Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Heimtali_vallavalitsus (EAA.3316.1.1)

Lehekülg 70
Heimtaalis 24 Oktobril 1880.
No 9
Täna päewal olid wolimehed
koos ja wallawanem andis ette
et Paistu kooliwalitsus olewad sun-
duseks teinud, et Heimtaali wald pida-
wad walla koolimaja suuremaks tege-
ma sellepärast et laste kooli ruum
selleb koolimajas kitsas olewad.
Kui wolimehed said asja läbi rääki-
nud, andsid nemad see
Otsus: Et sel ajal, üle minewa aasta
kui suur kooli katsumine oli
palju lapsi wõerast waldadest,
nimmelt: Aida, Õisu, Päri ja
Pujatu wallast Heimtaali wal-
la koolis olid ja sellepärast
sel ajal nende hulga laste
kohta kitsab oli, aga nüüd
on Aidu wallas Laanekurus
isi koolimaja need ei tule enam
Heimtaali kooli aga ei ole ka
teistest wõerast waldest lapsi
Heimtaali walla koolib waid
nüüd on üksi Heimtaali
walla lapsed ja neile on
sellessamas praeguses kooli-
majas paras ruum, selle-
pärast peab kooliwalitsub pa-
lutud saama, et seda Heim-
taali walla koolimaja suu-
remaks tegemist koguni järele.
jättaks.
Wolimeeste alakirjutus.
Jaak Jeanson
Peeter Roosi Johan Kask
Peter Torbek John Widemann
Jaan Reesel Johann Särrew
Jaak Wares. Walla wannen
Jürri Torbek J. Särrew
Hans Särrew
Heimtaalis 24 Oktobril 1880.
No: 10.
Ees istja Peakohtumees Mats Saarm
Minawa sügise 1879/80 aasta pearaha
arwukirja walmistamise ajal olewad
wallawanem Jaan Särrewe wolimees-
tel ette pandnud et tema olewad wal-
lawanema Peter Jõgewesti ajal laena-
tud wilja raha wõlga 683 rubl. 22 kop.
ja selle raha 4 kassa ja Riga saat-
mise eest 5 rubl. ühte kokku 685 rub.
22 kop. Riga rittensahwti kassasse
ära maksnud ja olewad seda raha
nende walla liikmede käest kes
seda wilja sel ajal saanud, keiges
192 rubl. 75 1/2 kop. Aus kätte saanud
ja 1878/79 aasta pearahaga selle peale
130 rubl. hõbb. sisse wõetud ühte
kokku 322 rubl 75 1/2 kop. selle järele
olewad seda raha weel sisse tule-
mata 365 rubl. 46 1/2 kop. hõbb. Selle.
wallawanema ettepanemise peale
olewad wolimehed minewa aasta
1879/80 aasta pearaha juures lubanud
165 rubla selle tarwis raha arwata;
senisaks kui wallawanem neid
kuu aja pärast pidanud kokku
kutsuma neid asja lähemalt läbi
waatama, aga et wallawanem neid
ei olewad ennem kokku kutsuda
saanud kui täna, sellepärast olid
siis täna päewal altnimetud woli
mehed peakohtumehe eesistumise
all koos ja tegid
Otsuseks: Et need see laenatud wilja
raha 1873, 1874, 1875 ja 1876
aastal ära maksetus ja wal-
lawanemai ole neid kwitun-
ge ette pandnud wolimeestel
enne kui 1879. aastal ja et
seda kuskil protokolli
sisse kirjutud ei ole, et walla-
Heimtali_vallavalitsus (EAA.3316.1.1)

Lehekülg 71
wanem ene seda neid kwituuge
wolimeestel ette pandnud ja
wolimehed teda sele raha järele
oota käsknud, nenda kui wal-
lawanem isi seda siin ette andis,
sellepärast peab tema see raha
165 rubl. mis 1879/80 aasta pearaha
juures on sisse wõetud Himtaa-
li wallale tagasi maksma.
Wolimeeste alakirjutus:
Jaak Jeanson
Peeter Roosi
Jürri Torbek XXX
Jaak Wares.
Johan Wihawa
Johan Kask, Johann Särew, Hans
Särew, Jaan Reesel ja Peter Torbek
ei kirjutanud omad nimed sellel
Protokollil mitte ala. Et poolad
hääled otsuse poolt ja pooled hää-
lad otsuse wastu olid tegi eestja
peakohtumees omalt poolt see
Otsus: Et see siin eespool tehtud woli
kogu otsus kindlaks peab jää-
ma
Peakohtumees Mats Saarm XXX
(Heimtaali 24 Oktobril 1880.)
No 11. Heimtaalis 6 Nowembril 1880.
Eesistja Peakohtum. M. Saarm
Praegune wallawanem Jaan Särras,
andis koos olewal wolimeeste kogule
ette, et kui tema 1873 aastal wana
wallawanema Peter Jogewesti
käest wallawanema ammoti
wastu wõtnud siis olewad:
1 walla laekus puudunud.
selget raha 152 rubl. 42 kop.
üks hina paber 50 - " -
2, waaste laekus puudunud 62 -
3, Olewad tema wana wallawa-
nema ajal laenatud wilja
osta raha Riiga ära maks-
nud 683 - 22
selle raha saatmise eest 5
4, maksnud tema pärast, kui
juba wallawanema ammat
tema käis olnud:
a, walla kirjutajal 1872 aasta
palk wälja 100
b, wanal walla wanemal
Peter Jõgewest palkatag-
gat järele 25
v. walla koolmeistrel wanat
palka wälja. 20-21.
Summa 1097. 85 kop.
Selle peale et tema oma raha siis
jälle kätte saab, kui wana wõlge
sisse tuleb. - Nüüd olewad siamaale
sisse tulnud.
Wanat wilja raha wõlga wõlg-
nikude käest 198. 75 1/2kop.
Wanat pearaha wõlga - 254. 57
1879/80 aasta pearaha juures
sisse wõetud wilja raha
wõla tasumiseks 130-
Summa 583. 32 1/2
Seejärele olewad weel seda raha
sisse tulemata 514 rubl. 52 1/2 kop. et
tema see raha omast käest ära maks-
nud, palub tema wolimeeste käest
otsust kuida seda raha kätte saab,
Selle wallawanema ette pane-
mise peale wastasid wolimehed,
Heimtali_vallavalitsus (EAA.3316.1.1)

Lehekülg 72
Et nemad mitte ei teadwad kes
need nimelt on kellel weel wõlad
maksmata on, arwawad, et ehk on
neid weel seas kes isi maksta
jõudwad. Wolimehed nõudsid et
wallawanem wõlgnikud nimepidi
ette annaks.
Et täna hiljaks jäänud, jääb
see ette andmine tõiseks korraks
Wolimeeste alakirjad:
Peter Landsman XXX
Johan Särrew XXX
Peeter Torbek
Hans Särrew XXX
Jaan Kask
Margus Wihwelin
Jaan Reesel
Johan Wihmann
Ado Lint XXX
Kolm wolimest Jaak Jaanson,
Peter Roosi ja Jaak Wares ei
kirjutanud omad nimed ala et
kül koos olid.
Peakohtumees Mats Saarm XXX
Heimtaalis 8" Mail 1881.
Eesistja wallawanem Jaan Särrew.
No 1.
Wolimehed olid kood, wallawanem
andib ette, et arwatta 16 ehk 17)
Et wolikogu arwamine saaks
üles waatud selle üle, kas sel Parno
Wilandi kreisist Heimtaali wallast
otstahku soldatil Jaak Hion
warandust on ehk kas temale sugu-
lasi on kes teda oma kuluga
üles pidada tahtwad selle tarwis
olid kokku tulnud sel tänusel pää-
wal selle kohtumajasse all -
nimatud Heimtaali walla woli-
mehed ja oli seal juures ees istja
selle walla wanem: Peter Landsmann
Peter Torbek, Jaan Jaanson, Jürri Torbek
Jaan Reisel, Johan Kask, Johann
Särraw, Peter Jaak Warres, Johan
Wihmann, Margus Wihwdin, Ado
Lint
Pärast seda, et tunnistuste läbi oli tõeks
saanud et see Jaan Hion kes sel ajal
aastad wana lutteruse usku ja naa-
samus on. Siis hakkati arwamised
korjama ja seal juures ütlesid ees nime-
tud kokkutulnud wolimehed keik ühe
suuga, et Jaak Hionil mitte kedagid
warandust ega ka mitte kedagi sugulast
ei ole kes teda oma kulu peal üles-
piddada tahaks.
Wolimeeste ala kirjutus:
Peeter Torbeks
Jürri Torbek XXX
Johan Särrwe XXX
Peter Landsman
John Wihman
Jaak Wares.
Johan Kask
Aado Lint
Jaak Jaanson
Jaan Riesel
Markus Wihwelin
Wallawanem J. Särrew
Heimtaalis 8" Mail 1881.
No 2.
Eesistja wallawanem Jaan Särwer
Et wolikogu arwamine saaks üleswõe-
tud selle üle kas sel Parno Wilandi Krei-
sist Heimtaali wallast ototahku soldatile
Hans Trosibeg warandust on ehk kas
temale sugulasi on kes teda oma kulu-
ga üles pidada tahtwad selle tarwis
olid kokku tulnud sel tänasel päewal
selle kohtumajasse all nimetud Heim-
Heimtali_vallavalitsus (EAA.3316.1.1)

