Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 8
Kevade tulek
Päike kõrgelt võlvilt vaatab;
soojad kiired alla saadab;
külma eemalle peletab
talve katte hävitab.
Loodus uuele elule härkab,
õieke õrnake mulla seest tärkab.
Aasal õlmitseb kelluke kena;
kevade saadikus meile on tema.
Pakkast, aga pahantab päikese töö.
Võitluseks kogub ta viimase vää;
salaja piilib ta pimeduse tunnil
aasa peal hävitab kenamad kannid.
Kurjem vaendlasse meiegi seast,
mõnegi vahva riisunud meie reast.
Ajaloo käiku ta seisma ei pane,
ehk küll vihas vinkleb se üle.
Hulkadest kerkivad uuemad jõud;
lõpulikult hävitavad kõik tema nõud,
pühivad iganend rämpsu meie raalt
terad ei lõppe siis igal meie maalt.
Кросная Поляна
Сочеиски раеи
Азово - Гериноморски
Край
Колхоз Эдази
М. Ярве
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.198)

Lehekülg 30
9) vintpüss käes nõukogusid kaitsta, oskan
ka töötada."
Viimaks hakkab Villem tööle tulles lei-
dma, et sõnnik välja on kärutatud,
hobused puhastatud ja joodetud.
Kuid Villem tuleb hommikutel ikka
varem paar tundi enne tööpäeva alg-
ust talli juurde ja püüab iga
vähemat täitmata tööd ärateha.
Mehed ei räägi omavahel sõnagi,
ainult ümisevad omaette.
Kord hommikul, kui Villem
Hallikõrva puhastama hakkas
tuli Andres tema juurde ja üt-
les õige pahaselt:
- Kuule, Villem, ära minu tööd
tee. Seda ma ei salli. Ega ma
sinust pahemini hobuseid ei puha-
-sta.
Villem tegi imestava näo.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.214)

Lehekülg 50
Oblasti nõukogude vähemus
Rahvuste partei koolist
256 15 XII 32.
Rahvusdemokreetide "õied ja voli"
Partei koolis "pesitseb" terve rida lekto-
reid kes endised rahvus demokraadid kuid
kasutavad siin enda olemist selleks, et iga-
külgselt kinni katta õpetöös rahvas demok-
raatide teooriaid mitte neid paljastada
õpetöös isegi, varjatul kujul rahvasdemok-
ratismi ideid propageerida õpe üles annetes.
Koolijuhataja Mäger, endine ja ka pree-
gune rahvusdemokraat ja Palvadretismi
pooldaja. Annab eesti sektori nõuk osak
IIsel k. dialektilist ja ajaloolist materialismi
kuid küsimused mis puudutavad rahvusdemok-
raatide tooriad, jätab sihilikult ilma et
sõnagi selle kohta räägiks kõrvale, sellega
kaasa aidates ja mitte paljastades õpe ülesan-
deis ettetulevais küsimusis kontrevolutsioo-
nilise rahvademokratismi teooriat.
Külaots eesti sektori juhataja andis 1932
õpeaastal esimesel poolel kuuni juuni kuu-
ni eesti sektori IIsel kursusel nõukogu-
de ehitust. Vaikis surnuks kontrevolut-
sioonilise teooria, mida rahvusdemok-
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 171
26/I-37.a. Läks sm. Altsman pooti, kus
jälle Nimps kasutas saaks kinni püüa
ja tormas uuesti oma noaga kallale
kus. Altsman sai sealt. Karauuli karjumisega
Stooruse tuppa posta aga mõrsukas
ühte jutti kannul ning oma veretööd
korda seada aga õnneks. Altsman sai
suure irmuga omale kaitseabinõu kellega
oma elu veel varjata. Sellegi peale
vaatamata, et A Nimps oma noaga vägitööd
korda ei saa panna. tõmmas seina pealt.
Stooruse pussi aga Altsmani õnneks
püss ei olnud laengus, ning selle tagajärel
jai ikka sm. Altsman. ellu
Peale kuritegu tehti Nimpsi peale akt
et nimps ise kui poe esimees aga organiseerib
trotskistide pande tegusid korda
Kuna tänaseni poole veel selle trots-
kistile
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.200)

Lehekülg 196
Karistusvangla naisosakonna aknad.
Ükski vaba inimene ei mõista omale ettekujutada,
milliseks pahanduse esemeks on vangile aken. Kui
unustad, et oled vang ja lähened aknale, et vaa-
delda seda sinist taeva lappi, mida aken vangi-
le võimaldab, siis teeb valvur sellepärast kisa,
nagu oleksid vargil. Kui aga seisad aknale
liig lähedal; siis tehakse ettekanne, millele
järgneb karistus. Hoolimata sellest, et alumi-
sed ruudud värvitud, et säält midagi läbi
ei näe, ei tohi vahialune akna lähedal seista.
Ja kevadel kui ilmad soemaks lähevad, kui
kitsas õhuakna pilu ei jõua õhku vahetada, siis
on seda sõitu akende pärast. Käiakse vangla-
ülema juures, küll üksikult, küll gruppides,
seletamas akende avamise vajadust, aga neid
ei raatsita ega raatsita avada, justkui peaks
administratsioon ka vahialustele antava õhu
eest maksma.
1929 a kevadel võeti pika rääkimise pääle topel-
sed aknad eest, aga avada võis neid alles õhtul kella
7 - 6 hommikuni. Päeval jäivad aknad su-
letuks. Põhjendus: aknad meeste õue.-
1930 a. akende suhtes sarnanes eelmisele aastale.
Aasta hiljem lubati neid ka päeval avada, aga
selle tingimisega, et ühegi vahialuse pea
ei tohi aknast välja paista. Järgmisel aastal
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 73
astub ise toa poole tagasi. Ukse juures kohtab
teda toast tulew naine.
„Kas kõik on korras?"- küsib naine.
"Korras"! wastab mees. ja waatab oma piirimehe
poole kes õues juba hobuseid adara ette rakendab.
„Näe Polle Aleksander paneb hobuseid adra ette
hakab wist, täna juba kündma". "Mul tuleb ka
kündma hakkata kui Hans hobuse järgi ei tule.
Ta rääkis küll eila, et ta tahab hakkata tä-
na kündma ja küsis hobust omale appi. Sest
ühe hobusega on wilets künda. Teine päew siis
aga hakkan mina, ta annab siis oma
hobuse mulle abiks. Ja mina lubasin temale
tänaseks hobuse.
"Jah päris wilets on kohe ilma kahe hobu-
seta, ühega on see töö liiga ränk," räägib
naine. Mis wiga aga Pollel, töö jõud on tugew
oma paar hobust käes ja palgata ei tule kellegi
käest hobust ega töö jõudu. Ühe sõnaga öelda
elab kui kulak ehk päris mõisnik, ainuke asi
et tal praegu pole õigust sulaseid wõtta omale
ja wõerast töö jõudu eksploteerida. - Mina kohe
ei saa aru kuidas ta siia ajani on oma nahka
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 174
Nimps Kaarel tema juhatusel on poe
praulenja ei läinud tantsu soolale järele
jätis soolata inimesed ja töö loomad seleks
kevatiseks külviks oli lõhkumise plaan Nimpsil
nimelt sihitut Nimps mitemes aasta on
vastudavas hametlikus püüjab igasuguste
värviteks. Kalhoosi majantust takistata 31 aastal
läks Nimps riigliku maksu eest kolhoosi variule
peald sele müüs ta paari obuseid äärmiste sulitele.
see on tall tänaseni kohtu pingiks unustatud
partei Baumanil on tarvis suuremad tähele panu
juhtita ja niisuguse vaendlastega päva valgele.
mina, kis tahavad meil Kalhoosi majantust
lõhkumise teel takistata kirja saatja kommnoor
Paar Ellmi
varju nimi uurijad
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.154)

