Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Rasina_vallavalitsus (EAA.3213.1.20)

Lehekülg 59
Johan Rammile
ära kiri antud.
58
mise ajal on.
III Sai Johan Rammile nõukogu poolt selle iga päewa
eest lubatud, mis tema Miina Lükk - Jaan Aniotti
kohtu
lapse toitmise asjas kui Me nõrgameelelise Miina
Lükk kaem eestkostja Kihelkonna kohtu käimiseks
tarwitab ja ning tehti.
Otsuseks:
seda maksu eestulewa walla
maksude rehknungi külge.
lüija.
IV. Jüri Praakli walla poolt abi palumise pääle lubati
nõukogu poolt temale trahwi kassast 5 rbl. ülespida
mise abiks, et temal ädalised lapsed on ja ise aga
wanaduse perast enam teenida ei jõua.
V et Johan Muuga waesuse perast jan et temal ka wana
wigalane isa toita on, oma walla maksusid ära mak-
sa ei jõua sai temal nõukogu poolt 3 rbl waeste
kassast tema walla maksude tasumiseks kingituseks
lubatud.
V Pani walla wanem nõukogule ette, et Joosep Muuga
üles on annud, et temal wana wigalane isa toi
ta on, misperast temal wõimalik ei olla oma walla
maksusid ära maksa, ning nõuab, et walla maksust
priiks jäetud saab. mis pääle nõukogu otsuseks
Otsuseks:
tegi Joosep Muuga isale Johan
aasta
Muugale 3 rbl. trahwi kassast iga
wilja xxx
lubada, xx niikauaks kui tema
elab. Joosep Muugad aga mitte walla
maksudest priiks jätta.
VI Sai Jakob Kägrale sant Mari Petersoni korteri eest
3 rbl. ja Mari Peeterson ülespidamiseks 3 rbl. lubatud
ja see raha 6 rbl. on trahwikassast maksa.
VII Wiio Johansoni oma wigase mehe Karli Johansonile
ülepidamise abi palumise pääle tegi nõukogu otsu
seks Karli Johansonile 6 rbl. trahwi kassast lubada
seda raha aga tema poege Jaan ja Peeter Johansoni
tagasi
käest kohtu läbi sisse nõnda lasta ja enne nendele mitte
passi wälja anda.
waese
VII Pani walla wanem nõukogule ette, et Rein Nagelmani
naese matmise pääle 3 rbl. kulunud on mis pääle
nõukogu otsuseks tegi seda summad trahwi kassast
tasuda.
Tehti noukogu poolt otsuseks: Rasina küla kooli
tare üle kõige lauadega ärawooderdada ja koolitamise
wäljast poolt
sein
ruumid ja koolmeistrite kambrite seest poolt ära sikatu-
rida ja koolitamise ruumi pottikiwine ahi sisse teha.
xxx
Selle töö wälja pakkuda ja meistriga nõukogu poolt
kaup teha.
Nõumees Juhhan Ramm
Peeter Maddisson.
Karel Punning
Otto Müürsep.
Jaan Lammas
Peeter Otti
Johan Zirna
Adam Anniotti
Jaan Päärand +++
Mihkel Käärik XXX
Peeter Madisson XXX
Wallawanem Jakob Muuga
Mihkli Kiipli XXX
Kirjutaja WRosentaal
Rasina walla nõukogu 14. Aprillil 1889.
Juures oli walla wanem Jakob Muuga.
Protokolli põhjusel 4 Aprillist s.a. pkt. VIII sai tänasel
ülewan nimetatud päewal nõukogu ja Wiido Heeringe
wahel järel seiswa kaup tehtud, läbi kõneldut ja kinni
tatud:
1 Wiido Heering wõttab Rasina walla poodi kõige
Rasina_vallavalitsus (EAA.3213.1.20)

Lehekülg 60
59.
kõrwaliste ruumidega ühes nõukogu poolt pantud pii-
rides heina ja aijamaaga järestiku kuue ja ühe poole
aasta pääle, see on 1 Juulist 1889 kuni 1 Januarini
1896 rendile ja maksab iga aasta ükssada ja kumme
/: 110 :/ rubla renti.
II. Pool aasta renti on iga aasta ettemaksa
III Kui ette peaks tulema, et kaupmees enne rendi aja
lõpu seda kohta käest anda tahab, peab tema pool aas-
tat enne rendi aasta lõpu nõukogule üles ütlema.
IV. Mille wastu aga, kui poodi renntniku kohta üks kohtu
läbi tõeks tehtu kuritöö ette on tulnud, kontraht jookswa
aasta lõpul murtud on ja on nõukogul õigus seda
pooti ühele tõisele wälja renti, kui ka rendiaeg weel
mitte otsas ei ole.
Pood ei woi kontrahi aja sees mitte kinni pantud saada
waid peab kaupmees kõige selle aja sees sääduslikul
wiisil kauplema; wastasel korral aga kontraht aasta
lõpul murtud on.
Et selle kontrahiga rendile wõtja kui ka rendileand-
jad rahul on tunnistawad nemat oma allkirjaga
Rendilewõtja Wido Hring
Nõumees Karel Punna
Johan Zirna
Juhhan Ramm
Otto Müürsep
Peeter Otti
Jaan Lammas
Mihkel Marik
Peter Maddisno
Jaan Päärand XXX
Adam Aniotti +++
Mihkel Kiipli XXX
Walla wanem: Jakob Muuga
Kirjutaja WRosentaal
Rasina walla nõukogu 14 Apillil 1889.
Juures oli walla wanem Jakob Muuga.
Protokolli põhjusel 1 Oktobrist 1888 pani walla wanem
nõukogule ette, et (kooli) Rasina küla kooli kooli tare wäljast
poolt laudaga wooderdata ja seest poolt seinad sikaturida,
mis pääle nõukogu ja Saweli Dorofeewi Stepanowi wahel
järel seiswa kaup tehtud sai:
I Saweli Dorofeewi Stepanow wooderdab Rasina küla
koolitare oma laudade ja nagladega ja
II Sikaturib Stepanow Rasina küla kooli 2 koolitamise ruumide
ja 2 koolmeistrite kambrite seinad ja parandab 3. kool-
meistri kambi sikaturi ning teeb ühe pottikiwi ahju
koolitamise ruumi, kus juures kõik meistri material
on. Üksinda lubi saab walla poolt ostetud wald aga weab
kõik materjali manu. Selle töö eest maksab Rasina
wald 250 rbl. meistrile, millest 25 rbl. käerahana antud
sai. Kõik see töö peab Saweli Stepanow 1 Augustiks
s. a. walmis tegema.
Tööwõtja Saweli Stepanow Nõumees: Juhhan Ramm
Peter Maddison
Karel Puning
Johan Zirna
Jaan Lammas
Peter Otti
Mihkli Kiipli XXX
Aadam Aniotti +++
Jaan Päärend +++
Walla wanem: Jakob Muuga
Kirjutaja WRosentaal
Rasina_vallavalitsus (EAA.3213.1.20)