Lehekülg 73
taali walla wolimehed ja oli seal
juures eesistja selle wallawanem:
Peter Landsman, Peter Torbek
Jaak Jaanson Jürri Torbek, Jaan
Reesel, Johann Kask, Johann Sär-
rew, Jaak Warres, Johan Wihman
Margus Wihwelin ja Ado Lint.
Pärast seda et tunnistuste läbi
Trosberg kes sel ajal 38 aastad
oli tõeks saanud et see Hans
wana, lutteruse usku ja naesa-
mees on. Siis hakkati arwami-
sed karjama ja seal juures ütle-
sid ees nimetud kokkutulnud
wolimehed keik ühe suuga, et
Наns Trosbergil, kedagid wasau
dust ega ka mitte kedagi sugulast
ei ole, kes teda oma kulu peal
üles pidada tahaks.
Wolimeeste ala kirjutus:
Johann Särrew XXX
Jaan Reesel
Peter Landsman
Peeter Torbek
Jürri Torbek XXX
Jaak Jaanson
Jaak Wares
John Wihman
Johan Kask
Aado Lint
Markus Wihwelin
Wallawanem J. Särrew
Heimtaalis 8 Mail 1881.
No 3.
Eesistja wallawanem Jaan Särrew
Koos olewa wolimeeste kogu ette
tulid Patstahku soldatid Peter Man-
na ja Peter Kask ja paluwad woli
meeste kogu käest seda tunnistust
selle üle et neil midagid warandust
aga sugulasi ei ole kes neid oma
kulu peal üles pidada tahaks.
Wolikogu otsub:
Et Peter Mannal ja Peter Kassel
praegu nattuke warandust on see-
pärast ei woi neile seda tunnis-
tust mitte antud saada.
Peeter Torbek
Jürri Torbek XXX
Johan Särrew XXX
P. Landsman
Jaan Reesel
Jaak Wares.
John Wihman
Jaak Jannson
Aado Lint
Johan Kask
Wallawanem J. Särrew
Heimtaalis sel 21 Augustil 1881.
No:4
Eesistja wallawanem J. Särrew
Wallawalitsuse ees Andreb Littar Heim-
taali moisa tisläri pois ja näitab et
tema olewad oma jalg sel 14mal Augus-
tile. kogamata kirwaga ära rajunud.
Wallawanem waatis järgi ja leidis
tema haa jala selja peal suure warba
soone peal wärske aab olewad
Heimtaali moisa tisläri pois Johann
Heimtali_vallavalitsus (EAA.3316.1.1)

Lehekülg 74
Rusing tunnistab et nemad pand-
nud Andres Litteriga kuiwatserehe
ukse pakku sisse, Andreb Litter löö-
nud kirwe silmaga pakku, pakk
põrutanud kirwe tagasi Andres
Litteril jala sisse ja nenda olewad
Andres Litter selle haawa saanud.
Kästi: Nenda, kui süüdinud, kir-
ja panna.
Wallawanem J. Särrew
Heimtaalis, sel 3 Septembril 1881.
No 5.
Eesistja wallawanem Jaan Särrew
Täna päewal olid all nimetud
Heimtaali walla wolimehed koos Walla-
wanem andis ette et Keiserliku Kihel-
konna kohtu poolest olewad sunduseks
tehtud, et need wallad, kelle magaski
wilja aital üle ehk laud kattused peal
olewad, pidawad neid pealt ära wõttma
ja magaskil niisugune kattus peale pan-
tud saama kes tuld ei karda, nend see
on kiwi kattus laude peale pantud
Weel rääkis wallawanem et tema ole-
wad järgi kuulanud aga kattusse kiwe
ei olewad see aasta mitte kuskilt saada
Koos olewa wolimeeste kogu saab Heim-
ttaali moisa pärisherra F. von Sivers ja
räägib et tema laskwad tulewa kewade
kattusse kiwe teha ja siis woiwad wald
tema käest magaski kattusse tarwis kuis
osta saada aga see aasta ei olewad kirve
mitte saada.
Kui wolimehed said asja läbi rääki-
nud, andsid nemad tea et
Otsus: Sellepärast et see aasta kattusse
kiwa kuskilt osta ei ole, peab
Wallawanem palwe kiri saatma
ja paluma et Keiserlik kihelkon-
na kohus seda luba annaks, et
Heimtaali walla magaski aidal
tulewa sawwal 1882 aastal
kiwi kattus peale pantud saab.
Wolimeste alakirjad:
Hans Särrew XXX
Jaak Jaanson
John Wihman
Peter Torbek,
Aado Lint
Jürri Torbek XXX
Johan Särrew
Jaak Wares.
Wallawanem J Särrew Johan Kask
Heimtaalis 3 Septembril 1881.
Eesistja wallawanem J. Särrew
No: 6.
Kaasolewa wolimeeste kogule
pandis wallawanem küskimise ette
et kui palju peab see aasta walla ma-
gaskist laenu peale wälja antud wilja
eest tagasi maksmise juures protsenti ehk
kasuwilja woetud saama.
Otsus: Wolimehed tegid otsuseks et lae-
nu peale antud vilja eest tuleb
2 karnitsed protsenti ehk kasu-
wilja woetud saama.
Wolimeeste ala kirjutus:
Jaak Jaanson
Peter Torbek.
Jürri Torbek XXX
Jaak Wares.
Johan Kask
Hans Särrew XXX
Johu Wihm
Johan Särrew
Aado Lint
Wallawanem J. Särrew
Heimtaalis 12 October 1881
Ruspillimist ningendustele
Heimtaalis 30" Oktobril 1881.
No 7.
Eesistja wallawanem Jaan Särrew
Tänapääval olid allnimetud wolli-
mehed koos ja said need rahad ära määra-
tud mis 1881/82 aasta pearaha arwu kirja
järele pearaha maksja hingede peale ära
jaotada ja sisse wõtta tulewad, nimelt:
Kroonu pearaha tarwis 801 rubl. 97 kop
Kihelkonna kohtupalga tarwis 16 - 12
Walla ametimeeste palga tarwis 250 - "
Walla külakubja palga tarwis 20
Walla lambru palk. " 10 "
Transport 10 98 Rbl 09 kop.
Heimtali_vallavalitsus (EAA.3316.1.1)

Lehekülg 76
wolimeeste alakirjad:
J Jaanson.
P. Landmann
Peeter Torbek
Peeter Roosi
Jaak Wares.
Hans Särew.
Johann Särrew
Aado Lint
Margus Wihwelin
Johan Kask
Jürri Torbek.
Wallawanem
Heimtaalis, sel 30 Oktobril 1881.
Eesistja wallawanem Jaan Särrew
No 8.
Koos olewil wolimeestel pandib
wallawanem ette et Heimtaali pearaha
maksjad selle üle koguni nurisewad et
wõõra walla hengisid Heimtaali wallas
tallu peremehed olewad ja nemad keda-
sid Heimtaali walla hangemakse ei
makswad:
Kui woilimehed said asja läbi rääki-
nud andsid nemad see
Otsus: Et need peremehed, nimelt:
Johan Kull, Pets Hus, Hendrek,
Hendreks, Johan Aks, Peter Luik,
Hendrik Särrew, Mats Põhk,
Johann Jaaka, Peter Wihman
ja Henn Pekker peawad keik
maksud mis Heimtaali pea-
raha maksjatel peawaha
arwu kirja järele maksta
on iga üks ühes ligi
maksma, üksi kroonu
pearaha maksust peawad vanad Heimtaa-
lis priiks jääma
Wolimeeste alakirjad
Peeter Roosi
Peter Landsman
Peeten Torbek.
Jaak Wares.
Johan Kask
Jürri Torbek
Johan Särrew
J. Jaanson
Margus Wihwelin
Hans Särrew
Ado Lint
Wallawanem J. Särrew
Heimtaalis 20 Novemberil 1881.
Eesistja wallawanem Jaan Särrew
No:9.
Kümnikude ehk walla saadikute
walitsemise Protokoll
Et keik moisa teenred ennaste seast kui ühe
suuga Mihkel Kohwak, Andreb Rosi Andres
Amblik talu teenred enaste seast Johan Potral,
Mats Särrew, Andres Torbek ja wallalised ini-
mased enaste seast: Peter Adolw, T. Weldemann,
Andres Wihmann, Mats Wihmann, Jaak
Needek, Johann Kask, Andres Torbek, Andres
Manna, Mihkel Rist, Johan Leppik Jürri
Torbek, Johann Sammul, Hans Särrew Jaak
Sirkel ja Johann Saar kümnikuteks walit-
sesid
Kästi: Nenda, kui sündinud, kirja
panna.
Wallawanem J. Särrew
Virumaa_algkoolid (ERA.4232.22.1)

