Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 14
22
Protokoll No 16
Patsalo Illusti ja Nihhatu Piwarotsi wallakohhos
sel 16mal Septembril 1868
Kohtolaudas istusid wallakohtopeawannem
Wellem Romann
Korwamehhed Jurri Holsmann
Jurri Jungermann
Tonnis Preimann
No 27
Meie olleme kokko tulnud kohhot piddama agga
d 16 Sept
et kohtorahwast egga muud selletast ei olle
1868
jaeb tannasel päwal kohhos piddamatta.
Protokoll No 17
Patsalo Illusti ja Nihhatu Piwarotsi wallakohtos
sel 2 Oktobri ku pawal 1868
Kohtolaudas istusid wallakohtopeawannem
Willem Romann
Korwamehhed Jurri Holsmann
Jarri Jungermann
Tonnis Preimann
No 28
Illustist Tümminga Jaan Auder naine Marri
d 2 Okt
astus walla kohto ette ja kaiwas nende sõnnatega:
1868
Leno
Minnu Mees, ja woeraspoeg Karli ja temma naine
sõimawad mind et minna ei witsi mitte ennam
tood tehha, ja laisklen pawad otsa, _ nemmad ei
ussu sedda mitte et minna haige ollen, Karli
ja temma naine ütlewad, mis haige se on kes
nipaljo sööb kui terwe innimenne._ Minna
ollen omma mehhe Janile mitto korda üttel
nud, et temma Karlist lahti lööb, ja nattukesse
nende poldude korwast maad wottab, kellega
meie läbbi saame, _ enne ei olnud meil
mitte rido, agga sest sadik kui Karli naise
wottis akkas meie riid peale, kõik asjad on
nüüd minnu eest kinni, ja minna ei tohhi
ilma Karli naiseta mitte ühte laiwa nattukest
wotta, siis on soimaminne lahti
23
minna senna ennamei lähhe.
Marri Mees Jaan Auder astus kohto ette ja räkis
nende sõnnatega: Minna ei tea seal ühtegi rido
egga soimamist ollema, kõik assi on temma ees ni-
samma lahti kui kõikide maja perre ees, temma woib
wõtta mis tahtes, ja wõib ka süia mis issi tahhab
Marril on agga sest pahha meel et Karli naise wõttis
tehko temma nipaljo kui tema jõuab, agga minna ei olle tedda
siis sundinud tööd teggema kui temma haige on, tulgo agga
senna ja ellago illusti rahhul._
Marri woeraspoeg Karli astus ette ja räkes: minna
ei olle temmaga mitte sõnna ridlenud, se on agga temma
kiusu ajaminne mis temma rägib, temma tahhab perrenaine
olla, agga se ei sünni, kui minna nende maade peal
perremees ollen, siis on minnu naine ka perrenaine._
Leeno
Karli naine astus kohto ette ja räkis: minna ei
olle temmalt mitte miski kelnud, temma woib
süia mis tahtes, ja tehha kui paljo jouab, egga se
ei olle suur teggeminne mis meil on, kui temma haige
on ei olle minna temmale korda uttelnud et
temma peab miski teggema, Marril on agga selleperast
pahha meel, et minna senna ollen tulnud.
Moistetud
Et meie nende tullist mitte arru ei saa
kuddas se on, ja et Jaan omma naist taggasi kutsub
arwame meie, et temma naine issi süallune on, ja
issi tahhab tüllitseda. Meie olleme ka püdnud leppi-
tada agga et se mitte korda ei olle lainud, ja Marri
mitte taggasi ei lähhe omma mehhe jure, jäeb
surema kohto selletada.
No 29
Johan Seppelgas astus ette ja kaiwas nende sonnatega:
d 2 okt
Minnul on Nihhatust Kangro Ado Mihkli käest 18 Rubla
1868
rahha sada sest rahhast pean minna temmale ka weel
sömisse rahha taggasi maksma sedda pallun agga
kohhost selletada. Minnul on ka Madise Jani kaest 1 R sada.
Kangro Ado Mihkel kui temma sui toolt taggasi
tulli jäi temma omma käepeale ja läks Tudile
teine pool
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 16
agga temma kaelarattikust ei wottnud minna
mitte kinni.
Mattu Jaan Turmann sai ette kutsutud
ja kussitud kas temma näggi kui Mihkel
Gustase kaelarättikust kinni akkas, ja temma
rakis: Mihkel kargas kortsus Gustase selja
tahha ilma Gustase teadmatta ja tahtis
tedda lammatada sedda minna naggin ja
woin tõega tunnistada._
Moestetud:
Jõggetewahhe Mihkel maksab Gustase
kaelast kinni akkamisse eest 50 kop walla
laeka trahwi, ja kui nisuggune assi weel
peaks ette tullama langeb Gustas surema
trahwi alla. _ kahhenaddali perrast peab
se rahha Tallitaja kaes ollema._
Protokoll No 19.
Patsalo, Illusti ja Nihhatu Piwarotsi wallakohtos
sel 28mal Oktobril 1868
Kohtolaudas istusid wallakohto peawannem
Willem Romann
Kõrwamehhed Jurri Holsmann
Jurri Jungermann
Tönnis Preimann
No 32
Patsalust: Tonnis Romann astus kohto ette ja
räkis nende sõnnatega: Minna pannin omma
wenna Mihkli allika küllase Jaan Pransmanni
jure, et temma piddi Jaani tahtmisse järrel
seal kohha peal perremees ollema, sest Jaan Prans-
mann lubbas kõik maja temmale anda, ja
koigis Mihkli abbiks olla, peale selle lubbas
Jaan Mehklile weel, sullase ride ja 2 W. Rukkid
ja 2 W. Oddre aastas anda, agga kui Mihkel perre-
27
mehheks ei sa, siis piddi üks teine kaub nende wahhel
ollema. _ Jaan Pransmann piddi selle kohha
kontrakti minnu wenna nimme peale kinnita-
ma, agga sedda temma ei teinud, nüüd on minnu
wend jo 1 1/2 astat seal olnud, ja ühtege sest
lubbamissest saanud, ridet on muist katte sanud
ja muist on weel sada mis temma kätte lubbas.
agga et Jaan minnu wenda perremehheks ei pannud nouan
minna et walla kohhos, temma kaest sullase palga
perrib, sest temma lubbas minnule selle 1 1/2 asta
eest, 1 W. Ruk 1 W. Oddre.
Jaan Pransmann: Minna wotsin kül Mihklid
senna et temma minnu kohhapeal piddi perremees
ollema, ja kaisin ka selleperrast Baroni herra jures,
Baroni herra kaskis Mihklid omma jure tua, et tedda
naeb kas kolwab wõi mitte, ja kui minna tedda
Baroni herra ette wisin, kussis Baroni herra minnu
kaest kas minna omma krami koik temma katte
annan, kelle peale minna tedda kül aitata lubbasin,
agga mitte omma krami._ minna lubbasin
temmale üks wak Rukkid ja 1 Wak oddre mis minna
ka annan. _ nüüd tahhab temma minnu kaest
1 Tunder Rukkid 1 Tünd. Oddre sada, mis minna mitte
anda ei wõi.
Moistetud Et Jaan Pransmann Mihkelt mitte
ei olle perremehheks pannud, maksab temma
selle 1 1/2 Aasta eest 1 Tund. Ruk, 1 Tund. Oddre
ja kahhe astase ride palga, mis Jaan on
ka lubbanud maksta, peale selle maksab
Jaan Mihkle eest poole astase pea rahha
siis saab Mihkel lahti ja woib
ommale teist kohta murretseda._
surema kohto

Lehekülg 18
30
31.
Moestetud
Jagomardi Jaan istub 24 tundi Kinni ja Panga Johan
saab 15 hopi witso. _ Willika poistele on kõwaste
keldud mitte senna minnemast._
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 20
34
Prottokoll No 2
Patsalo Illusti ja Nihhatu Piwarotsi walla kohtos
sel 20l Januar 1869
Kohtolaudas istusid wallakohtopeawannem
Willem Roomann
Korwamehhed
Jurri Holsmann
Jurri Jungermann
Tonnis Preismann
Jurri Almann Kaewab Maddis Regi peale et olla
tedda peksnud. selleperrast et Jurri olla Maddiselle
üttelnud kuddas temma tohhib walletada et Jurri
olla lubbanud kubjast peksta, Jurri olla ka Maddisele
üttelnud et temma olla warras ja wallelik
Sai Maddis Reek ette kutsutud ja küssitud
kuddas temma tohtis peksta ja tema räkis: Jurri
ärritas mind wihhale ja sõimas mind wargaks
sellepeale laks tema kohhe Moisa wallitsussele
kaewama et minna olla Moisa Krami warras-
tannud ja Moisa wallitsus otsis mind ilma
asjata läbbi ja ei leidnud ühtegi._
Moistetud.
