Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 173
Forstknecht, om ja päle selle kronu polest 36 rubla aastas
saab, ent ne sääl temma man ollewa sandi sawa
walla polest sädusselikku mona.
Nöumees Johann Lüüs xxx Nöumees Jaan Zeijer +++
Andrus Möttus XXX
Jaan Kuus XXX
Jakob Koch XXX
Johan Pill XXX
Andrus Udras XXX
Isak Wallner +++
Jaan Mürk XXX
Hans Wärnik +++
Meos Mondik XXX
Samul Säremat +++
Rein Anton XXX
Ado Lamann +++
- "Samul Zimmer +++
Jaan Pantalont +++
Wallawallitsusse nimmel
Wallawannemb: Johan Zimmer xxx
Wöörmünder Peter Hinn +++
do - Wärdi Treumuth XXX
do Jakob Hermlin XXX
do - Karl Raam XXX
No 9.
Wanna Anzmoisa koggokonna maja, sel 13. Novb. 1878.
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer,
Wöörmünder Peter Hinn, Johann Koemötz, Jaan
Anzow ja Ado Joakit.
Keiserlikku VII. Tarto Kihhelkonna kohto
kässu päle sest 20. Novembrist c. sub. No 2399
Oktobrist
on selle koggokonna liikmede arwo kirja
perra keik sullase, weermeste ja möisa rahwas
kokko kutsutu, et nemma egga üts selts
hendale eestkostja ehk häleandja walliwa
Eddimelt saiwa keik tallo sullase
ette kutsutus nink neile ette kulutedu,
et neid tallorahwa liikmede arwokirja
perra 452 täus ealist meeste henge om,
kelle seltsist 45 eestkostjad ehk helliandjat
wallita om.
Et se koggokond säitsme külla jakku
om jaotu, siis om Koggokonna wallitsus kui ka
sullase hääs arwanu, et egga külla sullase
omma külla jaost hendale eestkostsid ehk
häleandjid walliwa.
170.
Särre Külla päle tullep 7 helliandjad wallita.
Rimmi " " " 7 " "
Oe " " " 8 " "
Kobbela " " 6 " "
Joepera " " " 5 " "
Aehhijerwe " " " 5
Pattuperra " " " 6
ütte kokko: 44 helleandjad walleda.
Särre külla sullastse selts wallis hendale eestkostjas:
Isak Särremat wallis wallis Rein Möttus
Jaan Nutt " Johon Lannu
Isak Libba " " do "
Karl Pödder Jaan Nutt.
Mango Salup
" Jaan Mürk
Rein Möttus
„Karl Pödder
Jaan Zimmer
„Mango Salup.
Märt Kubbi " " Jaan Nutt.
Isak Meyer
"Johann Jõggi
Peter Junn
" Jaan Mürk
Jaan Koidus.
" Mango Salup.
Johan Joggi
"Jaan Kõudus
Ado Pormeister
" Johann Jöggi
Hendrich Koch " do "
Johann Lann " Isak Meyer.
Albert Wilip Peter Messias
Peter Messias Albert Wilip
Jaan Mürk
Rein Möttus.
Helli omma sanu
Särre külla helliandjas on nimmitedo.
Johann Jöggi 3 helli
1, Johann Jöggi
Jaan Nutt 2 "
2, Jaan Nutt
Mango Salup 2 "
3. Mango Salup
Johann Lanna 2 "
4. Johann Lanna
Rein Möttus 2 "
5, Rein Möttus
Jaan Mürk 2 "
6, Jaan Mürk
Karl Pödder 1 "
7, Albrecht Wilup (losi läbbi)
Jaan Köidus 1 "
Isak Meyer 1
Peter Messias 1 "
1 Albrecht Wilup 1 "
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 186
Wanna Anzla Koggokonna majas, sel 10. Januri 1879.
Man olli: Wallawannemb Johann Zimmer
Wöörmünder Jaan Treumuth
Karl Raam
Peter Hinn
Jakob Hermlin
Sel tämbatsel päiwal ollin wallawanemba poolt
Nöumehe koko kutsutu, mitmesugguste nöupiddamiste
perrast; nink selle wäetenistuste ärra ande Ado Hist
kommissonile ette panta kaibus, et temma poolwelli
Rein, mitte töökolblik ei pea ollema, - selle päle nink
temma perrajanu emma Liisa selle perrast mitte
üllespiddamise perrast läbbi ei sa, selle päle annud
kokkotulnu nöumehe omma teitmisse ja tundmise
perra sedda üttel meelel seda tunnistust, et Rein
Hist pool töö teggija saisun woib arwata.
Nöumees Karl Treumuth
Jaan Pantalon
Jaan Mörk
Rein Anton
Samul Särremat
Samul Zimmer
Ado Lamann
Meos Mändik
Johann Zellner
Johann Pill
Siis töiselt olli noumeeste poolt se nöu ette wöetu,
Peter Puk
selle wangi kindu perrast nink selle tallitusse ja
p. massude perrast, selle et se kes seni asjani
ne wangi kindut Anne möisast Walka om henda
päle wõtnu tallitada (Samul Zimmer) ent nüüd selle
hinnaga mitte weddata ei wõtta, mes kreisi päält
temma nüid (Samuel Zimmer) palgas tullep, siis sai
selle tarwis nöumeeste seltsist kolm nöumeest wälja
walito, kes Peter Pand, Täna, Kost Sümmõtt" ja
Johan Pill, kes wallaemalitsusega selle asja
perrast Werro Makohtu ette etteastowa
ja selle ülle selts palluma, et Werro Makohto
utte nõud selle asja perrast annap; ja siis kui
ne kolm nõumeest Werro makohtun orurus
ärra käinu, siis saap üks töweline ja kindma
otsus, - selli Werro Walga wangi rood weddamise kindu
perrast tettu.
Siis kolmandamalt sai nöumeeste poolt Wanna Anzsa koggo-
konna maja talli pörmandu pannemine ja Lawwa loukamise
eest selle töö eest ülle ültse hindu 10 Rb. 20 kop. Werdi
Akkermannile lubbatud wälja massa.
Neljandelt: teggiwa nöumehhe selle Kore Kaika maga
si wõlla ülle 100 Gor. rükki ja 100 Gor. keswi, nink
temma sullase Jaan Koska, kellal 20 Gor. rukki ja
20 Gor. Keswi, wõlgu om, se otsaste, et neil nimmited
tel noo kigest noormeestest üttel hälel se wõlg
kingitu om.-
Samuel Hermann tulli ette nink panits
pallus, et nõumeeste selts temma poija Johann
Hermanni päraha massost taggasi jättes, kes
15 aastat wanna om, ent noumehhe es anna sedda
sedda perra, nink anniwa ühtel hälel omma
otsust, et Johann Hermann peab se omma massut
massma.
Nöumees Karl Treumuth XXX
Jaan Pantalon XXX
Jaan Mürk XXX
Rein Anton XXX
Samul Sarremat XXX
Samul Zimmer XXX
Ado Lamann XXX
Meous Mändik XXX
Johann Zillner XXX
Johann Pill XXX
Peter Puk XXX
Wallawallitsusse nimel wallawanemb J. Zimmer XXX
Wöörmünder W xx Treumuth XXX
Karl Raam XXX
Peter Hinn XXX
Jakob Hermlin
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.35)

Lehekülg 12
kadonu tüttar olewat se hamme weel esi õmmelno.
Mäst Nutti rõiwa proom lähab selle lõutu pallajaga ütte.
Lisa Treumuth - wene usku - tunnistab, et tema Kätta
Kenderiga on lännu koplihe haina äelmit otsma, ja
säält ommawa löudnu: 1 hamme ja 1 pallai ja ommawa kuulnu
et maja rahwas olewat nännu, et Mät Käkki olewat
mitto kord sääl koplin käunu.-
Katta Kender - lutheri usku - tunnistab ni kui Lisa Tru-
muth.
Se wallapolitsei palub ütte Keiserl. Wõrru silla kohut aland-
likult, seda asja henda üle kullemise ja mõistmise ala wõtta
tahta.
Wallawanemb: Johan Pola
Wöörmündri: Jaan Kaska +++
Peakohtumees: J. Walner.
Kohtumees: Anz Wärnik +++
E. Laas XXX
Kirjotaja: Blomering
No 6 lisa.