Lehekülg 18
Kroonika kir-
jutamise aeg
Nähtuste, andmete ja sündmuste aeg ja kirjeldus. Kui on olemas kirja-
likud tõendused, siis missugused ja kus need hoitakse
te kehade mudelit ja siks väike
mikroskoop.
Klassi inwentaar oli: 2 kuueistelist
lauda, 18 kaheistelist lauda, 2 õpetooli,
2 klassitahvlit, üks laelamp, üks
seina kell ja üks sooja mõõtja.
Õpilaste raamatukogusse oli juurde
muretsetud uusi raamatuid 3 eksempl.
ja õpetajate raamatukogusse 49 raama
tut.
Võõra keelena koolis oli ainult sak-
sa keel.
Ekskursioone korraldati 17 mail
Vinni mägedele ja Jupri järvele, ja
24 mail lähemasse ümbrusesse.
Kehvemaid õpilasi toetati aineli-
selt 1) maakonna valitsuse poolt riiete
jalanõude ja õpeabinõude näol, kogu-
summas 7800 nrk. väärtuses 2) Küti
vallavalitsuse ja hoolekogu summadest
jalanõude näol 5750 mrk. väästuses
ja õpeabinõudena 3879 mrk väärtuses
Toetust anti üldse 13 õpilasele.
Kooli juhataja k.t. oli selle õpeaas-
ta Isel poolel Velli Gustavi t. Tenso
19 a. vana, palk 3823 mrk. kuus
V. Tenso oli lõpetanud Rakvere
linna tütarlaste Gümnaasiumi
3 mail 1922 aastal. Teiseks õpe-
tajaks oli Elli Kruhberg, kes peale
uut aastat lahkus. Õpeaasta tei-
sel poolel valiti kooli juhatajaks praeg.
Viru-Jakobi õpetaja Julius Kippas
kuna teiseks õpetajaks jäi Velli
Tenso. J. Kippas lõpetas 1912 a.
kevadel Narwa 4 kl. linna kooli
ning omas samal aastal Narwa
meesgümnaasiumis õpetaja kutse,
Märkused
Virumaa_algkoolid (ERA.4232.27.1)

Lehekülg 8
5
3
1920/21 õppeaasta
Õppeaasta
Õppeaasta algus 27 septembril ja
lõpp 14 juunil. Jõulupühad 21 detsemb-
rist - 7 jaanuarini; lihavõtted 23 mart-
sist - 4 aprillini. Õppeaasta vältas 194
päeva, algas ja lõppes valitsuse poolt mää-
ratud ajal.
Õpilased
Õpilaste kooli ilmumine korretu, samati
koolist lahkumine varajane - karjaskäi-
mise pärast, kuid jäeti hoolekogu poolt
trahvimata, arvestades nende vanemate
viletsa majanduslise seisukorraga.
Õpilastele korraldatud õpetajate poolt
1 pidu, kus mängitud sai "Pöialpoiss"
õpilaste eneste poolt.
Õpilasi oli 64, neist I kl. - 15, II kl.- 19,
III kl. - 12 ja IV kl.- 18 õpilast. IV klassi
lõpetasid 18 õpilast
Õpetajad.
Juhatajaks endiselt Margarete Laa-
rens. Th. Eintrei asemele, kes oma palve
peale lahti registreeriti, valitud Aas-
pere valla nõukogu poolt jälle N. Kast-
ni, kes 1 aasta tervise parandusel oli
Õpetamise
Õpetamisel tarvitati ainesüsteemi,
süsteem.
kus juures oli 2 klassi komplekti. I ja II kl.,
III ja IV kl. - kokku 4 õppeaastat.
Õppeaasta kestel oli üks õppekäik "Kor-
gekaldale."
Kooliteener
Kooliteenijaks Pauliine Pärmik,
kes nüüd vanasse koolimajja üle kolis, sest
tema ruumid said õpetaja toaks määratud.
Virumaa_algkoolid (ERA.4232.22.1)

Lehekülg 3
Kroonika kir-
jutamise aeg
1925 a.
Märkused
Nähtuste, andmete ja sündmuste aeg ja kirjeldus. Kui on olemas kirja-
likud tõendused, siis missugused ja kus need hoitakse
Esimene Vinni Koolimaja oli ehi-
tatud 1842 aastal Vinni külasse, ja
õpetajaks oli keegi Jaan
Kust ta kooliharidust saanud, on tead-
mata. Õpetajaks nimetatud kooli peal
oli ta kuni 1848 aastani. Õpetanud
lapsi ainult katekismusest lugema.
Peale teda tuli Vinni kooli peale õpe-
tajaks 1848 aastal Jüri Kreitsmann
ja oli õpetajaks kuni 1860 aastani.
Kooliharidust sai J. Kreitsmann
Simuna köstri Normanni käest.
Kooli lugemise raamatuks oli Uus
testament, arvutamist õpetati
peast, kuna kirjutamist õpetati ai-
nult mõnele terasemale õpilasele
ja sedagi ainult krihvliga-tahwlile
Mingisuguseid muid kooli õpeabi-
nõusid ei olnud. 1860 aastal tuli
Vinni küla kooli peale õpetajaks
Jüri Pihlak, olles kuni 1866 aasta-
ni. Koolihariduse oli J. Pihlak saanud
Pillistwere kihelkonna koolis. Tema
ajal oli samuti, nagu eelmisegi õpeta-
ja ajal, lugemiseraamatuks Uus testa-
ment, ja kirjutamist õpetati ainult nei-
le, kes seda soowisid. 1866 aastal
tuli Vinni küla kooliõpetajaks Aadu
Reimann, ja oli kuni 1875 aastani.
Tema ajal loobuti, wististe aastal 1870
Uuest testamendist ja hueks lugemise-
raamatuks võeti nii nimetatud "Väike
lugemise raamat."
1874 aastal ehitati Pajusti külasse
uus koolimaja Vinni mõisa poolt
ja esimeseks õpetajaks oli sääl Juhan
Virumaa_algkoolid (ERA.4232.27.1)

Lehekülg 61
1938/39 õppeaasta
Üldteated õppeaasta
kohta
Koolitöö algas määruses ettenähtud ajal 12 sept.
kell 9 hm. Kooli tuli 3 poegl. 3 tütarlast, nen-
dest 2 poissi teist, teised esimest aastat Isse klas-
si. Esimene klass töötas 26 septembrini, mil al-
gas tööd terve kool s.o. 6 klassi 2 klassi-
komplektiga. Vanem klassikompl. (IV, V, VI kl.)
on endiselt üüri ruumides vanas merekooli-
majas suuretee ääres. Samas on ka õpetaja
E. Vaigu korter. Kooli majandusl. kulud kann.
Palmse vald. Kool töötas takistusteta kuni mää-
ratud lõpuni s.o. 26. maini. Epideemilistest hai-
gustest saab nimetada tuulerõugeid, millesse
haigestusid sügisesel poolaastal mõned noore-
mate klasside õpilased. Jõulupühiks vabanes
kool 22 detsembril, et 9. jaanuaril jälle alata
Lihavõttepühade vaheaeg kestis 1 aprillist.
12 aprillini. Nelipühade ajal oli kool juba
suvepuhkusel. Algkooli lõpetajate päev peeti
ülevallaline Võsu koolimajas. Koos olid Ver-
gi, Käsmu, Sagadi ja Võsu koolide lõpetajad.
Ilm oli väga tuuline, sellep. tuli jätta esialgne
kavatsus sõita üle mere mootorpaadiga. Helis-
tasin Võsult Türneri sõido-autoga kohale, kes
viis lõpetajad Võsule ja tõi tagasi pärast lõpe-
tajatepäeva lõppu. Lõpetajate päeva pidami-
ne oli määratud nelipühade teiseks pühaks. "Rikkus
ilusad pühad räägiti õpetajate ringides selle
ebaõnnestund päeva kohta.
Õpilased.
Õpilasi üldse 44, 23 poegl. ja 21 tütarlast
Vanemas komplektis oli 21 õpilast, nooremas-
23. Õpilaste käitumine vanemas komplektis
hää, nooremas komplektis olid 3-4 poissi
58.
Virumaa_algkoolid (ERA.4232.22.1)

