Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 11
17
Liso Oxbusch olli selle asja perrast 13 päwa wahhi all wangis.
käima peale, ja se olli jo kündlapawa
aegus._ sai jalle küssitud kus temma selle
lapse panni, siis ütles temma. Minna tullin
wirtso postist ramatutega, ja se lahhuta
olli minnul Piwarotsi karjusmaal, siis
pannin sedda senna liiwa auku,_ selle-
peale läksime meie temmaga senna
watama, agga ei leidnud sealt keddagid
muud kui ühte Auko kus Weised ollid liiwa
seggamissi ajanud.
Kui Liso Oxbusch sai labbi kussitud olli
seal ka Leno Wetterbeg kes Lisud olli enne
läbbiwatanud ja temma rinnast pima
wälja wõttnud, sai se ka ette kutsutud
ja kussitud mis temma sest arwab ja
temma rakis: se ei wõi olla et temma
nenda wähhe aega on käima peal olnud siis
ei olleks temmal mitte piima rinnas
olnud, ja sedda ei olleks weel keski tead
nust sest enne poolt aega ei sa ja keski
weel sest arro. se on selge wale et temma
ni wahhe aega last on kannud._
Leno Ristal kes on ka kulnud kui Liso
Iljo saares on oiganud sai ette kutsutud ja
temma kaest küssitud kas temma sest assjast
ka teab ja temma räkis: Minna ei näinud
Lisod kül mitte agga minna kulsin et
et üks inniminne oigas Iljo saarest se
olli uks ohto poolt ööd kui minna nodale
laksin, kui minna Seppa sauna sain ja
tupa laksin naggime meie et üks innimene
Marri
Iljo sarest tulli ja Suriga Liso lükkas ukse
lahti ja ütles, et se wõrkninna Liso on
peale sele jäi se jut järrele ja meil laksime
kõik nodale._
Suriga Marrid ei olle mitte siin._
Moistetud: Liso Oxbusch jaeb järrel waatmise
alle ni kauaks kui Hakenrehhi herra saab
sedda asja järrel kuland._
No
Protokoll No 11. Exra
22
Patsalo, Illusti ja Nehhatu, Piwarotsi wallakohtos sel 6mal
d 6l
July kupawal 1868
July
1868
Wallakohto peawannem Willem Romann
kõrwamehhed Jurri Holsman olli pudus
do Jurri Jungermann
do Tonnis Preimann olli pudus
Mihkel Kellmann astus walla kohto ette ja
räkis: Minna pallun wallakohost Mihkel
Jungermanni käest järrel kulada, mis suggused
politsei kässud minna mitte ei olle täitnud.
sest siin on Kreiskohto Urtheil No 205 sel
18mal Nowembril 1866 kus sees seisab et minna
ei olle politsei käskusid täitnud, minna issi
ei tea sedda, ühtegi, käsku taitmatta jättnud.
wanna Tallitaja
Mihkel Jungermann astus ette ja räkis:
Minna ei tea mitte, et Mihkel Kellmann
on ühhegi kässu wastu pannud, muud kui et siis
kui Johan Täht. Mihkel Kellmanni peksis, nenda
et temma (Mihkel Kellmann) werrine ja haige olli
ei wõinud Mihkel Kellmann heinapäiwi omma
haiguse perrast mitte tehha, teised kässud on
temma kõik täitnud._ Ka lubbas Baroni
herra kaks näddalid perrast üllese ütlemist, jalle
sedda kohta Mihkel Kellmannile taggasi, agga
kas baroni herra neid päiwi temmale taggasi
lubbas wõi mitte sedda minna kül mitte
ei tea._
Moestetud:
Jäeb surema kohto holeks:
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 15
puid raiuma, temma peab minnule minnu söma ja
Kallu taggasi maksma.