Kohtumees Karl Treumuth pallel weel protokolli panda, et kui
tema Märt Nutti rõiwa warguse perast Pattuperra Märt Käkki
tallu lännu, on Märt Käkki Mart Nutti käest se hamme, mis
kohtumees Treumuth Nutti kätte hoita andnu, kakkeluse wiisil
ära kisknu, om kohtumeest wäega roppuste ja zias sõima-
nu ka om Märt Käkki sulane Andrus Mesias, kes mõtsast
nurme päält kodu tulnu, joba kaugest Märt Nutti ja kohtumeest
Tremmuthi zias, prohwuses ja maidas sõimanu ja kuradi ja
jumala sunningus wandnu ja tahtnu neid majast wälja pessa.
9.
Sel 11 Julil 1886.
Man olliwa: Wallawanemb: Joh. Pola
Wöörmündri: Jaan Kaska
Peakohtumees: Joh. Wallner.
Kohtumees: Ernitz Laas.
Anz Wärnik.
Labrik Grossberg, kaibab, et ümbre Jüripäewa s.a. tema
No 7.
kambrest kirstust lukku takkast warrastatud: 1 rätt - 350 kop
1 rätt - 270 kop. 1 rätt 30 kop., 1 paar Gamaskit 350 kop
5 paari kindit - 1 Rbl. 2 nakla tubakat 30 kop. 1 pakk
tikke 15 kop. ja 1 kirwes - 1 Rbl. Selle kraamiga ütten
mis kiik ütte korwi sissen olinu, om ka tema poja Thomas
Grossbergi maja rehnungi, kaarti ja kontraht ära wõetu;
Mart Nutti hämme lõidmise man om ka Märt Käkki kopli
päält Grossbergi poja maja rehnungi ja kontrahti tükke
selle tuhha sissest, kos üts jago rõiwast ära palutud om olnud,
lõutu, kellest arwata, et Märt Käkki ka Grossbergi kraami
warastanu.
Märt Käkki wastutab selle kaibuse pääle, et tema sest mitte
kige wähemat ei tija.
Wõrru silla
Se walla politsei palub alandlikult ütte Keiserliku kohut, ka
se protokoll henda üllekullemise ja mõistmise ala wõtta
tahta.-
Wallawanemb: Joh Pola
Wöörmündri: Jaan Kaska +++
Peakohtumees: J. Walner.
Kohtumees: Anz Wärnik +++
E Laas
Kirjotaja: RBlomering
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 31
N:17
Kaddunu Ado Lella perrantus kes sel kewwadel 1867
ärra koli, nink sel 24. Mail 1867 walla wallitsusselt ülles
om woeto.
1 üllikond wannu röiwit, nink selget rahha temma
naese Ann Lella käen - 181 Rubla
Karl Pola käen. 100 "
Jaan Hainas 50. "
Tibbe Hans. 2 "
Johann Treis - 2 "
Persimäe Rein 12 "
Leese Karl 12. "
Reile Karl 33. "
Reile Jaan - 15. "
Ott Werok - 75 " - ei olle olnu
Urwaste kog. kohtun - 35. "
Theowil Ahher Urwastest 50 " ei olle sada.
Summa 567 R mes temma naene Ann
om ülles andno. Uts hõbbe sõlg ostetu 16 Rubla eest.
Koggokonna wannemb Märt Tedder +++ Wöörmünder Rein
Lüüs xxx kirjutaija GPales.
No 18.
Kilaku Hans Kaiki perrantus, om sel 29m Mail 1867.
Koggokonna wallitsussest ülles woeto nink ärrä kalutu, selle
et temma ärra koli sel möda lännu talwel.
1. werrer lehm arwato - 10 R.
Transport 115 R. Kp.
1 - " - " 13 "
1. kits - 1.- 50.-
1 " - " 14 "
6 zikka - 19 " " -
1 must lehm - 10.-
1 raudwankri 14" " -
1 kirrio ohwakenne 10.
1 puuwankri - 2". - " -
1 must õhwakenne 8 " - 50 Cop.
4 wastset ratta zöri 3." " -
1 werrew õhwakenne 6"- -
1 reggi ja üts saan - 1." - "
1. must õhwakenne 5 " - 50
1 must ruun hobbene 34 " "
1 werrew wask 3 " " -
1. werrew hobbene 20. " - " -
1 werrew pull 7 " " -
1 - " merra hob - 15. " - " -
1. werrew pull 5.- " -
3 paari kunneraudo. - 1 " - 50.-
10 lammast. 20 " "
1 wastne tõrdu - 1."
2 Sikka 3 " "
Summa 227 R " Сoр.
Transport. 115 R. " Cop.
29.
2 wastset poisesärki
1. suur wastne kask
1. pihtsärk wastne
6 wastset wilja kotte.
Wilja om waiwalt külwa, keswa seme peap köik ostma
Selle perrantusse mannu tullep weel mes Hansul sada om.
Linnert Ragguli kaest 11 Rubl.
Salup Johann - 2.
Anni Johann Wabinast 7.
Kollina Jaan Lüüs 33.
Pisso Andrus 1
Hindrik Koch 1."
Gusta Sissask 1"
Summa 56 Rubl.
Kilago Hansu wölg:
Moisa wölg 24 R. 91 K.
Sullase Hansuplk. 7." " "
wölg 11." - "
wana plk 13." - "
Pisso Isak - 24 " "
" Kõrtzi " - 65 k.
Litzmötza. 1 " .50.
Summa 82 ." 06 1/2 Cop. om 26 Rbl 06 1/2 Cop ennamb massa
"Kõrtsi " - 65 k.
kui sada om.
Se hä mant om kõik naese sisse todu hä mahha jättetu.
Hans Jaikil om latsi:
1. poig Isak 14 aastat wanna
1. " Jaan 7" " " "
1 " Hindrik 4" " " "
1 " tüttar 15." " " "
1 " " " 2 " "
temma lesk naene Marri. Se hä jäb kõik se naese kätte, nink
omm sulase Hans Kuiwa kätte wallitseta antu, ja temmale
palkas luppato aijastast 7 Rbl rahha 13 linasemnit külwa ja
üts wak karu, kui illossaste om hold kandno saab üts paar
sapit kinkitusses. Wöörmünder laste hä ülle: Märt Lüüs
12/1871
ja Jaak Liber. Koggokonna wanemb Märt Tedder +++ wörndr.
Rein Lüüs XXX kirjutaija GPales.
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.35)

Lehekülg 21
Sel 11 Juulil 1888.
Man olliwa. Wallawanemb: K. Kangro
Wöörmündri: K. Treumuth
Rein Mändik
No 14.
Märt Kender sai ööse ilm lubata ümbrehulkulmise
pärast 3 rublaga, waeste laadiku heas trahwitud, mis
raha Märt Kender 14 päiwa sisen sisse masma peale.
Wallawanemb: K. Kangro.
Wõõrmündri: Karli Treimuth
Rein Mändik XXX
Kirjutaja RBlomerius
Sel 4 Nowembril 1888.
Man olliwa: Wallawanemb: Kangro.
Wöörmündri: T. Reiljan.
No 15.
Selle politse teadustuse peale tähentades sest 2. Nowem-
brist s.a. No 968, kaebab tänasel päewal Johann Tedder
selle wallapolitseile sisse, et temal sel 29/30 Oktobril s.a.
aida lukk nink aidan olewade kirstude lukku ära
lahutu ning sealt ära warastatud:
115 küünard hamme rõiwast á 20 kop. - 23 Ro. " kop
30 küünard püksi rõiwast à 20 kop. - 6 -
4 poisse hammet 4 - " -
2 sängi linna - 1 - " -
10 lb willadsid lõngu à 80 kop. 8
20 lb kraasitud willu à 70 kop. - 14 -,
1 wastsene willane rätt - 5 -.-
puhast raha - 4 - --
1 suur rätt - 3
1 1/2 pakki tubakut
1 1/3 wakka lina seemnid - 4 - " -
45
Summa 72 Ro 45 kop.
Johann Tedder arwab see warguse töisi talu pere-
mehe sulase Mango Makstina peale, sellepärast, et
Mango Makstin Marri Wiebergile üttelnu olewat:
18.
Kõige paremb wargus om nii: pane warastud kraam
warastatud inimise tõiste hoonete sisse tagasi; kui ots-
mine mööda, sis wõtta sealt.
Kaewataw: Mango Makstin wastub selle kaebduse
peale, et tema sest midagi ei tija.
Tunistaja: Marri Wieberg, wenne usku, ütlep wälja,
et tema Margo Makstina ütlemisest, nii kui Johann
Tedder ülesandnu, midagi kuulno ei olle.
Otsus: See Protokoll, kohes tarbis, sisse saata.
Wallawanemb: K. Kangro.
Wöörmündri: K. Treimuth.
Kirjutaja: RBlomerius
Sel 22. Septembril 1888.