Lehekülg 6
Kroonika kir-
jutamise aeg
Märkused
Nähtuste, andmete ja sündmuste aeg ja kirjeldus. Kui on olemas kirja-
likud tõendused, siis missugused ja kus need hoitakse
Rakvere linna koolis kursustel kõne
all; kas on võimalik lastel arusaada
vene keelsest arvutamisest ja maateadusest,
vastus olla olnud: "Ega eesti lapsed või
nii targad alla, kui Vene lapsed."
Kõik eelolevad andmed /peale kooli
maja asukoha, suuruse ja kõrvalhoonete/
on saadud endiselt Vinni-Pajusti kooli
õpetajalt Juhan Kreitsmannilt,
kuna lähemad ja algandmed õpeta-
jate, nende palkade ja üldese kooli
majanduslise külje kohta, mis hoiti
alal Vinni mõisa arhiivis, on teise
Vene revolutsiooni ajal, vene sõja
vägede siin viibimise puhul ära hävita-
tud.

Lehekülg 13
Kroonika kir-
jutamise aeg
Märkused
Nähtuste, andmete ja sündmuste aeg ja kirjeldus. Kui on olemas kirja-
likud tõendused, siis missugused ja kus need hoitakse
mägedele, 21 mail Kunda vabrikusse
ja ümbrusesse ja 12 ja 13 juunil
laste pidule Rakveresse.
Kooli lõpetasid 4 poeglast ja
4 tütarlast.
Õpilastele ainelise toetusena oli
Ameerika kingitus Küti vallavalitsuse
kaudu toiduainete näol. Toetust said
10 õpilast.
Õperaamatutena tarvitused need,
mis eelmiselgi õpeaastal.
Koolijuhatajaks oli Karl Mardi
poeg Uttendorf. K. Uttendorf oli
lõpetanud Tartu õpetajate seminari
1872 aastal. 30 aastat õpetajana
teeninud Friedrischtadti linnas
Kuuramaal kahe klassilises kroonu
algkoolis. 1915 aastal sõja põh-
jusel, põgenes säält Eestisse, kus
kooliõpetajana oli Kadrina haridus-
seltsi koolis. Saksa okupatsiooni
ajal teenis õpetajana Viru-Nigu-
las ja peale enamlaste valitsemise
aega Viru-Jakobis. 16 septembril
1920 aastal valiti K. Uttendorf
õpetajaks Vinni-Pajusti 4 kl. algkooli
peale. Vene ajal ausa teenistuse
eest oli K Uttendof saanud
Stanislaus III järgu orderi ja 2
medali. K. Uttendorf oli 65 aas-
tat vana ja abielus. Kuu palk 2400
mrk.
Teiseks õpetajaks oli Elli Jürit.
Kruhberg. E. Kruhberg oli õppinud
Tartus 8 maist kuni 8 septembrini
1917 a. Isel Veske kooliõpetajate kur-
sustel, ja pärast seda Tartu õpeta-
jate seminaris, kust ta aga eelviima-
Virumaa_algkoolid (ERA.4232.27.1)

Lehekülg 4
1.
Käsmu algkool algas oma tegevust 15 oktoobril
1873 aastal üheklassilise eraalgkoolina Kuuda semi-
naari lõpetaja Thoomas Eintrei juhatusel
Selle kooli asutajad olevad Käsmu küla hariduse
poole püüdjad elanikud, kes kooli vajadusest aru saa-
des kohaliku suurmaaomaniku poole palvega pöörsivad.
Tähele pannes siinsete laste rohkust ja inimeste tun-
givat soovi asutada, tuli Aaspere parun Dellingshausen
oma prouaga nende soovile sellega vastu, et andis Käs-
must ühe talumaja ühes 9 3/4 tiinulise kohakese kooli
alla õpetajale ülespidamiseks 25 rublalise rendi eest aastas,
mida 20 aasta jooksul kohalikud elanikud maksi-
vad, siis aga 1893 aastast, kui kool inspektor Luik'i nõud
misel Aaspere valla alla üle viidi, mainitud vald seda
maksma hakkas kuni 1922 aastani, mil kool Palus-
se valla alla jäi ja rent sest saadik õpetajate eneste ta-
suda on. Peale selle andis parun Dellingshausen
veel iga aasta oma metsast tasuta 10 sülda puid kooli
ja kooliõpetaja ruumide soojendamiseks.
Nii olivad suuremad raskused võidetud. Kool
võis oma tegevust alata, mis käesoleva ajani va-
het pidamata, hoolimata mitmesugustest muu-
datustest, pööretest ja nõuetest, kestnud on
Selle aja sees võib selgesti kolme ajajärku
tähele panna: esiteks emakeelne aeg 1873-1887 a.
s.o. 14 aastat töötas kool emakeelse programmiga
edurikkalt, siis teiseks venestamise aeg 1887-
-1918 aastani, mis nii hästi õpetajale kui ka õpilas-
tele kõige raskemaks kujunes - kogu õpetus oli vene-
keelne hoolimata sellest, kas õpilane sest aru saab;
isegi seletamise juures oli Eesti keele tarvitamine kõ-
vasti keelatud; kolmas aja järk - Eesti töökool - 1918 a.

Lehekülg 54
51.
Merem. Seltsi ruumes. Sissepääs pidukülastajaile
26
25 sn. Üldsissetulek kr. 35.09, väljaminek 34,07 kr.
Puhas ülejääk kr. 1.02. Peokavas lastenäidend
"Isa liivapurgis". Jõulumees jagas igale õpilasele 400
gr. maiustui. Kulud kaeti peosissetulekust
Õppejõud.
Kooli juhataja J. Kajaste /lhk. 35/ Õpetaja Ella
Vaigu, Sagadi algkoolist ümberpaigutatud
Õppejõudude vahekord hää
Kooliteenija
Kooliteenijaks Nadezda Rifk. Saab kr. 12.-
kuus tegeliku õppetöö jooksul.
Kooliruu-
mid. /V. l. 42/
Koolikoht
Kooli koha suurus pääle ümberkorraldamist 5 ha
Koolirevi-
Kooli revideeriti koolin. hr. M. Meos'e poot 2 kor-
deerimine
da. Arstlist ülevaatust korraldas dr. Valtok
Kooli hoole-
Juhataja Mgn. Kaaman, kassahoidja E. Tiideman
kogu.
kirjut. E. Vaigu, liikmed J. Kajaste, E. Kukeste
ja E. Scheffler
Vahekord
Vahehord õpetajate ja lastevanemate vahel hää
õppejõudude
Vald oli kohustatud koolivalitsuse nõudel II-se
lastevane-
klassikompl. kulud enda kanda võtma
mate ja valla
vahel.
Käsmus, 1 aug. 1936.
J. Kajaste,
Koolijuhataja
Virumaa_algkoolid (ERA.4232.27.1)