Lehekülg 61
60.
Rasina walla nõukogu 14 Aprillil 1889.
Juures oli walla wanem Jakob Muuga
Tänasel päewal said walla wanema ettepaneku
pääle nõukogu poolt järele seiswat otsuset tehtud.
I Laane küla kooli maja koda saab tõise koha pääle
tõstetud, et tõistest hoonetest kaugele on jäänud.
II Walla kasak saab see tükk aijamaad, mis magasi
platsi ja koolmeistri maa wahel on.
III Allpool üles tähendatud walla waestele sai nõukogu
poolt waeste kassast üles pidamiseks lubatud.
Kattre Tamm saab wilja asemel - 5 rbl.
Ane Tiirik -"- 2 "
Mari Kangru - 3 " 50 "
Ane Kärsna - 2 " - "
Johan Muuga -"- 4"
Leena Wõsa maha wõetud 3 " 50"
Joosep Ani -"- 5" 50"
Leena Anijärw -"- 2" 50"
Anu Anijärw -"- 3 " 50"
Mai Anijärw -"- 3 " 50"
Kai Zirna -"- 2" -
Liis Laarits -"- 3 " 50"
Mart Pungar -"- 2 " -
Mari Paap -"- 2 " -
Nõumees Juhhan Ramm
Jaan Lammas
Karel Puning
Johan Zirna
Peeter Otti
Mihkel Kiipli
Adam Aniotti XXX
Jaan Päärand +++
Peter Maddison
Wallawanem: Jakob Muuga
Kirjutaja WRosentaal
Rasina walla nõukogu 24 Aprillil 1889.
Juures oli walla wanem Jakob Muuga.
Tänasel päewal sai nõukogu poolt Rasina walla pood wana
kaupmehe Daniel Prii käest kõlblikus korras wasta wõetud.
asemele
üksi pliidiraud ja tua wentilatori mis wigased on peab Da-
niel Prii uued panema, mille wasta temale aga wanad jää
wad. Pääle selle peab ka Daniel Prii poodi hoone fundamendi
ära parandama, see on kustkohalt lagunud on
Päält wastu wõtmist sai tähendatud walla pood täies korras
järel seiswa inventariga uue kaupmehe Wiido Heeringe
kätte antud, mis Wiido Heering niisama suguses korras
poodi käest andmise aega käest andma peab ja nimelt:
1 10 poodi suhwlit.
11 3 waikest wene lukku
2 1 raha dto
12, 1 suur ukse kramp
3 1 suhkru dto
13 peldik ukse ja raud
4 1 poodi lett
hengedega.
5 1 soola kast
6 1 kaalu konk ja aas.
7 6 1/2 riiolit.
8. 2 ukse ja üks akna raud kang
ja kange pulgad ja kiilud
9 4 ukse lukku kaewangudega
10 1 raud korwiga poodilukk.
Nõumees
Otto Müürsep
Peter Maddison
Peeter Otti
Jaan Päärend
Karl Punning
Jaan Lammas
Mihkel Käärik
Mihkel Kiipli
Wallawanem: Jakob Muuga
Kirjutaja WRosentaal
Rasina_vallavalitsus (EAA.3213.1.20)

Lehekülg 62
61.
Rasina walla nõukogu 24 Aprillil 1889.
Juures oli wallawanem Jakob Muuga.
A. Walla wanem pani nõukogule ette, et koolmeistrit prii-
tahtliku anditi läbi Rasina küla palwemaja kella hääks
raha on korjanud. Et see raha nüüd juba kokku on tulnud,
paluwad nemad walla poolt luba kella tarbeks üht weikest
torni palwemaja pääle ehitada, mis ka nõukogu poolt
lubatud sai.
B. Pääle selle pani walla wanem weel ette, et Rasina küla abi
koolmeister Samuel Keert üles on annud, et tema pääle
e oma aasta lõpu seda ametet enam edasi ei pea ning sai
see üles ütlemine nõukogu poolt wastu wõetud sai.
Nõumees: Peter Maddison
Otto Müürsep.
Jaan Lammas
Mihkel Kärik
Karel Puning
Jaan Päärand +++
Mihkli Kiipli XXX
Adam Aniotti XXX
Peeter Otti.
Wallawanem: Jakob Muuga
Kirjutaja WRosentaal
Rasina walla nõukogu 12 Mail 1889.
Juures oli walla wanem Jakob Muuga.
Walla wanem Jakob Muuga pani nõukogule ette, et
pääle selle kui IV Tartu Kihelkonna kohtu poolt Pihkwa
kubermangu Semstwo raha nõudmise asjas Rasina walla
käest Kusta Alberti rohitsemise eest. Pihkwa laatsaretis,
wana Meeksiwalla wanema Wiido Hermsoni hääks
kahjuks mõistnud oli, on nüüd Tartu Kreiskohus seda sam-
mad 110 rbl. 37 kop. Rasina wallal wälja maksa mõistnud.
uuste
ja siis Meeksi walla walitsuse pääle kaewata ning pani
ülemasse kohtusse
nõukogule ette kas selles asjas edasi kaewata tuleb ehk on
see summa 110 rbl. 37 kop. wälja maksa ja Kreiskohtu otsusega
rahul olla, mis pääle nõukogu
Otsuseks
tegi: Kreiskohtu otsusega
mitte rahul olla ja Hoowi kohtusse
edasi kaewata.
Noumees:
Karel Puning
Johan Zirna
Peeter Otti.
Mihkel Kärik
Otto Müürsep.
Jaan Lammas
Mihkel Kiipli +++
Jaan Pääränd +++
Peter Maison
Juhhan Ramm
Wallawanem: Jakob Muuga
Kirjutaja WRosentaal
Rasina walla nõukogu 24 Augustel 1889.
Juures oli walla wanem J. Muuga
A. Tänasel päewal pani walla wanem järel seiswa
rehknungi wälja antud magasi wilja üle nõukogule
ette, mis 1889 aastal sisse wõtta tuleb.
Palkade ja jaama moona pääle antud.
621 Gar. Ruki, 449 Garn Keswi 1347 G. kaeru
Walla waestele antud: 210 " - 184 " - "
Summa 831 " - 633 " - 1347 "
1888 a. rehknungi perra rohkem
sisse wõetud - 154 1/2 " 93 " 171 "
On sell aastal sisse wõtta: 676 1/2" 540 " 1176 "
Rasina_vallavalitsus (EAA.3213.1.20)

Lehekülg 63
62
Rasina wallal on 1405 1/2 taadret Luteri usuliste ja
59 1/2 taadret Õigeusuliste käes ning on selle järgi
igal Luteri usu maapidajal 1/2 garn. Rukki 1/4 Garn keswi
ja 1 Garn. kaeru ning igal Õigeusulise käest 1/6 Garn. Ruki
1/4 Garn keswi ja 3/4 Garn. kaeru iga taadre päält maksa,
mille järgi üle kõige sisse tuleb:
612 Garn. Rukki 717 Garn. Keswi ja 1450 garn. Kaeru
Sellest jääb tulewa aastaks hääks üle:
177. Garn. Keswi
274 Garn. Kaeru
Tuleb puudus: 64 1/2 Garn Rukki
B. Pääle selle sai nõukogu poolt otsuseks tehtud
igast wiljast iga tshetwerti päält oodust wõtta 1 Garnits
Nõumees: Juhhan Ramm
Karl Puning
Johan Zirna
Mihkel Karik
Otto Müürsep
Mihkli Kiipli XXX
Jaan Pääränd XXX
Peeter Otti
Walla wanem: Jakob Muuga
Kirjutaja WRosentaal
Rasina walla nõukogu 24 Augustil 1889
Juures oli walla wanem J. Muuga.
Walla wanema ettepaneku pääle said tänasel päewal
järel seiswat otsused tehtud,
I Saweli Stepanowi palumise pääle et tema protokolli
perra 14 Aprillist kahjuga teha on wõtnud, saiwad
tehti otsuseks temale 125 rbl. selle tingimisega
juure lubatud, et Saweli Stepanow kohtu maja juu
res wasaku tupa uusahi kohtu tare ahi parandata
parandata ja kohtu maja wundament paran-
data ning kohtumaja trepp korda sääda. 2. Kooli
maja juures undamet parandata, tunni pidamise
ruumi prepi alumine jagu uuesti teha kohe lauat
pääle luija tulewat, korstna, tossu truup köögi põr-
mand teliskiwest, köögi pliit, aknat seest poolt
laudadega ära lüija säält kust sikaturitus saab,
köögi uks parandata, koolitamise ruumi wöörusi
põrmand. Need tööd toimentab Saweli Dorofeew
kõik oma kulu ja materiali päält, üksi lubja
annab wald ja toop ka kõik materiali manu
weab
mis Stepanow osta oma kulu päält ostab.
II Ann Narming saab walla poolt iga aasta
3 rbl 50 kop ülespidamise abiks; ja
Mari Anijärw saab 3 rbl. 50 kop.
Ane Kärsna saab Juhan Anni poole korteri pan-
tud, ja sellele kindu korrad mahajäetud
Nõumees Juhhan Ramm
Peeter Otti
Mihkel Kärik
Johan Zirna
Otto Müürsep.
Jaan Lammas
Karel Puning
Peter Maddison
Mihkel Kiipli XXX
Adam Aniotti XXX
Jaan Päärand XXX
Wallawanem: Jakob Muuga
Kirjutaja WRosentaal
Rasina_vallavalitsus (EAA.3213.1.20)