Man olliwa: Wallawanemb: Karl Kangro.
Wöörmündri: Karl Treumuth.
Rein Lüüs.
Anzla Kihelkonna urädnik Jaan Kõiw tõi tänasel päewal
No 16.
üts hobune siija, mis Isak Ideonil sel 18/19. Septembril s.a. murro
pealt ära warastatud ja mis hobune nüüd selle walla pereme-
hel Kerno Dawid Kenderi koplist - raud kamitsen - kätte saadi.
Tunnistus tähe järgi, mis Isak Ideon sel 25. Septembril s.a. No 829
all selle walla politsei käest wõttis, sellega hobuse kätte saamise
pärast.- om seesama tõeste tema, Isak Ideoni, omandus
Tawit Kender sai ette kutsutud ja wastut politsei küsimise
peale, et see nim. hubune eespäew hom. temma murro peale,
tare kaarte all, maganu ja om tema küll ümbre kunda seda
hobust kuulutanu, ent see man om temal küll ettekaemata
olnu, et ta koskilt wallapolitseile selle hobuse pärast ülles-
annet ei tee, tema olewat see hobus küll wöörm. Lüüsele üles-
andnu.
Urädnik Jaan Kõiw andse üles, et Tawid Kendri sulane
Peter Werthe tunnistanu, et Tawid Kender teda, Werthet,
sundno seda hobust Sänna laatu wiija ja äramüüja
ent Peter Werthe ei ole seda käsku mitte täitnu.
Isak Ideonile sai hobune siitpoolt kätte antud nink
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 23
21.
280 Rubl. /:katssadda kattessakümmend Rbl :/ selget
rahha
9 wakka /:üttessa wakka:/ Rükki
9. wakka /:üttessa wakka:/ Keswi
20 wakka /: katskummend wakka:/ karo
Päle selle pri korten, puu, nink künal, ja pabber
mes koggokonna tarwitusse päle kullup, post
eest peab temma omma hobbesega köik söito tal-
litama, mes temal walla asju tallitata tullep.
Ne sin een nimmiteto palka omma köigile ütte
aastas eest lubbato.
5. Sai köigilt een nimmitetuilt walla wannem-
balt wöörmündrilt nink nöumehhilt nöu petus
nink köigilt ütsi ülles antus, et se walla koggo-
konna kohtomehhe eddemetsest nenda kui wimets-
seni kõik /:mes näil seni aijani mahha olli jät-
teto:/ kuidun käimisse, ja kroono ehk walla
masso ehk mes eale walla pääl tetta täita tullep
töiste walla rahwaga üttewisi täitma peawa.
Neide palka sädminne jääb nenda kauas po-
lele, kui + nätta saab kui paljo neil tallitust
jääb.
Ne sin protokollin tähhendetu otsusse saiwa köigile
koggokonna kohtomehhile teda antus.
6. Se wilja ülle mes sin walla magazin om, nink
kawwa saismisse perrast ennamb ei woi piddada,
sai nöu petus, nink köikilt man olleilt ütsi ütteltus,
et se keswa willi, selle walla tallomehhele, kes tahha-
wa osta, egga tallo perremehhele 3 Ria wakka müw-
was, nink on wakka hind panto 1 Rbl 30 kop. hõb.,
ja kui säld wiljast weel paljo ülle jääb, sis wõiwa
ka se walla waese nink koddapolitse mönne waka
osta, se samma nimmiteto hinna eest.
Wälja andmisse päiwa om panto sel 9m ja 10 Febru-
aril, kes sel 2 päiwäl ej olle ostnu, sel ej olle ennamb
õigus nöuda. Anzmoisale om ka neist kes wist 100
wakka müüdo, se samma nimiteto hinna eest-
7. Peti nöu köigist man olleist, et se wenne ussu kolimaa
ja "Reili" wanna om, ja kui tedda woimalik sel aastal
wastsest ehhitada om, sis ehhitetas temma köiki kullo päle
/:ilma arwamatta kas ma ehk wenne usku hengi päle:/ Rütli
Tallo ma päle, sest et sääl kessent walda om.-
8. Peti sin köigist man olleist nöu, et sin wallan ne allan
nimmiteto tallo maija köige alwemba om, nink köike ed-
dimeld tetta tullewa, mes egga külla perremehhe essi omma
külla päle tewa, ne omma:
No 49 Rimmi Ado
" 21 Pisso Isak
" 153. Tattriku Oitt.
" 107 Simani Hans
" 216 Kerna Samul
" 122. Tõnnisse
Sest et moisal sel aastal nenda paljo palke woimalik
anda ei olle, sawa ne kuus maja enne weel moisawallits-
sust nink walla wannembast ülle kaetus, ja sis sawa
köige alwembist majasist nenda paljo tettus, kuj
moisal palke anda künip.
9. Peti kõigist man ollijst nöu, et se Annemoisade
kiutu minnek, rahha eest saab ärra antus, tolle kes
kige oddawambaste wöttap, sinna ne Kiudohobbese
anda. - Walla wannemb Märt Tedder XXX wöörmünder
Rein Lüüs +++ Karl Post +++ Dawit Kaar +++
Jaan Simm +++
No 5.
Märt Daniel nimmitap omma eddimetse naese latsile
1 Lehma
1 Lamba
1 höbbe sölle
2 Undruku se warra jääb monnes körras Märt Daniele
kätte. Wannan Anzmoisan sel 18mal Februaril
1867 Walla wannemb Märt Tedder +++ wöörmünder
Rein Lüüs +++
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 85
Se om.
50 Taaldri 51 Krossi eest rent à 6 Rbl. 304 Rubla
200 sülda puud à 80 kop. - 160 "
Üttekokko 464 Rubla
Wallawannemb Johann Zimmer XXX
Wöörmünder Peter Hinn +++
do - Anz Möldre XXX
do - Tawit Kaar XXX
do - Isak Wallner XXX
Nöumehhe:
Jaan Wärton ütles, "ja" XXX. Tannil Puusep. ütles "ja" XXX
Mango Salup " "ja" xxx Andrus Koemõtz " "ja" +++
Karl Ots " "ja" xxx Rein Joap " "ja" +++
Linnaet Lippart " "ja" xxx Jaan Hammer " "ja" XXX
Karl Pantalon" " ja" XXX Johann Pettai " "ja" +++
Anz Mändik " "ja" +++
No 13.
Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 4. Nowembril 1871.
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer, Wöörmünder
Anz Möldre, Peter Hinn ja Tawit Kaar.
Mart Petersoni läsk Matli andse omma
eddimetsest abbiellust sündinu laste, ommast mehhest
perra jänu warrandust ülles:
1 lehm - - 15 Rbl. - Kop. wäärt
2 lammast - 4 " - " "
2 sarki - 8 " - "
4 naiste hammet - 1 - - " "
4 meeste - do - 4 " - " "
1 kassuk - 6 " - "
6 undrikut - 9 " - "
Üttekokko 47 Rbl. - Kop. wäärt-
Selget rahha 15 Rbl., mes waeste laste warrandusse
ramatu No 67 on sisse kirjotedu nink (intressi) renti kannap.
Laste wöörmündre omma: Anz Möldre ja Märt Lust.
Ne (latse) perrandaja, omma: tüttar Leno - 5 aastat wanna
do - Ann 2 1/2 - do - do
Wallawannemb Johann Zimmer XXX
Wöörmünder Anz Möldre XXX
do - Peter Hinn xxx
do - Tawit Kaar XXX
83.
No 14.
Wanna Anzmoisa koggokonna majan sel 4 Nowembril 1871
olliwa koon. Wallawannemb Johann Zimmer, Wöörmünder
Anz Mõldre, Peter Hinn ja Isak Wallner.
Sel täämbatsel päiwal on Wannari Karl Junni
warrandus Oksjoni pääl ärrä muidu suremba hinna pak-
kujatele, nida kui okjoni Protokoll No al om ülles
kirjutedu.
Sel täämbatsel päiwal on wanna Maggasi ai-
dan halwas lännu (15) wiistöistkummend wakka
Keswi oksjoni pääl ennamb pakkujatele ärrä müüdu,
(1/20 kop) ütte Rubla kattekümne Koppika eest 1 wak, Ado
Puusep om neid 15 wakka Keswi hendale ärra ostnu,
nink om ka rahha 18 Rbl. 15 kop. ärra masnu.
Noumehhe omma sel 27. Septembril 1871 Protokoll
No 11 al, sedda halwas lännu wilja ärra müümisse nõu-
wo kinnitanu, et se halwas lännu willi wõip oksjoni
wisil ärrä müdus sada.