Et Jurri Almann on Maddist wihha-
le ärritannud saab temma 15 hopi witsu
ja Maddis Reek maksab Jurrile 1 Rubl leppi-
tusseks: nemmad on ka sellega rahhaga
arra leppinud._
Anu Awenburg kaewas et Wellemä Ado tedda lahti
laskis enne aego ja ei tahha palka arra maksta.
Moistetud. Et Wellema Ado essimisse Kasso wastu
panni ja kohto ei tulnud maksab tema 30 kop.
trahwi peale selle maksab tema tudrukulle
temma palga ärra._
35
Protokoll No 3
Patsalo Illusti ja Nehhatu Piwarotsi walla kohtos
sel 3mal Februaril 1869.
Kohtolaudas istusid wallakohtopeawannem
Willem Roomann
Korwamehhed Jurri Holsmann ei olle
Jurri Jungermann
Tönnis Preismann
Patsalust: Wibri Krusmann kaiwas nende sonnatega
Tama Rentnikko Jaan Jurrisoni peale et Tamba
rentnik on minnewa suil mitto korda weised kinni
ajanud ja säduse wastu trahwi wõttnud peale selle
koeraga
on rentnik ühhe sea ärra põrrutannud ja se on 8
põrsast ärra wiskanud 2 anne ja 2 Parti on temma
koer ka ärra murdnud. Krusman on üllepea 6 Rubla
trahwi maksnud. ja kui Krusmann on lomade jarrel
läinud ei olle Tamba rentnik mitte muido kätte
annud kui trahw maksud ei olle.
Tamba rentnikko weis lomad on Krusmanni uttlemisso
järrel tema pollul olnud
1 kord 4 Obbost Oddra põllul
1 - 3 do do
1 - 2 do do
1 - 8 lammast rukki orraste peal
1 - 9 do do
1 - 4 herga Karja kopplis
1 - 4 Obbost do
1 - 18 Weist heinamaal
sedda pallub Krusmann walla kohhot selletada.
Sai Tamba rentnik ette kutsutud ja temma
rakis siis kui sai ette rägitud, kui minnu lomad
on temma põllal kainud siis ei olle Krusmann
minnu kaest mitte trahwi küssinud, ja üks kord
maksin minna ka temmale 2 Rubla hõbbetad
Krusmanni weised on minnu põllal kainud
üks kord 25 weist oddras
do do 7 do do
do do 5 do do
do do 5 wassikast Karja Koplis
do do 4 Sigga rukkis
5 korda 7 hobbost karja koplis
1 kord 25 Weist do do
Walla kohhos: Meie olleme sedda säduse järrel wälja
ärwanud ja olleme leidnud et Tamba rentnik Krusman-
nile maksab sea eest et 8 porsast ärra wiskand
igga porsa eest 25 kop se on 2 Rbl ,, Kop.
2 Anne á 30 kop _ ,, _ 60 _
teine pool._
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 24
42
Mihkel Pootsmanni tütruk Wio Guthmann
ütleb: Minna leidsin selle puddeli Jurtsi
jurest
aia käro pealt Maande peält maast, kui ma
Magasi Aida wahhist koddo tullin, ja
kui ma puddeliga koio ollin minnemas
siis tulli mo wasto Mardi Kustasse tütruk
Ann; se näggi ka minno käes selle nimme-
tud puddeli, meie nusutasime sedda, ja
saime arro et se Wiin olli; - Koddo andsin
Perrenaese kätte.
Moisa Wallitseja Herra E Kumm
Metsa Opmann Hennke
Kohtomees W. Roomann
Tallitaja abbimees K. Kusekänd
Kirjutaja A. Temant.
Pärriskohtopäew sel 29 Aprill 1869 No 8.
Kohtolaudas istusid Peakohtom. W. Roomann
Abbimees J. Holsmann
J. Jungermann
J. Preismann
Liso Guthmann et temma ei tea muud
kui sedda ta on näinud, et Liso Tambergil
on nisuggused märgid olnud, kui sel innimes-
sel ikka on, kes lapse on sünnidanud; ja
minna küssisin: kus se on? Mis sinnust
on sündinud, temma wastas: minnul
ei olle keddagid, ja kui ma teist korda
kussisin? Wastas ta se jäi Sauna jure,
minna käsksin tedda ärra tua Sanna ju-
rest, siis tulli Liso Tamberg sängist
wälja, ja nõrkes ärra; ja ei woinud mitte
Sauna jure minna.
Liso Tamberg ütleb: Et temmal Laps
olnud Toosi Ado Peekmanniga, ja et
43.
se sündides surnud on olnud, ta ei olle sanud tedda är-
ra tua õhto, sepärrast on ta omma Riede kirsto
pannud, Ado Peekmannile ei olle ta sedda rääk-
nud et ta käima peäl on.
Moistetud: Se lähhab Hakenrichtri jure.
13.
Maddis Lemmergas kaewab: Et Piwarootsi
kubjas Jaan Tammik on temma Noda seltsi Padi-
merresse aianud, ja on temma käest1 klm.
kartuhwlid ostnud, agga Rahha maksmata
jätnud ja Kakaususse male tahtnud minna,
nüüd on taggasi tulnud ja ei maksa ärra.
Piwarootsi wanna Kubjas Jaan Tammik
ütleb: Et temma ei olle Pati merresse
aianud, waid tedda wälja weddanud._
Kohtomehhed ütlewad: Et Jaan Tammik on
pakkunud Maddis Lemmerga poiale
20 kop. hõbb. 1868 Süggise.
Ka Jaan Tammik ütleb pitkema kussimes-
se peäle: Et ta ühhe korra käinud merre
peäl selle Padiga, ja ühhe klm. Kartuhwlid ost-
nud, mis weel maksmatta on, ja temmal ei
olle mele tulnud siis kartuhwlid maksa kui ta
Kaukasiamale tahtnud minna.-
Moistetud: Jaan Tammik maksab 50 kop
Maddis Lemmergale selle eest et ta tem-
ma Padi merresse aias, ja 35 kop. klm.
Kartuhwlide eest: ja selle 20 kop. Piwarootsi
Walla Laeka trahwi Walle eest, kahhe näddali
aial peab se maksetud ollema.
Kohtopeawannem W. Rooman
Abbim. J Holsmann
J. Jungermann
T. Preismann
Kirjutaja A. Temant
12.
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 28
50.
21.
Juhhan Reimann kaewab: Minnul on Umma-
lud 1lb sada Jaan Wellermanni käest, mis 50 kop. maks-
wad. ja minna ei olleks neid muido mitte pärrinud.
Jaan Willermann ütleb: Ummalad ma wõtsin, ja
maksin töga ärra.
Moistetud: Se saab tühjaks moistetud Juhhan
Reimanni omma ütlemisse järrele ei olleks ta
muido kaewanud agga et No 20 temmalmois-
tetud 50 kop. sepärrast ta nüüd kaewab.
22.
Marri Kruus Otto Lesk kaewab: Minna müsin
omma Hobbose Jaani Sauna Janile, ja kaup
olli, et ma igga kord kui mul Hobbust tarwis
on Hobbost saan ja 13 Rbl. Rahha .1 Rbl on weel sada.
Jaani Sauna Jaan Turmann ütleb: Hobbose
ma ostsin ja lubbasin 12 Rbl ja ka Hobbost
töle, ehk kui Hobbost töle ei anna 13 Rbl.
Wiis päwa olli mo Hobbone tööl Marri
Kruusi käes.
Marri Kruus ütleb: Temma Hobbone olli
ka 1868 nelli päwa Jaan Turmanni käes tööl.
Moistetud: Jaan Turmann ütleb: maksab
se 1 Rbl. Marri Kruusile ärra._
Kohtopeawannem W. Roomann +++
,, Abbimees J. Holsmann +++
J. Jungermann ++
J. Preismann +++
Kirjutaja A. Temant.
51.
Pärriskohtopäew 17 Juni 1869 No 12.
Kohtolaudas istusid: Kohtopeawannem W. Roomann
,, Abbimees J. Holsmann
J. Jungermann
J. Preismann.
23.