Lehekülg 62
59
30
"valulasteks" nende hulgas Erni Lehtla kõige välja-
paistvam. Teised lapsed olid korralikud. Edasi-
jõudnute % tütarlastel 90, poisslastel - 70
Õpilaste välisesisemiseks oli jõulupidu, mille pee-
ti Käsmu Kaubal. Meremeeste Seltsi ruumides
Puhas ülejääk peost kr. 28.38. Osa sellest rahast
kulutati õpilaste raamatukogu täiendamiseks
Näidendiks oli "Jõuluvõõras Mooramaalt"
Õppejõud
Vaata lhk 35, 51, 53, 56
Kooli-
Vaata lhk 56.
teenija
Õppetöö oli intensiivne. Takistusi ei olnud
Õppe- ja
Koolis töötavad õpilasorganistatsioonid Noored
kasvatus-
Kotkad" ja Kodutütred" juhtideks J. Ka-
töö.
jaste ja E. Vaigu pärast abielus Kirs)
Kooliruu-
Vaata lhk 57. Tähtsamaks remoniks
mid
koja trepi ehitus.
Koolikoht
Vaata lhk. 54.
Kooliaed
Kooliaia vilja- ja ilupuude osa on veel välja
arendamisel. Istutada on veel mõned õunapuud
marjapõõsad ja kümmekond ilupuud
Möödunud kevadel polnud võimalik istu-
tamist ette võtta, sest vallavalitsusest ei saa-
nud krediite, kuna eelarve oli istutamise ajal
veel kinnitamata.
Kooli re-
Revideerimiskäigul viibis koolide inspektor
videerimi-
hr. Märt Meos. Revideeriti üks kord
ne
Arstlist järelvaatust korraldas dr. Valtok.
Kooli hoo-
Kooli hoolekogu koosseis: juhataja Artur Ots-
lekogu.
uustalu, abi J. Kajaste, kirjatoimetaja E. Vaigu
laekur E. Tiidema, vaba liige E. Tali
vahehord las-
te vanemate
ja vallavalitsu
Vaata lhk 57.
se ning õppej. v.-
Käsmu koolimajas, 1. aug. 1939.
J. Kajaste
koolijuhataja

Lehekülg 75
Õppe- ja kasvatustöö.
Õppetöö edenes edukalt. Sõjaolukorra tõttu
tuli õppeaasta vältel teostada pidevat kok-
kuhoidu vihikute, pliiatsite, sulgede jne, tar-
vitamises.
Kooli revideerimine,
Koolide inspektor M. Meos revideeris kooli
ja instrueeris õpetajaid 10. novembril 1943. a.
Kooliarst kooli 1943/44. õppeaastal ei külas-
tanud.
Kooli Hoolekogu.
Kooli Hoolekogu juhataja oli endiselt
Hendrik Kaarend. Laekur Ed. Tiidemaa,
liige Joh. Lahtvee ja kirjatoimetaja
H. Haljak.
Vahekord Vallavalitsusega ja
lastevanematega oli hea.
Käsmus, 25. augustil 1944.a.
HellaHaljak,
koolijuhataja.
Virumaa_algkoolid (ERA.4232.22.1)

Lehekülg 4
Kroonika kir-
jutamise aeg
Märkused
Nähtuste, andmete ja sündmuste aeg ja kirjeldus. Kui on olemas kirja-
likud tõendused, siis missugused ja kus need hoitakse
Kreitsmann. Kooliharidust oli J. Kreits-
mann saanud Simuna kihelkonnakoolis
Samal ajal tegutses aga ka kool Vinni
külas Aadu Reinmanni juhatusel, kes
sääl oli, nagu eelpool nimetatud, kuni
1875 aastani. Peale tema lahkumist
tuli Vinni kooli peale õpetajaks Eeberg,
kes koolihariduse saanud Kodavere
koolis. Eeberg oli õpetajaks nimetatud
kooli peal kuni 1878 aastani.
1878 aastal tuli Vinni kooli peale õpeta-
jaks Jüri Pihlak juba teistkorda
ja oli kuni 1887 aastani.
1887 aastal ühendati kaks eel-
nimetatud kooli, nimelt Vinni ja Pajus-
ti küla koolid, ja viidi üle Vinni-Pajusti
algkooli nime all uutesse ruumidesse,
mis oli ehitatud Vinni mõisa poolt
n. u. "Kitsekoplisse", kus on ka paer-
gune koolimaja. See koolimaja
asub Pajusti külas, 8 kilomeetrit
Rakvere linnast Rakwere-Mustwee
maantee ääres. Ehitus on puust, pik-
kus 16 arsinat, laius 11 5/8 ars., ja
kõrgus 4 1/2 ars. Kooli juures on maad
üldse - heinamaad 3 tiinu ja põllu-
maad 4 vakamaad. Kõrvalhoone-
test on koolil ait, laut, kuur ja tall.
Algul, 10 aasta jooksul oli koolimaa
kasutada õpetaja Juhan Kreits-
mannil, kuna peale teda on kooli
maa rendile antud Jüri Pank'ile,
kes paergune rentnik on.
Esimeseks õpetajaks Vinni-Pajasti
kooli peale sai endine Pajusti kooli
õpetaja juhan Kreitsmann, kes pi-
das seda ametit nimetatud kooli
peal kuni 1897 aastani. Kooli luge-

Lehekülg 9
Kroonika kir-
jutamise aeg
Märkused
Nähtuste, andmete ja sündmuste aeg ja kirjeldus. Kui on olemas kirja-
likud tõendused, siis missugused ja kus need hoitakse
kooli peale V. Nelke asemele teine
asetäitja Villem Jaani p. Alto, 17 aas-
tat vana. V. Alto oli lõpetanud
Rakvere linna Ske. kõrgema
algkooli 1914 a. kevadel, ja peale
selle lõpetamist oli õpetajaks.
Rannu /Sasesukowkoll/
algkoolis. Siinse koha peal oli
V. Alto kuni 31 detsembrini 1916 a.
8 jaanuaril 1917 a. tuli kolmas ase-
täitja N. Nelkele - August king-
sepp. Õppis Rakvere linna alg-
Koolis. A. Kingsepp oli õpetajaks
kuni V. Nelke tagasi jõudmiseni sõja-
väe teenistusest. J. O. kuni 1918/1919
õpeaastani.
Nende õpeaastate kestel käisid
kooli revideerimas rahvakoolide ins-
pektor E.Sobolev ja usuõpetuses
ning eestikeele lugemises Viru-Jakobi
kirikuõpetaja A. Hofmann
Õpevahenditena olid tarvitusel
ainult Euroopa Kaart, arvelaud,
mõned ajaloolised pildid ja aasta
aegade ja koduümbruse pildid
keele õpetamiseks
1918/1919 õpeaasta
Õpetöö algas 5 oktoobril 1918 a.
ja lõppes 31 mail 1919 aastal,
selle aja jooksul seisis kool ajuti-
selt 16 detsembrist 1918a kuni 20
jaanuarini 1919 a. s.o. enamlaste
sissetungimisest peale kuni nende
lahkumiseni. Õpilaste arv koolis oli
sel õpeaastal 16 poeglast ja 10
tütarlast, kui palju oli aga tõeliselt
koolisunduslisi - selle kohta puuduvad
Virumaa_algkoolid (ERA.4232.22.1)

Lehekülg 15
Kroonika kir-
jutamise aeg
Nähtuste, andmete ja sündmuste aeg ja kirjeldus. Kui on olemas kirja-
likud tõendused, siis missugused ja kus need hoitakse
Märkused
1921 / 1922 õpeaasta
õpetöö algas 20 septembril 1921a.
ja lõppes 13 mail 1922 aastal. Peale
harilikkude pühade ja pühade
vaheaegade seisis koolitöö ajutiselt
neli päeva laste kaelahaiguse ja
influentsa pärast. dr. Oja nõudmi-
sel.
Tegelikkude õppepäevade arv õpe-
aasta jooksul oli 172.
Õpilasi käis koolis 39 poeglast
ja 38 tütarlast, neist I kl. 7 poeg-
last ja 11 tütarlast, II kl. 11 poeg-
last ja 9 tütarlast, III kl. 11 poeglast
ja 15 tütarlast sa IV kl. 3 poeg-
last ja 3 tütar ast. Õpeaasta
lõpuks lahkusid koolist kuus õpi-
last: 2 haiguse, 2 vaesuse ja 2 vanema-
te elukoha muutmise pärast. Üldse
oli koolist puudumisi poeglaste peale
755 päeva ja tütarlaste peale 598 päeva.
Kooli lõpetasid 3 tütarlast.
Esimeseks vööraks keeleks sel õpe-
aastal oli saksa keel ja teiseks vene-
keel
Õpeaasta jooksul muretseti õpilaste
raamatukogusse 120 raamatut, kogu-
summas 5455 mrk. eest. Samuti pan-
di sel õpeaastal ka alus õpetajate
raamatukogule, kuhu õpeaasta kest-
vusel muretseti 56 raamatut, kogu-
summas 4764 mrk. 50 penni eest.
Õpeabinõude arv 31 dets 1920 a. oli:
Keeltes 176, käsitöös 1, joonistuses 10,
laulmises 1, matemaatikas 6, kodu-
loos ja maateaduses oli 4 ja ajaloos
8.
Vaesematele õpilastele ainelise toe-
Virumaa_algkoolid (ERA.4232.27.1)