Wallawannemb Johann Zimmer XXX
Wöörmunder Anz Mõldre XXX
do - Peter Hinn XXX
do Isak Wallner +++
No 15.
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 27. Nowember 1871
olli kik allan nimmitudu wallawallitsuss nink nõu-
mehhe koon.-
Sel täämbätsel päiwal olli wallawallitsussest kik
nõumehhe kokko kutsutu, mitme suggutse nõupida-
misse perrast, enge wallawallitsus lõid se Tallorahwa kog-
gokonna Sadusse §12 perra nõumeeste arw kumma
kokko olliwa tulnu, neido arw. wähhemb ollewat, kui
sadusse perra peap ollema, nink kik nõu-piddamin-
ne jäi tõises kõrras, - kige lähhemb nõumeeste kokko
tulleminne saap sel 3. Decembril 1871 ollema.-
Nõumees Jaan Wärtson Wallawannemb Johann Zimmer
" Karl Ots Wöörmünder Peter Hinn
„ Linnert Lippart
do - Anz Möldre
" Hindrik Wannar
do Isak Wallner.
" Anz Mändik
" Rein Ioap
" Jaan Hammer
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 86
No 16.
Wanna Anzimõisa koggokonna majan sel 3. Decembril 1871
olliwa koon. Wallawannemb Johann Zimmer, Wöörmündre
Peter Hinn, Anz Möldre ja Isak Wallner.-
Jaan Raggul andse omma eddimetse naise Maie
warrandust ülles, nida kui siin allan om ülles kirjutedu
1 lehm 12 Rbl. - Kop. wäärt
2 lammast - - 2 " - "
1 wastne kassuk - 5 " - "
1 wastane särk - 3 " - "
1 - do kambson - 1 " 50 "
4 willast ündrikut - 6 " - " "
4 naiste rahwa hammet 1 " 50 "
Jaan Raggul annap omma 5 pojale 1 hobbene 25, " " "
Wöörmündre ehk laste eestkostja omma: Rein
Üttekokko - 56 Rbl. - Kop. wäärt
Sibbul ja Jakob Limbo - 14 sept wanna
Perrandaja omma: poig Karl 17 aastat wanna
Samul 12 do do
Johann 9 do do
Peter 7 do do
Jakob 5 do do
Wallawannemb Johann Zimmer XXX
Wöörmünder Peter Hinn XXX
do Anz Möldre XXX
do Isak Wallner XXX
No 17.
Wanna Anzmoisa koggokonna majan sel 3. Decembril 1871
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer, Wöörmünder
Peter Hinn, Anz Möldre ja Isak Wallner nink kik
allan nimmitedu nõumehhe.
Wallawannembast olliwa kik allan nimmitedu nõu-
mehhe täämbatsel päiwal kokko kutsutu, mitme suggutse
nõupiddamissele:
1, Wallawannemb pandse nõumeeste koggole
ette, sedda Lattika Samuli kingitu wilja perrast,
mes sel 5. Mail 1870 Protokolli nori ramat No 8
punkt 2 le perra priimass wiljast on lubbatu. 3 wak-
ka Rükki 6 wakka Keswi ja 7 Wakka Kaaru. Ne siin
allan nimmitudu nõumehhe andse nidate om-
84.
ma helli:
Nõumees Jaan Wärton kostse "ja" Nõumees Karl Pantalon kostse, "ja
" Karl Otz " "ja" " Anz Mändik " "ja"
" Linert Lippart " "ja" " Karl Koemõtz " "ja"
" Peter Pärsimäggi," "ja" " Rein Joap " "ja"
" Hindrik Wannar, " "ja" " Mango Salup, " "ja"
" Tannil Puusep. " "ja" " Andrus Koemõtz." "ja"
2. Wallawannemb pandse nõumeeste koggole ette,
sedda Jundi Peter Zimmerile kingitu wilja perrast, mis
sel 5. Mail 1870 Protokolli nõri ramatu No 8 punkt 2le
perra priimasso wiljast on lubbatu, 6 wakka Rükki ja
6 wakka Keswi. Toine kõrd Keiserlikku VIIne Kihhelkonna
Kohto Herra kassu päle sel 6. Augusti 1871 koggokonna
kohto een Protokoll No 79 perra omma ne nõumehhe
kumma sel 5. Mail 1870 ammetin olliwa, omma
helli töist kõrda andnu, nink kolmandamalt
kõrda nüid wallawallitsusse een andsiwa ne allan
nimmitedu nõumehhe nidate omma helli:
Nõumehhe.
Jaan Wärton kortse, "ei" Karel Pantalon kostse, "ja"
Karl Ots, " "ei" Anz Mändik " "ei"
Linnert Lippast " "ei" Karl Koemõtz " "ei"
Peter Pärsimäggi " "ja" Rein Joap " "ja"
Hindrik Wannar, " "ei" Mango Salup " "ei"
Tannil Puusep. " "ja" Andrus Komõtz " "ja"
5 nöumeest ommawa "ja" üttelnu, nink 7 nöu-
meest ommawa "ei" üttelnu. -
Wallawannemb Johann Zimmer XXX
Wöörmünder Peter Hinn XXX
do - Anz Mõldre x 24
do. Isak Wallner XXX
3. Wallawallitsus nink nõumeeste koggo küssewa
neide nüüdse katte Zimmitre tallo rentnikute, Karl Zim-
meri ja Jaan Simmi käest, mis perrast nemma omma
renti (prozenti) ärrä ei massa, se täht-päiw om jo ammu
mööda, mes koggokonna kohhus sel 26. Octobril 1871 Protokoll
No 98 al om neile aiga andnu nida kawwa kui 16. Nowem-
brini c. ; nida samma ka mõtsa-trahwi-rahha, mes ka
sesammal tähtpäiwal piddi ärrä mastu ollema. Selle
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 172
Selle perra omma üttelhälel nimmitedus sanu:
Peep Möttus
kerge töö teggija
Karl Pantalon
kerge töö teggija
Johann Wallner
tööle kölbmata
Karl Kekki
kerge töö teggija
Rein Reile
tööle kölbmata
Mart Silber - kerge töö teggija
Isak Treumuth - kerge töö teggija
Toffer Hain
kerge töö teggija
Märt Laipjo et temma zözze Matli Laipjo
temmal emma assemel om olnu.
Jaan Pormeistre kaibuse ülle es tija ütske häleandja
middake, sest et temma essa Karl jubba mittu
aastat sellest koggokonnast wäljan passi pääl ellab.
Wöörmünder Peter Hinn +++
do Wärdi Traumuth +++
do - Jakob Hermlin XXX
do Karl Raam +++
N17. Wanna Anzla koggokonna majan, sel 17 Julil 1878.
Man olli: Wallawannemba asemel Peter Hinn
Wöörmünder Wärdi Treumuth
do Jakob Hermlin
do Karl Raam
Wallawalitsussest olli täämbatses pääwas keik nöu-
mehhe kokko kutsutus sanu mitmesuggutse nöupidda-
missele.
1, Hundi kolimaja laut, mis ülle jubba sel 10. Märtsil
s.a. No 3al nöupeetus sanu, tulleb 10 jalga körge, 4 süld
2 jalga pik ja 3 süld 3 jalga lai, kiwwi wundament
sissen maad 1 jalg ja 4 jalga pääl maad, kattus päle
öllist katta, üts 2 polega uss tetta, üts jubba walmis
korjus lauda otsa ülles tettu ja katte,- kige selletöö
eest lubbasiwa nöumehhe 70 rubla tööpalka. Pridu
Wällisson wöttab sedda tööd tetta nink saab kui keik
se töö kuni sel 13. Septembril s.a. laitmata walmis-
tettus sanu - eennimmitedu tööpalka.
2, Et nüüd Kobbela külla kolimaja 14 talla
halwa tee perrast wälja weetuses saa, raob puumeister
Peterson neid Annemõisa mötsan mahha, kelle
169
eest temma 1 rubla tööpalka palki päält, saab, et nüüd
suwwel neid jämmetid palke ilma kantimata mitte wälja
wetta ei saa.
3, Kobbela külla kolimaja aida ehhitamisse tarbis
lubbasiwa nöumehhe ennegi sis nüüd süggisel palke
weddada ja ehhitamist nüüd ette wötta, kui möisa
wallitsusse polest lähhikeste mötsapalki sawa antus.