Mihkel Reimann kaewab: Tennisse Hindrek Keertman
warrastas minno Labbida ärra, ja nüüd ei anna kätte,
minna sain Raua kätte temma käest ja tunnen
omma, sest mul on Terrasse lattist se Raud tehtud.
Hindrek Keertmann ütleb: minna sain selle Raua
Warblast Uekörtso Juhhani käest, agga warrastand
ei olle ma sedda mitte.
Uekõrtso Juhhan on nüüd surnud, agga temma
tüttar Marri Walsberg tunnistab: Minno
issa andis kahhe aasta eest ühhe labbida
Raua Hindrek Keertmannile, minna muud
ei tea.
Hindrek Keertmann agga on enne üttelnud
Tallitajale et temma on sanud selle Nisso aia
poisi käest teise Labbida wasto.
Se Raud on terrassest sedda olleme meie läbbi kats-
nud.
Moistetud se on: Mihkel Reimanni Labbi-
da Raud sest se on terrassest Mihkel Reimann
saab omma Labbida kätte ja Hindrek Keert-
mann istub Walle eest 12 tundi Wangis.
24.
Juhhan Reek kaewab: Minna lainasin 750 kop.
Jaan Markussele, Jaan Markus on nüüd surnud,
ja minnole ei maksa temma Naene ärra._
Naene ei tulnud kohto, agga temma teine mees
Jaan Markus tulli ja ütles kohto: minna ei
maksa mitte, tehke mis teie tahhate, ja
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 31
56.
Pärriskohtopäew sel 2 ,, Septembrill 1869 No 17.
Kohtolaudas istusid: Kohtopeawannem W. Rooman
,, Kõrwamees J. Holsmann
,, J. Jungermann
,, J. Preimann
31.
Maddis Tamm Mülder Nehhatust kaewab:
Et Ado Aumanni Naene on kartsa pannud
Seina naiale, ja se kartsas (reddel) on kukku-
nud temma Lehma peäle, minno omma Naene
wõttis selle kartsa Lehma peast ärra, ja Lehm
surri ärra._
Minna ütlesin: Temmale jubba enne et ta ei
pea Reddelid seina naiale pannema;
minna kül ei olle näinud kuida se reddel
on Seina naial olnud.-
Müldre Naene ütleb: Reddel olli pitkuti
Lehma peäl, ja ots sarwe wahhel; Lehm kus-
si werd, agga sel hommikul olli Lehma
Kussi jubba kannis selge, ja werd ei olnud nen-
da paljo kui enne. - Ja weel se Lehm on 20 rbl.
wäärt olnud.-
Ado Aumanni Naene Marri ütleb: Minna
läksin Hommiko kotto ärra, wõtsin Laudi
kartsa pannin seina naiale kirsto kohta
ja sedda ma näggin et sel hommikul
Lehm werd kussi ja wärrises
Moistetud: Mülder Maddis Tamm ei wõi
mitte omma kahjo tassumist sada, liati
gi et se Lehm on werd kusnud ja et selged
tunnistust ei olle.- sepärrast jääb
se Müldre omma kahjuks.
Ja Ado Aumannile saab se käsk antud
et se Laudi kartsas saab kinni pan-
dud Laudi su külge._
32.
Nehhato Tallitaja kaewab: Juhhan Wall-
mannil on Magasinis wõlgo 2 Tsh. 1 Tk 1 Gr.
Rukkit wõlgo, ja Rahha 5 Rbl 36 kop.
Juhhan Walmann ütleb: Et se on tõssi._
57.
Moistetud: Kahhe näddali sees peab Juhhan Wallmann
sedda ärra maksma keige iljeminne 16 ,, Septbr. 1869.
Kohtopeawannem: W. Roomann +++
,,Kõrwamees J. Holsmann+++
J. Jungermann+++
J. Preimann +++
Kirjutaja A. Temant
Pärriskohtopäew sel 16 ,, September 1869 No 18.
Kohtolaudas istusid: Peakohtowannem W. Romann
,, Kõrwamees J. Holsmann
J. Jungerman
J. Preimann
33.
Mihkel Kellmann kaewab: Maddis Awenburg (on)
lõi mind Rehherehhaga pähha minna ei tea miks
pärrast.
Maddis Awenburg ütleb: Mihkel Kellmann peksis
enne mind, siis löin minna Rehherehhaga Mihkel
Kellmannile pähha.
Mihkel Kellmann Naene Liso ütleb: Maddis Awen-
burg wõttis pengi piddi löma Mihkel Kellman
ni, ma wötsin penkist kinni, siis laskis pengi
lahti wöttis Rehherehha lõi Mihkel Kellmann
pähha, ja wöttis karwopiddi tahha.
Maddis Awenburg Naene Ann tunnistab: Mad-
dis Awenburg piddi pengiga Mihkel Kellman-
ni löma agga Mihkel Kellmann Naene
tombas pengi taggasi, siis lõi Rehherehhaga
Mihkel Kellmannile pähha, ja wõttis tedda
karwopiddi tahha egga lasknud enne lahti
Mihkel Kellmanni karwust kui minna tem
ma kät hammustasin, siis ta laskis lahti.
Kohtomehhed watasid järrele: Mihkel Kellmannil
on auk Peasees (Pealõhki) Maddis Awenburg
Ninna peält on tük ärra, ja silmanäo peäl
marraski ärra._
Mihkel Kellmann ütleb: Minna ei olle Mad-
dis Awenburgi lönud.
Moistetud: Mihkel Kellmann peab maiast
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 36
66
67.
et temma on Soldati Liisust lahti olnud.-
Tennis Allmann pallub Protokolli wälja.
44
Hans Bergmann endine Tannaberre perremees
andis ülles: Minnul on need nimmetud wõllad,
Sullane Juhhan Pang 1Tsh. Rukkit 1 Tsh. Odre,
ja 10 Rbl. Riede rahha.
Koddone Sullane Karl Bergmann 4 Tk Rukkit,
4 Tk. Odre, 10 Rbl. Riede rahha.
Seppale 1869 aastase tö eest 1 Tk Odre ja 1 Tk. Ruk.
Metsawaht 4 Gr. Odre 4 Gr. Rukkit,
Kirriko Maksud 2 1/8 Tk Rukkit.
Posti Kaerad 3 Tk.
Sullassed Juhhan Pang, ja Karl Bergmann
on sellega rahhul ja leppiwad sellega mis ülle-
wel nimmetud.
45.
Marri Lilleberg kaewab: Minna ollin Tanna-
berre Hans Bergmann jures tenimas minna
hakkasin tenima 3 näddalid enne Janipäwa
ja tenisin senni kui 2 näddalid enne Mihkli
päwa, kaup olli sui peäle, ja piddin sama
sui sees 1 1/2 wakka Rukkit, ja 1 1/2 wakka Odre.
Hans Bergmann ütleb: palka piddi
Marri Lilleberg sama 1 wak Rukkid,
ja 1 wak Odre. Kaup olli sui peäle, ja tenistus
Marri Lillebergist olli wägga Hea.
Moistetud: Marri Lilleberg saab 2 Tk Ruk-
kid, Tk Odre.
Kohtopeawannema eest Kõrwamees
Jürri Holsmann +++
J. Jungermann +++
J. Preimann +++
Kirjutaja A. Temant.
Häddakohtopäew 25 Nowember 1869 No 23.
Kohtolaudas istusid: Kohtopeawannem W. Roomann
,, Kõrwamees J. Holsmann
J. Jungermann
J. Preimann
46
Patzalomoisa Wallitsus kaewab: Järrel nimmetud per-
remehhed (kaew) ei maksa omma Renti ärra, sepärrast
moisa wallitsus pärrib: Et nende warrandussest saab
nenda paljo mütud et se wõlg mis moisas on makse-
tud saab, ja kui Wald omma wõlga ka pärrib siis
tehke need pankrottiks.
1, Jurtsi, ,, ,, 33 R. 57 1/2 kop.
2, Jago, ,, ,, 14 ,, 58 ,,
3, Willika, ,, ,, 3 ,, - ,,
4, Wassa Juhhan, ,, ,, 32 ,, 28 ,,
5, Ado Juhhan, ,, ,, 41 ,, 36 ,,
6, Kiisa Panga ,, ,, 7 ,, 30 ,,
7, Wassa Mihkel ,, ,, 34 ,, 85 ,,
8, Retto Juhhan ,, ,, 24 ,, 48 ,,
1, Jurtsi Jaan maksis omma Renti 31 Rbl 57 1/2 kop.ärra,
ja 2 Rbl. pallub kannatada.