Lehekülg 181
olude tundjate arwates, asjad weel hullemaks ajada.
Sokolow oligi asjast aegsasti kuulnud ja hakkas nüüd näitama mis,
ta wõis. Kõige pealt sellega, et ta kõik heina ühisest ajast omale wõttis.
Arwasime asja Rahwa kohtu kätte anda. Jälle hojatasid mõned - et pa-
rem kannatame. Hein on wast 30 rubla wäärt, kuid kohut käija.
läheb kallimaks. Ühe päewaga see asi siin läbi ei lähe, aga töölisel
mittu päewa raisata, ehk olgu ka ainult õhtud see läheb rohkem maks-
ma. Sokolow wõib weel rohkem pahanda ja waata et wõtab ajast wii-
mati õunad ja marjad ka kõik omale.- Ja imelik, Sokolow katsuski
marjade korjamist takistada ja jõhkrate ähwardustega kõiki eemale
peletada. Ta oli selleks korraks omale Lubo Pawltsuki abiks kutsunud
ja lubas kõiki läbi peksta. Ta olla esimees ja täijeõigusline peremees,
wõib teha mis heaks arwab. See kõik oli nii huligaanse moega.
wäljaastumine, oma ameti wõimu piiridest üleminek nende poolt,
kuna me aja eest teatud maksu olime maksnud ja kõik kohused
kirjaliku lepingu järele oma poolt täitnud. -jäime siiski selle juure
et 30 rubla nõuda heina eest Sokolowi käest sisse ja huligaanususe eest
Sokolow ja Pawltsuk mõlemad kohtulikule wastutusele wõtta /waata
ärakirjad "e" ja "f"/ Kaebduse kirjad wiisin 9 augustil kohtu. Waadeti lahkest
läbi ja jäeti mõlemad kaebdused senna, ehk küll 30 rubla, nii wäikese
summa nõudmine kohulise külanõukogu juures olewa Rahwa
kohtu alla oleks kuulunud, aga sellepärast et see huligaansusega
kokku käis, nagu üks asi oli, siis seletati et wõib senna jätta - lii-
tuwad üheks asjaks. Kutse sedelid lubati paari päewa pärast juba iga-
ühele kätte saata. Ootasime. Päewadest sai nädalad. Kuu aja pärast
tegin kirjaliku järelküsimise. Tuli wastus /waata "G"/ asi olla elukoha
järele külanõukogu juures olewa Rahwa kohtu antud. Wastus on 16 Sep-
tembril kirjutud, posti pandud 23 Septembril. Terwiga seitse päewa
kulus kirjal kiires korras kohtukantseleist posti jäoskonda mine-
miseks, ehk küll ühest kohast teise, - nii ütelda- kiwiga wiskamise maa
on. Olgu kuidas oli, aga nüüd on asi kulanõukogu juures Rahwa
kohtus ja sellest on jälle omakorda rohkem kui paar kuud. Küll
ehk ükskord ikkagi ette kutsutakse ja arutama hakatakse, kui aga
tunnistajad siis kõik senna tänna korterid wahetades ja muudel
põhjustel ei ole ära sõitnud. Muist juba on ärä läinud. Siis saab
asjade selgitus raske, ehk wõimatu olema.
3 augustil pöörasime pokurõri poole. Sokolow ja Pawltsuk olid omale
hobuse ostnud, selle talliks ühiselukorterite all olewa kelderi wõtnud.
Et kelder mullaparandaga ja korterielanikud oma toidutagawarad
keldris hojawad, siis oli see, nendetegu, otse kõikide kiusamine ja näi-
tamine, mis imesid nad teha wõiwad. Korteri elanikud pöörasid
kollektiivse kaebdusega prokurari poole /waata "h"/ Prokurör
keelas talliks keldrid tarwitamast ja andis kohalise Sanitaar komissioni
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 140
9.
oli nurga taga "täis kui sittikas"...
- Korra siiski - nägid plangul linnawahid
hiljaks jäänud põgeneja pikki sääri...
Keegi tüdruk nurja ajas "klapperjahi" -
tuli wälja - pesunaine "teinud äri!"
- Rohkem "tööd" ei saanud enam "himuwoid",
ega "hõbe seekleid" juudas Meeta.
- Rahvas Weebruaris-tsaari "uppi lõid" -
lõhkusivad "Paksu Margaretha" 5) !
- Seekord anti "kuradille" lõppu arwe,
aga jäivad suured-väiksed "sellid"...
- Kuid Oktoobri pööre - sulgus terve
kodanluse priiskava "artelli"!
Ja ülemused - keda "seatud jumalast"-
palvetasid risti ette löömata!
- Maeti vara, põletati, anti muidu käest,
„ära aurasid" - kes said weel "aurata"...
5) "Paks Margaretha" - üks tsaari aegsest türmidest Tallinnas.
Lõhuti veebruari rewolutsiooni aeg 1917 a.
aut.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.214)

Lehekülg 79
See wiimane ei olnud
kolhoosnik, vaid oli paberite
muretseja Klehfelti pojale.
Ja pärast on nähtud
walgest Eestist tulnud kontwõe-
rast jalutamas kellegi
Oskar Tammega. Kes ka
Leningraadist maale sõitnud
mingigustel põhjustel, nagu
paista annab seal Eestist
sõitnud spioonitega tegemist
tuleb teha
Nüüd siis waatame järele
missugune inwentaar oli enne
ja loomad, ja mida nad siis
kolhoosi tõid kaasa.
Jüri Lepik oli enne 1 hobun
2 lehma. Tõi kolh. 1 hobuse
A Mariie Rauk. Oli enne
2 lehma niidumasin ja wasik
And. masina ja wasika.
Anna Roogos oli 4 lehma
1 mullikos 2 hobust
And. Kolh. 1 hob. wankri. wana
riha ja wasika.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.198)

Lehekülg 21
"Kirjaniku käest kiri - kus se sellega!.."
Ja kirjanik tõuseb kolhoosinoore silmis kuhu-
kaugemale
gilegi kõrgele, kaugele. Veel kõrgemale läheb
kirjaniku teos, õigemini, kolhoosinoor läheb
kirjaniku teosest kaugemale..
Näete, seal ta on see kirjanik!
1.VI.34.
Ed Estis
Leningrad.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 132
E. Taster.
Kassiraipe umbtänaw.
Lüüriline jutlustis.
.. Wiin ja kurat neelas nad.
Hoi! Ah hoi! Ja pudel rummi!..
Merimeeste laulust.
I.
- Oli - siia sattund inimene "sassis", 1)
ega teadnud - kuhu plangu taha pugeda?..
Ainult "umbnetänaw" - plangu nurgal lössis
nimelaual - weerimiseks jäänud lugeda.
Agul hüüdis seda lihtsalt: "Kassiraipe",
ega paljud selle õiget nime üldse tea;
– oli: munakiwel rohtu -nagu püksil paike-
kerkis sõimavalle wärblaselle üle pea.
Ka läinud seenetama plangud kummagil,
õunapuidki ehtis aedes sammal-habe.
Ja wana paju üle plangu kummargil
1) - Kassisabalaste kõnekäänud on juttumärkidesse
wõetud.
aut.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 30
28.
otsekohene kooliõpetaja autoriteedi
alahindamine!.. (Waatab uuesti aknast)
Ah-ha! Tulewad wist siiapoole.
Näha, et südametunnistas hakkas pii-
nama!
No, ladno! Nüüd tarwis aga end tähtsa-
malt ülalpidada, et eelpool antud
muljet weidi praawitada.
Mis aga puutub sellese poisinolgisse,
kes tal seal käe kõrwal tatserdab, siis
kas wõi nui neljaks, aga paari päewa
pärast pühkigu teine suu Klaarast
(Irooniliselt). On wist teine mõni
kolhoosnik!
(Wahib end taskupeeglist. Sätib mütsi,
lipsu, kehitab õlgu)
Elaw jutt ja naer lähenevad. Kopu-
-tus uksele.
Toots: Olge head, olge head!
(Sisse Klaara ja Filip)
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 45
38
varastas ära Gorka postivedaja Kraudok
Gustavi hobuse. Töötas sellega poolteist päeva
Jelisaveetinos kodanikkude Mõistlik Liisa
ja Grigorjev Andrei juures. Alles siis
kui saadi hobuse jälgedele ja maapealised
inimesed tahtsid „taevariigi" asjadesse,
segada, toodi lasti hobune Gorka põllu-
le lahti, aga "spetsialist" Kraudok
ise lamas põõsaste vilus peale "ausut"
tööd. Samal ajal see Krudok pole
ühtegi vagu oma külviplaani täitnud.
"taevariigis" ei külvatama!
Neil kõikidel "taevariigi" elanikkudel
pole kindlat tööd ja elukohta. "Taevariigi"
president Sirk on nii suur mees, et tal
pole ühtegi tokumenti peale vigase kõhu,
mis nagu lähker viinast loksub.
Kraudok oma paksu naisukesega, kes
ööpäevas armastab 25 tundi tantsida
paradisis, on sissekirjutatud kikeerinosse ko-
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.199)