Lehekülg 64
Rasina walla nõukogu 4 Oktobril 1889.
Juures oli walla wanem J. Muuga.
Tanasel päewal oli nõukogu kokku kutsutud Rasina
küla koolile üht abikoolmeistrit walima.
Wälja pantud kuulutuste pääle ollid selle ameti kandi-
dadidek üles annud:
Jaan Wäljaots, Wasula wallast ja
Daniel Palgi. Moisekatzi wallast. Tartu linna
kooli kaswandik.
Et küll Tartu Kreisi rahwa koolide inspektori herra poolt nõu-
kogu juhatajale üks keelu kiri selle üle saadetud oli, et Daniel
Palgi
Wäljaots nooruse perast mitte ametisse wõetud ei wõi saada, sai
Palgi
siiski Daniel Wäljaots nõukuga poolt ühel hääle selle pääle
waadates, et selles koolis juba üks wanem koolmeister tegew
on, Daniel Palgi ka oma säädusliku eksami teinud on
niisama ka, et kool juba 15 Oktobril juba aawatud peab saama
tõine kandidat Jaan Wäljaots aga mitte teadaandmise pääle
walimisele tulnud ei ole. Rasina küla kooli abikoolmeistriks.
walitud.
Aaasta palk sai Daniel Palgile nõukogu poolt 6 häälega
4 hääle wastu 125 rubla pääle määratud, kellega ka Daniel
Palgi oma rahul olemist awaldas.
Nõumees: Otto Müürsep
Petre Maddison
Juhhan Ramm
Adam Aniotti XXX
Jaan Pääränd XXX
Mihkel Kiipli XXX
Mihkel Kärik
Jaan Lammas
Johan Zirna
Nõumees Karl Punning alwaldas allakirjuta
mise juures omama soowi, et Daniel Palgi Rasina küla
koolile tõiseks koolmeistriks ametite säetus saab.
Wallawanem J: Muuga Karl Puning
Kirjutaja WRosentaal
Rasina walla nõukogu 4 Oktobril 1889.
Juures oli walla wanem Jakob Muuga.
Tänasel päewal said nõukogu poolt walla wanema
ette paneku pääle järelseiswat otsuset tehtud:
1, Tegewast wäeteenistusest wälja tulnud tagawara wäe-
soldati Joosep Sikka, Adami poja walla poolt üles-
pidamise abi palumise pääle, et praegu enam
teenistust leida ei ole, sai nõukogu poolt otsuseks
tehtud temale mitte walla poolt abi anda, et praegu
weel tööd küllalt leida on
2, sai nõukogu poolt lese Liis Zirna walla poolt
abi palumise mise pääle, et tema warand kõik
ära on warastatud, otsuseks tehtud: temale mitte
abi anda, et ise walda mööd armuandeid korjata
wõib.
3, pani walla wanem nõukogule, et (Mari) lesk Mari
Zirna walla poolt korteri ja ülespidamist nõuab,
mis pääle nõukogu hääks arwas: alles tulewa kewade
temale korter muretseda, et kõik suwi juba praeguses
korteris elanud on ja et korteri omanik (temale) Mih-
kel Peiker temale kewadeni seda korteri ei keela.
4, walla wanema ettepaneku pääle, et lesk Ewa
Zakarjas ise oma endale ülespidamist muretseda
ei jõua, et ise juba wana on sai Ewa Zakarjale 2 rbl.
walla poolt abiks lubatud.
5, pani wallawanem nõukogule et (Mai) Kai Zirna
juba walla poolt abi saab, seda aga weel nõuab, tegi
nõukogu otsuseks Kai Zirnale mitte abi anda
et juba walla poolt abi saab (prot 14 April 1889)
Nõumees: Adam Aniotti +++
Mihkli Kiipli XXX
Jaan Pääränd XXX
Otto Müürsep
Peter Maddison
Wallawanem: Jakob Muuga
Mihkel Kärik
Johan Zirna
Karel Puning
Jaan Lammas
Juhhan Ramm
Kirjutaja: WRosentaal
Vana-Vandra_vallavalitsus (EAA.1032.1.7)

Lehekülg 16
antud terminini, muidu ollen minna
sunnitud ühte suremad kohtud om-
male abbiks nõudma rahha
kätte samisseks.
Sindi wabrikus
sel 19 Decbr 1870 A. Tilk
Vana-Vandra_vallavalitsus (EAA.1032.1.6)

Lehekülg 4
1
Wana Wändna Kogukonna Kohtu-
le.
Palun kogukonna kohut teada anda õige
usu talu poegadele, et temad Jõulo pühade ajal
ehk sel aastal tuleksid kõik kiriku endale kiriku
wölmendrit ja tema abbi walitsema, sest wana wöl-
mendri ja tema abbi aeg on juba täis sanud sel 12
Tetsembri kuu päwal.
Wändra õige usu preester J. Lindenberg
N168.
20 Tetsembril.
1865.

Lehekülg 10
Wanna Wändra Koggo-
konna Kohtule.
Wändra Preestri
N121.
polest.
Wändra moisas.
Vana-Vandra_vallavalitsus (EAA.1032.1.7)

Lehekülg 38
33
Pallun siis nimelt minnule se
Kirja peäle Wastust anda, et Min-
na siis se ülle Wõin üllema kooli
Wallitsusele teadmist anda.
Wändra Preester T. Wälbe
Vana-Vandra_vallavalitsus (EAA.1032.1.6)

Lehekülg 9
Õ. T. K.
Wanna Wändra
Wändra Preester.
Koggokonna Kohtule.
Sel 1. Septembr.
1865mal aastal
Mull on au palluda
No 121.
Sedda Koggokonna Kohhut
Wändra moisa.
anda käsko kelle läbbi
sünnib et Õige usso
tallo mehhed, kes seiswad
Selle kohto teadmisse all, 1 seks
Oktobriks sel aastal wiiks iggaüks
omma jaggo puid Wändra Õige usto
koli maiasse sepärrast, et sest aiast
kõrgest kinnitud seäduste põhja peal
Õige usso kolide ülle Liwlandi maal,
ses koli maias peawad hakkama
õppima Õige usso lapsed.
Wändra Preester W. Kudränzew.
Vana-Vandra_vallavalitsus (EAA.1032.1.7)

Lehekülg 27
Б.б.М.
24
Wändra Preester
sel 5mal Detsembes
Wanna Wändra Koggokonna
Kohtu.
1870
No 123.
Selle kirja läbbi pallun Minna
koggukonna kohhut, neil siin alla-
mal nimetud Lerilastele käsko anda,
et naad peawad tullema Leri Wändra
Õige ussu kirriko jure 17mal Januaril
1871 aastal, sepärast pallun koggukonna
kohhut, et naad ei olle tulnud Wööl-
mendri kässo peale, 15mal Now. 1870.
Pista: Lesk Liso Jansoni poeg Ants
Tahkuse: Lesk Mai Jansoni pog Madis
Jaan Weltmelstein.
Wändra Preester T. Wälbe

Lehekülg 45
39
Wanna-Wändra koggokonnakohtule
Krono Arrosare wallawallitsusse polest.
Üllemal nimmetud koggokonnakohto
kirja-peale sest 23ma Webruarist s.a. sub No 60
saab siit Arrosare walla wallitsusse polest
teada antud, et Tõnno Luik haige on ja mit
te sel 6mal Märtsil senna Koggokonna kohto
ette ei wõi tulla.- Nenda sammo saab ka
Tõnno Luik palwe peale tunnistud, kuida
temma /Tõnno Luik/ räkinud, et temma
1868ma aastal Arrosare Wõhma kaupmeh-
he linna woriga Pernu läinud, ja sealt
taggasi tulles Wanna-Wändra Manus-
sare tallo perremehhe Lidi jurest 4 sülda
puid, mis saunamees on münud, ostnud,
ja
Vana-Vandra_vallavalitsus (EAA.1032.1.6)

