Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.259)

Lehekülg 27
Meie suurem ehk enam
jagu koogutust protestemi
selle 2 jan. preestri waalimise
wastu, mis küll mingi sugune
waalimine ei olnud, aga siiski
walemiseks tahetakse nimetada.
Meie protesterime hääle
õiguse anmise seaduse ehk
korra wastu, meile üteldi et
need wõiwad ainult waalida-
kes 25 aastad wanad on ja
kes armu laual on käinud.
Meie aga arwame et
hääle õigus peab olema
kõikil koogutuse liikmetel kes
oma liikme maksu on ära
on maksnud kes kirikud tutab.
Kiriku seaduses on lubatud
18 aastaset naist wõtta ja
16 aastaset mehele minna siis
arwatakse nemad täie ealiseks
ja täie mõistusliseks,
Siis peaks ka 16 aastaselt
täie hääle õisgusline olema.
Sest et ka 16 aastased maksa-
wad täie liikme raha.
Ka armu laual käimine olgu
waba igal ühel oma südame
soowi järel aga mitte
sunduslik. Waba riigi
asutawa koogu walimistel
mis tähsad põhi seadused
wälja töötas, andi kõikile
20 aast. kodanikutele hääle
õigus waalita.
Kui teil weel õige uusu
koogutused armsad on ja neid
koos hoida soowide, siis kuulutate
meile preestri waalimise täht
päewa kõike Wähemalt kuu aega
ehk 4 neli nädalat ette
Awalikult.
EAOK_Sinod (EAA.1655.1.483)

Lehekülg 11
9.
Protokoll
"16" Augustil 1920 aastal. Eesti Piiskopkonna Nõukogu ku-
ulas: Nikolai Woldemari Gustawi p. Triiki palwet, et
tema abielu tema naisega Walentina Mitrofani t. Triikiga
sündinud Grekowa'ga ära saaks lahutud, wiimase jäljeta
kadumise pärast
Seadus § 2. Püha kogudus lubab oma osawõtmises inimese
nõtruste wastu abielu ainult sell korral lahutada, kui see
inimese hingelunastust päästab, kõrwaldamata kurjatege-
wust ära hojab wõi üle jõu käiwat kannatust waigistab
kuid lahutuse peatingimine igasugusel juhtumisel peab ole-
ma et koos elamine lõpetatud wõi wõimata on.
§ 3. Koguduse poolt pühitsetud abielusidet wõib ainult
waimuliku kohtu otsuse järele lahutada kui mees ehk
naine seda palub lahutuse põhjused selgeks jõuab teha
selle juures kõiki järgnewates punktides üles pantud
tingimisi silmas pidades. Abielulahutamise põhjuseks
wõib olla: e jäljeta kadumine
§ 14 Jäljeta kadumine on abielulahutamise põhjuseks siis,
kui kadumisest kolm aastat on mööda läinud.
Nõukogu käskis: Nikolai Woldemar Gustawi p. Triik
pöörat Piiskopkonna Nõukogu poole palwega, et tema
abielu side tema naisega Walentina Mitrofani t. sünd.
Grekowa'ga ära saaks lahutud järgmist seletust
ette tuues:
Et minu naine Walentina Mitrofani t. sünd. Grekowa
kellega mina 9 okt. 1906 a. Gr. õigeusu kiriku seaduse
järele laulatud olen, kes 1909 a. Sügisest peale jäljetalt
kadunud on ja kelle kohta mina mitmekortse järel-
pärimise peale mingisuguseid teateid ei ole suutnud
saada, mitte leida ei ole, siis palun sellega Eesti Aposto-
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.259)

Lehekülg 18
teine: Mõtted lendawad tagasi Esimese
Eesti Apostli, martri, Õutsa Platoni, Kurwa
loosse. Tunneks just kui peaks õige õr-
nasti, waga palwega seda suurt
Armu Annet Jumalalt wastu wõtma,
tundmusega, kas oleme meie seda
wäärt, et rõõmu tunda! Eks seo meid
kohused rasked, wõitlemised wisad,
et üles ehitada, mis maailma maru
on rusunud. Kuid siiski, meil on nüüd
juht ja täie apostliku wõimuline
esitaja, mis oleksime selleta!?
See teadmine teeb siiski rõõmu! Oh tun-
neksiwad kõik Õige-usulised Eestlased, Teie
lapsed, selle taewa kingituse suurt wäärtust.
Armastatud Isa, - tundub Teid armas-
tuses lihtsuses nii hüüda, au kõrwale
nimed
jätta - Wõtke meie Armastuse ja
truuduse tundmise awaldamist wastu.
Soowime Teile Jumala armust Waimu
rikkust, wäge, hinge jõudu, tarkust,
elu, terwist, et Teie seda suurt ja
rasket tööd, mida üli wäga palju on,
nõrkemata ja ausalt wõiksite teha.
Ülem Karjane Kristus Olgu Ise
alati Teie töödes abiks ja juhiks;
Ta hoidku Teid palju aastaid!
29mal Detsembril 1920 a.
Keina kaudu.
Emmaste Apostliku
Õige-usu koguduse preester
Joann Prooses.
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.416)

Lehekülg 45
Ärakiri.
Riigi Kunsttööstuskool.
No 651. Tartu mnt. 11. Tel. 304-29.
22 dets 1939 a.
Tallinnas.
Tõendus.
Käesolevaga tõendan, et prl. Elsa Grünverk
töötas 1. augustist 1924 a. kuni 1. Augustini 1930 a.
heade tagajärgedega Riigi Kunsttööstuskoolis papp-
ja nahatööde õpetajana.
Prof. H. Kuusik.
Direktor
J. Ollik
Pitsat.
Asjaajaja
Ärakiri
Eesti Vabariigi
Haridusministeerium
Riigi
Kunsttööstuskool.
Ajutine tunnistus.
Tallinnas
5 september 1924 a.
No 834.
Selle tunnistuse omanik Elsa
Grünverk on 6. juunil 1924 aastal Riigi
Kunstööstuskooli täielise kursuse eduga
lõpetanud.
Peale kooli kursusesse kuuluvale üld-
ja eriharidusliste õppeainete, lõpetas ülal-
nimetud isik erialana raamatuköite ja pa-
pitöö õppetöökoja.
Riigi Kunsttööstuskooli põhikirja §§ 25,
26 ja 27 põhjal omab Elsa Grünverk õpetatud
joonistaja õigused ja kutse.
Direktor: Vold. Päts
Inspektor: A. Kilgas
Õppetöökoja juhataja: E. Taska
Pedagoogika nõukogu sekretäär: H. Kuusik -
Alguskirjaga õige
Pitsat
Riigi Kunsttööstuskooli
Direktor V. Päts
EAOK_Sinod (EAA.1655.1.483)

Lehekülg 5
Tallinna
3
Maksuvalitsus
12 juulil 1920 a.
No 717.
Tunnistus.
Tallinna Maksuvalitsus tunnis-
tab sellega, et Nikolai Woldemar
Gustavi p. Triik, sünd. 26 juulil
1884 a., abielus, Luteruse usku, abi-
kaasa Walentina Mitrofani t.
Triik (Grekova). Wene usku,
laulatatud 9 oktobril 1906 a.
on Tallinna kodanikud.
Esimees: JKvahtut
Sekretäri kt. Oksuus
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.492)

Lehekülg 52
Kiriku 84
Jõhwis 15. VII 26. a. No 604.
Eesti Apostliliku Õigeusu
Sinoodile
Mina sain täna Eesti Ap.
Õigeusu Sinoodilt kirja N 1083
mis wististi tahab olla was-
tuseks minu wiimasele kirjale
Sinoodi, kus palusin sisulist
wastust 9/VI saadetud palwe-
le. Mina aga seda kirja ei saa
wõtta wastuseks minu palwe-
le, mis oli Sinoodile saade-
tud ja tarwilikude tempelmar-
kidega warustatud. Omas
palwes palusin mina Sinoo-
di korraldust Jõhwi kogudu-
se nõukogule anda ürikule