2, Jago Karl pallub wasto minnul ei olle sekord Ked-
dagi maksa ma pallun kui minnoga Moisa
Wallitsus kannadaks, teise aasta minna olleks
omma wenna moisa sullaseks pannud; ja sedda
wõlga ma maksaks nattoke hawalt.
3, Willika maksis omma Renti 3 Rbl ärra.
4, Wassa Juhhan pallub kannatada, ja ütleb:
Minnul on Wirtsust Rahha sada 31 Rbl. 80 kop. ja
se on Hakenrihtri kohto all, kui ma kätte saan
siis maksan ärra.
5, Ado Juhhan pallub kannatada, ja ütleb: Minnul
on sada Wirtsust 31 Rbl.80 kop. ja se on Hakenrihtri koh-
to all, kui ma kätte saan siis maksan ärra.-
6. Kiisa Panga maksis 3 Rbl 30 kop Renti ärra, ja
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.129)

Lehekülg 6
S. A. M.
Wattla
Auuliku
walla walitsus-
31 Mail 1890 a.
Paatsalu walla walitsusele
N 236
Tähendud walla walitsusele
saab siin ligi siit walla liikme
Priidik Bütneri Rahu Kohtu
kutsumise sedel selle palwega
kätte saadetud, et seda esimist
poolt nimetud Bütnerile kätte
anda ja teine pool tagasi
saata Rahu kohtu.
Tallitaja H. Rattas-
XXX
Kirjutaja Heed
Bütner õmbleb kas Tamba sulas
te majas, ehk kusagil waldas
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 23
40
puddeli keldre auko, ma toon puddeli enne
moisa
ärra. Siis tullin minna pudd Kirjotaja
jure, ja Karl Kusekänd läks puddelid ärra
wõtma, kui meie Kirjutajaga taggasi läk-
sime siis olli jubba Karl Kusekand ärra läi-
nud.
Koolmeister M. Turmann rägib: Kui minna
hommiko ülles tousin, siis kuulsin ma
ühhe wõera heäle koli toas ollewad, ja
küssisin omma Poea käest seäl? Poeg
wastas: Karl Kusekänd, ja ma kuulsin ka
Wõtme kõllina koli toas, ma läksin Koli
tuppa, ja Karl Kusekänd olli toas, siis ma
ütlesin minne siit ärra Karl, mis sa siin teed
koli laaste tüllinaks.
Koli lapsed Edo Perkstein ja Liso Lauersohn
tunnistawad Karl Kusekänd wõttis kolm
Wõttid püksi taskust wälja, ja panni
kue tasko, need ollid nahk Rihmaga kin-
ni ühtes kimpus, sedda näggi ka Kool-
meistri Poeg Mihkel Turmann
Koolmeistri Poeg Mihkel Turmann
ütleb: Minna tullin merre ärest, ja
näggin: Et Karl Kusekond olli meie
Kolitoas Pingi peäl ja wõttis ühhe
Wõtme kimbo püksi taskust wälja ja
panni Poue tasko.
Nehhato Tallitaja Jürri Aumann
andis ülles: Et temma ühho Muuk
Wõtme Karl Kusekänno käest on kätte
sanud se on olnud sedda wisi.
Meie läksime moisast Renti maks-
mast, ja ollime Randwälja Kõrtsus
41
siis läks Karl Kusekänd Randwälja Wannakõrtsmi-
kuga Rabbelema, ja pillus ühhe wõtme omma
taskust wälja mitme mehhe nähhes, ja minna
wõtsin selle ärra, se on minno käes, ja teeb ka min-
no Aidaukse lahti.
Karl Kusekänd ütleb: Minna ollin nattoke
Winane (joobnud) ja läksin Wina Keldre auko
selle pärrast et ma nattokest piiska olleks sanud.
Öwaht küssis mo käest 1 korter, agga ma lubbasin
tale poole toopi ehk toopi kui ta ülles ei
rägiks; ja weel puddeli ma wõtsin Kahhato
kõrtso jurest kasa, mis ma talwe senna Haggade
sisse pannin selle pärrast ma puddeli wõtsin
et ma Keldrest piiska olleks sanud, muud
keddagi ma ei tea mis ma ollen Öwahhile
räkinud._
Kohtopeawannem W. Roomann
Abbimees J. Holsmann
J. Jungermann +++
Kirjutaja A. Temant
Kohtopäew tunnistusse meeste ees peält kuuljad
sel 10 Aprill 1869 No 7 Moisa Wallitseja E. Kumm
Metsa Opmann Henke
Kohtomees W. Roomann
Tallitaja abbim K. Kusekänd.
11.
Retseppa Mihkel Pootsmann rägib: Et tem-
ma tütruk tulnud Hommiko Magasini Aida
wahhist päwa touso aegas, ja annud temma
Naese kätte 1 puddel Wina, mis ta üttelnud
ennast leidwad Jurtsi aia käro jurest Maan-
de peält; puddel olnud alt nattoke sauene
ja selle pudeli peält olnud nattoke Wina
ärra woetud arwata kortre jaggo_
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 29
52
ja karjus monda korda egga kuland keeldo.
Moistetud: Jaan Markus saab 24 tundi
Wangi pandud selle karjomisse eest.
Kohtopea-wannem W. Romann
,, Abbimees J. Holsmann
J. Jungermann
J. Preismann.
,, Kirjutaja A. Temant.
Pärriskohtopäew sel 22 Juli 1869 No 13.
Kohtolaudas istusid: Kohtopeawannem:
W. Roomann
Abbimees: Jürri Holsmann
Jürri Jungermann
Tennis Preimann
25
Nehhato Tallitaja kaewab: Et need järrel
nimmetud mehhed ei maksa omma wanna
wõlga ärra:
Wilhema Ado Reimann 5 Rbl 35 kop.
Kangro Ado Mihkel Kangur 1 ,, 59 ,,
Kähmo Ado Kusekand 1 ,, 32 ,,
Kopli Jaan Tamberg ,, ,, 25 ,,
Kudi Jaan Mälzer - ,, 33 ,,
Kamsa Sauna Jaan - ,,15 ,,
Tannaberre Hans Sternberg 1 ,, 27 ,,
Reino - ,, 64 ,,
Lillejuhhani - ,, 30 ,,
Leo Allika - ,, 30 ,,
Pällama - ,, 10 ,,
Lillejaani - ,,10,,
Saksa S. Jaan Koppelmann ,, - ,,
53.
Need nimmetud mehhed on se järrel nimmetud Rahha
Tallitajale wälja maksnud.
Kähmo Ado Kusekänd 1 Rbl. ,, kop
Kudi Jaan Mälzer - ,,18 ,,
Lillejuhhani - ,, 15 ,,
Pällama - ,, 10 ,,
Lillejaani - ,, 10 ,,
Teised peawad eddespiddi sel aastal ärra maks-
ma keige iljem 1 ,, Oktobril 1869.
26.
Piwarootsi moisa wallitsus kaewab: Et Wabbadik
Männiko Juhhan Reimann on nimmetud moi-
sa Kartuhwlid öse ülleskiskunud moisapõllal.
Männiko Juhhan Reimann ütleb: Minna käi-
sin öse üllewel nimmetud Kartuhwlis ja Noor
Herra wöttis mind kinni.
Moistetud: se lähhab Hakenrihtri kohto.
Sest se on põllu wargus.
Kohtopeawannem W. Roomann
,, Abbimees J. Holsmann
J. Jungermann
J. Preimann
Kirjutaja A. Temant.
Häddakohtopäew sel 2 ,, August 1869 No 14
Kohtolaudas istusid: Kohtopeawannem:
W. Roomann.
Abbimees J. Holsmann
J. Jungermann
27.
Moisa Wallitsus kaewab: Et Patsalo pärris
Herra on Retto Juhhani kinni wötnud, kes
ühhe koorma pudega Watla pole läinud; neid
puid arwata 2 jalga
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 30
54.
55.
Retto Juhhan ütleb: Baron Herra wöttis mind
kinni, ja minna wõtsin need puud omma kotto
omma põlletamisse jaust, mis ma Talwe Tulli-
murrust omma Heinama peält raiosin; ja taht-
sin neid Lihhula wia, ja ühhe pari pastlid
Sullasele nende eest tua.
Moistetud: Retto Juhhan maksab 50 kop.`
Patsalo moisale nende pude eest, ja peä-
le selle 1 Rbl. Illustewalla Laeka trahwi
1 Septembrill 1869 peab se maksetud
ollema.