Madise Jaan astus ette ja räkis: minnul on
temmale (Johanille) 1 Rubla maksta mis minna temma
käest laenasin, ja minna maksan sedda warsti temmale
ärra._
Mõistetud
Meie olleme sedda järrele arwanud et
Johan Sippelgas maksab Mihklele 11 Rbl somma
ja kullu rahha ja saab 7 Rbl weel Joh taggasi
makstud._ Mollemad ollid sellega rahhul
1 Rbl
Maddise Jaan peab se rahha 14 päwa sees arra
maksma. _ d 9l Januar 5 Rb
Protokoll No 18
Piwarotsi
Patsalo Illusti ja Nihhatu walla kohtos
sel 18mal Oktobril 1868
Kohto laudas istusid wallakohtopeawannem
Wellem Roomann
Korwamehhed Jurri Holsmann
Jurri Jungermann
Tönnis Preimann
No 30
17ma Protokolli 28 tükki jure sai moestetud: et Marri
18l okt.
1868.
Auder mitte senna ei lähhe, ja tahhab et tema
mees peab temmale ühhe astase moona
andma kellega temma rahhul on, ja temma
ei tahha ennam illmaski omma mehhe käest
ennan sada olleme meie moistnud et
temma saab; omma Mehhe käest
1) 2 Tundrid Rukkid
2) 1 do Oddre
3) 2 do Kartohwlid
4) 1 tower Kalla
5) 2 pari pastlid ehk 50 kop rahha
6) 1 Padda ehk 50 kop rahha
7) 1 Wok
8) 1 Wikkati
teinepool
25
9) 1 Sirp
10) 1 Kapp
11) 1 Külimit soola
12 8 Rupla temma omma lehma rahha.
kui Marri need on katte sanud tahhab temma
elloaeg issi ennast toita.
Peale selle kui se sai moistetud sai ka Janile
ette loetud kellega temma mitte rahhul ei
olle, ja pallub Protokolli walja.
No 31
d 18 okt
1868
Gustas Alberg astus kohto ette ja kaiwas nende sonnatega
Meie heinamad Urgetu Johkamil, Ranna Mardil, Matto Janil
ollid weistest sodud ja kuhjad ärra kissutud, ja saime
kulda et Joggetewahhe Mihkli Tosi perremehhe ja Kokka
perremehhe weised ollid sedda teinud: meie läksime
siis Jõggete wahhele sedda asja kulama ja neid keel-
ma ja kui keelnud ollime laksime meie Kahwatu
kortso, et seal Jõggedewahhe wannamehhega räkita
kes seal olli, ja kui meie temmaga ollime ärra
leppinud, tulli Mihkel ja hakkas minnu selja
tagga kaela rättikust kinni ja tahtis mind
lämmatada minna ei teadnud estest, mette
miksperrast se olli, agga perrast ütles tema
et meie olleme temma naist kohhotannud
agga se on selge walle sest meie ei nainud
temma naist mitte kustkilt poold, nuud
tahhan minna et kohhos sedda minnu
kaela rattikust kinni akkamist arra selletab
sest temma olleks toeste mind lammatanud
kui minna mitte temma kaest ei olleks
lahti pasnud._
Joggede wahhe Mihkel astus ette ja sai kussi-
tud miks perrast temma on tahtnud Gustast arra
lammatada ja temma räkis: Minna laksin
Issad kojo kutsuma ja hakkasin temmast kinni
ja ütlesin te et temma peab tullema meile
ja watama t et minnu naine on kohkonud
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 17
29.
Protokoll No 20
No 33
Patsalo Illusti ja Nihhato Piwarotsi wallakohtos sel 11mal Nobr
1868
Kohtolaudas istusid wallakohtopeawannem
Willem Romann
Korwamehhed Jürri Holsmann
Jurri Jungermann
Tonnis Preismann
Meie olleme tännasel pawal kokko tulnud kohhot
piddama agga et Kahtorahwast ei olle jäeb se
pääw piddamatta.
Protokoll No 21
Patsalo Illusti ja Nihhatu Piwarotsi wallakohtos sel 2te Deceber
1868.