Lehekülg 93
19 7/IV 22.
132
No 107.
Kõrgestpühitsetud Tallinna ja Kõige Eestimaa
Ülempiiskop Aleksandrile
Jõhwi Jumalailmumise kiri-
ku Preester Aleksander Männik`u
raport.
Kõigeaustusega palun Teid, Kõrgest pühitse-
tud Eminents, anda Teie piiskoplikku tänu
ja õnnistust Ülestõusmise pühiks Jõhwi
koguduse Nõukogu liikmele - professor Fi-
lipp Michaili p. Konjaew`ile, kes kõige oma
Eestis olemise aja Jõhwi kiriku ilustuseks ja
heaks ohwerdajate initsiaator ja alaline
ohwerdaja on olnud: Jõulueel korjas ta
kiriku kütmiseks raha, mille eest puid sai
ostetud, Jõulu ajal walgustas ta omal ku-
lul kirikut, mis talle ükstuhat /1000/.
marka maksma läks; jällegi kawatseb ta
kirikut seest- ja wäljaspoolt walgustada
ja ilustada, mis üle tuhandi marga maks-
ma tuleb. Pean weel juure lisama, et h-ra
Konjaew, kui põgeneja, mitte rikas inimene
ei ole.
Kõiki seda silmas pidades, palun Teid, kõr-
gest pühitsetud Ülempiiskop ja Isa, minu
palwet mitte täitmata jätta.
Jõhwi Jumalailmumise kiriku
No 80
Preester Aleksander Männik
5 Aprillil 1922 a.
Jõhwi alewis, Wirumaal
83
Eesti Apostliku Õigeusu kiriku
Sinodile
Jõhwi Jumalailmumise
kiriku preester Aleksan-
der Männik`u,
raport.
Austades saadan siin juures Si-
nodile kirikutalitused, mis Aseri wab-
riku ja Oru pihtkonna ajutised
preestrid on toimetanud, Sinodi
käsukirja põhjal.
Jõhwi Jumalailmumise kiriku
No 87. Preester Aleksander Männik.
25 aprillil 1922 a.
Jõhwi Alewis, Wirumaal.
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.259)

Lehekülg 28
Uue waalimisega oleks
endist üle kohud ja meele
paha wõimalik hääks teha.
Kus wiga näed sääl tule ja
aida. Uued waalimesed oleksid
kirikule wäga kasulikud need
tooks tooks rahwast kirikule
lähemale. Seisew weesi läheb hais-
ma ei kõlba juua aga jooksew weesi
on puhas ja kõlba kõikile juua.
Jäeme igatsuga Teie
kõrged rahultawad
wastust ootama.
Aupaksikult.
A. Mardik.
J. Topp.
Adress: Pärnu
Jänesselja tän. No 11.
J. Topp.
Tallinn telegraaf No 2129 28
(Tähiku ja juhe No)
Kust pärnust No 466
Adress: Vastus 10
Liik Sõnu Sisseantud.
l 10 20/1 kell 9 / – m.
Ülempiiskop
Aleksander Tallinn
Vastuvõetud 20/1, 1921 a. kell 9 / 20 m.
Allkiri: Margu
Ametmärkused
Kas Entson kinnitud
vasta kohe
Välbe
19 20/I 21
No 18.
Posti Peavalitsus No 77.

Lehekülg 119
dud, peab asja selgitama ja walgustama tema tões
olus ja teha seda ruttemalt. Ühes sellega teadus-
tan Teile, et J. Luha, nagu seda luuletab siin tema
poeg Paul, ei mõtlegi lahkuda Kastolatsist, waid
tahab edasi jäeda, lootes maad rendi peale saada.
Kui sarnane asi juhtub toime minema, siis Kasto-
latsi olukord ei parane sukkugi, waid lähab weel
kurjemaks, mida isegi wõite arwata, silmas pidades
neid juhtumisi, mis Teie eneste silmil läbi wiidi õela
kompanija poolt. Tarwis kindlamaid samme as-
tuda wastawa Walitsuse ees et Luha oma perega
saaks Kastolatsist ruttemalt ära toimetatud, kui ko-
haliku rahu ja elukorra rikkujad, mida üheski sea-
duses lubatud ei ole. Tarwis oleks ka meie Ülemapiis
kopile asjast eraldi ettepanna, et ta wõiks korralda-
miseks tarwilikka juhtnöörisi Sinodile anda, mui-
Tartumaa õigeusu koguduste Praosti herrale, preester
isa Konstantin Jakowlew Sawwile
Kastolatsi kiriku preestri
Aleksander Swerewi
raport.
Auupaklikult teatan Teile, auustatud Praosti herra
et köster Luha häbematult töötab edasi, rikkudes rahu
ja segades rahwa meele olu. Täiskogu koosolekul 30 jaa-
nuaril s.a., kuna pidi olema köstri walimine, nagu seda
pidi tehtama 17 oktobril 1920 a. peetud Täiskogu proto-
kolli 6 punkti järele, ütles köster Luha Teie kuuldes
terwe kogu ees, et tema on annud Sinodile palwe kirja
ametist wabastamise üle, mille tõttu köstri walimi-
ne jäi ära. Nüid aga Luha kiitleb, nagu sest minule
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.492)

Lehekülg 53
teated ja tarwilikud andmed
nõukogu poolt astutud
sammude kohta. Need and-
med on minul tarwis selleks
et tarwilises kohas esineda
sisulise protestiga Nõuko-
gu tegewuse kohta obli-
gatsiooni tegemise asjus ja
ka peakoosolekute wastawa
otsuse kohtu. Nimelt leian
mina et Nõukogu on luba-
nud endale koguduse põhi
kirja ja makswate seadus-
te rikkumist (näituseks
on 6/VI koosoleku protokolli
üleswõetud niisugused otsu-
sed mida koosolek teinud
mitte ei ole, kuna aga tõe-
line koosoleku otsus pro-
tokoleerimata on jäätud.
85
See selgus 8/VI koosolekul
ja waatamata minu palwe
peale wastawalt 6/VI koosole-
ku protokoll parandada, mit-
te seda ei tehtud.
Sinoodi otsus 21/VI aga
käib nii: „obligatsiooni and-
mine mitte soowitawaks
lugeda....“ ilma et oleks
võldus, et Jõhwi koguduse
peakoosoleku wastaw otsus
kui mitte seaduslik oleks
tühistatud, nii samuti ka oleks
tühistatud Nõukogu wasta-
wad otsused (8/VI koosoleku
kokkukutsumine kord juba
peakoosoleku poolt tagasi
lükkatud otsuse ettepaneku
uuesti hääletamisele pa-
nemine j.n.e.).
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.259)

Lehekülg 26
arvad, et mu seal kergemalt,
saan lastele haridust anda, siis
palun südamest minu kandi-
daturi toetada.
Sügava austusega
pr. J. Allik.
Uruste.
9 jan. 1921 a.
wastus
Pärnus 15 Jan. 1921.
19 17/I 21.
18/I erakirjanos.
Õige uusu ülem
No 17
Piiskopp
Aleksandrile.
Pärnu Issanda muut-
mise koogutuse liikmete
pool.
Kiri.
Palume wabantata et
Teid weel julgeme oma kirjaga
tülitama tulla.
Meil Pärnu Õige uusu
Issanda muutmise koogutuse
liigmed saadsime teile juba
kaks palwe ehk kaebtuse kirja,
aga unustasime sinna jure
wastuse tarwis õige adressi
kirjutamata mida selle kirja
lõppul kirjutame.
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.492)