Peakohtomees W. Roomann +++
,, Abbimees J. Holsmann
J. Jungermann.
Kirjutaja A. Temant.
Pärriskohtopäew 5 August 1869 No 15.
Kohtolaudas istusid Kohtopeawannem W. Roomann
,, Abbimees J. Holsmann
J. Jungermann
J. Preimann
28.
Liso Wilberg kaewab: Minno essimessest Abbi-
ellost Poeg Wilhem Tein löi mind Wikkati
Löga käe pihta.
Wilhem Tein ütleb: Minna ei lönud mitte
omma Emma, waid ma lükkasin tedda.
Minna Wallakirjutaja, näggin et Liso
Wilbergi kässi sinnine olli.
Moistetud: Wilhem Tein saab 15 Hopiga
trahwitud.
Wilhem Tein jooksis ärra ja ei lasknud tarhwida waid
ütles kes mind kinni wõtma tulleb sedda ma löön._
Sai Hakenrihtri jure sadetud.
Kohtopeawannem W. Roomann
,, Abbimees J. Holmann
,, ,, J. Jungerman
T. Preimann
Kirjutaja A. Temant.
Pärriskohtopäew sel 19 August 1869 No 16.
Kohtolaudas istusid: Kohtopeawannem W. Romann
,, Kõrwamees J. Holsmann
J. Jungermann
J. Preimann
29.
Marri Kruus Otto Lesk kaewab: Mihkel Idwann peksis
minno Poega Juhhanid, nenda et Pois üsna werrine
olli selle suure kaddaga keppiga kellega temma
käib, temma on isse koddo ärra olnud ja Mihkel
Idwand on temma Sauna jure tulnud, seäl
poisid kinni wõtnud ja wannemad Poega peks-
nud.
Mihkel Idwand ütleb: Minna lõin Poisi kolm
korda, sepärrast et Poisteisa ei keelnud, sest teised
käisid minno Erneste sees.
Moistetud: Mihkel Idwannd saab 10 hopi witso
trahwi.
30.
Sellepeäle Moistetud: Mis No 26 all sel aastal
kaewatud saab Juhhan Reimann 20 hopi
witso trahwi; Piwarootsi moisa pollu wargus-
se eest.
Kohtopeawannem W. Roomann
,, Kõrwamees J. Holsmann
,, ,, J. Jungermann
,, J. Preimann
Kirjutaja A. Jemant.
+++
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 32
58.
wälja minnema, sepärrast et Mihkel on Wabbadik
ja Maddis Awenburg perremees; ülle selle mak-
sab Maddis Awenburg üks rubla Mihkel Kell-
mannile selle hopi eest.
Mihkel Kellmannil saab kaks näddalid aega
lubbatud kohta kulata
Mihkel Kellmann pallub Protocolli. Hakenrihtri jure
34.
Nehhato ,, Tallitaja kaewab: Sarrawiko Maddis
Awenburg ei olle läinud Perremehhe palki toma
Sarrawiko Maddis Awenburg ütleb: Perre Naene
(minno omma Naene) ei annud mulle Hob-
bust ja Mihkel Kellmann ei annud mulle Wankert.
sepärrast ei woinud minna palki tema minna.
ma läksin Tallitaja jure ja ütlesin sedda.
Maddis Awenburg Naene Ann ütleb Hobbust
minna ei keelnud.
Mihkel Kellmann ütleb: Minna lasksin
Wankre ärra märi, egga keelnud Wankert
Moistetud: Et Maddis Awenburg Sarawiko
kohha peäl ei olle omma perremehhe õigust
üllespiddanud istub temma 24 tundi
kinni trahwiks .
35
Mihkel Kellmann kaewab: Maddis Awenburg
löi minno Pea löhki, minna ei tea miks pär
rast
Maddis Awenburg ütleb: Mihkel Kellmann
peksis mind enne, ja siis lõin minna Reh-
he Rehhaga Mihkel Kellmannile Pähha.
Mihkel Kellmann Naene Liso tunnistab:
Maddis Awenburg wöttis Penki piddi
löma, ma wötsin Pengi ärra, siis löi Rehhe
Rehhaga Mihkel Kellmannile Pähha, selle
peäle wöttis tedda karwo piddi tahha.
Maddis Awenburg Naene Ann tunnistab:
Maddis Awenburg piddi Pingiga Mihkel
Kellmanni löma, agga Kellmanni om-
ma Naene tombas Pingi taggasi, siis
löi Rehhe Rehhaga Mihkel Kellmanni-
le pähha, egga lasknud enne lahti kui
minna hammustasin temma kät, siis
59.
ta laskis lahti.
Kohtomehhed watasid sedda järrele: Mihkel Kellmannil
on Auk Peas (:Pealöhki:) ja Maddis Awenburgi silma
näo peält marraski ärra, ja Ninna peält tük ärra.
Mihkel Kellmann ütleb: Minna ei olle mitte Mad-
dis Awenburgi lönud.
Moistetud: Mihkel Kellmann peab maiast wälja
minnema, sest Maddis Awenburg on Perremees
ja Mihkel Kellmann wabbadik, ülle selle maksab
Maddis Awenburg 1 Ro. Mihkel Kellmannile
selle werrise hopi eest.
Mihkel Kellmannile saab aega antud kaks nädda-
lid kohta kulata.
Mihkel Kellmann pallub Protocoll Hakenrih-
tri kohto.
36.
Lane Karl Lamberg kaewab: Nende järrel nimme-
tud meeste Hobbosed käisid minno Wilja sees
ja tallasid minno Rukkid, Odrad, Nissud,
Läätsed, Linnad, Kaerad, ja Kartuhwlid ärra.
Metsawahhi Ado 1 Hobbone
Wanna Hans 1 ,,
Soppaaugo 1 ,,
Männiko Erik 1 ,,
Peetri Jürri 1 ,,
Hindreko Jaan 1 ,,
Kartuhwli Jürri 1 ,,
Kalliste Ado 1 ,,
Jema 1 ,,
Tallitaja abbimees Mart Walsberg on sedda
waatnud.
Kalliste Ado, Soppaauko, ja Kartuhwli Jürri
on kohto tulnud kutsumisse peäle, teised
ei olle tulnud.
Moistetud: Jgga Hobbose peält saab Karl Lam-
berg 1 klm. Rukkit, ja need kes ei olle kohto
tulnud makswad igga üks § 1118 Järrele
35 kop. Walla Laeka; se on:
Metsawahhi ,, 35 kop.
Wanna Hans ,, 35 ,,
Männiko Erik 35 ,,
Peetri Jürri 35 ,,
Hindreko Jaan 35 ,,
Jema 35 ,,
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 34
62
Pärriskohtopäew sel 22 October1869 No 20.
Kohtolaudas istusid: Kohtowannem W. Romann
,, Kõrwamees J. Holsmann
J. Jungerman
J. Preimann
38
Karl Zettermann Piwarootsist kaewab: Minna
ollin Kuldi Mihkel Preimanni ees Sullaseks,
ja palk on samata, need on:
1 kuub, 2 Särki, 2 pari Sukki, 2 pari kindud,
2 pari Linnasid püksa, 1 Tünder Rukkid,
1 Tünder Odre. -
Kuldi Mihkel Preimann ütleb: Kui meie
kauba teggime, siis ei piddanud ta muud
sama kui Rided, süia, ja Pearahha.
Karl Zettermann ütleb: Selged Wilja Kaupa
ei olnud.
Ka pallub Mihkel Preimann minna ollen
pankrot, ja polle keddagid maksa.-
Moistetud: Kui Mihkel Preimanni
warrandus saab mütud, siis saab ka
se Karl Zettermann palk makstud, selle
järrel nimmetud Hinnaga.
1 Kuub ,, 3 Rbl. 50 kop.
2 Särki ,, 2 ,, _ ,,
2 pari Sukki ,, _ ,, 60 ,,
2 ,, Kindud ,, _ ,, 30 ,,
2 ,, Püksa ,, 1 ,, _ ,,
4 klm. Rukkit 2 ,, 40 ,,
5 klm. Odre 2 ,, _ ,,
Summa 11 Rubla 80 koppikud
39
No 35 Körwamoistetud: Maddis Awenburg
saab 24 tundi wangi pandud, trahwiks;
et ta Mihkel Kellmanni on lönud.
40.
No 28 All sai Wilhem Tein Hakenrichter kohto
sadetud, agga Hakenrihter satis nimme-
tud
63.