Nöumees Samul Zimmer +++ Nöumees Ado Lamann +++
" Andrus Möttus +++
- Johann Lüüs XXX - " - Jakob Koch +++
" - Jaan Pantalont xxx - " Isak Wallner xxx
" Johann Pill XXX " - " Samul Säremat +++
" Jaan Kuus XXX - " Rein Anton +++
Wallawallitsusse nimmel
Wallawannemba assemel Peter Hinn +++
Wöörmünder Wärdi Treumuth XXX
do Jakob Hermlin +++
do Karl Raam +++
Nr 8. Wanna Anzla koggokonna majan, sel 20. Oktobril 1878
Man olli: Wallawannemb Johann Zimmer
Wöörmünder Peter Hinn
do Wärdi Treumuth
do - Jakob Hermlin
do Karl Raam.
Keiserlikko VII. Tartu kihhelkonna kohto eenkirja päle
sest 29. Augustist s. a. sub No 1898, kelle läbbi ettekirju-
tedus sinu soldat Josep Püwwe eest hoolt kanda kor-
teri kui ka mona polest, omma täämbatses päiwas keik
nöumehhe kokko tallitedu nink neile se eennimmitedu
kirri ette loetus sanu, mis päle keik nöumeeste
koggo üttelhälel nöus wötse, walla kullu päle
sedda öigust Püwwe tallo ommanik Andrus
Udras käest sada, kelle piri sissen se Josep Püwwi
ellomaja saisab, - et se ellomajakene kuni tule-
wa kewadeni Andrus Udrase platsi pääl wöis
saisma jääda, mis suggust öigust ka nüüd täämba
Andrus Udrase käest sadu om. Wilja polest
ei olle nöumeeste koggo selleperrast Josep Püwwele
middake lubbanu, et temma sel körral möisa sullane
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 47
nimme mannu omma käega on tennu;
Walla Wannemb Märt Tedder XXX
Wöörmündre Karl Post XXX
do. - Tawit Kaar XXX
do - Rein Lüüs +++
Nõumehhe: Sahkri Pik XXX Johhan Lell XXX Jaan Reil-
jan XXX Rein Libeon XXX Isak Wallner XXX
N: 6.
Wannan Anzmöisan sel 18mal Webruaril 1869.
olli walla wallitsus kik koon
Saie neile siin al nimmitedu wanna anzmõisa hen-
ge kirjan ollewa innimeestele üts lubba- ja assema
otsimisse täht antus üllewan nimmitedu päiwast
kolme näddala päle:
Wärdi Mikkal. - Witebsky kubbernamangu
Hindrik Koch - do - do - do -
Peter Koch - 1 do - do - do -
Peter Treumuth - do - do - do
Didrik Leinus - do - do - do -
Karl Kisow.- Pihkwa kubbernamangu
Teowil Treumuth - do - do - do
Walla Wannamb Märt Tedder XXX
Wöörmündre Karl Post. XXX
do. Tawit Kaar XXX
No 7.
Wannan Anzmõisan sel 19mal Webruaril 1869.
Maddis Härmlini eddimetse Naise warrandus sai
sel 15mal Webruaril 1869 siin al nimmitedu Walla Wal-
litsussest ülles wöetus:
4 meeste Hammet
1 willane undrik
2 põllo
3 rätti
Eddimetse naise warra perrandaja:
Jaan Härmlin
Marja Härmlin
Laste Wöörmündre omma: Karli Kohk. Hindrik Kohk
Warra ülleswõtmisse man olliwa:
Wöörmündre Tawit Kaar
Kohtomees - Rein Hist.
45.
No 8.
Wannan Anzmõisan sel 19mal Webruaril 1869.
Maddis Härmlini tõise Naise warrandus sai sel 15mal
Webruaril 1869 siin al nimmitedu Walla Wallitsussest ülles
wõetus.
2 wastset särki
13 naiste Hammet
1 wastane kask
3 sängu linna
1 Höbbe sölg
6 paklaist ündrikut
50 künärd linast röiwast
7 paari sukke
10 pöllö magelanga joondega
6. paari kindit.
9 willast ündriku
3 naiste wööd
16 meste Hammet
Selle warra perrandaja omma:
Lotta Härmlin
Ewa do
Laste Wöörmündre omma: Meos Mändik
Rein Mändik
Warra ülleswõtmisse mannolliwa:
Wöörmündre Tawit Kaar
Kohtomees Rein Hist
No 9.
Wannan Angmõisan sel 19mal Webruaril 1869.
olliwa kik allan nimmitedu koggokonna wallitsus koon:
Koggokonna selts ehk helli andja olli kokko kutsu-
tu nöumehhi wallitsema kumma loosi läbbi sätusse
perra wälja omma lossitu ehk muido mönne essi-
ärralikku ollemisse perrast omma ammetit peawa
mahha pandma.
Loosi läbbi om wälja lännu:
Kobbela külla Perremeeste seltsist Nõumees Sahkri Pik
Jõeperra- do - - do - - do - - do Johann Reiljan
Sullaste ja Priirahwa seltsist Nõumees Märt Puk
- do - do - do - do Karl Treymann
- do - do - do - do Karl Pödder
Sullaste seltsist Nõumees Märt Piir om kihhel-
konna Kohto mõistmisse perra ammetist wallale
möistetu.
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.35)

Lehekülg 22
temale üleltud, et ta seda sama mitte enne ei müü ehk
wahetada, kunna kohus läbi om.
Wallawanemb: K. Kangro.
Wöörmündri K Treimuth.
-"- Rein Lüüs
kirjutaja: R.Blomerius
Sel 5 Detsembril 1888.
Man olliwa: Wallawanemb: K. Kangro
Wöörmündri: Ernitz Tohwer Reiljaan
Rein Lüüs
Rein Mändik
No 17.
Kilako Andrus Püwi kaebab sisse, et kui tema sel 18 Oktobril
s.a. Mõnniste laadelt kodu tulno, om temal Litzmõtsa kõrtsi
man ära warastud:
1 hobuse lentsi, wäärt - - 5 Rbl.
2 paari wene saapit - 7
1 hobuse raud kammitze - 4 -
1 paar pooli saapit
3 --
Summa 19 Rbl.
Andrus Püwi arwab seda wargust Samul Põdra ja tema
seltsimeeste peale, sellepärast, et Samul Põdder teda, Andrus
Püwe, mitte kõrtsist wälja lasknu, ja teda ka lüwa ähwae
danu. Kui Püwi peale selle wälja lännu, om see ülewan
nimitud kraam kadonu olnu.
Samul Põdder aste ette ja wastut selle kaebuse peale, et tema
sest wargusest midagi ei tija ja ka püüdno ei ole, Andres Püwe
wäljaminemist tagasi hoita, niisama ka mitte lüwa ähwar-
danu.
Tunnistaja: Isak Laaman - wene usku - ütlep wälja, et Samul Põdder
püüdno Litzmõtsa kõrtsin Andrus Püwe kinni pidada, et ta
kõrtsist wälja ei läha, ja selle aja sisen omma Püwe hobose lintsi
ja muu kraam ära wõetu. Isak Lahmann üttelno selle man:
"Semuga wõite kõnelda, kae pea paigan!"
Tunnistaja: Anz Kuiw - lutheri usku - tunnist niisama kui Isak
Laaman.
Tunnistaja: Ado Peterson - wene usku - tunnistab, et tema muud
19.
sel asjan wälja üttelda ei tija, kui ennegi seda, et Andrus Püwi
enne oma kraami ära kadomist mitto peremeest wargas sõimanu;
ja nendega tülli tüknu.
Otsus: Sai arwatud, see asi Wõrru Kreisi Natsalniku abi härrale sisse saata
Wallawanemb: K. Kangro.
Wöörmündri: K. Treimuth
- " - K. Lüüs
" - Rein Mändik XXX
Kirjutaja: Rblomerius
Sel 5 Detsembril 1888
Man olliwa: Wallawanemb: Karl Kangro
Wöörmündri: Rein Rüüs
Pääkohtumees: Joh. Wallner.
Mango Lees, Linamäelt, kaebab sisse, et temal sel 1 Mail s.a.
No 18a
ööse aidast, luku takast, ära on warastud:
puhast raha - 5 Ro
10 küünart, willast musta särgi rõiwast à 1 Rbl. - - - 10 Rbl.;
8 - " - pool willast ruudilist rõiwast à 50 kop. - - 4 - "
3 lamba nahka à 120 kop. - - - 3 - 60 kp.
1 willane kamsol - - - -- - 4- 50
1 - " - ruudiline tekk - - - " - 4 "
1 hõbbe sõlg - - - - 10 --
1, willane pool järk - - - 3 -"-
20 küünard tsitsi à 8 kop. - - - 1-60
10 rätti mitmesugust, suuri ja weikesi - - - 17 - "
1 laud lina - - - -- 1 --
15 paari kindit - - - 3 - 75
19 naisterahwa wööd - - - -- 3 -"-
8 naisterahwa tanno - - – - - 2 -"-.
