wäike.
Pea hiilgaw oli Wollikesel silma läige.
Sääl peatuskohal sõim ja kära.
Oh, aidake, mul warastati raha ära!
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.200)

Lehekülg 17
II
mõiste oma praktilise tegevuse eeskujuga
ümberlükanud. Oma otsekohese töö kõr-
val jatkab sm. J. Anvelt õppimist
nagu iga koolijutski, vast ainult selle
vahega, et jutsid õpivad A, B-d ja
üht-kord-üht, kuna sm. J. Anvelt
kõrgema matemaatikaga ja lennuas-
janduse tehnika uurimisega, millel
töörahva võitluses kodanluse vastu
nii suur tähtsus on, tegemist teeb.
Et sm. J. Anvelti õppimisel, töötades
samal ajal N.Liidu tsiviil õhusõidu juha-
ja abina, tagajärgi on näitab väga
hästi N. Liidu lennuasjanduse arenemine
mis viimasel ajal väga hiilgavalt
oma saavutusi demonstreeris „Iseheljus-
kinlaste“ päästmises Põhja jäämere
jäätükkide pealt.
Seda tahtejõudu töötamiseks ja õppi-
miseks, enamlikku sirgjoonelikust ja
väsimata võitlust, mille kehastuseks
sm. J. Anvelt on, peab oskama hinnata.
Ja mitte üksi hindama ei pea seda, vaid
sm. J. Anveltilt tuleb eesti noorematel
võitlevalel seltsimeestel õppida, sest et
siit väga palju õppida on
Eesti töölised ja töötavad hulgad
tunnevad sm. J. Anvelti, ja hinda-
vad kõrgelt neid revolutsioonilise
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 32
Vabale seltsilisele
Saalis käte plagin,
seltsiline säeb...
Seltsilise rinnal
ordenit ma näen
Seltsiline kuule
millal oli sul,
naeratused uulel
nagu täna sul.
Püünelt seda kuulen
vaba olen ma
jälle minu uuldel
tunnen rõõmu ma.
orden rinnal rippub
püünel loengud teeb.
Seltsilised kuulge
Vabadus on meil.
8/III-35a
16
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 97
Tunnistajad aga ilmutawad igasugu-
sed nende plaanid ja kawad mida
nad mõltenud teha ja püüdnud orga-
niseerida oma gruppi. Tahtnud ka neid
kes nüüd üles tunnistawad, oma kampa
tõmmata, kui aga wiimane sellest
lahti püüdis saada, siis olid Poll O.
ja Lell A. ähwardanud, et kui sina
peaks wälja rääkima siis sind tapame.
Mida ka tunnistaja oligi kartnud.
Tekkiwad. waielused süüdlaste ja
tunnistajate wahel, kus süüdlased püüa-
wad mitte õigeks tunnistada nende
tunnistusi.
Rahwas nõuab süüdlasi kõwa
karistuse alla wõtmist.
Süüdlastele oli määratud paragraf
mahalaskmise alla.
Süüdlased aga ise wanuduse
poolest on Poll Oswald sai alles
mõne päewa eest 18 aastaseks kuna
aga Lell Augus alles 17 aastat
wana on.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.214)

Lehekülg 154
peaasjalikult kirjawahetuses, sest see Teie
poolt "wihatud, "Edasi mees," kes kolhoosides
ringreise teeb, ei jõua kõigiga küllaldaselt
elawat
sidet pidada. Lisaks sellele oleme Oudowas
ja Kingissepas läbi wiinud kirjasaatjate
kursused - seda peame kah tööks kirja-
saatjatega. Lehelt ootate näpunäiteid
asjata, algul on juba põhjus märgitud,
miks meie sellest "Edasis" ei kirjuta.
Üks "uus" kirjutas Wallerijanorikast (kooliõpe-
taja köögi ammaeit wõi midagi selletaolist"
(Eige)
kaitsedes oma õemeest, Pärnamäe ühe käe-
ga kulak Kukke, kuid toimetuses oli see
Kukk kõigi tema wigurite ja tulipuna-
se habemegagi tuttaw, sellepärast ei pan-
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 232
Jutt Jussi mõttest
ehk
ühest vahvast ettevõttest
Kaua istus mõttes
tillukene Juss.
Viimaks noa võttis
tillukene Juss
Otsis puu ja papi,
mõne asja veel,
lõikus, passis, klappis,
nagu vana mees.
Ja, - eks ole ime?-
lennuk valmis, säh!
Küljel Gorki nimi,
tiibade all täht
Taga tüür, mis keerleb
ees propeller ka.
Rataste peal veereb
vurra - vut - at - ta!
Ja, kui tulid kokku
isa, ema vend,
olid imest kohkund, -
- kuhu algab lend?
- Lendad kauaks ära.
- Surma viimaks saad!..
Aga Jussil särab
silmis tähtis plaan.
F.Kotta
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.198)