Wilhem Teini taggasi trahwida.
Moistetud Wilhem Tein saab 15 Hopi witso trahwiks
et ta omma emmad lönud.
Kohtowannem W. Romann +++
,, Kõrwamees J. Holsmann +++
,, ,, J. Jungermann +++
J. Preimann +++
Kirjutaja A. Temant. _
Pärriskohtopäew 4 Nowember 1869 No 21.
Kohtolaudas istusid: Kohtopeawannem W. Roomann
,, Kõrwamees J Holsmann
J. Jurgermann
J. Preimann
41.
Piwarootsimoisa Baron Alexander v. Hüene kaewab:
Paidla peremees Mihkel Hobmann on Rukkiorasepõllu
lasknud ära süia ja tallata, keda Talitaja, ja kohtome-
hed on ülewaatnud; - ka on põllu aiad kogoni lagund.
Paidla peremees Mihkel Hobmann ütleb: Wanabere
Loomad on mino Rukkiorase sees käinud, mina olen
mittu korda Wanabere Loomad wälja aianud,
ka olen ma peremehele üttelnud: Et ta omad Loo-
mad peab hoidma; ja olen ka moisas Baron
Herale seda ütlemas käinud.
Liso Schneider on ühe korra Wanabere kolm Härga
wälja aianud, ja Jüri Lill Lambad ja Hobose,
mina ise olen monda korda neid wälja aianud.
Ja Wanabere Loomad käisid Oksaperemehe Aiast
sees sest Oksa põllu Aed on kogoni lagund.-
Piwarootsi Talitaja Juhan Zettermann ja
Nehhato Talitaja Jüri Aumann, Kohtokõrwa-
mees Jürri Holsmann, Tenis Preimann on
need Orased üle waatnud ja tunnistawad: Paid-
la orase põld on tallatud, ja kahjo selle tallamis-
se järele oleks olnud kolm tsetwerti, aga Orast
ei ole selle põllu peäl, sepärrast ei saa Orase sö-
misest nenda palju aru.
Oksaperemees Jaan Oxbusch ütleb: Minu
Aed on lagund ja 13 October tegin mina oma
Aia augo ülles.
Wannabere peremees Jüri Pais ütleb: Minu
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 37
68
69.
pallub 4 Rublaga kannatada.
7. Wassa Mihkel maksis omma Renti ärra 34 Rbl 85 kop.
8. Retto Juhhan on pankrot.
Ka andsid Wolimehhed Protocoll ülles et nemmad
waatwad Jurtsi, Jago, Mardi Mihkle, Wanna
Mihkli ja Uesauna Krami ülle, kui Kraam
wähhem on kui wõllad siis palluwad nemmad
neid pankrotti.
47.
Nehhatomoisa Wallitsus kaewab: Järrel nim-
metud perremehhed ei maksa omma Renti
ärra,- ja pärrib: Et nende warrandussest
saab nenda paljo mütud et moisa Rent
maksetud saab.
1. Wilhema Ado 22 R. 39 kop.
2, Kangro Ado 10 ,, 57 1/2 ,,
3, Põldtagguse 64 ,, 55 ,,
4, Jani Ado 85 ,, 80 ,,
5, Mardi Hanns 62 ,, 52 ,,
6. Ueberre 4 ,, 30 ,,
7 Reino 17 ,, 80 ,,
8. Kubja 14 ,, 75 ,,
1. Wilhema on ennast Moisa Wallitsussega selle-
tanud.
2, Kangro Ado maksis Renti 10 R. 57 1/2 kop.
wälja.
3, Põldtagguse on moisa Wallitsusega selletanud.
4, Jani Ado pallub kannatada, ja ütleb:
Minnul on liig sured wõllad ühhe aastaga
minna neid maksa ei joua.-
5, Mardi Hannus pallub kannatada
6, Ueberro maksis omma Renti 4 Rbl 30 kop
ärra.
7, Reino maksis omma Renti 17,80 kop ärra.
8, Kubja maksis 13 Rbl 50 kop ärra.
Wolimehhed palluwad järrel nimmetud
perremehhed pankrotti, kui on:
Kubja, Juhhani, Enno, Mardi Annuse
48.
Leno Lill kaewab: Minna Leikasin Kuldi Mihkel
Preimannil 4 wakkamaad Odre moisa ja palk on
samatta.
Kuldi Mihkel Preimann ütleb Se on tõssi, agga
maksa mul ei olle sest ma ollen pankrot nenda kui
kohhus sedda teab.
Oksjoni
Moistetud: Kuldi Mihkel Preimann rahhast saab Leno
Lill 1,20 kop.
49.
Liso Lepp kaewab: Minna leikasin Kuldi Mihkel Prei-
mannil 6 wakkamaad Rukkid moisas palk samata.
Mihkel Preimann ütleb: Se on tõssi.
Moistetud: Kuldi Mihkel Preimanni Oksjoni rahhast
saab Liso Lepp. 180 kop.
Kohtopeawannem W. Roomann +++
,, Kõrwamees J. Holsmann +++
,, ,, J. Jungermann +++
J. Preimann +++
Kirjutaja A. Temant.
Häddakohtopäew 29,, Nowember 1869 No 24.
Kohtolaudas istusid: Kõrwamees J. Holsmann
J. Jungermann
J. Preimann
50.
Karl Pitner ja Tennis Allmann leppiwad ärra selle
peäle, et Karl Pitner annab Tennis Allmannile
4 wakka Rukkit.
4 ,, Odre,
8 ,, Kartuhwlid,
1 Llb. Kalla
1 Llb. Lihha
1 Paits Härg kewwadel kahhe aastane, ja södab
ülle talwe, se Willi on agga Naese palgaga kokko,
ja nenda samma ka Kartuhwlid, Pearahha
maksab 1869 II pool Tennis Almann isse.-
Kõrwamees J. Holsmann
J. Jungermann
,, J. Preimann
Kirjutaja A Temant.
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.129)

Lehekülg 60
Patsalo walla walitsusele
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 12
18
Protokoll No 12
Patsalo Illusti ja Nehhatu Piwarotsi wallakohtos
sel 15mal Julil 1868
Kohto laudas istusid wallakohtopeawannem
Willem Romann
Kõrwamehhed: Jurri Holsmann
Jurri Jungermann
Tönnis Preimann
No 23
Meie olleme kokko tulnud kohhot piddama
sel 15 July
1868
agga et kohtotorahwast egga muud selletust
ei olle, ei saa ka kohto pääw peetud.
Protokoll No 13
Patsalo, Illusti, Nehhatu, Piwarotsi wallakohtos
sel 29mal Julil 1868.
Kohtolaudas istusid wallakohtopeawannem
Willem Roomann
Kõrwamehhed: Jurri Holsmann
Jurri Jungermann
Tönis Preimann
No 24
Tännasel pawal olleme kokko tulnud kohhot
d. 29mal
piddama agga et miski kaewatussi ja muud
July
1861
selletust ei olle ei sa ka kohhot petud.
Protokoll No 14.
Patsalu Illasti, ja Nehhatu Piwarotsi wallakohtos
sel 16mal Augustel 1868.
Kohtolaudas istusid wallakohtopeawannem
Wellem Romann
Kõrwamehhed: Jurri Holsmann
Jurri Jungerman
Tönnis Preismann
No 25
Patsalo Moisapolitseipoolest noutakse et
d 16mal
Marri Prandi Kraam saab kinnipandud,
Augustil
selleperrast et Marri Prant ei olle omma
1868.
kohta (Wõrkninna koht) õigel wiisil arrinud
temma on pooled maad (s.o. 20 1/2 wakkamaast)
mahha jatnud, need maad on arritud
temma katte antud et neid piddi täieste
19
arrima agga temma ei olle sedda mitte teinud, ka
ei olle temma sõnnikud põllu peale weddanud mis
temmale jo sui kowwaste Tallitaja poolest (kowwaste)
sai kästud, waid temma weddas weel sell 24 sonnikud
kus rukkid piddid saama küllitud, ka ei olle temmal
rukki seemet mis küllida, selleperrast jäeb se pold
kullimatta, kaks süggised on Moisa temmale
seemet annud, agga ennam ei woi temmale
sedda anda. selleperrast on Moisawallitsus nõuks wõttnud
ühte uut perremeest senna kohha peale perremehheks
wõtta, kes need maad parremaks arrib.