12 lb willast ahka langa - - - - 8 - 40
3 puuda raswa - - - -- 6 --
2 puuda liha - - - 4 -
2 wilja kohti à 50 kop. - - - 1-
4 hamet - à 1 Ro. - - - - 4
6 25
25 küünart hamme rõiwast, linane - - - 12 - 50
Summa 108 Ro 85 kop.
10.
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 106
107.
Meos Kender wallis Jaan Anzow
Peter Mändik " do
Helli omma sanu:
Jaan Anzow - 26 helli.
Wärdi Treumuthi - 3
Ado Puusep - - 1 "
Rohkemba helliandmisse perra om wallitu-
Pattuperra külla wöörmündres Jaan Anzow
35 aastat wanna, nink on kreeka õigeusku salwi-
tu, ent sel minnewal süggisel on Jaan Anzow
Karrola Luteri ussu kerku oppetaja man oppsusse
Confirmationslehre) käunu nime ollewat ka Karrola
Lutteri ussu kerkun lawwal käünu.
Wallawanemb Johann Zimmer XXX
Wöörmünder Peter Hinn XXX
do. Ado Joakit XXX
do. Johann Koemötz +++
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 12. Märtsil 1873
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer Wöörmünder
Peter Hinn, Ado Joakit ja Johann Koemötz nime kik
alnimmitedu nöumehhe.
Wallawallitsussest olliwa kik nöumehhe kokko kutsu-
tu nöuwo piddama neide katte Zimmitre (Rautseppa) tal-
lude ärrä müümisse perrast, nink om ka se siin allun
ülles kirjutedu maja ostmisse rahha arw, kui ka se rahha arw
mes wälja on lännu- neile näumeetele ette loetu ja ärra
selletedu:
Wäljaandminne.
1870 sel 1. Aprillil om sisse mastu.
1815 Rbl. 80 Kop.
1870 aasta prozent ehk rent - 250 Rbl. - Kop.
1871 do - do -do - do 294 " 20 "
838 " 40 "
1872 - do - do - do - do - 294 " 20 "
1 kaardi teggemisse eest Bendtile 21. Rbl. - Kop.
3 aasta maamass Riga wastu 21 " 18 "
47 " 24 "
Proklama eest mastu - 5 " 6 "
Tallo heinamaa ülle karja tee krawide lei-
kamisse eest. - 85 " 21 "
Latus 2786 Rbl. 65 Kop.
Transport 2786 Rbl. 65 kop
Neide kätte tallo renti sisse tulleminne om 42 " 40
3 aasta sissen wähhemb olnu -
1815 Rbl. 50 kop. sisse wastu rahha eest 3 aas-
272 " 37
ta prozendi egga Rubla pääl 5 kop. teeb-
Wäljaandminne 3101 Rbl. 42 kop.
Sisewötminne.
1870 - 2 tallo renti sisse tulnu 80 Rbl - Kop.
1871 - 2 - do - do - do - do - 310 " - "
1872 - 2 - do - do - do - do - 406 " - "
3 aasta sissen om ennamb wälja lännu 42 "40 "
Ne 2 Zimmitre tallo massawa koggokonnan 2263 Rbl. 02 Kop.
Helli omma allan nimmitedu nöumehhe andnu
Nöumees Jakob Wassil ütles "ei" Nöumees Linnert Lippart ütles "ei
" Anz Möldre " "ei" " Johann Pettai " "ei"
" Andrus Mõttus " "ei" " Jakob Antsi " "ja"
" Juk Antsi " "ja" " Samul Pormeistre " "ja"
" Karl Pantalon " "ja" " Andrus Koemötz " "ja"
" Wärdi Leinus " "ja" " Rein Ioab " "ja"
" Jaan Anzow " "ja" " Hindrik Wannar " "ja"
" Mango Salop. "ja"
10 nöumeest, kumma "ja" omma üttelnu tahhawa neid
koggokonna rahhaka ostetu 2 Zimmitre (Rautseppa) tallo
2263. Rbl. 2 Kop. eest ärrä müwwa, -
5 nöumeest, kumma "ei" omma üttelnu, pallesiwa
hendale pikkembat aiga perra möttelda nink kostse, "ja"
et selle 2263 Ru. 2 kopka eest neide Zimmitre tallode
ärrä müüminne Wanna Anzmöisa koggokonnale
weel kahjolik om.
Wallawannemb Johann Zimmer XXX
Wöörmünder Peter Hinn +++
do Ado Ioakit. XXX
do Johann Koemötz. XXX
No 3.
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 7. Märtsil 1873
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer, Wöör-
münder Peter Hinn ja Johann Koemötz
Kontraht:
"Podrätsik (Puumeister) Johann Auerbach wöttab
Wan
No 2.
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.35)

Lehekülg 13
10.
Sel 11 Julil 1886.
Man olliwa: Wallawanemb: Joh. Pola.
Wöörmündri: Jaan Kaska.
Peakohtumees: Joh. Wallner
Kohtumees: Ernitz Laas.
Anz Wärnik
No 8
Martha Kubi, koolmeistre Retsniku rentniku naine, kaebab
oma mehe Märti man ollen, sisse, et temal sel 9 Juulil s.a.
15 Rbl. raha ära warastud. Se raha olewat Martha
hommukut, kella 6 aigo, oma mehe westi taskule mis nakla
otsan olnu, pandnu ja pääle lõunat om ta löudnu, et enne-
gi tühi kott weel westi taskus olnu, Ta arwab, et po-
trätschik Jaan Romsak ne 15 Rbl. ära warastanu, selle-
perast, et muid inimessi sel päewal seen tarren käino
ei ole, kui ennegi Jaan Romsak. Ka om Martha weikene
tüttar Marri rehe tarre manno jooksnu ja üttelnu: "Mina
ei sa mitte wäist tuwa, tarren om üts poolakene, se kop-
putab omma pipu ja tahab esa karmanist tubakat wõtta."
Semees om Jaan Romsak olnu.
Jaan Rõmsak aste ette ja wastut selle pääle et tema sel
päiwal homiku kell 7 küll koolmeistre pool Kubi
tarren käinu, midas ta aga wõõruses pidanu, ei olewat
aga mitte midagi sääl putno. Kubi wäikest tüttart
tema ei ole mitte tähele pandnu. Sellen tarren olewat üts
säng ja üts häll olnu.
Koolmeister Karl Rätsnik - lutheri usku - tunnistab, et Jaan
Rõmsak sel 9 Julil s.a. hommiku kella 7me aega läbi Märt
Kubi tarre tema poole taga tarre tulno, kes Retsnik
sängin pikkale olnu, aga mitte maganu. Koolmeistre
küsimise pääle, mis Romsaku soowimine, om tema wastu-
tanu, et ta teada tahab, kas koolmeistre wahest Walka
sõitab. Weerand tunni perast om ta jälle ära lännu ja
om ka koolmeistrit ütten kutsnu nink om Retsnik ka
ütten lännu. Enne, kui Romsak Retsniku tarre tulno,
om ta wahest 10 minudit Kubi tarren aigo wiitno, mis
koolmeistrel läbi saima külda olnud.
Martha Nutt - wene usku - tunnistab, et tema sel päi-
wal muid wõrid inimesi koolimaja man nännu ei ole,
kui ennegi homugus poole Romsakut, kes Martha käest
koolmeistse perra küsino
Koolmeistre Karl Retsnik pallel protokolli panda, et
Jaan Rämsak Retsniku selle raha warguse asja perast
wäega trotsnu, üttelno, et Koolmeister esi se raha waras-
tano om näidanu rusikat ja üttelno, et ta koolmeistrele
näidata tahab.
Wöörmündri Johan Rätsepp ja kohtumees Anz Wärnik
tunnistawa, et Romsak sis, kui nema kinniwõtmise man
küsino, kas tema Märt Kubi tarren käino, wastutanu,
et tema mitte Kubi tarren käinu, ent kohtu een ütles
Romsak wälja, et ta küll läbi Kubi tarre koolmeistri
mannu läinu.
Se wallapolitsei palub ütte Keiserl. Wõrru sillakohut aland-
likult, seda asja henda üle kullemise ja mõistmise ala
wõtta tahta.
Wallawanemb: Joh Pola
Wöörmündri: Jaan Kaska +++
Peakohtumees: J. Walner.
Kohtumees: Anz Wärnik +++
E Laas
Kirjotaja: Rblommer
Sel 9 Januaril 1887.
Man olliwa: Wallawanemb. Joh. Pola.