Lehekülg 66
36.
Tint: Ma tean koik väega hästi aga ma
ei taha nendele alla anda, sm. Ki-
kas teie ise arvake, minul on juba
45 aastad turja peal olen maast
madalast juba põllu tööd teinud, aga
siin kolhoosis hakavad minu üle
pisikesed tatikad valitsema, nagu näi-
teks, kolhoosi esimees komnoor umbes
19 aastat vana; kolhoosi brigatiir -
- komnoor, umbes ka nii sama vana.
Ja palju teisigi noori on kolhoosis
juhtivate kohtade peal. Kas see ei aja
südant täis? Kas see ei ole õigus
Kikas?
Leeni: (käib ärevalt) Sm. Kikas lähme
minema parem lahme magama ehk
näeme head undki.
Kikas: Sina Leeni mine ära magama,
see mõjub naiste rahva nervide peale.

Lehekülg 67
37
Leeni: Mina ei lähe siis kui sina ei
tule, kaheni on ju paremb minna.
Kikas: Kui sina ei lähe siis mine kut-
su mõni mees siia ja too viina
ka. (võttab taskust raha ja annab
Leenile). Säh võtta raha, kahe liit-
ri jaoks.
Leeni: Mis mina sellega teen?
Kikas: Kas sina ei kuulnud mis mi-
na ütlesin? Oled aga kurt.
Leeni: Ma, ma küll ainuld mina
ei saanud aru, minul olid teised
mõted peas (aga selle sees kui Kikas
Leeniga räkisid oli Tint laind akna
jurde kuulama).
Kikas: Mina annan sinule 24 rubla
raha, et mine too viina ja kutsu
mõni mees ka kaasa.
Leeni: Kes nüid poole öö sees tuleb
ka sija.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.213)

Lehekülg 91
tea, et Kamenik Oskari pr. omas
on saanud luba tagasi tulnud -
seks just Kulbergi läbi. Rud. Kame-
nikud tagasi tuli tulid, wõeti neid
kohe kolhoosi. Punasesse Luukülasse
vastu.
Käesoleva aasta kevadel kui Luukü-
last puhastati jällegi kulakuid, kah-
julikke elemente siis Kamenik Oskar
omad elavad rahulikult Luukülas.
Part org. Männik teab seda nägi
hästi, kuid tema on Kulbergi vigade
kinni mätsimisega ametis.
Kui seinalehes oli materjal, et
ametnik Osk. püüab kalu endale aga
k. n. maksab palka, siis Kulberg
läks vihaseks ja lubas kooliõpetajaid
Gapelsoni ja Kaske kolme päeva jook-
lul Luukülast minema saata Kasel
olevat kodu majapildamisse 25 lüpsilehma
tapetsend seda ta weel waadata järele
kes ta niisugune olevat. /. Kasel ei ole
25. lüpsilehm kodus. /Pärast Kulberg
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 110
vana kasak Krivorot poja õlale
patsutades.
Budjannõi marsi helide saatel
minnakse tööle.
- Jälle müriseb võimsalt stahaa-
novliku töö kontsert.
II.
Oh kui ilusad on suvised kuu-
valged ööd laias stepis!
Päevane töö on lõppenud. Kasakad
istuvad brigaadi söögimajas ja
laulavad. Lauldakse Stepka Raasi-
nast, Pugatshevist, vaiksest Donist,
laiast stepist, veristest lahingutest,
Budjonnõist ja kaunist elust
sotsialismi kodumaal, nii et stepp
mitmekordselt vastu kajab.
Viimaks vaikivad laulud. Brigaad
uinub. Tuhanded tähed, mis kiirgavad

Lehekülg 145
14.
mõnda restoraanis kerjamas - kus naeris viiul...
Ja ühel hommikul, kui algas linnas laulu pidu,
leidsid lapsed jäneselle rohtu tuues -
paju oksas poonu mehe - rinnal ribi-ridu,
tursund nälgind nägu, mitu paika kuues...
Siis ilmus Kassiraipe "jumal teab" kust Aadu,
nõudis mõnda töölist taga, - oli külm kui raud;
määras kohtamised, soovis meestel jõudu-
igaks juhtumiseks kangutati plangust laud...
... Ent hõõgus jälle lootus säde Kassisabas
- süda tuksus töölis-rinnus wõitlusjõus!
Kui aga esimene talwe lumi sadas,
raksus linna müürelt - detsembri ülestõus!
Kuna ülestõus waid kommunismi sammes käis
- ei kahjatsetud märki taband padrunit!
Aga Kassiraipes oli doktor "ähmi täis" -
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 24
22.
Toots: Aga, kes see Motja niisugune on?
Wolli: Tema on... Noh, kuidas see nüüd
tuleb?.. Ah-jah! Tema on minu isa,-
sellesamase Toru Jüri tädi tütre tü-
tar...
Toots: Ei, ka mitte seda ei tahtnud ma kü-
sida. Mis ta siin teeb? Seda tahtsin
ma teada.
Wolli: Ah, mis ta siin teeb? Teadagi, mis
teeb - on lugemise toa juhataja!
Toots: Wot-wot, hea poiss! Seda ma just
tahtsingi. (Pakub paberossi Wollile).
Teed ka suitsu?
Wolli: Ei suurt hooligi teisest. Wanasti
ikka sai karjas tõmmatud kah, aga
nüüd enam Klaara ei luba. Ütleb, et
kahjulik olema. Wiskasingi siis teise
tühja ära. Ja nüüd oled ära harjunud,
siis ei hooligi teisest nii wäga.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.213)

Lehekülg 53
Veel tuleb ära märkida mõned
Ülikooli sisemised asjad 13/XI 34 paas enese
üles I kursuse õpilane Vorki, Vorki mahajäetud
kirjas kirjutab, et teda sunnib enesetapmisele
alaliselt pinavad haigused. Üheltpoolt reomatism,
teiselt poolt kolmandas astmes sifelis
Ülikooli arsti osakond täidab oma kohustusi
formaalselt Esiteks: õpilaisi kooli võttes ei pöörata
mingisugust tähelepanu vastuvõetavate tervislise
külje peale. Teiseks: Õpilased keda oleks tarvis
saata õpe vaheajal tõsisemale arstimisele. Arst
tempeldab need aga terveteks ja saadab sõjawäe laagrisse
nagu see oli k.o. aastal Vorkiga ja sm. Sepaga.
Arst seletab: "ennem ma ei tea midagi teha räägin,
sm Kruusega läbi."
(sm Kruuse on ülikoolis sõjawäe-
Kadeedri juhataja)
Samasugune lugu on puhke majadesse ja ravila-
tesse saatmisega. Sm Sepp on südame haige, aga
et saata sinna kuhu tarvis, saadetakse teisikohta, kust
sm Sepp tuli täiesti haigena tagasi
Lõpuks ülikooli söögimaja voorustab üliõpilasi
viletsamini kui eelmisel aastal. Oktoobri kuul kinni-
tasid toidukaardid ülikooli söögimaja juure ainult
v 5 üliõpilast. Need on osa suurematest
võõrustustest ja puudustest mida ülikooli
rektoraadil ja partei organsatsioonil kiiresti
tarvis kõrvaldada on.
Kolk
15/VI 34.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.194)