Ka on Tallitaja poolest kaebtussed temma
peale sisse tulnud et temmal 1 Tsehtwert Rukkid
ja 2 Tsehtwerti 3 Tsehtweriko Oddre Maggasini aita
wõlgo, ja ei olle ka eddespiddigi loota et omma
wõlga makstud saab.
Moistetud
Et Marri Prant on Workninna kohha
holetusse läbbi lasknud ukka minna
saab temma Moisawallitsusse sowi-
misse peale selle kohhapealt lahti
ja temma kraam saab ka kinni
pandud: esseteks selleperrast et Marri
Prant peab koik kahjo mis selle kohha-
le on sündinud maksma, ja teiseks
et Maggasini wõlg saab makstud.
Agga et meie selle asjale ei woi otsust
tehha jaeb Keiserlikko Kihhelkonna
Kohto hooleks, et Marri Prandiga
saduse järrel saaks tehtud selle
kohha rekkumisse perrast.
Protokoll No 15.
Patsalo, Illusti ja Nihhatu Piwarotsi walla-
kohtos sel 2sel Septembril 1868
Kohto laudas istusid wallukohtopeawannem
Willem Romann
Kõrwomehhed: Jurri Holsmann
Jurri Jangermann
Tönnis Preiman
teine pool
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 19
32
1869.
Protokoll No 1
Patsalo Illusti ja Nihhatu Piwarootsi wallakohtos sel 9ma Januaril 1869
Kohtolaudas istusid wallakohtopeawannem:
Willem Roomann
Korwamehhed: Jurri Holsmann
Jurri Jungerman astus lauast wälja
Tönnis Preismann
Nihhatust: Mihkel Kussmann astus wallakohto ette ja
kaiwas Mihkel Jungermanni peale nende sonnatega:
Meie ollime Wirtsus soldati Kardoni ehhitamas, meid olli
5 meest, Mihkel Jungermann, Hindrek Kammarik, Ado
Lillemann Johan Winkel, ja minna (Mihkel Kussmann)
meie piddime se rahha koik ühte kokko saama, sedda olli
150 Rubl, se piddi kõik ühhe tassa jäggatud saama, agga
temma peab 23 Rbl. kinni, mis temma peab arra jaggama.
Sedda pallun nüüd kohhot selletada._
Sai Mihkel Jungermann ette kutsutud ja küssitud
miks temma sedda ärra ei jagga; ja temma räkis: minnul
olli Wirtsu Kaubmehhega se kaub, et minna selle too ette piddin
wastama, ja nendel olli minnuga pawa wiisi kaub, Hindrek
Kammarik piddi 50 kop. pawas saama, ja teised mehhed
piddid 45 kop pawas saama:
Hindrek Kämmarik olli 50 päwa
Mihkel Jungermann olli 56 pawa ja temma ütles 58 ollema
on kohtost 57 pawa arwatud
Ado Lillemann olli 53. pawa temmaga ollen selletanud
ja temma on rahhul
Johha Winkel olli 36 päwa sedda ollen ka selletannud
nende meestel olli se kaub et piddid 45 kop pawas samma,
ja Hindrek Kammarik piddi 50 kop. saama selleperrast
et temmal Tisleri ristad ollid. _ Agga minna nendele
50 kop. pawas, ja Hindrek Kammarikule antsin 60 kop
päwas, kui minna nendele se rahha arra jaggan
siis perrin minna omma kaublemisse waewa, sest
minna ollen kauba teinud, ja Kontrakt on
minnu nimme peale ka tehtud, sedda wõib iggaüks
nahha et minnu peale on se töö antud._
Moistetud
Meie olleme tahtnud neid leppitada, agga
need üllemal nimmetud Mehhed tahtwad Mihkli
käest wel se 23 Rubl ärra jäggada, sedda meie
ei woi tehha sest et se ulle meie kohto on._
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.129)

Lehekülg 56
Auustatud
Woltweti walla
walitsusele.
No 265
Ülemal nimetud walla walitsus
palub oma kirjaga 22. Septembrist s:a.
No 825 siin elawa säält walla liikme
Jaaks Pärna käest tema kogukonna
maksu wõlgasi sisse nõuda. Et aga
ette kirjutud numbri arwud natuke sega-
sed on juhtunud, siis palutakse uueste
teada anda tahta, kas nimetud Pärna
käest 4 Ro 85 14 kop. wõi 14 Ro 85 kop. ligi
ajada tuleb.
Kaheksa nädala eest olla Pärna selle
auustatud wallawalitsusele ka 3 Ro
saatnu ja palub teadust, kas see raha
peaks senna tulnud olema.
Tallitaja: P: Alberg:
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 21
36.
2 Parti á 15 kop = 30 kop
4 herga Karjakoplis á 10 kop 40 -
4 hobbost do á 15 - 60 -
18 weist heinamal á 20 360 -
9 hobost wiljas á 35 315 -
17 lammast wiljas á 15 255 -
Summa
13. R. 20 kop.
se rahha on Jaan Jurrisonil, Krusmannile maksta
Krusmannil on üks kor 37 weist á 30 kop = 11 Rbl 10 kop
25 do á 10 - = 2 - 50
35 hobost à 10 - 3 - 50
5 wassikast á 5 - ,, - 25
4 sigga 20 - ,, 80
Summa 18 Rbl 15 -
se rahha on Krusmannil Jaan Jurrisonile maksta
siis on sedda wahhet weel 4 Rbl 95 kop.
Et nemma Krusman sellega mitte rahhul ei olle
ja surema kohto tahhab minna saab temmale Proto-
koll antud._
Protokoll No 4
Patsalo Illusti ja Nihhatu Piwarootsi walla kohtos
sel mal
37.
Pärriskohtopäew sel 18 März 1869 No 4.
Kohtolaudas istusid kohtopeawannem Wilhem Roomann
Abbimees Jürri Jungermann
Tennis Preismann
Kirjutaja A. Temant
7
Marri Strenberg kaewab: Et temmal sada on 16 kü-
nart kue Ried, ja nelli Lambanahka Hans
Pergmanni käest, mis ta on Hans Pergmannile
annud kui temma mees Hindrek, on Tallinnas
olnud: Sest Hans Pergmann on üttelnud: Et temma
mehhel Hindrekul wiis rubla wõlgo on, ja kui
Hindrek on koio tulnud, siis on ta teada sanud
et temmal wõlgo ei olle, agga nüüd ei anna
Hans Pergmann ennam temma asju kätte
Hans Pergmann ütleb: Et need nimmetud asjad
on temma käe, ja weel, et temma Sullane
on Massomoisas Hindrek Strenbergiga Rahha
tööl olnud, siis lubbanud Hindrek Strenberg tem-
male wiis Rubla hõbbedad, ja ta ei olle weel
sedda kätte sanud.
Hindrek Strenberg ütleb: Et teised Sullased on
on sanud 50 Rbl. agga Hans Pergmanni Sul-
lane 51 Rbl. 80 koppikud, ja temma on
lubbanud siis Hans Pergmanni wiis Rubla,
kui Hans Pergmann temma Naesedlapsed
senni peab kui temma taggasi tulleb;
agga Hans Pergmann aianud enne kui temma
koio tullnud temma Naesed Lapsed ärra.
Hans Pergmannütleb: Et Naene on ilma
aiamatta ärra läinud._
Moistetud: Hindrek Strenberg maksab weel
70 kop Hans Pergmannile, ja Hans Perg-
mann annab need ees nimmetud asjad
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 25
44
45
Pärriskohtopäew sel 13 ,, May´´ 1869 No 9.
Kohto Laudas istusid: Kohtopeawannem W. Roomann
,, Abbimees J. Holsmann
J. Jungermann
J. Preismann
14.
Mihkel Pootsmann kaewab: Et Jaan Willermann
on tedda lönud Kahwatu kõrtsus kedda Lias
Irumann, ja Panga Wilhem on näinud.
Jaan Willermann ütleb: Et lönud ta on ja Rappo-
tanud ka, agga Mihkel Pootsmann winud tem-
ma Pakko ärra mis ta senna olli tonud.
Panga Wilhem ja Lias Irumann tunnistawad:
Et Jaan Willermann on Mihkel Pootsmanni
kaks korda lönud, ja korra Rappotanud.
Mihkel Pootsmann ütleb minna ei teadnud kel-
le jaggo se pak olli Seppa Juhhan käskis mind
sedda ärra wia, ja et Juhhan pakkode järrele
waatja olli, selle pärrast ma wisin.
Mihkel Pootsmann leppiwad ärra sellega: Et
Jaan Willermann
Jaan Willermann maksab 50 kop. Höbb. Mihkel
Pootsmannile
15.