Kohtolaudas istusid wallakohtopeawannem
Willem Romann
Korwamehhed Jurri Holsmann
Jurri Jungermann
Tönnis Preismann
No 34
Jaan Potsmann astus walla kohto ette ja Kaiwas Willem
Teini peale nende sõnnatega: Minna lainasin
temmale Lihhula lada aegus 6 Rubla rahha ja temma
ei tahha sedda nüüd katte maksta, ja ütleb et
miks minna ni luhhikesse aja peale sedda siis
laenasin kui nüüd tahhan jo katte sada, sedda
pallun nüüd kohhot selletada._
Willem Tein astus ette ja räkis: Minnul on kül maksta
agga praegus ei saa sedda minna mitte enne maksta
kui minna omma töö rahha Wattla moisast kätte
saan siis maksan sedda wõlga kohhe ärra._
Moestetud.
On Willem Teinile kunni 15ma Januari
1869
kuupawani aega antud maksta kui siis makstud ei
olle saab temmaga üks teine nõu petud.
No 35
Karel Edwant astus ette ja kaewas Tamba-Rentnikko
peale et ei olle temmale mitte head heinamaad annud
kellega temma rahhul on.
Tamba rentnik Jurri Jurrison astus ette ja räkis:
Minna antsin nenda kui meie kaub olli 1 Tinima
keskmist heinamaad ja Karli jättis sedda niitmatta
ja tahtis et minna temmale koige parremad piddin
andma, ka lubbasin minna temmale et tema woib
karjasmaa peald ommale heina niita sest seal olli
wägga hea rohhi ja lomad ei joudnud sedda ärra
süia, minnu ommal ei olnud ka aega niita.
Moistetud
Et Karel Edwant mitte sedda heinamad
ei olle ärra niitnud jäeb tema sest ilma, sest
et Rentnik ka karjasma pealt on lubbanud
niita agga tema omma kangusega mitte
ei olle niitnud kannko Karli issi omma
kahju._
Protokoll No 22
Patsalo Illusti ja Nehhatu Piwarotsi wallakohtos sel 9mal Dcbrb
1869.
Kohtolaudas istusid wallakohto peawannem
Willem Roomann
Korwamees Jurri Holsmann
Jurri Jungermann
Tönis Preismann ei ollnud
Patsalo moisa wallitsus kaewab all nimmetud
meeste peale Protokoll et on laewa pealt taht-
nud warrastada. nimmelt Jagomardi Jaan Willika
poisid ja Panga Johan.
Said Willikapoised ette kutsutud ja küssitud miks-
perrast nemmad senna on läinud, ja nemmad
wastasid: meie läksime laewa watama meil ei olnud
miski kaes.
Jagomardi Jaan, Minna läksin muido Laewa
watama, sest minna tahtsin Pidderist minna merre
Mudda lahti raiuma, minnul olli Sahha raud kasas
kellega sedda lahti raiuda._
Panga Johan ei tulnud mitte kohto ja saab
ilma temmata otsus tehtud._
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 22
38.
39.
Hindrek Strenbergile taggasi, siis sewiis on Rubla po-
leks arwatud.
Peakohtomees: Wilhem Roomann
Abbimees Jürri Jungermann
Tennis Preismann
Kirjutaja A. Temant.+++
Pärriskohtopäew sel 1 Aprill 1869 No 5.
Kohtolaudas istusid: Kohtomehhe eest
Abbimees Jürri Holsmann
Jürri Jungermann
Tennis Preismann
8.
Liso Markus Liasse Lesk kaewab: Et Juhhan
Reeki essimenne Naene on temma käest
kahheksa aasta eest ühhe särgi wõtnud, ja weel
seitsme aasta eest 1 Lamba nahk ja 1 lb Willo,
nüüd ei maksa Juhhan Reek neid nimmetuid
asjo ennam ärra.
Juhhan Reek ütleb: Et ta ei tea keddagi wõlgo
ollewad.
Liso Markus ütleb: Et Ewa Markus teab sedda
et temmal on need nimmetud asjad Juhhan
Reeki käest sada; agga Ewa Markus on nüüd
Sakko moisas tenimas.