Lehekülg 27
23
Samal ajal sörkis Sarniku Mardi hobusekronu
Raudrusika juhatusel kodupoole. Täna öösel oli juba
kaks voori tehtud ja sellest aitas. Raudrusik lasi
hobust vabalt minna. Metsa ääres ootas teda juba
Anton. Raudrusik hüppas vankritelt maha ja ulatas
ohjad Antonile.
- Ammu ootad?
- Praegu tulin. Oled valmis?
- Nägu näed. Hobuse jõuga teine tubakas. Korristud?
- Mitte haisugi pole.
- Noo siis jumalaga, ma ruttan... Tuled hommikul
linna?
- Aga kuidas muidu, tarvis vaadata.
- Hm... see pole kõige parem.
- Miks nii?
- Ennast näidata... Aga tee kuidas arvad, rongikäigust
ära osa võta...
Neid sõnu öeldes pöördus Raudrusik linna poole.
Anton istus vankri äärele ja Raudrusika sõnade
üle mõteldes sõitis metsa.
6.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 11
9
vid on hoopis korrast ära.
Kesakünd, norm? Aga mis see mi-
nusse puutub. Ma olen ju haige.
Ma olen väga närviline inimene.
Hugo Angervaks.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.199)

Lehekülg 70
40
Leeni: Noh! Mis sa siis tahtsid ütelda,
utelge ruttu.
Kikas: Kas sinu isa, nii öelda, on
nõus, et ma sinu ära võttan, te-
ma on, vist, näha selle vastu.
Leeni: Las olla, kui mina soovin siis
temal ei ole sellest midagi, meie
hakkame elama ühel pool aga
nemad teisel pool, selleks on juu
meil kahe poolega maja, ja
on kõik hästi. Saan veel va-
randust: lehma ja par lam-
mast, aga sellest ole tarvis tunda
hirmu kui aga meie ise kokku
sünnime (Leeni ära, Kikas läheb
akna alla ja kuulab).
Kikas: Kurat teab mis nad seal
räägivad, midagi ei ole kuulda,
aga Tint rääkis, et tema sai
koik aru,
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.214)

Lehekülg 94
Kontrevolutsionäär M. T. J.
instruktor
Punase - Struugi raiooni M. T. J.
instruktorina töötab Vaas Teodor,
keda proletaarne kohus 1927a.
Kingissepa paberivabriku uu Kuss-
ruden põlema süütamise kontrevolutsi-
oonilise tegevuse ja spioneerimise eest
mõisteti 5. a. sunni tööle. Kuna aga
nüüd ühiskonnale kahjulik element on
end poetanud vaga näo" all M. T. J.
instruktoriks, kus ta arvat arvastavasti enda
tegevust ei jätta. Nõuame et kahjuri
kohta saaks vastavad järeldused tehtud
ja kõrvaldatud M. T. J. instruktori kohalt.
"Edasi" brigaad: Elgas.
Partei koolis 22 III/33.
Ametele
Kulak partei koolist välja
1930 a. likvideeriti Kingissepa r egg.
eau %. Suur kulak J. Inglisman
ühes perega kuna aga poeg Inglisman.
Ivani poeg Rudolf põgenes likvideerimi-
se ajal ära. Ja kuuldavasti õppide
praigu Uljanovski või Samaara

Lehekülg 155
6) nud meie seda kirja lehte, sest on "Edasi"
pole kulakute ja nende agentide süljetoos.
waid enamlaste partei leht ja peab kula-
kute wastu wõitlust.
Teisi "uusi" ei ole ühtegi, kelle kiri poleks
leidnud käiku. Just selle üle on "Edasis" ol-
nud seletusi, miks ei awalda meie kõiki
kirju. Sellepärast, et kui me rebase jahi-
le läheme, siis ei hirmuta me ennem kära-
misega rebast pesalt ära waid "uue" kiri leiab
siis käigu kui "rebane" käes. Olete lugenud
"Edasis" "Awaldamata kirjad tegewuses" ? Seda
osakonda täidawad harilikult "uued" - umbes
50 % wõrd, Paberikorwi pole "Edasi" toimetuses
läinud ükski kiri.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 201
Annad piima, siis viime turule,
Palju raha saame, oh-oh-oo!
Sulle lauda teeme siia murule,
Ei siis enam puhu maruhood.
Elumaja teeme kah toredaks:
Katus pääle ja korsten ka.
Vaata siis, Margareeta, oleme
kohe nagu mõni sakste paar.
Ma võin muretseda uue hundruku,
Helepunase kui mooni õis.
Las siis imestavad külatüdrukud, et
Vaata imet, mida Meeta võis!..
Nõnda, nonda, minu Margareetake!
Kasva suureks nagu Torva pull.
Oled lesenaise ainus lehmake
Ainus silmatera oled mul
Margareeta polnud paha mullikas
Nagu nõuti, nii kasvas ka.
Juba aia tagant piilus pullikest,
Aga siin muutub jutu plaan.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.172)

Lehekülg 112
Nii sama seletab ta rühmades, et mina
Palvadril ei leia rahvus-demokratiismi ja
seletab et Pöögelmanil on rohkem vigu
kui Palvadril.
Imestama ajab see asjaolu et sl. Mihkelson
partei ajaloo tunnis (sealsamas rühmas) laseb
poistet jutustada anektote sm. Litvinovist
ja P. A. Ü pressidendist Rusveldist, kuidas nad
seal üheteisele "tuulju" annavad, ja naerab
südamest "laste nalja" kaasa
Ka oportunist Pasporne läti sek. juh. kes kõik
oma jõu pani selleks et kinni mätsida neid
faktisi mis paljastas "Edasi" oma veergudel
partei koolist. Kulakud Profogel ja Kimin
keda nagu kulaklisi elementa parteist välja
visati, oportunist Pasporne sättib rühma
peale neile heasi karakteristikaid kokku,
et neid uueste parteisse tagasi võetakse.
P. K. raamatukogus töötas sl. Niineberg, kes
sai töölt maha võetud nagu "skloka" ajaja
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 53
Pime jõudis rutuga
Lapsed suure jutuga
Kodu poole ruttama
Kooli töösi õppima
Iga laps oma voodikses
Kuid mõte liigub mägedes.
Niikaua mõtteid põimivad
Kui une hõlma uinuvad
Aruküla kooli III - klassi õpilane
Loreida Allik
Volosava raioon
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 204
"Edasi" toimetusele
132
Sellsilised, Allermann ja Rästas
3
Praegu olen sunnitud valuga Teie
poole pöörama, et teilt abi leida
No 51
Nagu eelmiselt juba teile areldasin,
on viimasel ajal vahekorrad raiooni
organselsioonidega äärmiseni kujunenud.
Kõiki ma siin seletada ei jõua.
Tahan ainult viimestest rääkida.
Vagistrem töötas koolis, kes sedemis
oli V. Eestiga. Sellest kuulda saades
teadustasin vastavatele org-le, kuid kõik
jäi hüüdjaks hääleks. Vagistrem koolis
mingisugust korralikut tööd ei tennud
ainult õõnestas, kaebamas käies. Lõi
oma sugulise lohakusega tugevad
sidemed ereldi N.R.K sekretari vennaga.
Moodustus ühine gruppe. Millest ma
P. R.K. sekretarile teadustasin, kes kuulda
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.218)