Lehekülg 56
di minu palwele sisuline
wastus anda ja seda tingi-
mata weel käesolewal näda-
lal ehk tulewa nädala al-
gul. Seda on tarwis minul
sellepärast, et Jõhwi Kogudu-
se Nõukogu on 18 juuli kuu
päewa peale uue Koguduse
täiskogu kokku kutsunud
ja minul on tingimata tar-
wis teada kas koosolekud,
milledest mina osa wõttan
ka seaduslikud on wõi ei.
Muud wõimalust selle küsimu-
se otsustamiseks aga minul
ei ole, sest koguduse nõu-
kogu ei anna minule and-
meid milledele toetades wõin
seda küsimust otsustada.
Olen lootnud, et Sinood
88
Kui Kõigem Eesti Apostlili-
ku Õigeusu Kiriku orgaan
tõesti Õigeusu Kiriku kasu-
de kaitse seisukoha kaitseil sei-
sab ja omalt poolt kõik teeb,
et Õigeusu Koguduse liik-
med omi kohusi kiriku wastu
täie teadwusega täidaks,
mis mitte iga kord ei pruu-
gi selles seista, et kogudu-
se liikmed ilma arwesta-
mata ainult Koguduse Nõu-
kogu ja mõne üksiku
koguduse liikme tahtmise jä-
rele tallitaks. Pea asi on see
et koguduse liikmed oma sü-
dame tunnistuse järele Kogu-
duse kasude eest wälja as-
tuks. Loodan et minul nii-
sugusest arusaamisest mit-
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.615)

Lehekülg 53
E.A.Õ.K.
Valga Eesti
Peakiriku Kogudus
„30“ detsembril 1938. a.
No 721.
Vabaduse tn. 46.
Eesti Apostliku Õigeusu
Kiriku Sinodile
Valga Eesti Peakiriku koguduse
kirikuamet saadab käesoleva
juures Sinodile väljavõtte kogu-
duse juhatause protokollist nr. 20 ja palub
Sinodi saata Valka asjatundja nõuandja,
kes abistaks juhatust kogudusele välja
valida sobiva kinnisvara, mis tuleks
omandada ostu teel. Oleks soovitav et
nõuandja sõidaks Valka pühade vahe-
ajal, kuna sõidupäeva ja aega ette tea-
tades.
Koguduse ülempreester J. Melts
Lisa: 1 lehel.
Köstri k.t. A. Solovjev.
Väljavõte.
Protokoll nr. 20.
Valga Eesti Peakiriku ap-õigeusu koguduse juhatuse koos-
oleku üle 19. detsembril 1938. a. koguduse kantseleis.
Koosolid: Juhatuse esimees ülempreester J. Melts, juhatuse
liikmed: O. Kõiv, F. Mandre, A. Sõber ja sekretäri k.t. A. Solovjev.
Koosolek algas kell 15 ja lõppes kell 17. Koosolek oli seaduslik
ja otsusvõimne. Koosolekut juhatab esimees Ülempreester J. Melts,
protokollib sekretäri k.t. A. Solovjev.
Päevakord.
I _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _
II _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _
III Kinnisvara ostmise küsimus.
Koguduse juhatus asunud koguduse juhatuse otsusele 8. dets. 1938. a.
prot. nr. 19 kinnisvara omandamise küsimuses ja asja kohta lä-
birääkinud, leidis vajaliku olevat lasta müügil olevad kinnisvarad
erapooletu vaatleja ja asjatundja poolt ülevaadata (lasta) ning
otsustas: paluda Kiriku Keskvalitsust saata Valka erapooletu vaat-
leja-, nõuandja ja asjatundja, kes koguduse juhatusele aitab osta-
soovitava kinnisvara ostu kohta kindla seisukoha võtta ja
ühtlustada olemas olevaid arvamusi osta soovitava kinnisvara
kohta. Sõidukulud tasutakse kog. kassa arvelt. Kog. juhatus palub
Kiriku Keskvalitsust võimaluse korral saata nõuandjat Valka eel-
olevate pühade vahe ajal. Ühtlasi paludes kog. juhatusele teatada
Valka sõidupäeva nõuandja poolt.
Juhatuse esimees: Ülempr. J. Melts / allkiri /
Liikmed: F. Mandre, A. Sõber, O. Kõiv / allkirjad /
Sekretäri k. t. A. Solovjev / allkiri /
Algkirjaga õige.
No 720.
20. detsembril 1938. a.
Valgas.
Juhatuse esimees: JMelts
Ülempreester.
Sekretäri k.t. A. Solovjev.
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.492)

Lehekülg 55
87
Eesti Apostiliku Õigeusu
Sinoodile.
Umbes kuu aeg tagasi andsin
mina kui Jõhwi Apostliliku
Õigeusu Koguduse liige Sinoo-
dile palwekirja Jõhwi Kogudu-
se asjus. See palwekiri oli wa-
rustatud tarwiliku arwu tem-
pelmarkidega ka wastuse
jaoks. Senini ei ole aga mi-
na oma palwele mingit was-
tust saanud, mille saami-
seks leian aga endal täieli-
se õiguse olema. Seda sil-
mas pidades palun Sinoo-
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.416)

Lehekülg 21
Kõrgest pühitsetud isa Mitropoliit Aleksander
17. dets. 1940. a.
Isa Mitropoliit Aleksander tülitan Teid kui oma
ülemhingekarjust paari asjaga. Meil Kavildas on mõned asja
olud, mis vajavad selgitust ja nimelt. Paar kuud juba ei ole
saanud kirikusse, käin igal pühapäeval preestri pool
hommikul küsimas kas kirikut peetakse või ei. Ennem
oldi ses asjas väga agar. Nüüd ei räägita kiriku pidamisest
nõu kogule ega ka juhatuses midagi. Preester istub nagu
trooni pingil ja kuulab aina "raadiot." Selle kuulamise
eest saab palga. Pühapäeval 15 dets. hommiku läksin
jälle küsima kas lähme kirikusse, kuid mis oli, seda
on häbi kirja panda. Vastati nii hirooniliselt, et nüüd mõni
kirikut peab – vaid minge minema – kui teile öeldakse
et minge minema ja ärge segage mind "raadiot"
kuulamast sest kirikut ei peeta ka täna, ja ajas mind
lihtsalt toast välja. Nüüd ma palun selgitust, kas
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.259)

Lehekülg 20
jutlusega esineda. Kuid ka mulle oli teada kih.
nõukogu otsus, mis koosolekul 28 detsembril sai wastu
wõetud, preester Hiiobi kohta: nõukogu otsustas teda kandi-
dadide hulka mitte üles wõtta ka siis, kui tema proowi juttu-
sega esineks, põhjuseks wõttes preester Hiiobiga sündinud
juhtumist Pärnus (Al. Küng'i ja J. Peterson'i tõendusel)
kus temal purjus olekus politseiga tegemist olla olnud,
missugusest juhtumisest "Pärnu Postimehes" omal ajal olla
teateid olnud pealkirja all: "Preester wiinamüüja" ja
missugune juhtumine pr. Hiiobi poolt wastuwaidlemata
olla jäänud. Teatan sellest põhjendusest Teile mitte oma isik-
lise teadmise põhjal waid ainult nim. nõukogu otsuse
põhjal. Teades sellest nõukogu otsusest, olin mina ühes
nõukoguga sellel arwamisel, et preester Hiioli proowi j tlus
asja seisukorda ei muuda, et, kui kihelkonna täiskogu
selle otsuse poolt saab olema, siis Hiiob ikkagi kandida-
diks ei wõi loetud saada ja kihelkonnal jääb ikkagi
üks ja seesama kandidat – ülempreester Entson, kelle
walimiseks nad 2 jaanuari kaunis suurel arwul kok-
ku olid tulnud (260 täisõiguslist koguduse liiget, mis regist-
reerimise läbi kindlaks sai tehtud). Et asja edasi lükkamisega
koguduse liikmeid mitte külmaks lasta muutada walimiste
wastu, et oma jagu halba ärewust, mis kihelkonnas ikkagi
walimiste puhul olemas oli, ruttemine lõpetada, otsustasi-
me ühes nõukoguga walimised ikkagi täna - 2 jaanuaril
läbi wiia, kui kihelkonna täiskogu selle poolt saab olema.
Ja, nagu protokolist näete, oli täiskogu suur enamus
selle poolt. Ma ei salga: wastu waidlejaid oli koosole-
kul walimiste ärapidamise wastu, kuid awalik oli ka
et wastuwaidlesid ainult need, kes preester Hiiobi wali-
mise poolt olid Et neid wastu waidlejaid wõrdlemisi
wähe oli, esmalt 27, pärast 42, ja, et arwata wõib, et
need 42 häält terwe see Hiiobi poolehoidjate kogu ongi,–
sest wististi, mobiliseerisid nemad kõik oma jõuu siin
kohal, siis arvan, et walimised igatahes preester Entson'i
kasuks oleks lõpenud ka siis, kui neid edasi oleksime lükanud.
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.416)