Wöörmündri: W. Malleus.
R. Lüüs.
Jaan Waska.
Kollino härra von zur Mühlen kaibab sisse, et temal
No 1.
ööse sel 5/6 Januaril s.a. selle aja sisen, kos ta mitte kodun
olnu, elumajast (härbarist) ära warastud.
1 rewolwer,
2 kasti (Schatullen)
1 laud lina - kanepine
1 weikene laua kell.
Leno Hanikow - wene usku - kes von zur Mühleni härra
man tütrikun, tunnistab, et pühapäew õhtu kell 5 Jaan Utsal
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 40
4 Sai kõigist allan nimmitetuist nöumehhist
Kog. pähkomehhele ütte aasta palkas lubbatus 4 (nelli)
wakka rükki, 3 (kolm) wakka keswi, nink 3/ kolm wak-
ka karo.
5, Serre nink Rimmi külla kohtumehhile sai köigist
man ollejist aasta palkas lubbatus 3 (kolm wakka)
rükki 2/ kats./ wakka keswi nink kats wakka karo.
6, Oe nink Kobbula külla kohtumehhele sai nenda
samma palju palka lubbatus, kui Serre nink Rimmi
külla eest, tämba pkt. 4. nimmitap.
7. Jöheperra nink Ahhijerwe külla kohtumees saab ka
pkt. 4 nimmitetu palka.
8 Pattuperra külla kohtumehhele om köigist man
ollejest 2 (kats) wakka rükki, nink 2 wakka keswi
lubbatu.
9. Neile koliwannembile, kel kats külla käen om
om 64 karnist rükki nink 40 karnist keswi lubbatu
palkas.
10 Neile kel üts külla käen om om 32 karnist
rükki nink 20 keswi lubbatu, ütte aijasta
palkas.
11, Sai nöupetus, et kõik nelli Magasi wöörmündre
kõik Magasink wallamaija ehhitamisse tarbis se
Materjali tõiste walla rahwaga peawa ütteswisi
teggema nink widdama.
12 Sai köikil nöumehhel neile wannule kohtumehhhile
neide täus palk kätte kästus anda.
Ne man olleia nõumehhe omma: Johann Lell, Jaan
Reiljaan, Sahker Pik, Johann Reilik, Hiskias Tammberg
Jaak Wallner, Hans Kuiw, Jaan Anton, Rein Lann, Peter
Junn, Dawit Treumuth, Märt Pijr. Rein Libeon.
Kog. wanemb Märt. Tedder wöörmündre Jaan Sim
Rein Lüüs xxx Sawit Kaar xxx Karl Post XXX G Pales
38.
No 29
Wannan Anzmoisan sel 27m. Webruaril 1868.
Selle et Peter Püwwi teist naist tahhap wötta, sis sai selle kog.
wallitsusse poold, enne temma eddimetse naese perrantus neide
perrajänu latsi hääs ülles woetus. Poig Johanni jaos lubbap
Peter Püwi 15 Rubla nink tüttar Ewa jaos 15 rubla. Se rah-
ha jääb Peter Püwwe enda kätte, nii kauas kui ne latse täus
ealisses sawa. Laste wöörmünder Isak Daniel.
Koggokonna wanemb M. Tedder XXX kirjutaija G Pales,
No 30.
Wannan Anzmoisan sel 5mal Marzil 1868.
Ehhijerwe Maddis Wallner annap henda poija Luddi nink
tüttar Else ja tüttar Anne perrantüsses 3 hobbest 4 lehma 2 öh-
wakest 4 Zikka 4 lammast 1 kitse 1 raud wankri ja kõik
muu maija puu asja nink rista. Wilja annap temma 25 wak-
ka keswi 15 wakka leiwa terri 25 wakka kartowlit 4 wakka
ernit, 5 wakka karo. - Se nimmitetu krami annap temma
köik poija Luddi kätte, nenda kauas kui ne tütre omma
hääd takkan hakkawa otsma. Koggokonna wannemb Märt
Tedder XXX Wöörmünder Rein Lüüs XXX Karl Post XXX Dawit
Kaar XXX.
Wannan Anzmoisan sel 11m Webruaril 1868.
No 31.
Koggokonna wallitsus olli koon.
Koggokonna wannembalt olli köik nõumehhe kokku kutsutu
selle wilja palka ülle nöuwu piddama, mes minnewa suwwel
walla tarrade nink teiste tööde eest on wastus sanu, kas nemma
sega rahhul omma, wai tahhawa walla wallitsusse käest selle
eest taggasi taggasi massu
Kokku olli tulnu Nöumees Johann Lell
Jaan Reile
Rein Libeon
Sahker Pik
Johann Reilik
Hiskias Damberg
Isak Wallner
Hans Kuiw
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 81
No 4,
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 15. Junil 1871.
olli allan nimmitedu wallawallitsus nink nõumehhe
koon.
1, Jaan Anton saap Lüsi kolimaja wastsest ülles
teggemisse eest weel 35 Rubla palka manno. Jaan An-
ton peap selle maja walmis teggema nida kui Protokoll
No 3. sell 19. April 1871 punkt. 1. om ülles kirjutedu.
2. Mango Lüüs, Särre külla wanna koolmeistre
nõuwap Lüsi kolimaja 7 pari usse raud hengite eest 7 Rbl. 70 kp.
(ehk) 2 wakka Rükki primassu wiljast ja 2 Rbl. 70 kop pool
päärahha om lubbatu. Mango Lüüs ei wõi muud mid-
dake ennamb nõuda
3, Hango Isak Zimmer ärrä pallanu lauda teg-
gemisse eest, 4 süld pik ja 3 1/2 sülda, kõlkus 4 süld pik
3 sainaka. Selle töö palkas on lubbatu 10 wakka Rükki
ja 2 wakka Keswi. Isak Zimmer wõttap selle lauda
ja kõlgusse ülles ehhitamisse töö nink kattusse kat-
misse henda päle nink wastutap kige selle eest om-
ma warrandussega.
4, Wallawallitsussel on kigist nõumeestest lubba
antu kattekümne Rubla eest ütte kõrraga mõnne essi-
ärrälikku tallitusse ehk palka masmisse toimendamist
ilma et nõumehhi on waja kokko kutsu.
Wallawannemb Johann Zimmer +++
Wöörmünder Peter Hinn XXX
do - Jaak Wallner +++
do - Ants Möldre XXX
do - Tawit Kaar XXX
Nõumees Jaan Wärton XXX
do - Karl Ots XXX
do - Tannil Puusep XXX
do - Peter Pärsimaggi XXX
do - Karl Pantalon XXX
do - Jaan Hammer +++
do - Johann Pettai XXX
do - Linnert Lippart XXX
No 5.
Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 22. Junil 1871.
olli allan nimmitedu wallawallitsus koon.
Täämbatsel paiwal tulliwa ollan nimmi-
tedu Kobbela külla perremehhe selle wallawallitsusse ette,
hendale Jakob Taal küllaseppas wallima - selle pal-
wussega, et Jakob Taal nekruti loosmissest taggasi
jääp.-
Sahkri Pik
Johann Essajas
Jakob Pödder
Peter Wunk
Juk Hansi
Peter Toom
Tawit Kender
Samul Zimmer
Isak Wallner
Tannil Puusep
Samul Kult
Karl Ideon
Jaan Kult
Johann Lust
Jakob Zipp
Mango Puk
Tawit Saar
Jaan Kiwwi
Karl Reiljan
Kusta Andrey
Tawit Joakil
Copia d. 27. Juli 1871.
Wallawannemb Johann Zimmer +++
Wöörmünder Peter Hinn
do. - Isak Wallner XXX
No 6.
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 6. Julil 1871
olliwa kik allan nimmitedu nõumehhe nink walla-
wallitsus koon.
Oksjoni wiisi mahha pakkutu hinna eest wõttap
pumeistri Schelnin maggasi aita sissest lauduka ärrä
wodestada 1 1/2 sülda kõige - nink saap egga joskwa sülle
töö eest 55 Kopkat. Schelnin wõttap ka ne hoowi wärra-
wa, ja ka ne wärrawa katte kiwiposti kattusse lauduka
ärrä katta - selle töö eest saap Schelinin 5 Rbl. 95 kop. palkas.