Lehekülg 61
Pihelpuu August Mihkli p. seletus
"Nowoi Sahonje" kolhoosi olukorrast.
Wolossowo k/n. Wolossowo raioon
N 95-p n 96-p.
Kolhoosi seasöötjad Kurjew ja Suiew söödawad kol-
hoosi seatoiduga oma sigu. Kolhoosi sead on lahjad ja
haiged kuna Kurjewil ja Suiewil on omal 10-12 puudased
nuumatud sead kodus.
Oktoobri kuul wõeti Kurjewi poeg warastatud sea-
kaertega kinni. Marie Laari poolt tehti selle kohta akt
et pool ambert keedetud kolhoosi sigade kaeru saadi kätte
See küsimus pandi kolhoosi koosolekul üles kuid kolhoosi
juhatuse poolt matsiti asi kinni.
Kurjew paremad sea jahud sõelub ära. Kliid annab
sigadele, jahud sööb ise ära.
Suiew, kui läinud aastal piima wedas siis jäi piima
300 liitrit puudu. Kolhoosi juhatus mätsis ka selle asja
kinni.
Jaanuaris tuli kõige parem kolhoosi lehm piima.
Peale piima tulekut anti kohe lehmale 2 ambri täit
rikki läinud silot ja peale selle heinu. Tagajärg
oli see et lehm läks lõhki. Lehma söötis karja-
ferma juhataja Petrowi naene.
Lehmad on suuremalt jaolt haiged ja tihti lugu
lõppewad.
Jaanuaris lõppes kolhoosi 7 noort siga
Kui tohter waatama kutsutakse siis tehakse sea-
laut korda kuid muidu sead on wirtsa ja sõnniku
sees. Sigade laut on külm, puuduwad teised aknad,
sellepärast sead on kõik kopsu haiged.
Parem olukord ei ole ka hobustega. Nad on pool-
näljased. Nälja pärast sööwad künasi. Märja nahaga
hobused pannakse külma sarasse. Talwel lõppes otsa
kolhoosi sugu täkk.
Kolhoosil on üle 120 looma ja üles 40 hobuse,
kuid looma toitu jätkub ainult 15 martsini
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 215
Edasi toimatust No 1
139
palun anda seaduslik
käik oblno oblasti hariduse
osakonna kaudu et
saaksid Paulmann L. ja tema
mees Sipsakas M. Krestsõi
raiooni Kamsova k/nõukogus
oleva koolitööst tagantatud
Palun saata telefonogramm minu
ehk sm. Jürgenfeldi nimele
muidu ei anna nad meile ühelegi
kooli varandust üle,
Ja terroriseerivad teisi õpetajaid.
Üks fakt veel endisele lisaks
Sipsakas Mihail käsutas kooliteeni-
jad Roosenberg Emmat teistele
kooliteenijatele kuuluvaid klassi-
ruume puhastama ja kui see ei
suutnud niiruttu käsku täita.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.205)

Lehekülg 230
Ka tulesäras ehitus,
See täna piduline, noor ja uus!
See nõnda sündind elulugu,
Ei ole lisa pannud rahvasugu.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.199)

Lehekülg 73
43.
lõksus, aga rabelesin välja.
Aga kus Leeni on?
Kikas: Mis sinul Leeniga tegemist on.
Tintt: Noh, nii samati voib olla läks
magama, ehk läks kuhukile suu-
piste jäärele?
Kikas: Ei, ära läks ütles, et magama
tahab.
Tint: Magada, mina ei ole mittu
ööd enamb maganud, ja siiski
ei taha magada veel.
Kikas: Aga saa ütle kas saa viina
tõit, ja mis pärast sa nii kaua
olid?
Tint: (tõmbab taskust liitri välja ja
annab Kikka kätte siis tõmbab
teise) Mina kunagi tühja ei käi
ja kui tean, et mina saan ka
sellest siis teen kõik häsi ja
kiiresti
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 4
2
hakka või viha pärast nutma.
Ma võin ühe sarnase loo jutustada.
Näete ise, kas on mul õigus, või ei ole.
see oli ühel hommikul, üsna vara. Meie
kündi alustama
brigaad pidi rukkikesa aastama. Noh, mõtlen,
aega veel on, õige põõnutan vähe teki all.
Aga teki all on kena olla. Soe ja lõbus.
Nagu vanasti paradiisis.
Põõnutan, ainult nina ots üle teki
väljas. Kell on nii umbes kuus. Väike
valge väljas. Kõik magavad. Ainult
kolhoosi poolt kuulda kõnet.
Magavad kärbsed, lutikad, kirbud. Ainult
naine juba askeldab, keedab sööki. Mindki
sõimas paar korda juba laiskvorstiks.
Las toimeta, mis tal ikka teha. Mulle
see ükskõik.
Ühesõnaga - kõik magavad peale inimes-
te. Mulle on see aga ükskõik. Mina ka
magan, ainult ninaots teki alt väljas,
Ja äkki, mis te arvate?
Üks kärber, suur ja sinine, istus minu
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.213)

Lehekülg 76
-3 -
Veisman on praegu ja
oli ka vahete vahel va-
remalt partei org. tööstus
artelli liinis. Administ-
raator ja kontrolleria,
mis viga siis talitada ja
valitseda. Kui keegi suu
lahti teeb, et väljendada
mis temale natukene ei
meeldi, siis hakkab ta, pähe
andma sõnadega nii et saad
Küll ta siis nimetab sind
tema kui tähtsa isiku "söö-
jaks" küll nimetab oportu-
nistiks, isegi vahem soi-
mab ta mis aga meelde tuleb.
Vaat ega siis sina pole nii,
kuulus ega kasulik ühiskon-
nas, voot ega teie ei näe kuis
ma elan ehk mis teen, kuid
tööd ei näe keegi jne jne.
"Edasi" aita seda meest.
"arstida" aga kui arstimine
ei aita siis visata koli kam
kambrisse! Küll leidub ka
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.172)

Lehekülg 95
61
Kulakute aadresid, kes elasid enne järgmise
asunduses: П/о старая Ерикла Ср. В. края
kes 1929-30 a. a. kollektiwiseerimise ajal likwideeriti
kui kulaklised majapidamised: Kergejalg Ewalt Jaani
poeg, kes oli likwideeritud ja wälja saatetud, kuid
kargas ära saadetud kohast. Kej Kergejalg Ärman
ja Tomik Arnolt kes olid likwideeritud ja enne
wälja saatmist jalga lasid, et endale sojad kohad
otsida, mis ka korda läks. Tomik Arnolt ja p.
elab praegu järgmisel aadressil: Средне-Волжс. край
Töötab praegu kooli õptajana, (wõib olla, et ei ole selle
nime peal, ehk on naise nime peal.)
Kergejalad on omale warju paiga leidnud järgmise
aadresiga:
Valvepost: Jur
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 196
Tahtis kartulid kodus küpsetas,
Mida korvi põhjas Tõrvalt tõi
Või, kui vaja oli miskit ütelda
Lihtsalt küla vahel lärmi lõi
Juhtis tähelepanu näiteks Katale.
Peikal kõht nagu... ih ih ii...
Mis sa ilmaaegu varjad, Katake,
Liisa seda teab nii kui nii.
Sõjahädaohust vahest jutustas:
varsti "jaaplane" olla siin,
Kureküla kandis pasun tututand,
Eks siis, arvatagi, sõjaliin.
Kus te sellega, et sarnast vabadust
Kingib kellegile Liisa Lärm!
Parem hävitagu teda rabandus,
Parem sarve otsa tõstku härg.
Liisa Rabakülas polnud üksinda,
Liisal Rabakülas hugi suur.
Kesse ise hakkab hauda tükkima,
Oma hauale viib ristipuu?..
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.154)