Lehekülg 63
60
1939/40. õppeaasta
Üldteated õppeaasta kohta
Koolitöö algas määruses ettenähtud ajal 25 sent.
kell 9 hm. Kuna õpilaste arv kooliringkonnas
langes alla 40-t., jääti kool töötama ühe komp-
lektilisena II, III ja IV klassiga. Majandusl. kulud
kandis Palmse vald. Õppetöö lõppes jõuluvaheajaks.
21. detsembril ja kestis kuni 8 jaanuarini; ke-
vad pühade puhul - 16. märtsil lõppedes 27 märt-
sil. Õppetöö suvine vaheaeg algas 24. mail
Suvistepühade puhul seisis õppetöö 11 maist
- 13 maini. Õppetöö sai katkestatud talve
jooksul väga sagedasti erakordselt külma
talve tõttu. Talv oli sedavõrd vali, et inimpõlv
teist sellist ei mäleta. Kange pakane püsis näda-
late viisi. Ei olnud haruldane 30° - 35° külma C.
järgi (Petseris olevat olnud ühel hommikul isegi
50° C järgi külma) Talv rikkus erandita kõik
pirni-, ploomi-, kreegipuud, vaid mõni selts õuna-
puid suutis vastu panna, kuid neid on aedades
üksikuid. Kevade saabudes jäid viljapuude aiad
raagu, ega läinudki lehte. Õun oli sügise saa-
budes väga haruldane asi, sest ka terveks jää-
nud õunapuud olid siiski niivord puretud,
et ei suutnud õitsema hakata. Pakane püsis
13 jaanuarist kuni 20 veebruarini. Nakkuvaid
haigusi õpilaste hulgas oli vähe. Esinesid üksi-
kud leetrijuhud.
Õpilased
Õpilasi II klassis 2 pl. 2tl. III kl. 6 pl. 2 tl.
IV kl. 4 pl. 4 tl. - kokku 20 last. Käitu-
mine väga hää. Õpilastele korraldatud
üks pidu - jõulupidu. Näidendiks oli
Virumaa_algkoolid (ERA.4232.22.1)

Lehekülg 19
Kroonika kir-
jutamise aeg
Nähtuste, andmete ja sündmuste aeg ja kirjeldus. Kui on olemas kirja-
likud tõendused, siis missugused ja kus need hoitakse
õigusega 2 kl minist. algkoolides õpe-
tust anda. Peterburi "semstwo semi-
naari" erikursuseid läbikuulates asus
ametisse Kestla algkooli Virumaale,
kust järgmisel aastal ümbernime-
tuse sai Juuru walda Harjumaale
Nimetatud paigal töötas J. Kippas
esiteks 4 jaolise algkooli, pärast
Juuru 2 klassilise ministeeriumi
kooli juhatajana. 1915/16 õpeaas
ta lõpul astus tegewasse wäkke,
olles sõjaväelistel puhkeaegadel
1916/ 17 õpeaasta kestwusel Piir-
salu ministeeriumi kooli juhataja
kohuste täitja. Peale seda kuni
Vinni-Pajusti algkooli juhatajaks
walimiseni töötas J. Kippas kodus
põllu-majapidamises.
Õpeained olid jaotatud järgmi-
selt: J. Kippasil I ja II kl. arwu-
teadus ja laulmine ning III ja IV kl.
eestikeel, arwuteadus, wõimlemine, laul-
mine, ajaluga ja maateadus. V. Ten-
sol I ja II kl. Eestikeel, kodulugu
võimlemine, (laulmine). ja käsisöö.
ning III ja IV kl. kodulugu looduslugu,
saksakeel, käsitöö ja joonistamine.
Õperaamatud olid endised
Hoolekogu liikmeteks olid sel aas-
tal Küti wallawalitsuse poolt M. Järw
G. Wakker ja J. Wester, ja lastewa-
nemate poolt T. Wall, J. Meilbaum,
J. Meibaum ja T. Buschmann /hoo-
lekogu pr. nr. 30. 1 okt. 1922 a/
Hoolekogu koosolekuid oli 10.
25 now. 1922. a. /nr. 32/ wõeti
hoolekogu poolt wastu järgmised re-
mont-tööd: õpetajate korterite põran-
Märkused
Virumaa_algkoolid (ERA.4232.27.1)

Lehekülg 10
7 4
1921/22 õppeaasta.
Õppeaasta
Õppeaasta algus 21 septembril ja lõpp
20 mail. Jõuluvaheaeg vältas 17 päeva, kuna
lihavõtted - 7 päeva. Õppetöö seisis
7 päeva sarlakite pärast. Õppeaasta väl-
tus oli 173 päeva.
Õpilased
Õpilasi 80, neist I kl. - 12, II kl - 17,
III kl. - 20, IV kl. - 13, V kl.- 13 ja VI kl. - 5 õpilast
IV klassi lõpetasid 7 õp., IV klassi 5 õpilast
Õpilaste edasijõudmine keskmine, kuid
ülespidamine hää.
Sügisel ilmusid 18 õpilast hiljem
kooli ja kevadel lahkused enne
koolitöö lõppu needsamad õpilased
karja viletsate majandusliste olude
pärast. Seda asjaolu silmas pidades
jättis hoolekugu puudunud päevade
eest trahvi nõudmata.
Õpilaste seas möllasid sarlakid.
Õpilaste poolt toimitud 1 kooli-
pidu majanduslikkude kulude kat-
miseks. Mängiti "Leeni" ehk "Vaese-
lapse Jaaniöö", mis väga kordaläinuks
võib lugeda.
Õpetajad
Juhataja M. Larens; õpetajaks N. Kastni
ja V ja VI kl. jaoks valiti Alviine Metstak,
Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasi-
umi lõpetaja, õpetajaks, kuna V ja VI kl.
Inglise ja Saksa keele tunniandjaks
valiti Hilda Tanksimäe, kohaliku meri
kooli keelte õpetaja (Tallinna Tütarlaste Kom-
Virumaa_algkoolid (ERA.4232.22.1)

Lehekülg 23
Kroonika kir-
jutamise aeg
Nähtuste, andmete ja sündmuste aeg ja kirjeldus. Kui on olemas kirja-
likud tõendused, siis missugused ja kus need hoitakse
Märkused
eesti keel, saksa keel, kodulugu, maatea-
dus, loodusõpetus, joonistamine, aja-
lugu ja võimlemine ning käsitöö
Õperaamatutest olid tarwitusel
eestikeeles I klassis Huwitaja I,
teistes klassides Kampmanni lugemise
raamat. Saksakeeles - III kl. Soosaar-
Waldson I jagu ja IV kl. Soosaar-
Waldson II jagu. Arwutamises- Mara-
ma' d ja geom. Mikkelsaar. Loodus-
õpetuses - Kogermann- Mahlstein - Män-
nik, maateaduses- Sütt- Koppel,
ajaloos - MKampmann.
Õpewahenditest muretseti juure:
raamatu köitmise press ja hööwel, liimi-
pott, liiwa kast, 10 pilti karskuse õpe-
tamiseks, ilmaklaas ning ida ja lääne
poolkerad.
Hoolekogu liikmeteks olid sel õpe-
aastal Küti vallavalitsuse poolt
Gustav Wakker, ja lastevanemate
poolt Gustaw Vall, Jaan Vester
ja Juhan Meibaume. Hoolekogu
Koosolekuid oli 8.
Lastevanemate koosolekuid 1.
/21 okt. 1923 a/
1924/1925 õpeaasta.
Õpetöö algas tegelikult 1 okt.
1924 a. ja lõppes 29 mail 1925 a.
Peale ettenähtud pühade ja püha-
de vaheaegade seisis koolitöö aju-
tiselt 14 märtsil. õpetajate päeva-
ja 28 weebruaril pädagoogika päe-
wa puhul. Tegelikkude õppepäevade
arw õpeaasta jooksul oli 181.
Õpilaste arw koolis oli 27 poeg-
last ja 26 tütarlast, kuna kooli-
Virumaa_algkoolid (ERA.4232.27.1)