Lehekülg 64
Ei tundnud, et põlv oleks märjaks
saanud. Läksin Vanajaagule tagasi 2 km.
Ei kõigevähemat haigus. Valmistusin
Kärdla sõidule. Juba kl 1 tundus
põlves kerge valu ja väljasõidul
kl 2 17. sept oli juba haige. 18, 19. ja
20 sept lamasin Kärdlas poja korteris
ja ootasin arsti. Arst tuli 21. sept ja
siis kohe Kärdla haiglasse. Siin
nüüd laman - laman ilma
lõpmata. Arst ütles, äge põlveliikme
põletik ja põhjus niiske maa peal põlvega
hom. 37,4
olek. – 29. sept. oli õhtul 38,1, 30 sept õht 38,9,
hom. 37,4
Kirik on venelastest puutuma.
Liikmemakse ei tule enam juulist
alates sentigi sisse.
Kirjeldasin, et saaksite Kõrgesaare
oludest ülevaate. Ma ei saa Sise-
minsteeriumile lamades kirjutada.
kaudu
Palun Sinodi teatada, et ma kohe
täidan, kui paranen.
Kui paranen ja kiiremad nõuded
täidetud, sõidan Tallinna.
Palun Teid sisem. teatada
et ma ei tõrgu, aga olen praegu
võimatus seisukorras.
Minu aadr. (vähemast 2 n.) Kärdla
Kärdla haigla.
Loodan jumala abiga terveks
saada
Kosma Laredei
Austavalt
Kõrgesaare kog. preester
Kas Sinod ja Teie asute endi-
selt Pikk t. 64.–
Oli kuuldusi, et need majad on üle võetud.
KL.
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.492)

Lehekülg 121
180
Eesti Apostliku Õigeusu kiriku
Sinodile.
Jõhwi Jumalailmumise
koguduse Preestri Aleksander
Manniku,
raport.
Austades saadan siin juures Rendile-
pingu proekti, mis ühelt poolt Jõhwi kogu-
duse Nõukogu ja teiselt poolt Jõhwi koda-
niku Juuliuse Kriisi wahel on tehtud,
Sinodile läbiwaatamiseks ja kinnitu-
seks.
Jõhwi Jumalailmumise koguduse
Preester Aleksander Männik
No 95.
15 Aprillil 1921 aastal
Jõhwi alewis, Wirumaal
181
Eesti Apostliku Õigeusu kiriku Sinodile
Jõhwi Jumalailmumise kiriku
Preestri Aleksander Männiku
ametlik teadustamine
Sinodi, 22/X. 1920 a. No 2752, käsukirja
sunnil olen kohustatud austusega teadus-
tama, et hilise Wennemaalt tagasi tuleku
ja kihelkonna teritooriumi suuruse tõttu ei
olnud mul 1seks Jaanuariks s.a. kiriku in-
wentuuri, niisama ka kihelkonnaliikmete
nimekirja wõimalik Sinodisse saat-
miseks walmis saada, sest mõlemad
tööd nõuawad kihelkonna piirkonnas üm-
berreisimist, püsivust ja karwapealsust.
Jõhwi Jumalailmumise kiriku
Preester Aleksander Männik
No 3.
3mal Jaanuaril
1921 aast.
Jõhwi alewis.
Wirumaal.

Lehekülg 127
5. Sama tõendamata on kaebajate kinnita-
mine, et. i. Wantschakow kihelkonna liikmete
poolt on sallimata ja et wiimsed tahawad te-
ma ametist kõrwaldamist, - kuid mõnede tuni-
stajate seletustest on näha, et i. Wantscha-
kow on sallimata ainult kahe perekonna /S.o.
Woitähowski ja Krohowi / poolt, - ja nende hoolega
oli ka kaebtus toime pantud, ja et sellel
isearalikud põhjused peavad olema /waata Sasi-
Kowi, Nepokajewa, Domorowskaja, Poloschenski,
Terke, S. Proschkini ja t. tunistused/.
Juba peale kohtu wiimist tulid Sinodisse
Woitähowski, preestri Poska ja ülempreestri
Wantschakowi kiriad, milledes midagi uudist
tähtsamad sisu ei ole. Isa Wantschakowi kirjale
juurde lisatud „W. Timofeiew`i“ allkirjade kohta
wõib märkida, et kaebtuse all sarnast all-
kirja ei ole, aga on allkiri - "K. Тимофеев".-
Isa Poska kirja kohta peab ütlema, et
selle kirja sisu näitab, nagu isa Poska oleks ennast
kaitsenud süidistuse eest,- mille seisu koha
wastu peab ütlema, et uurimine oli ette wõe-
tud Ooro kiriku kihelkonna liikmete kaebtuse
põhjusel oma ülempreestri Wantschakowi peale,
ja isa Poska kohta, kui süialuse, ei puudu.
188
Ülewal kirjutatud põhjusel otsustaksin:
1.) On tõendatud, et isa Wantschakow 19 Juunil
1921 a. Nelipühal altaris aujärje ees pidas
poole healega sõnawahetust preester Poskaga
eestseismise oigusest algawal liturgia te-
enistusel, ja selle sõnawahetusega sün-
nitas ärewust kirikusolewa rahwa seas;
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.492)

Lehekülg 125
2) Et Jumala teenistusi ja muid talitusi peab pidama
waga meelega, selgesti ja arusaadawalt, aga mitte tõtates
ja rutates, nagu tema senini mõnikord on toimetanud.
3) Et tundide teenistust peab pidama säetud
korra järele, aga mitte oma isikliku wiisi järele,
nagu tema seda tegi 1 mail s.a., nõnda et palwe-
tajatel oli mulje, nagu oleks ilma püha andedeta
liturgiat peetud, mis lubamata on.
Ülempiiskop Aleksander
19 12/X 21.
No 377.
186
Järel waadates Ooro kiriku kihelkonna liikmete
kaebtuse oma ülema preestri Aleksander Wantschako-
wi peale, isa Wantschakowi raporti ja waimulikku koh-
tu kirja Ülempreestri G. Andersoni poolt toimetud juurdlus-
akti, leidsin.
23 juunil 1921 a. tuli Eesti Ap. Õigeusu kiriku Sino-
disse kaebtus Ooro õige usu kiriku kihelkonna liikmete
poolt, milles nemad süidistawad isa Wantschakowi
järgmises
1. 19 juunil s. 1921 a. Nelipühal altaris püha aujärje
ees isad Wantschakow ja Poska sattusid sõnawahe-
tusesse, kumbal neist teenistusel eesõigus on, milles
Wantschakow ei lubanud Poskale Jumala teenistust pida-
da selle peale waatamata, et kihelkonna liikmed
palusid preestri Poska sellel päewal Jumala te-
enistust pidada. See sõnawahetus sünnitas kirikus ole-
jatte wahel ärewust, ja nemad läksid kirikust
wälja.
2. 1 Mail 1921 a. isa Wantschakow pidas Paasa
Jumala teenistust pühaduse teotamisega ilma püha
andeta.
3. Isa Wantschakow lohakult täidab oma ame-
ti kohuseid.
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.259)

Lehekülg 19
19 6/I 21.
K. A. Eestimaa Ülempiiskopile
Aleksandrile
No 12.
Kannan siin juures Teie ette Pärnu Issandamuut-
mise kiriku täiskogu koosoleku protokoli No 7 ärakirjas
koguduse preestri ja kiriku wanema walimiste asjus.
Pean oma kohuseks Teile selle asja kohta seletada järgmist.
Kiriku nõukogu esimees A. Küng andis mulle edasi Teie
tellegraafilise käsu – preestri walimised osa kihelkonna
soowil edasi lükata ühes teatega, et ka preester Hiiobile
on luba antud proowi jutluse pidamiseks. Et walimiste
koosolek juba mitmel korral kuulutud oli 2 jaanuari peale,
siis. otsustas kih. nõukogu, kes rutuliselt walimiste eel sai
kokku kutsutud, walimiste edasilükkamise küsimist. Teie
käsu põhjal lõpulikult kih. täiskogu koosolekul otsustada
Nõukogu liikmed ja ka mina saime aru Teie käsust
selles mõttes, et preestri walimised edasi tulewad lükata
selleks, et wõimalust anda preester Hiiob'ile proowi
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.615)