Lehekülg 180
-1. -
128
Asi algas sellest peale, et paljud Seljoni Gais Korterite koope-
ratiwis No 5019 ei olnud sugugi rahul oma kooperatiwi juhatuse liik-
metega. Hädaldati, et esimees sm. Sokolow ja majadewalitseja sm. Pawl-
tsuk on liig bürokraatsed, kõrki uhkust täis, wägiwaldsed, omapoole
kiskujad, skandalsed, joodikud ja petised.
Ühel päewal, see oli 12 juulil, sain seltsimehe kaest kirja. Kiri
sisaldas kirjeldust neist pahedest mida minagi olin jõudnud tähele
panna /waata ärakiri "a"/ Et ma igapäew wabrikus tööl käin,
siis alles puhkepäewal 15 Juulil kirjutasin oma poolt ka kirja /waata
ärakiri "b"/ Mõlemad kirjad wiisin Raiooni Korterite Ühisuse
osakonda, lootes, et Raioonist tullakse uuritakse asi läbi. Läks
nädal, läks teine mööda - midagi. Jutt oli minu kaebdusest juba
rahwa seas. Nüüd tuliwad mitmed, kes end kohaliste oludega ar-
wasid paremini kursis olewad, head nõuu andma. "Ei maksa
kaebada ühel inimesel ja ainult trepp maad kõrgemale. Tarvis
kollektiiiwselt ja wõimalikult kõrgemale. Neil võiwad omad
kaitsjad järgmisel trepil olla, -muidu nad nii julgest ei mõllaks.
Tarwis ajalehte lühikene mõjuw kiri kollektiivselt, siis kuskilt
poolt ikkagi tullakse waatama." See mõte ja nõuu tehtigi teoks
ja 27 augustil wiisin ajalehe toimetuse kirja seitsme allkirjaga.
/Waata-ärakiri "d"/ Seal wõeti wäga lahkesti wastu. Küsiti kõik
järele ja märgiti suusõnalised seletused üles ja lubati peatselt
lehte laska. Kuid - ei tulnud läbi. Ei tea mis wiga. Wist kirja
pealkiri ei olnud õige. "Сuusnee komku skeptud seem". See peal-
kiri oli õnnetu. Aga mis teha kui enamus nii tahtis. Tuli ju
see sellest waidlusest, et mitmed paremaks arwasid kõik ära kan-
nata ja et Sokolow olla ju ise trükitööline, nii sama ta õed
ja õemehed seal lähedal töös ja tutwus laialdane. Teda pahan-
dada, ta peale kaebamisega, see wõib, kui ta kuulda saab, -kohaliste
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 197
10. Hinge päästmise lehekülg
Aga ümber, oh, taevas halasta,
Polnud "jaaplast", vaid ikka need...
Kollektiivi nagu kurjast rabatud
Jooksid talunikud nagu veed.
Täna Kureküla kogutäiega,
Homme Metsakuru... Ikka veel...
"Häda noile kes no vällä jäieva!"
Rääkis sellekandi rahva keel.
Välja jääti aga puha suuremad,
Kellel sulased ja kõva järg,
Nagu Tõrva Tõnu, - kas te kuulete? -
Just kui sellest oleks kuiv või märg!
Tõrva Tõnu pole arust nikastand,
Seda meest sa ei vea eest.
On siis tõrvedega Tõnu rikkaks saand,
Või on vara võetud mulla seest?...
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.194)

Lehekülg 15
teravaid küüni turgata. Homse päeva juhid kadusivad
kättesaamatult põranda alla, et õigel ajal, tervetena,
oma määratud kohtel olla.
4.
"Milles asi?" Miks just mina pean teiste naeruma alu-
seks olema? Teised teevad sigadusi, tugevad minu nimele
aga mina vastuta! Et, vaat", sina Eduard Krauberg, pöline
tööline rauatreial, oled tugeks võllanäodele? Ei, aitab!
vedasite ninapidi, aitab. Selle üle vaja mõtelda.
Nii arutab oma ette Eduard Krauberg, sotsiaal-demo-
kraatlise partei liige. Krauberg lahendab suurt probleemi:
kus on tema koht töölisteliikumises? Iseäranis teravalt
kerkis see küsimus just täna, kui Krauberg töökoja
mai eelselt lendmiitingult noruspea kodupoole sööstus.
Oli ennegi see küsimus tõusnud, kuid mõniaeg tagasi -
Kraubergile meenus, et see oli peale jaanuari arreteerimisi,
tõusis see küsimus juba pealetükkivamalt. Mitu korda
pani ta selle omale otsustamiseks kuni täna jõudis oma
haritipule. Kahtluse uss näris südames, aga seni lohutas
ta ennast sellega, et seda küsimust etteseada on naeru-
väärt, tema on ju seitse aastat tööliste parteiliige. Olla
seitse aastat parteis, kus on oma väljakujunenud traditsi-
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 76
1074/15.XI
Lööklased laul
Kõvemini paugu vasar,
kiiremini tööta nüüd!
Olla lööklasena agar, -
see on meie kohus, püüd
Siis kui särab koidupuna
pilverünkaid värvides
Kiirel sammul lähme tööle
võitlusiha südames.
Sädemete säras julgelt
teritame sahkasid
Puudast haamrit paugutame -
valmistame äkkesid
Julgemini tõmba lõõtsa!
Ääsis tuli lõõmaku
Teeme tööd me päevad läbi:
valmistame masinaid
Lööklased ei rauge, väsi;
oma plaani täidavad.
Võimsalt töötab tugev käsi:
ajaratast pöörab ta.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.219)

Lehekülg 52
Kui aga sügistes diktantides häbemata palju vigu
oli, siis sattusid õpilased hämmelusse: Miks? Kuidas?
Kust need vead? Siis nägi direktor, et tema kop-
nahk ähvardub kuumaks küttuda ja kahjustus töö
avalikus tulla. Kohe ruttas ta, Sipsakat appi võttes,
õpilastele seletama, et vaadake, "Te teete vigu sellepä-
rast palju, et te uue õpetajaga harjunud pole.
Tema, näete, dikteerib teistmoodi." Nõnda räägiti
esialgu. Siis pöörati purjed paremale pardale ning
teisele
leelotati haletseti: "nüüd on meil vene keelega
asi räbal" nüüd ei saa keegi teise klassi edasi."
Niiviisi õpilased uue õpetaja vastu üles ässitanud,
anti viimaks avalikult nõu: "te ärge kuulakegi,
mis ta räägib, tehke te aga omamoodi."
Nõnda provotseerides organiseerib direktor
Paulmann oppositsiooni, takistab koduste tööde
täitmist ja värbib omale igast klassist suuvood-
reid. Viiendas klassis tarvitavad Paulmann ja
Sipsakas sama meetodit, nagu läinud aastal
Milleri vastu. Tooniandjaks on ikka sama
noor Sipsakas, kes korra alla ei paiudu ja teistele
halba eeskuju annab. Kõigiti on näha, et ta kodust
juhtnööre saab, kuidas klassis korra ja õppetöö
lõhkumist organiserida ning läbi viia. Näide sellest,
kuidas Paulmann ja Sipsakas kommunistlikku
kasvatust koolis süvendavad.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.194)