Lehekülg 10
8
väljaspool riigikogu. Sellepärast peab
valimiskihutuse kõrval käima kõige
energilisem töörahva organiseerimine,
üldine võitmine revolutsioonilise seisu-
kohale ja töörahvaajakirjanduse laialilao-
tamine! Selles artiklis selgitatakse tööta-
vatele hulkadele piltlikult sotside
äraandlikku poliitikat. Et sotside luba-
dused on ainult selleks välja mõeldud,
et valimistel mitte klassiteadlikke töö
lisi petta, ja sel teel oma liidreid rii-
gikogu saata, kus need, lubamised jal-
kõik
gade alla tallatakse, ja kodanlusega
ühes töörahvast püügama hakkavad.
Sellest võib järeldada, et sel ajajärgul
ka pahempoolsetes töölisühisustes oli täi-
esti õige enamline juhtimine. Täiesti
õieti on ka üles seatud töörahva nõud-
mised, et võitlust tuleb viia töörah-
val, et käes hoida viimaseid revolutsiooni
selle eest,
teel saadud võitusid, sest peale enam-
laste lahkumist hakkas kodanlus töölis-
klassile peale tungima, et ära kiskuda
töölistelt kõik revolutsiooni saavutused
Ka näidetakse ära, et töörahvas võib
neid saavutusi alal hoida, ainult sel teel
ja võitude saavutustega edasi minna
kunini kodanluse kukutamiseni, ainult
sel teel kui on organiseeritud kogu töö-
tavad hulgad. Selleks tegi ajakirjandus tööd
ka asunikkude ja muu kehv talurahva
hulgas "Töö Täht" 28 veeb 1923. a kirjutab.
Asunikkudele 422 1/2 miljoni ilusaid käeliigu-
tusi. Asunikul, kes elab oma sauna ütis
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.213)

Lehekülg 51
1147/28.XI-34
Kongreetne juhtimine ja kontroll
Käesoleva aasta oktoobrikuu viimastel päevadel
sai kom ülikooli rektoraat oma sovhoosi direktorilt
Harakalt kirja. Harakas kirjutab kirja Moskvast
Tema, Harakas, on otsustanud sovhoosi direktori
kohustused maha panna, (laskis jalga) ning
teda ei ole tarvis tagasi ootata.
hinnaäärse
1932 a. algul sai kom ülikool Kuivasooi
raiooni põllumajanduslise ettevõtte, eesmärgiga val-
mistada aedviljade ja piima produkte ülikooli
söögimaja voorustamiseks. Sama aasta juuli
kuul kom. ülikooli rektoraat määras sovhoosi
direktoriks III kursuse õpilase Haraka
Sovhoosi direktor Harakas töötas sovhoosi juhina
kuni omavolilise jooksuminekuni s.o. 25 oktoornini
k. l. aastal.
Kogu sellel ajavahemikul kom ülikooli rektoraat,
ei ka partei organisatsioon, ei ole viinud kordagi
põhjaliku sovhoosi majapidamise revideerimist
läbi. Puudus Kongreetne juhtimine ja kontroll
ülikooli rektoraadi ja partei organisatsiooni poolt.
Mõni kord kuulati sovhoosidirektori Harakase
aruandeid sovhoosi majanduslikest olukorrast ja
sellega piirduti.
Käesoleval suvel hakkasid päevakorrale tulema
sovhoosis majandusliselt haiged nähtused.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.218)

Lehekülg 62
Kolhoosi olukord
Kolhoosil ei aita seemet 8500 rubla eest. Seemne mu-
retsemiseks kolhoosil rahasid ei ole. Oma seeme on
kõlbmata nagu sügisel külwati rukis ja nisu maha
mis üldse ülessegi ei tõusnud. väljas
Wankrid on sügisest saati lume all.
Põllutöö riistu pole tänini remonteerima hakatud.
Jaanuari algu kolhoosi esimees Kallei ostis 2000
rubla eest 20 paari Ameerika regesid kuid need on
kolhoosi töö jaoks kõlbmatud ja nüüd on sepa-
koja ees lume sees. (13 paari)
Uuest aastast ei käi ühtegi eestikeelset lehte
kui juhtub lehes sõnum kolhoosi wäärnähtustest
siis kolhoosi esimehe naene kes on postikandjaks
häwitab need lehed ära.
wene
Kolhoosi esimehe naene on endine piiskopi tütar.
Kallei Jaakob Peetri p. tuli kolhoosi 1933. a. saa-
deti esimeheks walitsuse poolt. Kallei on wahetatud
Eestist 1926 wõi 1927 a. ühe prausti wastu. Ta on
partei liige. Endine ohwitser ja sandarm Lätimaal
55 aastane, kawal mees.
Kui 1933 a. Kolhoosi juhtima tuli siis Kalleil
oli esimene asi see et ajas noorte ühingu kus
10 liiget oli laiali. Samuti häwitas ära kolhoosi
punase nurga.
1933. a. Jaan Rügeli naese ema kes lehma laudas
ööwahiks oli lüpsis salaja öössete piima. Eduard
Ewrausi j. t. poolt wõeti tema lüpsetud piimaga
kinni, kuid temaga midagi ei tehtud sest ta oli
kolhoosi esimehele hea sõber.
Kolhoosnikkude meeleolu on räbal, sest headust
loota ei ole. Inimesed on meeleheites ja nälgiwad.
Läinud aasta tööpäewa peale tuli: 29 kop. rahas,
200 grammi teri ja 1 kilogramm kartulaid ja
needki weel saamata.
Kolhoosi üldkoosolekul weebruari alguses astus
40 tööjõulist kolhoosist wälja.