Lehekülg 41
et ükspäinis Tahkuse Maddisse Tõnnis Tomson
agga 2 jalga ei olle.
on tonud 4 jalga, (agga teised ei olle tonud
mitte üks pu-alg minnewa süggise senna koli
majasse, ja se läbbi nad on petnud Sedda
kohhut; sepärrast ma pullun Sedda kohhot
sundida neid üllestähhentud Tallo mehhi,
et nemmad wiiks õige usso koli majasse
ni paljo puid, kui nende kohhus on wia
18 64/65 aasta eest, se on 1sest Oktobrist
1864 aast kunni 15 Martzi ku päwani
1865.
Wändra Preester W. Kudränzew
35

Lehekülg 42
Wanna Wändra Koggokon-
na Kohtule
Wändra Preestri
N39.
polest.
Wanna Wändra moisa.
Auustud
Wändra koggokonna kohtule
36
Sindi koggokonna kohto polest
Üllamal nimmetud koggokonna
kohhut saab selle kirja läbbi wägga
pallotud, selle sealt walla mehhe
Tadi Tõnni odra warguse rahha, mis
N111.
temma siit Sindi Lodja kõrtsimehhe
Jaan Kummasoni jurest on warras
tanud, ja nüid ennast siin koggokon
kohto jures süalluseks tunnistas.
nenda kuida siit koggokonna kohhus
selle üllemal nimmetud kõrtsimehhe
pärrimisse järrel on mõistnud
et se Tadi Tõnn nende odrade eest
2 rubla peab maksma, ja selle eest
Vana-Vandra_vallavalitsus (EAA.1032.1.7)

Lehekülg 46
ja rahha saunamehhe kätte ärra maksnud.
Nenda sammo wõiwad ka siin allamal täh-
hentud innimessed selle pu tamisse ülle tunnistust
anda, kes ka sel korral Tõnno Luigega sealt
neid puid on tonud kui:
Kabbala wallast, Käopre Jürri,
dito Wahhewälja Jürri,
d. - Mats Leng.
d - Pedi Hans.
d - Hans Willetsus ja
d - Leiso Mats.
Arrosare Wallamaias sel 4ma Marts 1871
Wallawalitsusse nimmel
Walla wannem Jürri Kukk
40
Vana-Vandra_vallavalitsus (EAA.1032.1.6)

Lehekülg 51
Õ. T. K.
Wanna Wändra 45
Wändra Preester.
Koggokonna Kohtule.
Sel 1. Septembr.
1865mal aastal.
§ 14ma pohja peäl Kõrgest
No 117.
kinnitud seädmissi Õige
Wändra mõisa.
usso kolide ülle Liwlandi
maal, mull on au selle
jures saata Selle Kohtule
Wanna Wändra Õigeusso laste nime
kirja, kes on Selle Kohto teadmisse
all, kes peawad õppima Wändra
Õige usso kolis sest 1sest Oktobrist
1865 aastast kunni 15ne Martsini 1866mal
aastal.
Wändra Preester W. Kudranzew.
Vana-Vandra_vallavalitsus (EAA.1032.1.7)

Lehekülg 25
22
Wändra walla wallitsust
saab sega pallutud järrel-
seiswa selle walla innmes-
tele se kange käsk anda, et
nemmad omma pearahha
nüid ilma wälja jämata
No 112
sel 8 Martsil s.a. siin ärra
maksawad, kui:
1. Märt Erg
2, Jaak Mörd
3, Hans Kutt
4, Peter Lint ja
5 Jaan Turmann
Abia moisas sel 27 Webruaril 1871.
Walla wallitsusse nimmel
Tallitaja H. Rõigas
Vana-Vandra_vallavalitsus (EAA.1032.1.5)

Lehekülg 58
Wändra Wenne Õige usso
Ue Wändra
Preester.
Koggokonna
14mal Octobril 1864.
Kohtule.
No106.
Wanna Wändra moisa.
Wändra Õige
Wenne usso Kool-
meister on kaeba-
nud mulle, et koli maja jures
ei olle mitte suggugi puid ja
lapsid külmewad kolis ja ei woi
oppida. Sepärrast minna aulikkult
pallun sedda kohhut anda käsko,
et senna - koli maja jure saaks
warsti puud todud.
Preester Al. Werchoustinski.
Vana-Vandra_vallavalitsus (EAA.1032.1.7)

Lehekülg 35
Aulikko V.
30
Wanna Wändra walla Wallitsusele
No 182
Tammiste walla wallitsus pallub
allandlikkult Aulikko Wändra-walla
wallitsust selle mehhele nimmega
Tawet - Turmann (Wannast Wändrast)
teist korda käsko anda et tedda pallutakse
esmaspääw 12mal Aprillil lõuna
kella 2 aial Tammiste mõisa tulla
koggokonna kohto ette omma hobbuse
pärrast, mis Kadrina-kõrtsimees temma
käest olli ärra wõtnud.
Tammiste mõisas 3mal April 1871
Mart Jaaksonn, Tallitaja,
XXX
J. Sawik.

Lehekülg 63
57
Wändra walla wallitsust
saab sega pallutud järrel
seiswa selle walla innimes-
tele se kange käskanda et
nemmad ilma wälja jämata
omma pearahha sel 8 22 Martsil
s. a. siin ära maksawad, selle
et nemmad mitte 8 Martsil sia ei
ilmunud kui:
Märt Erg
Hans Kütt
Jaak Mörd
Peter Lindt ja
Jaan Turmann
Abia moisas sel 12 Martsil 1871.
Walla Wallitsusse nimmel.
Tallitaja H. Rõigas
Vana-Vandra_vallavalitsus (EAA.1032.1.6)

Lehekülg 44
Õ. T. K.
Wanna Wändra Koggokonna
Wändra Preester.
Kohtule.
N36.
1869 aastal
Selle läbbi ma pallun sedda
29 Januaril
Kohhut anda käsko Wanna
Wändra moisa
Wändra Õigeusso tallo mehhe
Hendrik Adamsonile, et ta
tulleks minno jure sel 2sel
Webruaril ühhe wägga tarwi-
likko asja pärrast, mis tem-
masse puutub.
Wändra Preester W. Kudränzew.
Vana-Vandra_vallavalitsus (EAA.1032.1.7)

Lehekülg 37
Aulikko!
Wanna Wändra walla Wallitsusele
Tammiste walla walitsuse polest.
No 182. Wanna Wändra moisas
B. P H
Wändra Preester
Sl. 22 Januar 1871.
No 12.
32
Wanna Wändra koggokonna
Kohtule
Minna ollen Nelli kord sedda kog-
kokona Kohhut pallunud kirja
läbbi, No 109. 25 Nowembr. No 112. 21 No-
wembrist 1870. No 122. 5 Decembrist ja
No 130 19 Decembrist 1870.
Et koggokonna Kohhus peab
Kõrgest Kinnitetud Seädusse
järrele, kooli lapsed koolitallitu
ma, ja kes se wastu panneb siis
trahwima, agga senine ei olle
se üllemal nimitedu kog. Kohtu
wallitsus sedda täitnu!
Siis pallun Minna nüid nimelt
sedda üllemal nimitedu Kohhut
Mulle 14 tes. päiwa aja sees teäd-
mist anda, kas se kohhud saab
Minnu kirjasid täitma, mis
Kooli lapste perrast minna
ollen saadnud, Woi ei,
Vana-Vandra_vallavalitsus (EAA.1032.1.6)

Lehekülg 40
O. T. K.
Wanna Wändra koggo-
33
Wändra Preester
konna Kohtule.
N39.
Sel 1sel Webruaril 1865.
Wanna Wändra Koggokon-
Wändra moisa.
na Kohhus 29mal möda läinud
Januarist N5 al andis mulle
teada, et Wanna Wändra tal-
lo mehhed: Tahkusse Tõnnis Tiitus
Kaeso Jaan Laus, Laia-kiwwi
Tomas Nutt, Tahkisse Mad-
dise Tõnnis Tomson on tunnis-
tanud koggokonna Kohto ees,
et nemmad on winud omma
jaggo puid koolimaja küt-
misse tarwis minnewa süggise
agga Õigeusso Koolmeister-
Jaan Tõnnisson tunnistab,