Lehekülg 16
12
oonid, kus on oma programm, mille järele peaks iga
partei liige tegutsema ja siis - äkki tõsta sarnane küsi-
mus! See on liig. Ning, rauatreial Krauberg, põikles
vastusest eemale. Aga täna veendus - peab vastama.
Teist teed üle ei jäänud. Temalt nõuti vastust. Esmalt
nõudis talt enese mõistus ja teiseks, nagu Kraubergi
mõtteid lugedes, küsis vana seltsimees Koorus:
- Kellega lähed?
See oli täna lendmiitingul. Siis Krauberg jättis
vastuse võlgu. Koorusel pole mingit õigust enne vastust
saada, kui annab ta Krauberg enda mõistusele. Mõistus
nõudis ju enne.
- Kellega lähed?
Kas pole see küsimus ränk partei liikmele, kui ta teab
et partei tingimustele peab aluma ja seda on ta tavali-
selt juba seitse aastat teinud? Peab parteiga minema.
Ja siis weel küsitakse - kellega lähed? Ning palju ütlevalt
juhitakse tähelpanu sellele just siis kui tribüünilt
Tööliste ühise väerinna rongi käigust kutsutakse osa
võtma.
Krauberg pole nii vähese arusaamisega, et ei taipa
milleks see pealiikke kõnestaja poole. Seda polnudki
nii raske üle elada. Krauberg tundis tihti valusamaid
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 76
tokument keskraiooni parteikomiteesse
kes Pau välja kutsunud ja küsinud, et kes tema
le selle mandaadi andis. Pau seletanud, et
mandaadi andis tema mees, kes mandaat
kamisjooni liige on, ja tema alla selle ühes
parteitokumendiga uulitsal ära kaudanud,
Selle mandaadi pärast alla komandeer sun-
nitud tunnistama, et Pau tema naine
on. Pau-le tehtud parteitokumendi ära-
kaotamise eest noomitus.
Pau kartnud, et komandeer teda rasedas
olekus maha jätab sellepärast saatnud
mandaadi ja arsti tunnistuse, et rase on,
ühes arstitunnistusega posti-
kaodu raiooni komiteesse, et sellega sun-
dida komandeeri teda oma naiseks
tunnistama.
raiooni
Irina Ots töötab Vasili saari M. O. T. Ri
komitees ja teab kus Pau elab ja teab ka
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.198)

Lehekülg 5
3.
kummardatud, peavad selle ülesande ees taga-
nema, ja maad andma neile nõudmistele, mis
töölisi ei seo kurnajaga, ja käed vabaks jätab
Selles artiklis paljastab "Rohutute Hääl." sotside
ja isesotside äraandliku poliitikat töölisliiku-
mises, ja näitab ära missugused ülesanded
seisavad maatöörahva ees, et vabaneda sotside
et maatöörahvas
ja isesotside mõju alt, ja linna tööliste
eeskujul oma kurnaja vastud peab nii ma-
janduslist kui ka poliitilist võitlust pidama
kui tahab oma närust olukorda parandada.
Nii mobiliseeris ajakirjandus hulkasi ühis-
väerinda looma võitluseks kurnajate vastu. Ja
Et ainut siis võib, see võitlus vilja
kanda kui töörahvas oma organisatsioonid
sotside, ja isesotside mõju alt vabastab, ja
nad omast organisatsioonidest minema
peksab
1921.a muutub seisukord. Ei ole otsekoheseid
väljavaateid revolutsiooniks. Tarvis on hävi-
tada sotside viimne mõju tööliste hul-
gast nii linnas kui maal: tarvis on
töölisühisused tugevamaks teha ja vii-
maseni sotside ja kõhklejate juhtimise
mõju alt ära võtta, tarvis on paljastada
isesotside nahksus ja neil kui töörahva
ebajuhtidel jalad alt ära lüüa: vaja
on tööd laiendada asunikkude hulgas ja
muu talurahva hulgas. Ja klassiteadlik
kehv
töörahvas asub oma ühise väerinna
loomisele, mida meie partei kõige
jõuga tõotab. "Tallinna Tööline." 1922a Jaan
kirjutab pealkirja all. Kogu Eesti töörahva
ühise väerinna loomiseks 12 seaduslikku nõu-
dmist.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.213)

Lehekülg 95
juhatajal sm. Römsonil tuleb kolhoosides punased nüüd
tööle panna kus on ja kus ei ole veel organiseerima
lugemise toa ja punaste nurkade juurde looma
Aktiiwi. Erilist rõhku panna usu vastase töö peale
ja tee töö wiia igasse kolhoosi ja brigaadasse
Selleks et Luuküla jõuaks kiiremalt järele
Kultuur toa pinnaga teistele eesti kolhoosidele
ja k.n. Peab Seredka raiooni Organisatsiooni
erilist rõhku panema Luuküla, kui rahvus vähe-
muse küla nõukogu peale. Tihedamalt saatma
peewad Leningradi koolid omi õppurisi sinna
praktika peale niisama ka teisa jõudusi
Sellest ei tohi kõrwal olema ka teised organisatsioonid.
3/VIII 35
PSautson
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 109
ja vana öövahi krobelises südames tärka-
-vad
ammumöödunu noorpõlve õrneimaid tunded;
kuid õite vähe ja kahvatud need,
millest pole veel südames määlestus kustunud.
Kuid - oh ei! -
kas pole praegu ta õnnelik?
kas ei pea tundma ta rõõmu
õitseva noorpõlve rõõmust?..
"Tsss!.. Praegu aeg pole unistada," -
üles erksalt hüppab vana, -
"keegi argsi just kui klopiks
seal... aidaukse taga!"
- Hei, kes oled? - kui ei vasta
nagu koera tahan lasta!
Killa-kõlla
midagi kõlinal langeb maha,
varas lippab aida taha.
-Seisa, koer!-
Välk ja pauk,
varas langeb - kuklas auk...
Palavaga suvel,
vihmaga sügisel,
tuisuga talvel -
truilt öövaht on alati valvel
5.6.35a. Vl. Meibaum

Lehekülg 184
Noh, ja rohkem ei ole vajagi!
Vähem raiska ja enam tee!
Ausalt saadetakse surnuaiani...
Oi sa elu, oi, surmatee!
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 95
Tehti läbi otsimine, kuid midagi ei leitud.
Werised riided wõeti ära ja poisid wiidi küla-
nõukogusse.
Tehti suuremaid uurimisi ja küsimu-
si küla masse hulgas, kuid kõik uuri-
mised koondasid end Polle ja Lelle ümber.
Tehti küsimust Polle Aleksandri üle, kes
wiimasel ajal poisist lahus elas. Tõendates
lahutamist pojast sellega, et poeg ei ole
kuuland tema sõna ja ei ole tahtnud
midagi teha koduseid töösid, mille pära-
st ka pojast lahutand.
Mõne aja pärast aresteeriti ka Poll
Aleksander ja ta noorem poeg Wiktor ja
tallutati rajooni wangi majasse.
Küla rahwal tekkis hea meele olu,
et kurjategijad kätte saadi, ning otsu-
stasid neile surmawat otsust.
Mõne nädala pärast wabastati wangi-
majas Poll Aleksander ja ta poeg Wiktor.
rääkides, et nemad selles asjus sugugi
tegewuse pole olnud ja ega ka tea
sellest midagi.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 173
Kuidas vajadus, nii komme rajatu,
Kuidas varandus, nii sinu au...
Koera vajadus on hoida majaust,
Koera varanduseks ketiraud.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.194)

Lehekülg 20
16
vähemad ametnikud, linnasõitnud talunikud, sõdurid ja
isegi koolipoisid. Töökohtadest pole juttugi - siin pidi-
vad valitsuse pooldajad oma suu suluma, muidu
visati näkku:
- Aitad ka põhjakõrbernud vabariiki faschistide bande
kätte mängida. Ise vähe veel töölisi tapnud.
Krauberg on valitsuse pooldaja, ka tema esitajad
on valitsuses. Ja nüüd - tööliste tapja!
Krauberg, põline tööline - tööliste tapja!
- Lollus!
Eduard Krauberg ei ole tööliste tapja! Aitab, vedasite
ninapidi, lasite teise nahapeal liuga, aga mina vastu-
ta, aitab! Selle üle vaja mõtelda."
Ja Krauberg mõtleb. Ning mida enam ta süve-
neb mõtteisse, seda kõrgemale tõuseb laualt ta käsi
kui valmineks kordama seda sama mis tegivad
lendmiitingul Hansen, Võõs, Vesilind ja Rull.
Kraubergi käsi tõuseb... tõuseb... tõusis!
Krauberg hääletab T.Ü.V. poolt. Krauberg andis
vastuse küsimusele:
- Kellega minna?
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 136
III
Nõnda omaette elas tänav mõne aja,
oli mahajäetud nagu waenelaps...
- Alles ilmasõda andis justkui wastukaja -
oli kuulda jälle nahast kinda-laks!
- Kuu põiki kattust kassil tee peal ees...
Laisalt haigutates torni-kella hüüdu
luges sõrmil Hõbekõri... Keegi mees
Porikülast saatmas Kassisaba neidu...
- Et "nahatäit" ei "soolaks tagavaraks"
omad poisid - "wõmm" targalt "jalga lasi",
sest Kassiraipes wõõrast "waese omaks" -
Kassisaba poisid peksid mitmekesi...
Kassiraipe saigi kohaks kogumisele;
wajaduse puhul - pärast "sõja" nõu-
5.
123
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.213)