Nõumeestele ja ka wallawallitsussele om ette
pantu, mil kumbel ehk mil wiisil saap kerku tee
ärrä jaggatus tallo taadri surusse perra. - nink om ka
selle tee perrast kõnneldu mes läbbi Wanna Anzmõi-
sa Mudda rehhe mant nida kaugele kui soosaare
nurme weerde, ja lipputulba mant nida kawwa kui
Wasstse Anzmõisa härgi lauda otsan - silla manno. Ent
selle ülle es sa üttegi kindmat otsust, kas se teejaggo hulka
päält
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 92
Transport - 285 Rbl. 50 kop. wäärt
2 kattald - - 5 " - "
2 kirwest - 1 " - "
1 palki saag - - 1 " 50 "
1 wäikenne saag - - " 25 "
3 wikkatid - - " 75 " "
1 suur kapp - 4 " - "
6 zikka. - - 30 -,
Summa 328 Rbl. - Kop.
Wallawannemb Johann Zimmer XXX
Wöörmünder Anz Möldre XXX
do - Tawit Kaar +++
No 9.
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 12. Junil 1872
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer Wöörmün-
der Peter Hinn, Tawit Kaar ja Isak Wallner nink allan
nimmitedu nöumehhe.
Wallawannembast omma nõumehhe kokko kutsu-
tu selle töpra ja hobbese koolmisse perrast nöuwo piddama
mes selle hädda ajal kigil abbis peab ollema, nida kui
nöumehhe ja ka egga üts tallo perremees peawa perra
kaema, et, kon üts hobbene ehk tõbras ärra kolep,
peab se haud 7 jalga süggäw, ollema kos se haigusse kätte
koolnu hobbene ehk muu ellaij peab mattetus saama,
nida kui sädus kässeb, ja egga körd jalla päält koggo-
konna kohto maja man peab ülles andma kui üts
hobbene ehk töbras haiges om jänu ehk ärrä koolnu
ja parrembas saab ehk weel haige om.
Nõumees Johann Hammer, "ja" Wallawanemb Johann Zimmer xxx
Karl Pantalon "ja" Wöörmünder Peter Hinn XXX
Hindrik Wannar "ja" do - Isak Wallner XXX.
Rein Ioab "ja" - do - Tawit Kaar XXX
No 10.
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 12. Julil 1872
olliwa koon kik allan nimmitedu wallawallitsus
nink nöumehhe
1, Sel täämbatsel päiwal olli wallawallitsust kik
nöumehhe kokko kutsutu nöuwo piddama, sest et räüsa
ehk rahhe saddamisse läbbi on mitmele wäega rän-
gast
90.
Se nöuwötminne jäi polele, selleperrast et nöumeeste
gast ja mönnel ka kergembast kahjo johtunu.
koggo kik sädusse perra täwweste ei olle kokko tulnu.
2, On nöuwo peetu, ärrä pallanu Kauksi kolimaja
üllesihhitamisse perrast. - se kolimaja (p) jääp tullewa
aastas ehhitada.
3, Kolimaja peawa kik Tullekassa ülleswöetus
saama, sedda om Tullekassa Taksatori Herra Bern-
hardt wallawallitsussele ja ka man ollejate nöumees-
tele ette pandnu, se nöupidamine jai ka po-
Nöumees Karl Ots, Nöumees Jakob Antsi
lele.
Linnert Lippart " Joh, Hammer
"Juk Antsi" "Rein Ioab"
"Karl Pantalon" " Peter Pärsimaggi
"Samul Pormeister
Wallawannemb Johann Zimmer XXX
Wöörmünder Anz Möldre XXX
do - Peter Hinn XXX
do. - Tawit Kaar +++
do. Isak Wallner XXX
No 11.
Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 25. Julil 1872.
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer, Wöörmünder
Anz Möldre ja Tawit Kaar.
Tohwer Joakit om omma poja Johannile, Adole,
Jaanile ja tütre Annele, eggaüttele omma ossajagga
jo kätte andnu, nink neidel ei olle ennamb temma
warrandussest ühtegi ossajaggo sada.
No 12.
Paapo läsk Marri Asser lähhab Tohwer Joakitika
abbielle sisse, nink andse siin kohto een omma poja
Peterile essast perra jänu warrandust ülles, nida kui
siin allan om ülles kirjutedu:
1 lammas - 2. Rbl. - Kop. wäärt
1 meeste särk - 3 " - " "
1 röiwa kirst. - 1 " - "
Summa 6 Rbl. - Kop.
Wallawannemb Johann Zimmer +++ Wöörmünder Anz
Möldre XXX Tawit Kaar +++
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 27
30 kartowlit 10 waka jäwä Janile
10 - do Karlile
10. - do Werdile
Karli om ommajaggu kotte kätte sanu, Werdi kotti Jani kätte
jänuwa
teada lukkude eest arwap Jaan neile tõisile 2 Rub. 1 k Karlile
1 k. Werdile
Jaan lubbap Werdile eddespaidi weel ütte wastse särki tetta.
Selle jaggamissega nink kramiga omma kõik perrandaja nenda
kaugeni rahhul, kui kõiki raud hengi ülle mes neide essa
sinna maija om ostnu, ja nüüd Werdi nink Karl ossa tah-
hawa sada. Se nöudmine jääb koggokonna kohto kätte selletada
Se selge rahha mes essast on perra jänu, omma eggaüts kätte sanu.
Selge rahhaga om sanu massetus, et köigil ütte wörd saap.
Jaanil om Karlile massa:
hobbeste eest - " - 24 Rbl 66 1/3 kop.
tõbraste eest - " 8. " - 33 1/3. " -
kitsi eest - " 1 " - " " -
Siggade eest - " 1 " - 50. " -
Raudwankri eest - 2 - 33 1/3 "
Aeada lukku eest 1. " - " " -
Summa 38 R 83 kop.
Karlil om Janile massa:
1 lamba eest 50 kop. muu
Summa - " - 50 kop.
wälja masno.
Jaab Karlil Jani käest sada 35 Rub. 33 kop. mes Jaan om tämba
Jaanil om Werdile massa:
hobbeste eest - 24 Rub. 66 1/3 kop.
tõbraste eest - 8. " - 33 1/3. “
kitsi eest - " 1. " - "
Ziggade eest - 1. " - 50.
padda eest - 2 " - "
Raudwankri eest - 2. " - 33 1/3.
Aeda lukku eesti - " - 1. " - " -
Janil om Werdile massa. 40 Rub 83 kop.
Werdil on Janile - " - " -
Jääb Janil Werdile 40 R 83 kop. massa, mes Jaan
ütte näddäli perrast ärrä massap.
25.
Karlil on Werdile massa:
1 lamba eest 50 kop.
Summa - 50 kop.
Werdil om Karlile "
Jääb Karlil Werdile massa 50 kop. mes ta nüüd om ärrä masno.
Se jaggamisse man om olnu, Walla wannemb Märt Tedder +++
wöörmünder Rein Lüüs XXX Karl Post XXX Jaan Simm x
Dawit Kaar XXX koggokonna kohtomees Rein Anton XXX
No 10.
Sel 25m Aprilil 1867 sai kaddunu Niluse Johann Pusepä
/:kes sel talwel ärra koli:/ keskmetse naese Lotta hä, mes sis
ülles wõtmata om jänu, kui kui temma tõist naist wötse, nink
seni ajani tema henda käen om olnu, temma poea Jaan
Pusepa hääs, kes nüüd üttessa aastat wanna om, walla-
wallitsussest ülles wöetos, / nink temma wannemba poolwelle
Ado Pusepa kätte hoita antus. Selle latse wöörmündres om
Märt Pusep pantu.
Se hä omm:
1. willane meste särk
4 paari willatsit (sukke)kindit
1. willane naeste särk
3 paari paklatsi sukke
1. willane meste pihtsärk.
2 - do willatsit sukke
1. willatse püksi
2 päratti.
2 põlle henda koeto.
1 meste kask
1 talw kübbar
2 kala rätti
1. suwwi kübbar
1 rätti karb
4 kaska nahka
1 wastne laulo ramat
4 paklatse naeste undruku
1 kirst emma perrantus
3. naeste hamme pihta
1 lamba nimitap kasso emma
2. pallajat
Ann Pusep henda häst selle
4. linnast meste hammet
latsele, mes welle Ado Pusep
2 paari willatsit jalg rätte
kätte jäb.
Selle latse hemma lehm, nink lammas, om 1863, sel 4 Junil
temma essa hellamisse mannu ülles woeto, mes koggokonna kohto
selletata tullep Wallawannemb Märt Tedder Wöörmunder
Rein Lüüs, Karl Post.
No 10.
Se Jaan Pusepa, mes No 10 al sin üllewan üllespanto
lehma rahha, mes koggondusse kohhus sel 23m Mail sel aastal
17 Rbl 59 1/2 kopk selle wallitsusse kätte sisse masse, sai walla
ladiko pantus. Woormündes Karl Post +++. kirjutaja G Pales.