Lehekülg 43
et temma mitte Perno Silla kohto
peale eiblle Sindi mõisast läbbi tulnud,
kus ennast piddi ärraselletama maksab
temma 3 rubla Sindi waeste laekasse,
mis nüid üllemal nimmetud
koggokonna kohtus pallutud saab
sedda rahha 5 rubla temma käest
kahhe näddala sees wälja pärrida, ja siis
sedda 12maks Februariks Sindi koggokonna
kohto kätta sata.
Sindi mõisas sel 30mal Januaril 1865
Koggokonna kohto nimmel
Jaan Ansohn
XXX
Kirjutaja R. Treiberg
37
Vana-Vandra_vallavalitsus (EAA.1032.1.7)

Lehekülg 15
Wändra walla wannema kätte.
Et teie minnewaastane essimesse numre
nekrud Carl Hansberg, kesse ka praego teie
wallas ellab, jubba minnewaasta minno
aenimmetud käest 4 rub. hõb. wõlgo wõt-
nud, ja senni aiani mitte ärra tassunud,
ei ka ennast selle aia sees mulle üks kordki
näitnud, siis pallun minna wägga wal-
la wannemad, et nenda hea olleks ja
selle eest kõwwat hoolt kannaks, et se
rahha Jõuluks nimmetud Hansburgi kaest
minno kätte saaks, ehk talle kõwwat käsko
anda, et ta selle rahha ärra saatmist wis-
siste isse ärra toimetab minno polest

Lehekülg 17
14
Auliko Wanna Wändra koggokonna
kohtule.
Wanna Wändra Moisa wallitsusse poolt
pallutakse üllewal nimmetut koggokonna
kohhust, Piesta Mihkle Tõnnismann warra
kinni pannemisse- ning müimissega ni kaua
odata, kui kaiserliko kihhelkonna kohto poolt
üks uus kirri selle pärrast tulleb.
Wanna Wändral sel 11. Nov. 1870.
No 27.
GvMickwitz
Moisa politsei nimmel
Vana-Vandra_vallavalitsus (EAA.1032.1.5)

Lehekülg 41
36
Wändra Wenne õige usso,
Wanna wändra
Preester.
36
Koggokonna Kohtule.
22 Oktobril 1864.
N 115.
Et kül nende Õige
Wändra moisa
Wenne usso innimestele
kes on Wanna Wändra
wallast, ja kelle nimmed
minna sadan Kohtule selle kirja jures
isseärralikko lehhe peäl, Kirriko wööl-
mender on kül käsko annud et nad
sadaksid omma lapsi koli, agga nad
sedda käsko on ärra pölganud, sest nende
lapsed ei olle weel kolis nähha. Sepär-
rast minna aulikkult pallun, et Se
Kohhus omma mele wallaga sadaks neid
lapsi koli.
Preester Al. Werchoustinsky.
NAE_EAA_T-354_Tartu_Tamme_Gumnaasium (EAA.T-354.2.606)

Lehekülg 3
Kool algas oma tegevust 1.okl. 1919. aastal Veeriku algkooli nime
all. Sellest ajast peale kuni 2. okt. 1926. a. alalhoidunud hoolekogu
protokollid on kooli arhiivis eriaktis. Tartus 17.III. 1933. a.
Aus. Pau,
Koolijuhataja
Protokoll No1.
Tartu linna XVI algkooli hoolekogu koosolek 2 okt. 1926 a
kell 6. 25 p.l. kooli ruumes.
Koosolekust võtavad osa: hrad: G. Pärtelpoegt
J. Sild, K. Padevest, õpetajate nõukogu
liikmed: J. Must, J. Lindsi, A. Pau ja
A. Saarwa.
Päevakord:
1. Koosoleku avamine ja juhatuse valimine.
2. Toetuse määramine kehvematele õpilastele.
3. Jooksvad asjad:
p. 1.
Hoolekogu esimees hra J. Sild teatab, et tema esimehe
kohustused maha paneb ja palub nimetada uusi
kandidaate. Esimeheks valitakse ühel häälel hra
G. Pärlelpoeg, hoolekogu kirjatoimetajaks - õpetaja
A. Saarva
p. 2.
Koolijuhataja J. Must tutvustab koosolijaid Tartu
linna kooliosakonna vahekirjaga 24 okt. 1925 No 2211,
kus toetuse määramise normid ja kord ära tähendatud.
Koosolijaid, silmas pidades eelpoolnimetatud
juhtnööre ja ka möödunud aastal tarvitatud korda;
otsustasid määrata järgmistele kehvematele õpilastele
toetust natuu
NAE_EAA_T-354_Tartu_Tamme_Gumnaasium (EAA.T-354.2.606)

Lehekülg 4
1.Veera ja Eduard Duberg`idele hoolekogu otsustas
mõlematele palitud anda, summas 5500 mk.
2. Robert Dobraskile otsustas hoolekogu ülikonna määrata,
hind 2 200 mr.
3. Veera Lipoorile otsustas hoolekogu palitu anda hinnaga
2750 mr.
4. Endel Mugulile otsustas hoolekogu ülikonna ja saapad
anda, hind 3300 mr.
5. Arnold Kangrole otsustas hoolekogu palitu määrata h. 2750 mk.
6. Johannes Sontagile otsustas hoolekogu saapad määrata, sest
läinud aastal sai ülikonna, h. 1100 mr.
7. Hilda Tumsile otsustas hoolekogu saapad anda, h. 1100mr.
8. Alfred Tättele otsustas hoolekogu ülikonna ja saapad
määrata, h. 3300 mr.
9. Herbert Kuntzile otsustas hoolekogu saapad ja ülikonna
anda, h. 3300 mr.
10. Leo Grossthalile otsustas hoolekogu ülikonnas määrata,
h. 2200 m.
11. Adeele Tederile otsustas hoolekogu saapad ja kleidi
anda, h. 2750 m.
12. Elisabeth Napsep'ile otsustas hoolekogu saapad ja
pesuriiet määrata, h. 1650 m.
13. Alfred Possel'ile otsustas hoolekogu saapad ja pesu-
riiet anda, h. 1650 mr.
14. Roman Persitskile otsustas hoolekogu ülikonna ja
saapad määrata, h. 3300 mr.
15. Friedrich Blauvet'ile otsustas hoolekogu palitu anda,
h. 2750 m.
16. Albert Mühlberg'ile otsustas hoolekogu palitu määrata,
h. 2750 m.
17. Johannes Brik'ile otsustas hoolekogu saapad anda,
h. 1100 m.
18. Elisabeth Reele ja tema hoolekogu palitu määrata,
h. 2750 m.
19. Johannes Muhel'ile otsustas hoolekogu ülikonna anda,
h. 2200 m.
20. Linda Toom'ile ja Johannes Toomile otsustas hoolekogu
mõlematele saapad ja Johannesele ülikonna
riide anda, h. 4400 mr.
21. Johannes Kohtile otsustas hoolekogu ülikonna määrata,
h. 2200 m.
22. Olga Normann'ile ja Jonneg Normenn'ile otsustas
hoolekogu mitte abi anda, sest nad sõidavad lähemal
ajal Venemaale.
23. Jaan Vaask'i palve otsustas hoolekogu tähelepanemata
jätta.
24. Jaan Tummali'le otsustas hoolekogu saapad anda, h. 110.
25. Paul Säinastile otsustas hoolekogu ülikonna määrata,
h. 2200 m.
26. Richardt Kukk'i palve otsustas hoolekogu tähele-
panemata jätta.
p. 3.
Hoolekogu otsustas anda sauna tshekke ja kirjutus-
vihke kõikidele, kelleldee riide ja jalanõude varustust
on määratud, ja peale selle veel järgmistele õpilastele:
1. Richaselt Kukk'ile. 2 Linda Kukk'ile 3 Albert Mühlberg`ile
4. Siinaida Trummal`ile. 5 Jaan Vaask'ile. 6. Elmar
Säinast'ile.
Hoolekogu esimees: G Pärtelpoeg
Liikmed: J. Sild. Umb. J. Siusin
Kirjatoimetaja: A. Saawa
Aus. Pea
NAE_EAA_T-354_Tartu_Tamme_Gumnaasium (EAA.T-354.2.606)