Lehekülg 16
22. juulil 42.
217.
Ülipühitsetud Tallinna ja kogu Eesti
Mitropoliit Aleksandrile
Valga koguduse ajutise
asetäitja preestri K. Tints`i
palve.
Olles lähemalt tutvunenud Valga kogudu-
ses valitsevate olukordadega loodan nendega
toime tulla. Selle tõttu julgen paluda Teid,
Kõrgesti pühitsetud Ülemhingekarjane, mää-
rata mind selle koguduse alaliseks preestriks.
Valgas.
Kesk tn. N 30
19 juulil 1942 a.
K. Tints,
ülempreester.
Väljavõte.
Protokoll N 8
Valga Eesti Ap-Õigeusu koguduse Nõukogu koosoleku
üle 17 juulil 1942 a. koguduse kirikus.
Koosolid: Nõukogu esimees ülempr. K. Tints ja koguduse
Nõukogu liikmed: A. Valner, J. Mast, A. Zimbrot, P. Piks,
7. Gerasimov, J. Kikas, A. Neljubov ja O. Kõiv.
Koosolekule on ilmunud 14 Nõukogu liikmest 9. Seega
on koosolek seaduslik ja otsuse võimeline.
Koosolek algas kell 19 15 ja lõppes 3/4 21.
Koosolekut juhatas ülempreester K. Tints ja protokollis
Nõukogu liige A. Zimbrot.
Päevakord:
1. Saadikute valimine Praostkonna Taiskogule.
2. Kogudusele kuuluvates hoonetes korterite üüride määramine.
3. Puude muretsemine kiriku ja koguduse kantselei
kütmiseks ja kirku leibade küpsetamiseks.
4. Kogudusele alalise vaimuliku muretsemine.
5. Koosoleku protokolli allakirjutajate valimine.
Tehakse ettepanek valida koosoleku protokolli kirjuta-
ja. Muus osas võetaks päevakord muutmata vastu
V.
Suur Valga kogudus vajab alaliselt kohapeal vii-
bivat vaimulikku. Pool aastat on möödas sellest,
kui ülempreester J. Melts Saksa võimude korraldusel
Valga koguduse pealt tagandati ja üle viidi Laane-
metsa. Möödunud on ka tähtajad, mis temale on
antud oma seisukorra väljaselgitamiseks ja
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.416)

Lehekülg 44
ÖÖRIKU
Juhatus.
17. jaanuaril 1940. a
32.
20. jaan 1940 a.
Orissaare p. ag.
Kpt.
No 8.
Tallinna ja kogu Eestimaa Mitropoliit
Aleksandrile.
Väljavõte Ööriku ap. õig. kog. Juhatuse koosoleku
protokollist 14. jaanuaril 1940. a. punkt II, teine lõik.
"H-ra Arteemi Väljaots tegi ettepaneku, et Nõu-
kogu koosoleku päevakorda võtta veel – diakoni-
koha avamine Ööriku ap. õig. koguduses. Kuid
Juhatus otsustas h-ra A. Väljaots'a poolt esitatud
punkti mitte päevakorda võtta, ega ka Nõuko-
gule esitada. Samuti jääb ka diakoni koht
Ööriku koguduses avamata."
Protokollile allakirjutanud: Joh. Kuusk. /allkiri/.
V. Kärner. /allkiri./
A. Väljaots. /allkiri./
Protokollija preester M. Ervart. /allkiri./
K. Petrov. allkiri./
Ärakiri alguskirjaga õige.
Preester M. Ervart.
Kõrgeauline Isa Mitropoliit, käes-
oleva väljavõtte saadan Teile h-ra A. Väljaots'a.
soovil. Kuna Ööriku koguduses pole varem
diakoni olnud ega olda sellega harjutud, ning
pole ka tarvidust diakoni järgi ja koguduses
igasuguse lakhelide ärahoidmiseks otsustati mitte
avada Ööriku koguduses diakoni kohta.
Austusega Teie alandlik preester M. Ervart
Ärakiri
Riigivap.
Tunnistus.
Selle tunnistuse omanik
Elsa Grünverk
Kes on lõpetanud Riigi Kunsttööstusekooli täielise
kursuse 1924 aastal,
regisreeriti Haridusministeeriumi Kutseoskuse
osakonnas dipl. kujutava kunstnikuna
rakenduskunsti alal, arvates 16. jaanuarist 1940.
Tunnistuse järgi on
Elsa Grünverk.
Eesti Vabariigi kodanik, sündinud 7. juunil 1901.
Tallinnas
17 jaanuar 1940
No 4229.
W. Päts
Haridusministeeriumi
Kutseoskuse osakonna direktor
A. Pärs
Pitsat.
Sekretär.

Lehekülg 62
Väljavõte
Protokoll N 9.
Rakvere ap. õigeusu koguduse juhatuse koos-
olek 30. septembril 1940. a.
Koos olid: N. Kruuse, ülempr. A. Leets ja A. Laredei.
2.
E. A. Õ. Kiriku Mitropoliidi kirja peale 19. IX. 1940. a.
milles pannakse ette võtta seisukoht preest. G. Brant-
manni palve asjus, viimast määrata aset. preestriks
Rakvere koguduse preestri vabanevale kohale,
otsustati: jääda äraootavale seisukohale, ühtlasi
paluda ülempr. A. Luts'i, nagu seda tegi ka koguduse
nõukogu 5. sept. s.a., jatkata tervise võimaluste piires
siin teenimist ja täita edasi koguduse preestri
kohustusi üldolukorra selgumiseni.
3.
Virumaa praosti kirja peale 25. sept. 1940. a.
N 178, milles teatatakse Sinodi eeskiri E. A. Õ. K.
Moskva Kirikuga ühinemise küsimusest ja palutakse
koguduse juhatuse seisukohavõtmist selles E. A. Õ.
Kiriku üldsuuna muutmise vajaduses, otsustati
peale kõigekülgset küsimuse kaalumist: uute
olukordade tõttu pidada meie Kirikule kasu-
likuks uuendada endised suhted Venemaa
Kirikuga ja sellest teatada vahenditult Sinodile.
Alguskirjal vastavad allkirjad.
Alguskirjaga õige:
No 215.
Ülempreester A. Leets.
20 okt. 1940. a
Rakvere.
EAOK_Sinod (EAA.1655.1.483)

Lehekülg 14
Selles aktis on:
kaksteistkümmend (12) nummerdatud.
ja kinnipitseeritud lehte:
Sinodi Liige-Üempr JTeik
Sekretäär Ülmes, A. Sellees
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.615)

Lehekülg 9
Eesti Ap.-Õigeusu Mitropoolia
Sinodile.
Mitmet korda ajalehtedes on
kirjutatud natsionaliseeritud
majade tagasi andmisest. Ja
neid maju on juba õige rohkesti tagas-
tatud. Valga koguduse maja on ka
natsionaliseeritud. Olen mitu korda
pöördunud Linnavalitsuse poole selles
asjas, kuid sealt öeldakse ikka, et kogu-
duse majade kohta ei olevat veel aeg.
Samuti ka teisi seltskondlisi hooneid
ei antavat veel tagasi. Olen aga kuul-
nud, et mõned kogudused olevat nagu
selles asjus sammu astunud. Tekkib kar-
tus, et kas meie ei lase viimaks õige aja
mööda minna.