Lehekülg 19
16.
1924/25 õppeaasta
Õppeaasta algus 1 oktoobril ja lõpp
Õppeaasta
29 mail. Jõuluvaheaeg 21 detsembrist - 7 jaa-
nuarini - 2 nädalat; lihavõtted 1 nädal
9 - 16 aprillini. Tööseisakuid muudel
põhjustel ei olnud. Õppeaasta vältus
oli 182 päeva. Õppetöö algas ja lõppes
valitsuse poolt määratud ajal ja tege-
lik õppeaasta ei olnud õigest ajast luhem
Kooli kohustuslisi lapsi nimekirja järele
Õpilased
oli 39, kes ka kõik kooli ilmusid; pea
le selle tuli veel 3 seitsme aastalist last
kooli, kes veel mitte koolikohustusliste las-
te nimekirjas ei olnud. 11õpilast tuli
sügisel hiljem, ja kevadel lahkus 5 õpilast
enne õppetöö lõppu koolist, neist tei-
sed kõik teenistuses (karjas), kuna 3
oma vanematega väljamaale sõitsid
Mittevabandavate põhjuste pärast puudu-
nud päevade eest trahvid määratud,
5 marka päeva eest, ja sissenõutud trahvi-
rahasi 715 marka.
11 vaesemat õpilast hoolekogu poolt
toetust saanud õppetarvete ja jalavarjude
naol 5499 marga eest, mis on kaetud
Haridusministeeriumi poolt antud
toetusrahast ja hoolekogu summadest
I kl.- 8, II kl. - 6, III kl. - 13 ja IV kl. - 12 õpilast
IV klassi lõpetasid 11 õpilast, kuna ühele
sügiseks järeleksam määrati pedagoogika
nõukogu poolt matemaatikas ja Saksa

Lehekülg 52
49
kogu toetas neid raamatute ja kirjutus tarve
25
te näol
Õpilaste jõulupidu 21 detsembril K. K. M. Setsi
ruumes. Sissepääs peokülalistele 25 senti. Üld-
sissetulek kr. 3145 väljaminek kr. 25.74 Puhas
ülejääk kr. 5.71. Peokavas Kangermanni "Jälle
on jõulud. Jõulupuu juures jõulumehe vastuvõtmine
Jõulumees jagas igale õpilasele 400 grammi maius-
tusi. Kulud kaeti peo sissetulekust.
Õppejõud
Koolijuhataja J. Kajaste /v. lhk 35/ Õpetaja
August Ešbaum, lõpetand Rakvere õpetajate
seminaris. Õppejõudude vahekord hää Ilmus
uus Õppe jõudude tasude seadus. Õppejõud on lii-
gitatud järgnevalt: koolijuhataja, vanemõpetaja
õpetaja, noorem õpetaja ja õpet. kandidaat. Tasude
seadus on välja töötatud analoogiliselt riigitee-
nijate tasude sead.le Koolijuhatajate palk viidi
linnakooli juhatajatega ühele tasemele
Kooliteenija
V. lhk. 47
Kooliruu-
V. lhk. 42
mid
Koolirevi-
Revideerimas käis koolin. hr. M. Meos. Arstlist
Koolikoht
V. lhk 42
deerimine
ülevaatust teostas jaosk. arst dr. Paltok
Kooli hoo-
Esimees Magnus Kaamann kassahoidja Ed. Tiide-
lekogu
mann kirjat. Aug. Ešbaum, liikmed J. Kajaste
J. Rünk ja Ed. Kukeste
Vahek õppe-
Lastevanemate ja vallavalitsuse vahel tekkisid
jõudude lastev.
mõningad lahkhelid ühenduses kooli 6-kl muut-
ja valla vahel.
misega. Vald ei kanna teise kompl. majanduseku-
lusid, seda teevad need õpilaste vanemad.
Johan Kajaste
Koolijuhataja
Virumaa_algkoolid (ERA.4232.22.1)

Lehekülg 11
Kroonika kir-
jutamise aeg
Märkused
Nähtuste, andmete ja sündmuste aeg ja kirjeldus. Kui on olemas kirja-
likud tõendused, siis missugused ja kus need hoitakse
suse pärast 217 päeva.
Õpilastele ainelise toetusena oli
sel õpeaastal Ameerika kingitused
Eesti Lastekaitse Ühingult Küti
valla osakonna kaudu toiduainete
riiete ja jalanõude näol. Toetust
anti 7 õpilasele. Kogusummas
12 500 mrk. väärtuses
Koolijuhatajaks ja õpetajaks
Voldemar Nelke.
Õperaamatutest olid tarvitusel
lugemiseraamatuks M. Kampmann,
arvutamiseks - Prawdin ja Mühl-
mann ning Bilow I ja II jagu
Maateaduses - Jürgens ja Task,
loodusloos - JKunder, laulmises -
V. Tammann, Venekeeles- 1geekoe
Asobo ja saksakeeles - Gläsen ja Pezoed.
Kooli käis revideerimas Viirumaa
I jaoskonna kooli nõunik M. Meos
Kooliarst dr. Oja käis kooli juures
Kaks korda, kus üks kord pani kooli-
lastele rõugeid
Hoolekogus olid liikmeteks: valla-
nõukogu poolt Mart Järv, lastevane-
mate poolt Johannes Meilbaum ja
Toomas Reimann. Hoolekogu koos-
olekuid peeti üldse kolm.
1920 aasta suvel /Hoolekogu pro-
tokoll nr. 7, 10 dets 1919/ viidi läbi
kooli juures suurem remont, töö:
seinte, põrandate, ahjude ja välja-
käigu kohtade parandamine,
ja koolimaja puhastamine. Nime-
tud tööd võeti ehituskomisjoni
poolt vastu 3 oktoobril 1928 aastal.

Lehekülg 14
Kroonika kir-
jutamise aeg
Nähtuste, andmete ja sündmuste aeg ja kirjeldus. Kui on olemas kirja-
likud tõendused, siis missugused ja kus need hoitakse
Märkused
sest IV krl välja astunud. Ühe aasta
asetäitjaks õpetajaks olnud Salla val-
las Lasinurme kooli peal. Vinni-Pa-
justi algkooli peale valiti õpetajaks
16 septembril 1920 aastal. E Kruh-
berg oli 23 a. vana. Kuu palk 1700
mrk.
Õpeained olid jaotatud järgmi-
selt : K. Uttendorf I ja II kl kodulu-
gu, arvutus, käsitöö, laulmine ja
võimlemine, III ja IV. kl. kodulugu, loo-
dusõpetus, arvutus ja venekeel;
E. Kruhberg, I ja II kl. eestikeel, näpu-
töö, joonistus, III ja IV kl. eesti keel,
maateadus, ajalugu ja joonistus.
Kooli revideerimas käis 22 vee-
bruaril s.a. Koolinõunik M. Meos.
Kooliarst dr. Oja käis kooli juures
kolm korda, kus juures ühel korral
pandi õpilastele kaitserõugeid.
Hoolekogu liikmeteks olid Küti
valla nõukogu poolt Mart Järv
ja lastevanemate poolt Juhannes
Meilbaum, Toomas Vall ja
Jaan Vester. Hoolekogu koos-
olekuid oli kaheksa. Et käes-
oleval aastal kool nelja õpeaastaliseks
muudeti ja seega ka õpilaste arv tõu-
sis, kuna aga õpilastel vaba aja ka-
sutamiseks kooli juures raamatukogu
puudus, siis korraldati seks otstarbeks
hoolekogu poolt laste pidu 29 mail
1921 aastal, millest saadi puhast
sissetulekut 4203 mrk. /hoolekogu
pr. nr. 17. 22 mai 1921 ja pr. 18.
5 juuni 1921 /Seega pani K. Utten-
dorf aluse õpilaste raamatukogule.
Virumaa_algkoolid (ERA.4232.27.1)