Lehekülg 5
Protokoll No 2
Tartu linna XVI algkooli hoolekogu koosolek 16 okt.
1926 a kell 6. 30 p. l. kooli ruumes.
Koosolekust võtavad osa hrad: G. Pärtelpoeg,
K. Padevest, proua S. Kriisa, õpetajate nõukogu
liikmed: J. Must, J. Lindsi, A. Saarwa.
Päevakord:
1. Abiandmine kehvematele õpilastele.
2. Õpilaste septembri kuu puudumised.
3. Jooksvad asjad.
p. 1.
Koolijuhataja J. Must tutvustab koosolijaid Tartu linna
kooliosakonna vahekirjaga 15 okt. 1926a. No 2205 all, kus
hoolekogu komisjoni otsusel on XVI algkooli kehvemate
õpilaste toetuseks on käesoleva aasta kohta määratud.
riigi ja linna summadest kokku 66950 marka.
See summa on arvatud üksuste järgi iga ütsus a 650m
Siia hulka on arvatud ka pesu. Pääle selle saab
XVI algkool koolivalitsuses olevast tagavarast lisaks
veel 17 paari pesu. Abi tuleb anda ainult natuuras.
kuna rahaline abiandmine ei ole lubatud. Antavate
asjade väärtus on arvatud üksuste järele järgmiselt:
palit 5 üksust, ülikond (poiste) 4 üksust, kleit 3 üksust
saapad. 2 üksust ja pesu 1 üksus. Et mõned abisaajad
antud asjadega hooletult ümber käivad, tuleb vanematele
ehk hoolekandjatele teatada, et palitu antakse 3 aasta
pääle, ülikond 2 aasta ja kleit ning kaal - ühe aasta
pääle. Enne seda aega uutas hoolekogu ülikonna aaa.
Kus hoolekogudel vaberile otsustas hooolekogu palitu ülejääk
tekib, sääl võib ta sulile otsustas hoolekogu saapad mi-
esimese seestuulik aasite otsustas hoolekogu täiendavalt saapid,
anda.
3
es tõesti abiandmist vajavad. Asjade muretsemine jääb iga
hoolekogu enese hooleks.
Hoolekogu otsustas neid lastevanemaid, kelledele varustust
määratud, esmaspäevaks kooli ilmuda, et soovi avaldada, kas
nad sooviks valmis riideid ehk materjaali riiete jaoks, mis
wõiks õmblemiseta kallim olla. Teiseks otsustas hoolekogu
teisipäeval, s.o. 19 okt. riide varustust äraosta ja
saapaid tellida. Selleks valiti 3 liikmeline komisjon:
koolijuhataja J. Must, hoolekogu esimees S. Pärtelpoeg ja
hoolekogu liige pr. S. Kriisa.
p. 2.
Nõukogu liige h-ra Pau ei olnud koosolekule ilmunud,
selle pärast jäi p. 2 otsustamata.
p. 3.
Hoolekogu otsustas, et kooliteenija peab iga päev koolitöö
lõpuni koolis viibima ja väikesi parandusi, mis eri teadmisi
ei nõua ise äratoimetama.
Hoolekogu esimees: G. Pärtelpoeg
Kirjatoimetaja: A. Saarva
Liikmed: K. Padewest.
P Krusa
Muth.
NAE_EAA_T-354_Tartu_Tamme_Gumnaasium (EAA.T-354.2.606)

Lehekülg 6
Protokoll No 3.
Tartu linna XVI algkooli hoolekogu koosolek 5 novembril
1926 a. kell 7 p. l. kooli ruumes.
Koosolekust võtavad osa head: G. Pärtelpoeg,
J. Sild, K. Padevest, õpetajate nõukogu liikmed
J. Must, J. Lindsi, A. Saawa, A. Pau.
Päevakord
1. Abiandmine kehvematele õpilastele.
2. õpilaste septembri ja oktoobri kuu puudumised.
3. Jooksvad asjad.
p. 1.
Et hoolekogul varustuse muretsemise juures ülejää
tekkis, siis otsustas hoolekogu järgmisi õpilasi
abiandmises veel toetada:
1) Aleksander Sontag'ile otsustas hoolekogu anda
ülikonna, saapad ja valmis pesu.
2) Juulie Liivak`ile otsustas hoolekogu palitu ja
valmis pesu määrata.
3) Friedrich Blauvet`ile otsustas hoolekogu täiendavalt
saapad anda.
4) Johannes Briki'le hoolekogu endise
otsususe juure jääda ja saapad määrata.
5) Robert Dobraski`le otsustas hoolekogu endise otsuse
juure jääda ja ülikonna määrata.
6) Arnold Kangro'le otsustas hoolekogu täiendavalt
anda pesuriiet.
7.) Richardt Kukkele otsustas hoolekogu ülikonna ja
pesuriiet määrata.
8) Alfred Posselile otsuste istas teda trahviaa annada
9) Elisabeth Raudrile andamata põhjusel nda
10) Jaan Trumma otsustas teda trahvida 5 m. äärata
11) Paul ülemus vabandamata põhjusel 2 XII, ad
st hoo otsustas teda trahvide 5 m.p. = 5m.
12) Johannes Kohtile otsustas hoolekogu täiendavalt saapad määrat
13) Jaan Taaskile otsustas hoolekogu täiendavalt saapad anda.
p. 2.
1) Robert Dobrask puudus vabandamata põhjusel 6X ja 22 IX
mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida 10 m. p. = 20 mr
2) Viktor Kõiv puudus vabandamata põhjusel 9, 22.IX ja 11.X.,
mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida 10 m. p. = 30 m.
3) Ida Janson puudus vabandamata põhjusel 18, 25, 26, 27, 28.X,
mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida 5 m. p. = 25 m.
4) Karl Kingo puudus vabandamata põhjusel 9, 17 IX ja 11, 14, 15, 22 X
mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida 5 m. p. - 30 m.
5) RomanPersitski puudus vabandamata põhjusel 11,15,28 IX ja
6, 11, 12 X. Et ema surnud ja isa elukoht teadmatu on, siis
otsustas hoolekogu teda mitte trahvida.
6) Evald Kont puudus vabandamata põhjusel 22, 29 IX ja
4, 5, 16, 22, 23, 25, 26, 27, 28.X, mispärast hoolekogu otsustas
teda trahvida 5 m. p. = 55m.
7) Linda Toom puudus vabandamata põhjusel 5, 9, 22 IX,
mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida 1m.p.= 3p.
8) Johannes Koht puudus vabandamata põhjusel 18, 27, 28.X,
mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida 5 m. p. = 15 m.
p. 3.
Hoolekogu otsustas jõulupuud teha, täpsemat korraldust selleks
aga edaspidiseks jätta.
Hoolekogu esimees: G. Pärtelpoeg
Kirjatoimetaja: et Saawa
Liikmed: J. Sild
J. Suitsi
K. Padewest
1 tolli, kuusep. S. Kuiog.i
(ehk vakseeritud), S.Muhp
Hoolekogu esimees. Peee
Kirjatoimetaja: et Selisabethu
Liikmed: K. Pä
NAE_EAA_T-354_Tartu_Tamme_Gumnaasium (EAA.T-354.2.606)