Lehekülg 59
tulewatele kiriku teenijate elu ruumsi
ehitama - selle plaatsi peale, millise eest
on kogudus 16 aastat ulitsa pühkijale,
iga kuu 6 krooni, aastas 72 krooni maksnud
plank aida ümber teinud; ja millise on Isa
Preestri senini üksnes oma kassuks wälja
rentinud - mitte koguduse kassuks.
Olgugi, et mind pärast minu kiriku nõu-
kogust ära ütlemist kutsuti tagasi, aga
selgust ei ole ma saanud - kuhu jäiwad,
ja jääwad Nikolai koguduse warad? -
üksnes Isa Preesti on mind tagasi
kutsudes wäga kardnud, - üteldes: „Wallner
hakab jälle suurt kella lööma“. Aga
mina loen seda kuriteoks enesele
kui ma Sünodile ei teatusta, ja lasen
aru samatul, wõi mõnel oma kassu
püütjal wiimatse oma armsa Nikolai
kiriku waranduse raisata, millise ära
põletasid Koorits ja Isa Tamme lohakus.
Palun wastust. aup. Awerki Wallner
Väljavõte.
Protokoll No 9.
Valga Eesti Peakiriku Ap-Õigeusu koguduse juhatuse koosoleku üle 13. juunil 1938a
koguduse kantseleis Vabaduse tän. 46.
Koosolid: Juhatuse esimees ülempreester J. Melts, juhatuse liikmed:
O. Kõiv, F. Mandre, A. Sõber ja ajutise sekretäri kohuste täitja
A. Solovjev.
Koosolek algas kell 15, lõppes kell 17.30. Koosoleku on seaduslik ja otsusvõimne.
Koosolekut juhatab esimees Ülempreester J. Melts, protokollib ajutise
sekretäri koh. täitja A. Solovjev.
Päevakord.
1) _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _
2) _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _
3) _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _
4) _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _
5) _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _
6). Võrumaa praosti kirjale 11. juunist 1938.a. nr. 68 ja nõukogu liikme
A. Vallneri kaebusele seletuse andmine ja kaebuse asjas seisukoha võtmine.
Koguduse juhatus ära kuulanud Võrumaa praosti kirja ja A. Vallneri
kaebuse, üksikasjaliselt läbiarutanud, sisuliselt kaalunud, otsustas seletada
kaebuse kohta järgnevat:
Valga Eesti Peakiriku koguduse täiskogu 3.okt. 1937.a. protokoll nr. 18p. 3,
otsustas Valga kogudusele kuuluvate ja Valga linnas Vabaduse ja Kuperjanovi
tänavatel asuvate kinnisvarade (politsei nr 1. ja 3) kinnistu nr. nr. 34, 119 ja 33
müümise küsimuse üldsummas mitte alla kr. 14.000 ja selleks volitati kogu-
duse juhatust ostu-müügilepingut sõlmima ja müügist saadud raha
vastu võtma. Kirikute ja usuühingute seaduse (R.T.nr.107-1934) juhatusel
esitati koguduse täiskogu protokoll kinnitamiseks Eesti Ap-Õigeusu
kiriku Sinodile ja Sinodi kaudu Vabaviigi Valitsuselt vastava
loa saamiseks. Vabariigi Valitsuse 23. veebruari 1938.a. otsusega lubati
kinnisvarad müüa ja otsus saadeti koguduse juhatusele Sinodi kaudu.
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.492)

Lehekülg 54
Mina tahan aga tingimata
seda nõnda, et mitte sea-
duslik tegewus saaks selleks
tunnistatud ja minul on sel-
leks täielised põhjused seda
nõuda ja ma tahan weel
ka seda, et isikud kes on
seadust rikkunud ka selle-
kohaselt korra juurde saaks
kutsutud - see on kogudu-
se käsudekohast wälja
minnes täiesti tarwilik.
Teine põhjus miks mi-
na ikkagi andmete andmi-
se nõude juurde jään on
see, et 18/VII on jällegi
Koguduse koosolek kokku
kutsutud ja seal jällegi
koguduse waranduslised
asjad kaalumisele tule-
86
wad ja mina kui Jõhwi
koguduse liige, tahan teada
kas toimin mina ja ka
teised koosolijad seadus-
likult wõi mitte. See on
aga iga asja ajamise juu-
res algnõue ja nüd ei
kuidagi õige olema, et mi-
nule selle küsimuse otsus-
tamiseks keegi takkistusi
tohiks teha.
Selle pärast palun
ikkagi Sinoodi minu
palwekirja peale sisuline
wastus saata
Kõige austusega
KRoosaar
Petseri_perekonnanimede_kartoteek (EAA.5433.1.11)

Lehekülg 2
F.333
40/13
Arh.1
Nr.
Rätsep, August Jakobi p. 41a.
Uueks nimeks määratud Aabre
nim. kom.
Narva ja N.-Jõesuu linna
valla perekonnaseisuametniku
otsusega 2. VI 1923. a.
Riigi Tr. Tallinn. 540. 06. 47. 140000.

Lehekülg 3
Rosalie Ludwigi t. 37a.
Armanda Augusti t. 16 a.
Voldemar -"- p. 15a.
Efriede -"- t. 13a.
F. 333.
Nr. 40/13
Arh.1
Rätsep. Johannes Jakobi p. 35a.
nimeks
Uueks perekonnanimeks määratud Aabre
nim. kom.
Narva ja N.- Jõesuu linna
valla Perekonnaseisuametniku
otsusega 2.VI. 1923.a.
Riigi Tr. Tallinn. 540. 06. 47. 140000.

Lehekülg 4
Marie Joosepi t. 37 a.
Hilda Johannese t. 11a.
Ella -"- t. 8a.
Erna -"- t. 1a.
F.331
Nr. 26
Arh.1
Jakov Andrei p. 41a.
Aalik
Uueks nimeks määratud.
nim. kom.
Järvesuu linna
valla perekonnaseisuametniku
8. X 1921. a.
otsusega
LMändre
Riigi Tr. Tallinn. 540. 06. 47. 140000.
12.I 51

Lehekülg 5
Agafja Feodoti tr. 39a.
F.331
94
Arh. 1
Nr. 27
Pavel Grigori p. 34a.
Aaliste
Uueks perekonnanimeks määratud
linna nim. kom.
Järvesuu
valla perekonnaseisuametniku
otsusega 8. X 1921.a.
LMändre
Riigi Tr. Tallinn. 540. 06. 47. 140000.
12.I 51.

Lehekülg 6
Maria Stepani tr. 22 a.
Jefimia Aleksei tr. 59 a.
arh. 2
Nr. 8/
lhk. 56.
/12
54a.
Nikander Ivani pg.
Aasa
Uueks perekonnanimeks määratud.
Järvesuu
otsusega 1. X. 1920 a.
Riigi Tr. Tallinn. 540. 06. 47. 140000.

Lehekülg 7
Fedosja Ivani tr 48a.
Darja Nikandri tr. 18 a.
Wassili
pg. 15 a.
F. 335
Nr. /89
Arh. 1
Vassili Ilja p. 61a.
(perekonnanimi)
Aasa.
Uueks perekonnanimeks määratud
nim. kom
linna
Panikovitši
valla perekonnaseisuametniku
1921.a.
otsusega 14.X
LMändre
Riigi Tr. Tallinn. 540. 06. 47. 140000.
27.XII 50.

Lehekülg 8
Natalja Terenti tr. 52 a.
Mihail Wassili p. 28 a.
Semjon - " - p. 24 a.
F.331
Arh.1
Nr. /67
Jakov Vlassi p. 59a.
(nimi)
nimeks
Aasalind
Uueks perekonnanimeks määratud
linna nim. kom
Järvesuu
valla perekonnaseisuametniku
otsusega 1. XI 1921.a.
LMändre
Riigi Tr. Tallinn. 540. 06. 47. 140000.
16.I 51.

Lehekülg 9
Tatjana Grigori tr. 58a.
Vlas Feodori p. 81a.
Tatjana Vlassi tr. 46 a.
F.331
Nr. 131/43
Arh.1
Jevdokion Vassili p. 37a
Aaspõld
Uueks perekonnanimeks määratud
nim. kom.
Järvesuu valla perekonnaseisuametniku
26.X.1921 a.
otsusega.
LMändre
17.I 51.
Riigi Tr. Tallinn. 540. 06. 47. 140000.

Lehekülg 10
Anna Ivani tr. 33a.
F.331
184/67
Nr.
Arh.1
Timofei Ivani p. 50a.
Aavamets
Uueks perekonnanimeks määratud
nim. kom.
Järvesuu linna
valla perekonnaseisuametniku
1921 a.
otsusega 1.XI
LMändre
Riigi Tr. Tallinn. 540. 06. 47. 140000.
16.I 51.

