talulepingud_et (EAA.367.1.2867)

Lehekülg 5
§ 11.
Peaks mõisnik mõisa enne selle talu rendi-
aja lõppu ühe kolmandama inimesele äramüüma
ehk rentnikuga uut kontrakti talu rendi peale
andmise pärast mitte tegema, siis on rentnikul
õihus kahjutasumist nõuda, nagu see 22. meiu-
kuupäewal 1865 a. Kõigekõrgemalt kinnitatud
Balti gubermangude komite seaduse sees üles-
pandud on.
§ 12.
Mõisaomanikul on õigus igal ajal talu
majapidamist läbiwaadata ehk kedagi teist inimest
läbiwaadata lasta.
§ 13.
Talwekuu 13. päewal 1860 a. kinnitatud
Liiwimaa Talurahwa Seaduseraamatu 210 §
järele ei ole rentnikul õigust, ilma mõisniku tead-
mata ja lubata renditud maast ühe teise inimesele
ei täit talu ega selle tükkisid äraanda; niisugusel
korral on mõisnikul õigus rendikontrakti tüh-
jaks teha.
§ 14.
Kui mõisnik eh rentnik seda kontrakti kunni
Jakobipäewaks (25. heinakuupäewal) wiimsel
rendiaastal wallakohtu ees pole ülesöelnud, siis
jääb kontrakt 13. talwekuupäewal 1860 a. kinni-
tatud Liiwimaa Talurahwa Seaduseraamatu 215
kirjatüki järele wait olles endiste tingimistega
kolmeks aastaks maksma.
§ 15.
Selle aasta 1. küünlakuupäewaks, millal
rentnik talukohast wäljaläheb, on tema kohus
poole eluhoonet ja teisi kõrwalisi hoonid talukoha
uue rentnikule pruukida anda.
§ 16.
Nende kohuste täitmise kindluseks, mis
rentnik selle kontrakti järele kõik enese peale on
wõtnud, wastab tema kõige enese warandusega,
iseäranis oma raudwaraga, mis kõige wähemast
3 houst ja 10 tükki sarwloome
peab olema. ja 21 wakka suwewilja-
seemet.
§ 17.
Peaks rentnik enne kontrakti lõppu ärasurema,
siis lähewad kõik selle kontrakti järel õigused ja
kohused tema pärijate kätte selle põhja peal, mis
1860 a. Talurahwa Seaduseraamatus 193 kirja-
tükis näidatud, kunni järgmise
peale rentniku surma
Jüripäewani
kui aga mõis teise mõisniku kätte läheb, siis
13. talwekuupäewal 1860 kinnitatud Liiwimaa
Talurahwa Seaduseraamatu 208 § järele ei tehta
see kontrakt mitte tühjaks, waid jääb kunni kau-
beldud lõpupäewani oma täie jõuu sisse.
§ 18.
Kahtlaste asjade seletamise juures, mis neil
kordadel tõusta wõiwad, mis praeguse kontrakti
sisse pole ülespandud, peab nende juhatuste järele
käidama, mis 13. talwekuupäewal 1860 a. Liiwi-
maa Talurahwa Seaduseraamatus, 1868 a.
(26. leikusekuupäew 1868 No 29 all wäljaantud
Liiwimaa gubermanguwalitsuse patentis) Liiwimaa
talurahwaasjadekohtu juhtatustes, 22. meiukuu-
päewal 1865 Kõigekõrgemalt kinnitatud Balti
gubermangude komite seaduses ja 9. heinakuu-
päewal 1889 kinnitatud Balti gubermangude
kohtuolu ja talurahwa kohtute muutmise seaduses
ülespandud, kellejuures iga kord Weenekeele
tehtud kontrakti sisu algusekirjaks wõetakse.
§ 19.
Honed peab rentnik iggal ajal heas korras
piddama, nimelt kattused ja ahjud iggal
süggisel ja kewadel parandama ehk kui tar-
wis, wastseid teggema, kõik ilma et temal
elles eest midagi tasumist nõuda on.
Aedad, laudad, tallid, küünid, koad, keldrid,
saunad ehk wanna elutare külge kambrid
ehitab ja kattab rentnik üksipäini oma ku-
luga ja weab ka üksi materjali juure ning kaewab ja
kaewu üksi; selle eest ei ole mingisugust tasumist nõuda.
Kui agga uks rehetare kambriga uueste
ehitada tuleb, siis weawad Ahja talu-
rentnikud üheskoos, igaüks oma koha suu-
ruse järele, palgid ja muu materjali juure
ja annawad õled kattuse tarwis ja mak-
sawad meistri palga. Selle talu pereme-
hel jääb üksi raud ja klaas osta ja külge
ehk ette panna, maakiwwid, kruusa, wet,
sawwi, witsad ja samblad juure wedada
Mõisaherra annab ehitamise materjali,
nii kui palgid, lauad, roowid, telliskiwid,
lupja, nõnda ka ehitamise plani.