Kustas Kusekänd kaewab: Et temmal sada on
Mihkel Wilberg käest
1 Künar 1 korter Rudulist Riet,
1 Künar takkust
Riet
1 Lamba nahk parkitud
Mihkel Wilberg ütleb: Sedda Lamba nahka on ta
wõtnud, agga Koer sönud sedda ärra, Riet ta ei
tea. Ja Kustas Kusekänd leikanud temma Ruk-
kid, ja sanud nelli tündert, temmale
agga annud 1 tünder.
Neid Rukkid on siis Tallitaja Leppiko Jaan
selletanud kedda Jürri Holsmann teab.
Moistetud: Mihkel Wilberg maksab
se Lamba nahk, ehk 50 kop. Kustas Kusekännole, agga
Riet sedda ei tea kegi, ja kahhe näddali sees peab se
makstud ollema.
16.
Kople Ado Preismann kaewab: Et temma on näinud
kui Pällama Jaani kolm Hobbost on olnud Nehha-
to moisa Rukkis, minna läksin Rukki Hobbos-
te pole selle peäle tulli Pällama Jaan metsast
wälja, ja Perre Naene olli üllewel moisa jures
Aia äres, minna tahtsin Hobbosid moisa aiada
agga Perre naene hüdis wasto ja ma ei sanud
seäl wõtsid mind mahha kiskus karwopiddi ja
mutsis Russigaga, ja lõi puga. Sedda näg-
gi ka Hindrek Kreismann, kes minnuga seltsis
olli.
Hindrek Kreismann ütleb: Meie tullime Öse Ado
Preismanniga, ja näggime kolm Hobbost
Rukkite sees ollewad, Ado Preismann läks
Hobbosid aiama, sellepeäle tulli Pällama
Jaan ka metsast wälja ja läks Hobbosid aiama
Pällama Perre naene olli üllewel aia äres hüdis
Hobbosed wasto, agga minna ei näinud millas
ta minnust möda läks; Mäe peäl ollid naad
pitkali maas Ado Preismann ja Pälla-
ma Jaan Ado Preismann karjus appi
minna läksin senna tompasin Pällama
Jaani Ado Preismanni peält ärra, ja Ado
Preismann läks jälle Hobboste järrele.
Pällama Jaan Kärnar ütleb: Minna ollin omma Hob-
boste jures omma Heina aedas, minna kuulsin
et Hobboste Kellad joudsid kaugemale, selle Kella-
de järrele tullin minna, ja leidsin ommad
Hobbosed moisa Rukkist, agga minna ei aianud
mitte neid moisa Rukki.
Pällama Perre Naene ütleb: Et temma on
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.163)

Lehekülg 28
K. M.
Wattla
Auuliku
walla kohus
Nehatu wallawalitsu
st
10 Septemb. 1890
N 384
saab palutud siin all pool ni-
metud inimestele käsku anda
et nad puudumata Teisepäewal
18 Septembril s.a enne löunat
kell 11 siin walla kohtus peawad
olemma, nimelt: Aadu Auman
Aadu ja Jaan Preismannid Eewa
Roos, Liisu Mets, Mari Kuuse-
känd ja Mari Metsis ja Wiio
Neider, - Madis Wainu kaebduse
asjus sea surmamise parast
Kohtu esinik J Truumann
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 3
1.
Protokoll 1867. No 1
No 1.
Patsalo Illusti ja Nehhatu Piwarotzi walla kohtus sel 12te Decbr
Patzal
Johhan Welterberg: perremees laskis mind lahti
ja nüüd ei olle ka minnul kohta kus minna
lähhen temma ütles et temal mind ennam
tarwis ei olle, minnu aasta sab künla
päwal täis, agga temma ei tahha mind
mitte piddata: ja mis se ka aitab kui minna
tedda rioga teenin selle perrast pallun
kohtost meid selletada.
Johani perremees Willem Rautkiwwi: Johan
tahtis issi minnu jurest lahti saada, kui
minna temmalt küssesin, kas temma
paigale jaeb, ja temma ütles et temma
ei tahha mind ennam tenida, temma
aasta akkas enne Joulu pühhasid. temma
palga maksan minna muido kõik ärra
agga 2 särki saab temma kewwatel
sest et nüüd särgi riet ei olle.
walla kohhos et Wellem nenda kui
perremees peab küssima kas sullane
tahhab tenida wõi mitte ja Juhhan ei tahha
tedda tenida on walla kohhos arwanud õige ollema
et perremees tedda weel 4 näddalid södab ja temmale
tööd annab, ja siis wõib Juhhan ommale teist
perremest otsida.
Walla kohtopeawannem:
Willem Romann
Kõrwamehhed: Jurri Holsmann
do Jurri Jungermann
do Tönnis Preimann
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 27
48
Häddakohtopäew sel 16 May 1869 No 10
Kohtolaudas istusid: Kohtopeawannem W. Romann
,, Abbimees J. Holsmann
J. Jungermann
J. Preismann.
19.
Watla Wallast Liso Metsis Hannusse Naene
kaewab: Et temma Rummal mees Hannus
Metsis, on Hobbose wahhetanud Nehhato walda
Ado Reimanni kätte, Ado Reimann on
temma Rummalad meest petnud, ja
ta on teise päwa omma Hobbust käinud
kätte samas, ja Ado Reimann on lubbanud
siis tagganeda kui Liso Metsis temma
Hobbose ärra toob; agga minna käsksin et
Ado Reimann minno Hobbose koio toob
sest minno Rummal mees Hannus ei lasse
mind sedda wahhetud Hobbost ärra tua; ja
Ado Reimann ei tonud mitte.
Nehhatust Ado Reimann ütleb: Minna
wahhetasin Hannus Metsissega Hobbosed
Õekülla kõrtsus ja andsin temmale kaks
Rubla peäle, kedda Hindrek Kreismann
Hannus Metsisse kätte andis, ja minna
ei teadnud mitte: Et Hannus Metsis
Rummal olli. Minna käsksin temma
Naest et ta minno Hobbose piddi ärra toma,
agga Naene ei tonud.
Hindrek Kreismann tunnistab Ado
Reimann ja Hannus Metsis wahhe-
tasid Hobbosed, ja Ado Reimann an-
dis kaks Rubla Hannus Metsissele
peäle, minna luggesin selle Rahha
. 49
ülle, ja pannin Hannus Metsisse Kinda sisse ja andsin
sedda Hannus Metsisse kätte.
Liso Metsis ütleb: Minna ei teaon ta Rahha
sanud ehk ei olle.
Moistetud: Hobbosid ei olle meie kõrwo näinud, ag-
ga et Hannus Metsis Rummal on maksab Ado
Nende omma ütlemisse järrele on need Hobbosed
mollemad Märrad, ja Hannus Metsisse Hob-
bone wie aastane, agga Ado Reimannil
saab süggise nelja aastane.
Kohtopeawannem: W. Roomann
,, Abbimees Jürri Holsmann
+++
Jürri Jungermann
Tennis Preismann
Kirjutaja A. Temant. +++
Pärriskohtopäew sel 27,, Mai 1869 No 11.
Kohtolaudas istusid: Kohtopeawannem W. Roomann
,, Abbimees J. Holsmann
J. Jungermann
J. Preismann
20.
Otti Jaan Willermann kaewab: Et Juhhan Reimann
on temma Pakko ärra winud, mis ta omma Kople,
ja seält Pernau tahtnud minna.
Juhhan Reimann ütleb: Minna käsksin Ret-
seppa Mihkelt sedda pakko Otty Koplest ärra
wia; ja minno käe all ollid ka need pakkud.
Moistetud: Juhhan Reimann maksab Jaan
Willermannile 25 kop. selle eest et ta on lask-
nud Jaan Willermanni pakko ärra wia Retsep-
Mihkli, ja ta ommal on kaks pakko oues olnud.
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.129)

Lehekülg 59
Austatud
Patsalo walla walitsusele
Ülemal nimetud walla
walitsus saab selleläbi palu-
tud alamal nimetud, seal elawa
siit walla liikmetele käsku anda,
et nemad Esmaspäw sel 26,, ku p.
kell 10 homiku oma wölgu jää
nud maksud siin äramaksawad.
Hans Kalmo,, - 2 rb. 6 kop.
Su
Wallawanem: M Tamberg
Kirjutaja: Kfreymann
asemel
Teada anda, et on
nüüd sügise ära surnd.
Teada antud