Lehekülg 30
Nüüd mõned märkused Salve ja Sulevi
asiades.
Lisandused
1) Ploomide kokku ostu kohta
Kohtus püütsid seletada (kalvus) et esimesed
sordid 3-4 päevaga kuivasid - aurasid kergeks
enne ära saatmist ja viimane kuues sort
seisis sklaadis ja tõmbas niiskust sisse,
nii siis puudujääke eksport ploomides õige suur
mida viimane sort ületates kinni katab.
Tegelikult kuivatusest tulevad ploomid
on krõbedad ja ei kuiva enam vaid tõstavad
kohe 3-4 päevaga niiskust-kaalu juurde.
Ning miks seda eelmistel (1932a) ei olnud,
Ülejääk kuuendas sordis nii ka oleks pidand
teistes olema (vaadake kirjeldus vastu võtmise kohta,
Alustati uut sletstmiet kus muidugi
agronom Pschenitski aitab kinni määrida,
vist
kes ka muidugi ilma osata ei jänud.
Püütakse seletada et speku-
2) Samogoni keetmine liandile püüdud kalduse isa ploomid
Kohtus selgus et keedeti 1,5 tonni ploome
samagoniks, millest osa oleks võinud minna
povidloks (s.o neist ploomidest katkistest mis
toorena vasta võeti ja vastu võtmise punkt
ise kuivatas) Praak kirjutadi maha, samogon
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 169
soovitasid mõened üksikud, küla aktiivlased
küla kooperatiivi Esimeheks. Kus Nimps valiti
mitte kooperatiivi parsikute poolt aga vastupidi
esimehe Nimpsi valisid need isikud kes on ika
osa saand tema tegude eest.
Sm Nimps andis küll lubatuse, et tema olla
Kangelane ja panna Kooperatiivi töö jalule
Aga on juba esimesel pool aastal näha, et Nimps
peab külakooperatiivi töö taha plaanile
Sm Nimps püüab igat. moodi meie N. sotsialistiku
ehitustööd takistada
Kevad külvi hoogtööks ei ole kõrvagi liikutanud
jättis kolhoosid ilma soolata ning muude
tarwisminevate protuktide kasutamata, mis on
sihitud kevad külvi lõhkumisele kaasa
2). sm. Nimps ja Kolhoosi veski mölder sm. Linnas
mägisid kaks aatad kroonu leivaga peremeest.
müües kartsas sooru ning häid loominguid
tihti lugu korda seatud.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.214)

Lehekülg 75
Sellest ajast peale algas
meil kolhoosnikkude keskel aline
riid ja tuli ja nimelt Klehfelti-
ga. Mis wiis meid nii kaugele et
tuli juba mitmel kehwikul kolhoosist
lahkuta, mitte omal tahtmisel
waid kulakliste olluste tagakiusa-
misel.
Wõin tuua siin mõned näited
missugune oli neil majapidamine
ennem ja siis kui kohoosi tulid
Kulak Klehfelt ennem 30 a. oli
tal 5 lehma ja 2 hobust ja weel
teisi loomi s. o. wasikaid 2 lambad.
j.n.e. Ja nüüd kui kohoosi astus
siis ei toond see kulak kolhoosi
peale enda ja naise mitte midagi
Seda moodi siis oli teada et
Kohoosi juhatuses peale Sarniku
kõik olid kulakud ja nende sabas
sörkijad. Siis tehti veel üks
wäljamõeldus, et sel Klehfeltil
oli wilja lõikaja masin, mis oli ära
peidetud Anna Roogosse ühte
õlgede alla. Ja nüüd korraga
inwentaari raamatus Sarniku
nimel kentsakas asi!
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.198)

Lehekülg 12
10
Kuskil mujal linnas peale Hapsalu ei
leitud trükikoda, kuhu töörahva aja-
lehte oleks trükkida võetud. 1924.a. on
töörahvaajakirjandusel hoopis iseäraline
ülesanne: ta peab valmistab ette hulke
sõjariistus ülestõusuks ette. "Kommunist"
tegi seda ettevalmistuse tööd avalikult
Niisama tegi seda "Punane sõdur ja
Madrus", mis ilmus enne ülestousu põ-
randa all. See ettevalmistustöö sündis teatud
määral ka avalikkudes ajalehtedes, mis
vahete vahel veel ilmuda said. Kuid
peale 3 augusti meeleavaldust suluti ava-
likud töörahva ajalehed lõpulikult
Seda ettevalmistuse tööd, mis tegid
avalikud ajalehed, võib leida ka
"Meie sõna" 8 juuli 1924 a nubris, kus
kirjutakse pealkirja all. Harrad lisavad
auru juure. Valitsevad kihid on kokkuvarise-
mise kartusel kabuhirmu sattunud. Nad
tahavad kõiki majanduslise elu avaldusi täi-
elikult hävitada, et sellega töörahvale
võimatuks teha riigi juhtimist oma
kätte võtta. Töörahvas, arvesta sellega!,
algades möödunud sügisest on peatamata
hallega mäest alla kihutatud. kuni käes-
oleva kevadeni võis seda sõitu teha siiski
"hea õnne peale," sest tee oli küll vilets,
kuid siiski oli. Nüüd on aga ilmunud
nähtavale sild millest osa sisse langenud
See nähtus on härrades esile kutsunud
kabuhirmu, mis ei luba neile enam
ühtki oma sammu läbi kaaluda
vaid meeleheitel lisatakse kuristiku
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.214)

Lehekülg 81
mis wiimasel ajal on ära
awalikus sehtud kohtu wõimude
poolt. mis muidugi edaspidi
lehes awaldatakse.
Siis on siin weel üks
kommunistide weriwaenlane
ja pussi kangelane Rogasse
poeg. läinud suwel sõitis
Leningradist 2 wabrikutöölist
puhkajaks Sarnikute juurde
siis oli see pussikangelane
karjund Aidaukse taga, et
kurada kommunistid tehke uks
lahti tapan teid kuradeid wiima-
ne kui üks maha, siis tagusid
Roogased ja weel keegi teine pussiga
aitaukse, kuid üks oli tugew
ei purunend. Siis wõtis Rooga
Sarnikult 2 hani kommunisti
päha ja oli ära tapnud.
Sedamoodi siis tegetsewad
Sakala kangelased ja hoiawad
terwed ümbruskonda endi hil-
hirmuwalitsuse mõju all.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.199)

Lehekülg 62
32.
Willemsoon: Noh! Mis on sm. Võru?
Võru: Minge vaadake kes seal on.
Willemsoon: Kus seal?
Wõru: Waadake seal põesaste all. (lähe-
vad vaatama kuid Wõru jääb seisma)
Esimine: See on ju Tint, ennast täis lak-
kunud ja vedeleb siin põesaste all.
Wõru: Noh lahme siis minema, arva-
sin, et keegi kuulab mis meie siin
rääg rääkime. Lähme.
Willemsoon: Aga võib olla, et see on sil-
ma peteks, et tema on purjus, tar-
vis siit ära vija.
Teine: Mina õige vaatan mis ta teeb
kas on purjus, või ei? (läheb jurde
ja liikutab kuid Tint midagi põmi-
seb vastu) 1
Tint: Hobused kuratid ja viin see
(ja hakkab kohe läkastama).
Teine (Tuleb teiste juurde ja ütleb)