Lehekülg 7
4.
Kuna kool 1 klassi võrra suurendati ja
Kooli
nüüd ja 2 klassi komplektiga töötama hak-
ruumid.
kas, jäivad I ja II kl. endisesse klassi; III ja
IV klass mahutati õpetaja korteri saali, kus
ruum õige kitsas ja umbul oli. Juha-
taja M. Larens elas oma vanemate juures
merikoolis; 2 teist väiksemat tuba tema
korterist olid P. Pärniku kui koolitee
nija kasutada.
Kooli talu.
Kooli talu, mis õp. Eintrei ajal koolile
kuulus ja 1908 aastal, kui õp. Lindam selle-
le koolile õpetajaks - juhatajaks tuli
nende vabal sobimisel poolitati s.o.
1 pool Th. Eintreile kui endisele õpetajale
ja köstrile, II pool A. Lindam'ile kui
õpetajale anti, jäi loomulikult jälle
kõik kooli kasutada ja jagati 9 3/4 tiinu
maad 2 õpetaja vahel ära (Th. Eintreile pool talu
kui õpetajale)
Koolil aeda ei ole. Põhjuseks wõiks
Kooliaed
nimetada seda asjaolu, et just see pool maad
koolitalust, mis koolimaja ümber Th. Eintrei-
le kuulus, teda omakord välja rentis. Nii
olid nii hästi õpetaja kui ka õpilased ikka
võõra maa peal, kes nende kui soovimata
nähtuse peale vaatas, rääkimata siis veel
kooliaia saelamisest.
Kuur - ait, laut, mis juba üle 50 aasta
Kõrvalhooned
vanad, vajavad parandust. Samati päris
ja ehitused
sisselangenud on kooli endine kaev.
Hoolekogu esimeheks Ed. Tiedemann
Hoolekogu
liikmed Ida Kristenbrun ja Veera Paadimeister

Lehekülg 71
1942/43. õppeaasta.
Õppetöö algas sõjaolukorrast tingi-
tult 12. oktoobril 1942. aastal.
Kevadel kinnitatud koolivõrgu ko-
haselt pidi kool 1942/43. õppeaastaks töö-
tama jääma I, III ja IV klassiga ühes
komplektis. Kuid V kl. õpilaste vanemate
palvele vastu tulles andis Maakooliva-
litsus loa töötada ka V klassiga. Nii
asus kool tööle ühe komplektiga, kuhu
kuulusid I, III, IV ja V klass. Õpilasi oli
29: I klassis - 9 õpilast, III klassis - 9 õpi-
last, IV klassis - 3 õpilast ja V klassis -
8 õpilast. Majanduslikud kulud kan-
dis Palmse Vallavalitsus. Õppetöö kestis
kuni 8. maini ühegi seisakuta õppetöö-
vältel. Jõuluvaheaeg kestis 23. detsemb-
rist kuni 3. jaanuarini. Kevadpühade
vaheaeg kestis 22.- 27. aprillini. Suveks
vabanesid õpilased koolitööst 8. mail.
Õpilased.
I klassis oli 3 tütarlast ja 6 poeglast;
III klassis - 4 tütarlast ja 5 poeglast; IV kl. -
2 tütarlast ja 1 poeglaps ning V klassis -
4 tütarlast ja 4 poeglast. Käitumine
oli õpilastel kõigil väga hea. Puudust-
kannatajaid oli 5. Neile anti toetust
õpperaamatute näol. Abriaha anti
kahel korral: rmk. 7,70 ja rmk. 40.-
mis jaotati võrdselt puudustkannatajate
vahel. Õppeaasta vältel korraldati
üks pidu, nimelt õpilaste jõulupidu 19.
Virumaa_algkoolid (ERA.4232.22.1)

Lehekülg 20
Kroonika kir-
jutamise aeg
Nähtuste, andmete ja sündmuste aeg ja kirjeldus. Kui on olemas kirja-
likud tõendused, siis missugused ja kus need hoitakse
Märkused
date wärwimine, ühe toa tapitsee-
rimine, köögi walgendamine, klassi
waheseina laudadega üle löömine ja
wärwimine, akende ja wooderdamise
parandus.
Pidusid korraldati 2. 1) jõulupidu-
puhas sissetulek 2000 mrk - kehwe-
mate õpe. warustamiseks 2) kevad
pidu 2 aprillil 1923 a. - puhas sisse
tulek 3683 mrk.- lõpu klassi õpl.
õpeteekonnaks /hoolek. pr. nr. 36, 8 apr.
1923 a./
Hoolekogu ja Winni mõisa wali-
tsuse woliniku hr. V. Harpe wahel
peetud läbirääkimistel /hoolek. pr.
nr. 37. 12 apr. 1923 a./ lubas. R. Harpe
lastele mänguplatsiks ja kooli
katseaiaks koolimaja ümbruse ruut-
platsina 35x 35 sülla suuruses, mis-
sugune maaala samal päewal wäl-
ja mõõdeti ja nurkristid ära mär-
giti.
1923/1924 õpeaasta.
Õpetöö algas tegelikult 1 okt. 1923 a.
ja lõppes 30 mail 1924 a. Õpetöö
seisis ajutiselt peale pühade ja
pühade waheaegade pädagoogika
ja õpetajate päewade puhul
3 päewa - 4 oktoobril, 17 weeb-
ruaril ja 3 mail. Tegelikkude
õpepäewade arw oli 187.
Õpilaste arw koolis oli 29 poeg
last ja 29 tütarlast, neist I kl.
9 poeglast ja 8 tütarlast, II kl. 8 p.
last ja 7 tütarlast, III kl. 6 poeglast
ja 7 tütarlast, IV kr. 6 poeglast
ja 6 tütarlast. Kooli kohustuslistest
Virumaa_algkoolid (ERA.4232.27.1)

Lehekülg 5
2
kuni käesoleva päevani. Ei või ütelda, et see üle öö
muudetud Eesti kooli töö esiteks kerge oleks olnud
õpetajaile, sest puudusid esiteks tarvilised raa-
matud ja oskus (töökooli vaatekohast). Kuid neist
raskusist saadi peagi üle.
1917/18 õpeaastas kujunes üheks kõikuvamaks
ajaks, sest tuli selle aasta jooksul koolil 5 mitme-
suguse valitsuse soove ja määrusi täita. Kuid
1918 aasta, kus Eesti Vabariik püsima jäi, tõi lõpu
sellele kõikuvale seisukohale
Ei tahaks nimetamata jätta, kuivõrd oli vene
ajajärk sügavale tunginud: kui kool Eesti
kooliks sai, kus kolmel esimesel õpeaastal
võõraid keeli kavasse ei ole võetud. Vene keel
aga hoopis välja jäetud, selle asemel aga rohkem
Eesti keelt kui emakeelt, ajalugu, kodulugu,
looduslugu õpetama hakatud, mitmeid
vanemaid kahtlaselt küsima pani, mis jaoks
lapsi siis veel kooli saata, kui seal isegi Ve-
ne keelt enam ei õpetata, mis lapsel siis nüüd
enam koolis teha. Tegelikult tuli selgi-
tust iseenesest
Kooli algusest kuni 1919 aastani on Käsmu
algkool olnud üheklassiline, kuid kolme
jaoline. Selle aja jooksul on siin töötanud
3 õpetajat: I Thoomas Eintrei - Kuuda semi
naari lõpetaja 35 aastat 1873-1908 aastani;
II Arnold Lindam 7 aastat 1908-1915 aas-
tani - algkooliõpetaja kutsega ja III Nadeshda
Kastni sünd. Aders - kodu kooliõpetaja kutsega
4 aastat, 1915-1919 aastani.
Kõik see aeg on kolm jagu (klassi) ikka
ühe õpetajaga töötanud.
1924 aastal. Käsmu algkooli juhat N Kastni
mai kuus.

Lehekülg 18
15.
8
Kõrval-
Kõrval ehitused viletsad. Laut on
ehitused.
katkise katuse tõttu niisugusesse seisu-
korda sattunud, et tarvitamiseks enam
kõlbulik ei ole ja uue lauda ehitama
peab. Kaevu jaoks on Palmse valla
poolt määratud 10000 mrk., kuid et
summa väike, siis jäetakse ehitus tu-
levaks aastaks, et uuel eelarve kokku
seadmisel summat tarviliselt suuren-
dada.
Asja ajamine.
Viru Maakonna valitsuse Haridus osakon-
nalt ringkiri ja seletus, kuidas peab
algkooli asjaamine olema ja seks
määratud täht-aeg. Samati peab kooli
kroonika kirjutatud olema 1919 a.
arvates täpselt, ettekirjutatud plaa-
ni järele.
Hoolekogu
Sest saadik, kui V ja VI kl. Võsule
üle viidi vähese õpilaste arvu poolest
neis klassides, ilmutab hoolekogu
kooli elus rohkem passiivsust tege-
vuses. Trahvirahade määramise pärast
põhjuseta puudunud päevade eest, ei
taha laste vanemad keegi end enam
laste hoolekogu liikmeks valida ja
koosolekuile, kus hoolekogu vali-
mine, üldse ei ilmuta
Hoolekogu seab kooli eelarve
kokku valla nõukogule esitamiseks.