Lehekülg 11
Anastasia Ivani tr. 35a.
10.
F. 338
Nr. 148/8a
Arh. 1
Aksonov Grigori Aksenti p. 33a.
Ablonski
Uueks perekonnanimeks määratud
linna
Raja
perekonnaseisuametniku
valla
otsusega 21 juunil 1921.a.
LMändre
13.XI 50.
Riigi Tr. Tallinn. 540. 06. 47. 140000.
Rouma_(Piirsalu)_vallavalitsus (EAA.3007.1.1)

Lehekülg 4
No
Kust, millal, mis numri all ja mis asja üle kiri
wälja walmistatud sai
Raamatu
No
22
Orgrtas 1 Nowembr. N 1462 saate kiri Juhatuse juure
100.
millkombel Rõuma mõisa politsei walitsus tuleb talli
taja poolt juhatada.
23 Juhatus Haapsalu kreisi ülem 25 oktobril No 1630 juhatus
Rõuma mõisa politsei eesistujale Rõuma tallitajale
24. Kommissär 5 Now. No 2932, käsk et 27 Nowembril kõik
healeõiguslised mehed kohtumehe walimiseks Piirsalu kooli
99.
majasse kokku läheksiwad.
25 kommisar 25 Okt N 2896, käsk et mõisnikude pangast korja
mise raamatud wälja saaksiwad wõetud ja Riigi panka
pandud.
26 Kommissar, worm, mille järele wallawalitsuse liikmete
walimise protokoll saab tehtud.
27 kommissar 5 Nowembr N 2930 et kõik hääleõigulised mehed
27 Nowembril Piirsalusse walla kohtu mehi walima lähwad
28 Kommissar, 18 Decembril N 3052, et talunikud ainult need
114
wad. -
teed lumest puhastawad, mis talumaadest läbi käi-
29 Kommissar 7 Decembril No 3033 et kõigi walla kassas
110
olewata wäärt paberite üle täieline nimekiri saaks
sisse antud
Ühendus
haawatud ja haige söeameeste abiks.
Kollowere mõisa
3.
Eestimaa jäotus.
walla kogudusele.
Tallitus.
Tallinnas,
30 Mai kuu pääwal 1877.
No 18.
Tehke abi nendele, kes nüüd söeas haawade ja haiguste läbi
waewatud on, ehk ka surema peawad. Need wõiwad teie liha-
sed wennad ja sugulased olla. On need aga ka teised, Jumala
ees on nemad köik meie wennad.
Mart Kalep 1 rubla
Andku igaüks, niipalju kui röömsa südamega anda wöib ja
tahab. Palju ja wähe ei tee wahet Jumala ees.
Kes weiked raha annab, pangu seda selle karbi sisse, mis
selle tarwis iga wald oma koguduse-majas peaks pidama. Kes
täied rublad annab, wöib oma nime körwa kirjutada lasta, ehk
ise kirjutada.
Meie Ühendus on köigi Ristirahwaste läbi, Genfi linnas
alustud, - ka kõik inimeste rahwad-wöiwad selle sekka astuda.
Weneriikis seisab se Ühendus meie suure Keisri-proua kaitsemise all.
Mis selle korjamise läbi Lehe-kuul ja Jaani-kuul kokku tu-
leb, peab Tallinnas, baron Shirardi kontoris, tunnistuse kirja
wasta sissemaksetud saama. Kogudused wõiwad seda kas ise
ustawa käe läbi sissemaksta, ehk Kihelkonna kohtu-herra lädi sisse-
maksta lasta. Senna kontori wõib ka nende nimekirjad anda,
kes täie rublade kaupa annud ja kelle nimed ülekirjutud on.
Nende nimed saawad zeitungis kuulutud. Kui palju Heina-
kuust saadik sissetulnud, saab zeitungide läbi teadaantud. Kuida
korjatud raha tarwitud, peab aasta löpul teadaantud saama.
Köik peab üksi haawatud ja haige soldatite heaks selles söeas
Türkide wasta, mis kääs on wäljaantud, ja ei ühegi muu asja
juure tarwitud saama.
Ühenduse Eestimaa jäotuse ülem:
Graf Keyserling.
Asja toimetaja:
G. von Peetz.
Rouma_(Piirsalu)_vallavalitsus (EAA.3007.1.1)

Lehekülg 5
2
4
Kuulutus.
Eestimaa kubermangu walitsuses, walitsuse trükikojas,
wäljaandja juures, kes Tallinnas, Toompea lasingu
äeres paroni proua Rausch von Traubenberg'i ma-
jas elab, ning ka raamatukauplustes mõlemais pea-
linnades ja Balti kubermangudes on müia:
Käsude
ja
seaduste kogu
Eestimaa kubermangu talunikude kohta.
Kokkuseadnud ja wäljaandnud (wenekeeles).
A. P. Wassilewski.
Selles raamatus on kokkukogutud kõik seadused talumaade korduse
kohta, mis kunni 1-se Aprilli k. p. 1888 wäljaantud ja ülesse pandud
on: "Seaduste kogus", mis 1857 kunni 1886 aastani awaldatud",
"Kohaliku seaduste kogus", „Täieliku seaduste kogud", "Walitsuse käsude
ja seaduste kogus", „Eestimaa kubermangu walitsuse kirjades, ringkirjates
ja kuulutustes" j.n.e.
Sest et selles raamatus seaduste seas ka need awaldatud on, mis
igalpool Weneriigis makswad ehk Balti kubermangude kohta kuulutatud on,
sellepärast saab se raamat ka Liiwimaa ja Kuuramaa kubermangude kohta
tululik olema.
Raamatu suurus on: põhjakirja 948 lehekülge, lisalehte ja juhtkirja
165 lehek., eessõna ja pealkirja 17 lehek., üleüldse 1130 lehek.
Raamatu hind posti kuluga ühes 6 rubla h.
Rouma_(Piirsalu)_vallavalitsus (EAA.3007.1.1)

Lehekülg 6
3
Teadaandmine.
Toimetus komitee talurahwa tööhooste seltsi ho-
buste näituse asutuse üle Eestimaa kubermangus annab
sellega köigile kubermangu rahwale teada, et nimetud
seltsi hobuste näitus sellaastal Tallinnas 22-sel Junni
kuu pääwa peale on nimetatud.
Näituse peale saawad lastud mära- ja täkku-
hobused, kasu poolest mitte wähemad, kui 1 arshin
14 wershoki, nõndasamuti ka heaseltsilised heast ära-
nuumatud üheaastalised sälud, kelle eest töiste näi-
tuste peal weel mitte auupalka (upemiga) pöle saadud.
Üheaastalised sälud peawad ilma rautamatta näi-
tuselle toodama.
Talurahwa hobuste wäärtoleku otsustamise juures
saab isiäranis tähelepandud, hooste wäljaspidine näh-
tus, nende rammu nähtawale saatja olek, wäsimatus
töö peale ja kõlblik olek, s. o. kasu, jämedus, kont,
musklid ja lahjus (сукосъ).
Talurahwa tää-hobuste näituse peale ettetoomiseks
(ettetoojateks) lubatakse talupojad asunikkud (kolunis-
tid) ja niisugused kodanikud, kes pölluharimise tööst
elawad, kelle hulgast mitte maha ei ole arwatud kiriku
teenistuses seiswad inimesed.
Sellepärast, et auupalgad näituselle toodud ho-
buste eest üksi nende inimestele wöiwad antud saada,
kelle auupalga wäärilised hobused nende oma juures
on sündinud ja kaswatud, siis peawad inimesed, kes
oma hobusid soowiwad ettenäitada, tunnistus kirja
wallawalitsuse poolest ette näitama hobuse päraltole-
mise, nii kui ka selle kohta, et hobused nende oman-
dus on, ühes hobuse nime, seltsi, karwa, wanaduse,
kaswu ja iseäralise märkide tähentusega, aga ka üles-
andega, kas ei ole enne millalgi ettenäidatawa hobuse
eest mingisugust auupalka saadud, ja kui saandud, siis
missugust ja mill ajal.
Auupalkateks paremate hobuste eest on Riigi
hobusekaswatuse peawalitsuse poolest lubatud 200
rubla ja peale seda kaks pronks auraha pealkirjaga
"paremad sugu talurahwa hobuse eest" ja kolm
kiitus kirja.
Inimesed, kes oma hobusid näituselle soowiwad
tuua, peawad neid 22-sel Juuni kuu päewal kell 10.
hommiku Tallinna Tompea Lossi hoowi peale tooma.
Sell päewal saab toimetus komitee poolest tar-
wilik läbiwaatus näituselle toodud hooste üle ja auu-
palkade ärajautamine paremate hobuste eest äratallitud.
kultuurilooline_kollektsioon (ERA.4006.2.8)