Lehekülg 8
6
Protokoll No 5.
Tartu linna XVI. algkooli hoolekogu koosolek 7 veebruaril
1927 a. kell 7 p. l. kooliruumes.
Koosolekust võtavad osa head: G. Pärtelpoeg, J. Sild,
7. Põder, proua S. Kriisa, õpetajate nõukogu liikmed
J. Must, A. Pau, et. Saarwa.
Päevakord:
1. õpilaste jaanuari kuu puudumised.
p.1.
1. Alfred Possel puudus vabandamata põhjusel 15 ja
21 I, mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida
10 m. p. = 20 m.
Paul Säinast puudus vabandamata põhjusel 17.I.
mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida 5 m.p.
2.= 5 m.
3. Ida Jansen puudus vabandamata põhjusel 17, 19,
26. I, mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida
5 m. p. = 15 m.
4. Harry Kello puudus vabandamata põhjusel 17.I.
mispärast hoolekogu otsustas teda trahwida 5 m. p.
= 5m.
5. Linda Toom puudus vabandamata põhjusel 10.I,
mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida 5 m. p. =
5 m.
6. E. Duberg puudus vabandamata põhjusel 17 päeva.
mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida 10 m. p=
170 m.
7. Roman Persitski puudus vabandamata põhjusel
14 päeva, mispärast hoolekogu otsustas teda trahvide
5 m. p. = 70 m.
8. Karl Kingo puudus vabandamata põhjusel 15.I,
mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida 5 m. p. = 5m.
9. Johannes Koht puudus vabandamata põhjusel 26, 27.
28, 29, 31 I., mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida
5 m. p. = 25 m.
10. Voldemar Bergmann puudus vabandamata põhjusel
10.I, mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida 5 m. p.
= 5 m.
11. Arnold Koht puudus vabandamata põhjusel 19 päeva
mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida 10 m. p.
=190 m.
12. Elmar Säinast puudus vabandamata põhjusel 11p.
mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida 10 m. p.
= 110 m.
13. Robert Dobrask puudus vabandamata põhjusel 17p.,
mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida 10 m. p.-
170 m.
14. Richardt Kukk puudus vabandamata põhjusel 3 p,
mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida 5 m. p. = 15 m.
15. Aleksander Sontag puudus rabandamata põhjusel 12 p.
mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida 20m. p.
= 240 m.
Hoolekogu esimees: G. Pärtelpoeg
Kirjatoimetaja: et Saarwa
Liikmed: J Sild. J. Kriisa
- Smuti
NAE_EAA_T-354_Tartu_Tamme_Gumnaasium (EAA.T-354.2.606)

Lehekülg 9
Protokoll No 6
Tartu linna XVI. algkooli hoolekogu koosolek 8 märtsil
1927 a. kell 6.30 p. l. kooli ruumes.
Koosolekust võtavad osa hrad: K. Padevest,
G. Pärtelpoeg, õpetajate nõukogu liikmed:
J. Must, J. Lindsi, A. Pau, A. Saarwa, J. Põder
Päevakord:
1. Õpilaste veebruari kuu trahvimised.
2. Riidenagide muretsemine koolile.
p. 1.
1) Artur Võso puudus vabandamata põhjusel 2, 11 II
mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida 5 m. p.
10m.
2) Kont Evald puudus vabandamata põhju-
sel 1, 2, 4 ja 5 veebr., mispärast hoolekogu otsus
tas teda trahvida 20 m. päevas = 80 marka
3) Tätte Alfred puudus valjandamata põhjusel
7 ja 14 veebr. mispärast hoolekogu otsustas.
teda trahvida 10 m. päevas = 20 marka
4) Sondak Aleksander on puudunud vabandamata
põhjusel 1, 2, 3, 4, 5, 7 ja 12 ja 19 veebr., mispärast
hoolekogu otsustas teda trahvida 20 m. p. = 160 m.
5) Koht Arnold on puudunud vabandamata,
põhjusel 1-19 veebr. kokku 16 päeva, mispärast
hoolekogu otsustas teda trahvida 20 m.
päevas = 320 marka
6) Dobrask Robert on puudunud vabanda-
mata põhjusel 1 ,2, 4, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 17, 18,
23 ja 28 veebruaril, mispärast hoolekogu
otsustas teda trahvida 20 m. päevas = 280 m.
p. 2.
Kooli juhataja teatab, et koolivalitsuse juhataja on
nõus riidenagide saalirõdu alla mahutamises,
mispärast tuleks nagid tellida. Härra Pau teeb
ettepaneku riidenagi pulgad rauast muretseda.
Hoolekogu otsustas asja läbi kaaludas nagide
tellimist edasi lükata, kuni selgub, mis mak-
savad raudnagid ühes kruvidega
Koosoleku juhataja: G. Pärtelpoeg
Liikmed. J. Siubri Kirjatoimetaja: A. Saarwa
Jõde k. Padevest Smarts.
Protokoll N7.
Tartu linna XVI algkooli hoolekogu koosolek 5 aprillil
1927 a. kell 7 p. l. koolimajas.
Koos olid herad G. Pärtelpoeg, J. Põder, J. Kants, S. Kriisa, A. Pau
J. Lindsi, J. Must ja K. Padevest
1) õpilaste märtsikuu trahvimised. 2) Ülesvõetud küsimused.
p. 1.
1) Koht Arnold on puudunud vabandamata põhjusel 7, 8 ja 10
märtsil, mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida
10 m. päevas = 30 marka.
2) Dobrask Robert on puudunud vabandamata põhjusel
22, 23, 28, 29, 30 ja 31 märtsil, mis pärast hoolekogu
atsustas teda trahvida 20 m. päevas = 120 marka
3) Jansen Iida on puudunud vabandamata põhjusel (vastu
hakkamine) (jultunud) kolm päeva, 22, 23 ja 24 märtsil,
mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida 20 m. päevas=
= 60 marka.
4) Possel Alfred on puudunud vabandamata põhjusel,
8, 10, 11, 12, 15 ja 20 märtsil, mispärast hoolekogu otsustas
NAE_EAA_T-354_Tartu_Tamme_Gumnaasium (EAA.T-354.2.606)

Lehekülg 10
teda trahvida 10 m. päevas = 60 marka
5) Kont Evald on puudunud wabandamata põhjusel
1, 7, 8, 10, 11, 16, 18, 19 ja 23 märtsil, mispärast hoolekogu
otsustas teda trahvida 20 m. päevas = 180 marka
6) Tätte Alfred on puudunud wallandamata põhjusel
5, 16 ja 19 märtsil, mispärast hoolekogu otsustas teda
trähvida 5 m. p. = 15 marka.
7) Pettai Herbert on puudunud vabandamata põhjusel
7 ja 22 märtsil, mispärast hoolekogu otsustas
teda trahvida 5m. päevas = 10 marka
8) Duberg Eduard on puudunud vabandamata põhjusel
8, 18, 21, 22 ja 30 märtsil, mispärast hoolekogu otsustas
teda trahvida 5 m. päevas = 25 marka.
p. 2.
Koolijuhataja teatab, et riidewagid tuleksid tellida
ja paigutada saali rõdu alla. Ühtlasi näitas prooviks
muretsetud riidenagi (raudnikkel) konksu, mis
maksab 22 marka, aga kruvidega 24 marka tükk.
Pääle selle teatab koolijuhataja, et laudsepp En-
nukson on nõus lepa puust 150 konksuga
(iga jala pääle kaks konksu) riidenagi tegema.
6000 margaga. Avaldakse arvamist,et lepa
lauas on koid olemas, kes kergesti edasi
töötades nagi ära rikuvad, kuna kuuse
puus sagedaste koisid ei ole. Otsustatakse
ka Ennukson nõupidamisele kutsuda.
Ennukson lubas kuusepuust valmistada nimetatud
nagi 300 m. odavam. Kui aga on nagi konksud
ühe otsaga all ja üleval, siis teeb sarnase
nagi veel 300 m. odavam. Soovitakse ära anda,
kui keegi odavam ei tee. Herra Pärtelpoeg
on ka nõus võtma ja tegema
Koolijuhataja teatab, et tulevad õppeabinõude varnad
teha kaardite ja tabelite jaoks. Sarnased kaardite
ja tabelite varnad on olemas Eesti tütarlaste gymna-
siumis. Kaardite varu tuleks 7 jalga pikk ja
kõrge ja lai 15 tolli.
7 jalga 4 tolli ning kolmekordne. Tabelite nagi tuleks
8 jalga pikk, kõrgus 5 jalga. Esimene tuleks maksma,
kui küljed on 1 1/2 tollilisest kuuse puust, 3500 marka hra
Ennuksoni arvamise järele. Teine jalg tuleks 1500 marka
Härra Eannukson oleks nõus mõlemad kokku 4200 marga
eest ära tegema. Ühe klassi laua tegemise on nõus võtma
härra Ennukson 800 marga eest, aga ilma vastuseta
võiksin ärist laua anda 600 marga eest.
Härra Põder on nõus votma kaks nagi (varna) 3500 marga
eest, kuna G. Pärtelpoeg on samad asjad nõus võtma
4000 marga eest. Pääle selle on Pärtelpoeg
nõus nagid (riidenagid) 5400 marga eest. tegema
Varnad oleks: 1) kaardite varn 1 1/2 t laudadest
2) tabelite varn 2 t. laudadest.
Seega jääks hra Ennuksonile riide nagid teha
5400 marga eest. Kaardite ja tabelite varnad
on hra Põder nõus võtma 3500 marga eest, aga
on valmis hra Ennuksonile need ära andma
3500 marga eest, kui viimane selle hinna
eest võtab teha. Klassi laud otsustatakse
ära anda hra Ennuksonile 800 marga eest.
Koosoleku juhataja Pärtelpoeg
Protokolli kirjutas J. Lindsi
Liikmed: Odre Je t. Kauti K. Padevest
Kriisa
Smuh
Olen nõus kaartide ja tabelite varnad tegema 3500 marga, riide varnad
150 raudkonksuga 5400 marga ja klassilaua 800 marga eest.
Ahk. E. Muukson
NAE_EAA_T-354_Tartu_Tamme_Gumnaasium (EAA.T-354.2.606)

Lehekülg 11
9
Tartu linna XVI hoolekogu koos
olek 27 mail 1927 koolimajas.
Koosolekust võtsid osa G. Pärtel-
poeg, S. Kriisa, J. Kauts, J. Must, J. Pau
J. Lindsi, A. Saarva.
Päevakord:
1) Õpilaste koloniisse määramine.
2) Läbirääkimised.
1 Koolijuhataja teatab, et õpilastest on 8 isi-
kut soovi avaldanud koloniisse mine-
miseks. Kooliarst on õpilased tervisli-
selt järele vaatanud ja järjekorra
tervisliselt ära määranud. Juhataja
loeb ette koolivalitsuse poolt saadetud
väljatöötatud juhtnöörid õpilaste suve-
koloniisse vastuvõtmise korra kohta.
Hoolekogu kaalus soovijate majanduse
seisukorra läbi ja määras järgmisesse
järjekorda:
1) Soon Oskar, 2) Kurtz Herbert, 3) Toon Alma,
4) Grosthal Leo, 5) Lauk Ludmilla, 6) Roos,
Koidula, 7 Looga Leida.
Tätte Alfred on nimekirjast väljajäetud,
sest ta on karja läinad.
2) Koolijuhataja teatab, et eeltuleval
õppeaastal klasside arv suureneb,
mille tõttu kaks ehk rohkem õpetajaid
Tuleb juure valida. Üks on soovi avaldanud
siin õpetajaks hakata, nimelt hra
J. Tants Eesti tütarlaste gümnaasiumist.
Ühel häälel nähtakse tema valimist
16 algkooli õpetajaks. Pääle selle soovitakse,
et saaks valitud kohased õpetajad, kelle-
ei polgitab is tarviline autoriteet.
3) Ju xxx teatab, et läinud koosolekul
väljaantud tööd on tehtud ja kooli toodud
Koolijuhataja toonitab, et koolil oleks tar
vis üks tisleritööpink muretseda, mis
võimaldaks kooliteenijal mõnd väikest
hädatarvilikkud tööd koolile ära teha.
Tööpink läheks 1000 - 400 marka maksma
Hra Pau soovitab kooliteenijal Tehniku gymn. töökoda.
taritada. Koosoleku juhataja A. Pärtelpoeg
kirjatoimetaja A. Saarwa
SKriisa
Liikmed: J. Lindsi
Joh Kauts
Au. Pau smets.
Protokoll No 8.
Tartu linna XVI algkooli hoolekogu koosolek 10 juunil 1927 a
kell 7.30 p.l. kooliruumes.
Koosolekust võtavad osa hrad: G. Pärtelpoeg J. Põder,
J. Kauts, proua S. Kriisa, õpetajate nõukogu liikmed:
J. Must, J. Lindsi, A. Pau, M. Saarva.
Päevakord:
K. õpilaste aprilli ja maikuu trahvimised.
p. 1.
Hoolekogu otsustas õpilaste kord ise päevi mitte
trahvimiseks arvesse võtta, seda klassi a. emad on
NAE_EAA_T-354_Tartu_Tamme_Gumnaasium (EAA.T-354.2.606)

Lehekülg 14
III kl. õpilastele määrab hoolekogu raamatud õpetajate nõukogu
protokollis No 5 äratähendatud nimekirja järele. II kl. õpilastele
määratakse raamatud õpet. nõukogu protokollis No 5 äratähendatud
nimekirja järele. I kl. õpilastele määratakse raamatud õpet. nõu
kogu protokollis No 5 äratähendatud nimekirja järele. Otsustatakse
möödunud õp. aastast järele jäänud vihud abitarvitajatele tar-
viduse järele välja anda.
Saunatšekid otsustatakse anda abitarvitajatele tarviduse
järele.
III. Jooksvad asjad
Et õpilastele tee saamist võimaldada otsustas hoolekogu
4000 mk krediiti lubada, mis pärast tagasi tuleb maksta
Selle raha eest otsustati muretseda 30 kruusi, 1 veekeetmise
nõu, 1 riistade pesemise nõu 2 emaljeeritud pange, vahariie
ja 1 laud. Tee keetmise võtab kooliteenija Säre oma peale
300 margalise kuutasu eest, kuna saiade ja tee müümise
eest hoolitsevad lastevanemad.
Koosoleku juhataja G. Pärtelpoeg
kirjatoimetaja J. Tauts
Hoolekogu liikmed: J. Lindsi, J. Põder, J. Rump
G. Pärtelpoeg, A. Must. Joh. Kauts, Aug. Pau-
Ärakiri
Protokoll 11. (2).
Tartu linna XVI algkooli hoolekogu koosolek reedel,
30. sept. 1927. kell 7 õhtul kooliruumes.
Koos olid hoolekogu liikmed: J. Põder, G. Pärtelpoeg
pr. A. Must, J. Rump, J.. Lindsi, A. Pau, J.Tauts- ja õpetajad
prl. P. Ennok ja K. Ader.
Päevakord:
1. Abiandmise küsimus kehvematele õpilastele.
2. Vihkude muretsemine kehvematele õpilastele
3. Eelarve 1.I 1928 - 1.IV 1928
4. Hoolekogu esitaja valimine õpetajate nõukokku
12
5. Jooksvad asjad
I Otsustatakse abisaamiseks sisseantud teatelehed hoolekogu liigete
vahel ära jagada, et koha peal iga abitarvitaja majanduslist.
seisukorda järele vaadata, mille põhjal järgmisel koosolekul
abi määratakse.
II Vihkude muretsemise küsimus jäetakse lõpulikuks otsusta
miseks järgmiseks koosolekuks. Otsustatakse vihkusid anda
ka VI klassi kehvematele õpilastele, kes abisaamise sooviga
hoolekogu poole pööravad.
III Eelarve 1.I 1928-1.IV 1928 a. otsustatakse esitada järgmiselt;
1. Õpetajate palgad -........................... 251. 763 mk.
2. Teenija palk 19.500 -
3 Kantselei ja telefon 5,500-
4. Õppetarbed 2.000 -
5. Õppeabinõud 70.000 -
6. Raamatukogu 5.000.
7. Inventar 14.000
8. Küte 37.000 -
9. Valgustus 12,000 -
10. Puhastus 2, 500
11. Remondid 1. 250 -
12. Üür 72.000
13 Tulekinnitus 2.000-
14. Arstiabi õpetajaile ja teenijale 15.000.
15. Mitmesugused 7.000
Kokku 510. 513 mk.
Tulud:
1. Õpetajate palgad riigilt 131. 091 mk.
2. Mitmesugused 4.000 -
13 5. 091 mk.
Puudujääk 375.422 -
kokku 510. 513 mk.
IV Hoolekogu esitajaks õpetajate nõukokku valitakse G. Pärtelpoeg
ja asemikuks J. Põder.
Hoolekogu liikmed: Aug. Pau, J. Rump Koosoleku juhataja G. Pärtel poeg
J. Põder, A. Must J. Lindsi. Õpetajad: Kirjatoimetaja J. Tauts.
P. Ennok ja K. Ader