Lehekülg 4
3.
Minu esiwanemad
Kes minu esiwanemad on olnud ja kust nad pärit, sel-
lest tean ma ainult niipalju, mis minu ammu kad. wanaisa
meile lastele jutustas. Oleks igastahes huwitaw tema andmeid
võrrelda Wändra kirikuraamatute, Saaremaa maawalitsuse
arhivaalide ja mõisate revisjoniraamatutega. Ka rootsi-
ja weneaegsed wakuraamatud oleksid selleks otstarbeks
kasulikud, kuid see on töö, mis palju kulu ja aega
EESTI KULTUURLOOLINE
nõuab
ARHIIV
Wanaisa jutustas: "Umbes 1750ne. ümber asus
minu wanaisa Mihkel oma naise Maie, kolme poja ja
tütrega Saaremaalt Wändra Wõiari /Wõiaru/ külla elama.
Mõniaeg pärast seda austas sisserännanud Mihkli poeg
Mihkel oma poegade Aadu ja Jaani abil 2 1/2 Klm. Wõia-
rist lõunahommiku poole suure laane koha, mis
Karusaareks, pärast aga Kargussaareks hakatud hüü-

Lehekülg 5
4.
tama. Selajal olla sääl palju karusid ja muid metsloomi
olnud, nii et ehitajad, kui nad tahtnud öösiseks metsa jääda,
on pidanud enestele kõrges puude latwates puhkepaike
walmistama. Kargussaare määratud mõisa poolt met-
sawahi kohaks.
Wanem vend Aado lahkunud peale maja ehita-
mist ja asunud Tahkusse elama, kuna Jaan kauemat
aega isa juure jäänud. Kodus olla Jaan töökas ja wiisa-
kas mees olnud, wõõraste hulgas, näit. linnateel, püüd-
nud ta aga oma jõudu näidata ja isegi tüli norida.
Kord toonud kubjas mõisast käsu: "Peremees wõi tema
asemik tulgu mõisa, küll seal kirjutaja ütleb,
mis tarwis." Isa saatnud Jaani. Mõisas olnud
kirjutajaks sakslane wõi lätlane, kes halvasti "maa-
keelt" rääkinud. "Pead oma perele nime wõt-
ma, wahmiilia nime," seletanud kirjutaja "Meil
on ju nimed," wastanud Jaan. "Olen asjata täna oma
kallist heinaaega raisanud, sõiman selle tembutamise

Lehekülg 6
5.
pärast." "Hea küll, Seimann on sinu nimi," ütel-
nud kirjutaja. Nii saanud siis sõnast sõiman Sei-
mann, muidugi kahe niga?.
Warsti pärast seda olla Jaan Wõiarisse tagasi
läinud, kuna isa Mihkel noorema poja Kustase oma
järeltulejaks, s.o. Kargussaare peremeheks, on nime-
tanud. "Olin weel üsna nooruke, kõigest 18ne wõi 19ne aas-
tane, kui härra mind mõisa kutsus", rääkis wanaisa
"ja mulle ütles": ""Sinu olep weel noor ja minu
tahap, sina peap minu Wändra peametsawaht
ollema"", jne edasi rääkis ta mulle weidras maa-
keeles pika noomituskõne, mille lõppsõnad olid: "
""Ärra unnusta ja motle, minu olep sinu jummal,
kui minu pihup, siis sinu ei olep enamb.""
Wanaisa oli andekas jutustaja, ta rääkis meile
tihtilugu oma noorusepõlwe elust, Wändra Rebas-
saare kangelasest Puskari Mardist, oma peametsa-
wahi ja peakohtumehe ametist, teoorjusest, kupjadest,
kultuurilooline_kollektsioon (ERA.4006.2.8)

Lehekülg 7
6.
kiltritest, kurjadest mõisnikest ja kuidas mõi-
sas laupäewiti kella 8st hommikul kuni kella
6ni õhtul teoorjadele, mõisa teenijaile ning wal-
la inimestele, kes kuidagi mõisa wastu eksi-
nud, witsu antud. Kui me selle üle imestasime,
jatkas wanaisa: "Siis oli weel üks jagamata Wändra
ja kui kerge oli karistust saada? Läks keegi
kogemata mütsiga mõisa õuest mööda, kus teda
nähti, ja 15-25 vitsahoopi oligi käes. Olid ras-
ked ajad, ei wõinud linnaski käia ilma mõisa härra
loata. Polnud midagi parata, meie tahtsime ju ka
elada ja sellepärast pidimegi nende põrguliste käske
täitma, isegi nende kintsu kaapima ja põlwele?
suud andma. Olen üle 40ne aasta neid raipeid or-
janud, aga nonde õelate kepi- ega witsaots ei ole?
ometi minu keha puudutanud, mis siis küll õieti
harwa juhtus. Waatamata kõigile raskustele käisin
ma siiski kakskorda Rootsis. Sinna sõitsime

Lehekülg 8
7.
meie talvel koos kolme mehega. Müügiks wõt-
sime kaasa rukkid, rukkijahu ja sealiha; peale
selle weel igaüks kaunis paksu laua kange pakase
ajal jääs teekkiwaist pragudest ülesõidu jaoks. Root-
sis oli palju maakeele mõistjaid. Nad olid õige
lahked meie vastu, aga nende leib ei olnud mitte
nii maitsew kui meie oma. Ostsime, mis meile
waja, nimelt soola ja häid pargitud hülgenahku
kentspükste jaoks."
Nii wanaisa. Sõna kentspüksid peab
wist küll tähendama kuni põlwedeni ulatuwaid
kintspükse, mis tema ka kõige oma eluaja kan-
dis. Oma juukseid ei lasknud ta kunagi lõi-
gata, habeme ajas aga iga laupäev ära. Tema
riietus oli: Lühikesed püksid, pikad säärpaeltega
sukad ja pastlad, harwa saapad; willane wask-
nõõpidega kampsun, pikk must kuub, mille
rinna ääri kaunistasid punane nöör ja wask-

Lehekülg 9
8.
nööbid, talwel lambanahast kasukas: Suwel põllu- ja
heinatööl tarwitas wiiske.
Wanaisa Kustas /Gustaw/ Seiman sünd. 10. oktoobril 1805, sur.
17. oktbr. 1894. Wanaema Anne, sünd. Tammepu, eluiga kestis 68 aastat.
Nende lapsed.
1) Jaan, sünd. 23/IV 1827, surn. 2/II 1910. Tema Naine Mai, sünd. Keres, sünd 27/V 1832.
Surn. 22/XI 1905.
2) Mai, tema mees Tõnis Adamberg, Rässi ja Sellituma peremees.
3) Madli, " " Mart Reier, Reinumurru ".
4) Ann, " " Hans Wihterstein Jissaare ".
Jaan ja Mai Seimani lapsed.
1) Kustas/Gustav/, sünd 30/X 1853 w.k.j. Tema naine Liisa, sünd. Koppel.
surm 2/VII 1905.
2) Jaan, sünd. 30. sep. 1856 u.k.j. " " Klara, " Bähr.
3) Ado, noorelt surnud.
4) Juhan, sünd. 22/V 1871
5) Anna. 6) Maia ja 7) Mari. Nad kõik olid abielus, kuid nüüd
juba mitu aastat tagasi igawesele puhkusele
läinud.