Moistetud: Juhhan Reek maksab Liso Markus-
sele se Lamba nahk ehk 35 kop. hõbbedad, agga
teistest asjadest ei sa ennam keddagi sest et
Liso Markussele keddagi tunnistust ei olle;
ja Ewa Markus on temma Wõeras tüttar,
sepärrast ei woi Ewa Markus tunnistaja
olla
Marri Adler Mihkle Lesk kaewab: Et temma
surnud tüttar on Retseppa Mihkli Poots-
manni jures teninud ja on soda jänud 1 Selik
nüüd ei anna Mihkel Pootsmann tem-
ma tütre selikud temma kätte.
Mihkel Pootsmann ütleb: Et temma on
ühte Selikud pakkunud, agga Marri Adler
ei olle mitte sedda wasto wõtnud, ja temmal ei olle
sekord woimalik temmale teist anda, agga tullewa
aasta siis annab ta ühhe teise.
Marri Adler wõttis selle seliko kohtolaudas
ilma kohtomoistmatta isse wasto.
Abbimeeskohtomehhe eest +++
Jürri Holsmann
Jürri Jungermann +++
Tennis Preismann +++
Kirjutaja A. Temant.
Häddakohtopäew sel 9 Aprill 1869 No 6.
Kohtolaudas istusid: Kohtomees Wilhem Rooman
Abbimees Jürri Holsmann
Jürri Jungermann
Öwaht Maddis Idwand kaewab: Minna läksin kesk
ö aial Aida jurest Wina (Keldre) kögi pole, ja kui
ma Laua Kuri, jures ollin, siis kuulsin ma Wina
Keldre jures Raua kõllina, ma läksin selle heäle
peäle Wina Keldre augo jure ilma et ma keddagid
näggin ja hüüdsin umbes pois mis sa seäl teed.
Agga heält ei tulnud wasto, sellepeäle wõtsin
Wille willistan ja teggin Waljo heält, siis kargas
mees Keldre august wälja jooksma; kui ma
tedda näggin tundsin ma tedda ärra, ja hüüdsin
Karl Kusekänd kus sa jooksed ma tunnen sind.
Siis jäi Karl Kusekänd seisma, wõttis kiwwi peusse
ja tulli minno wasto. Minna ütlesin: Mis
sa kiwwiga teed tahhad mind mahha lüia?
siis laskis ta kiwi mahha ja ütles: Ma arwa-
sin wannad Lukkud ollewad, agga need on ued
kõwwad Lukkud ja pallus mind sedda mitte
kellegile räkida, ja ütles ma olleks so jure
kohhe tulnud agga ma (arwasin) mõtlesin jälle
Aidamehhe ollewad.
Minna ütlesin: Nüüd minne agga koddo, et
sa mitte moial pahhandust ei te; ja sa pead mulle
üks korter Wina andma, selle eest et ma sedda ülles
ei anna, (sedda ma ütlesin agga selle pärrast
et ma Mõrtsoga wisil kartsin tedda ennese pea-
le tullewad:/
Carl Kusekänd agga wastas: mis assi se korter
on ma annan sulle poole topi ehk toopi,
ja suure Neljapäew ehk Rede joome sedda ärra.
Nüüd käsksin tedda teist korda koio minna
agga Karl Kusekänd wastas ma jätsin omma
10.
9.
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 33
60.
61
Kahhe näddali sees peab se makstud ollema.
Kohtopeawannem W. Roman
,, Körwamees J. Holsman
,, ,, J. Jungerman
J. Preiman
Kirjutaja A. Temant.
Häddakohtopäew 4 October 1869 No 19.
Kohtolaudas istusid: Peakohtomehhe eest
Kõrwamees J. Holsmann
J. Jungerman
J. Preimann
37.
Mihkel Kellmann kaewab:-
1, Maddis Awenburg tellis mind isse senna,
kewwadel, ja tõi minno Naese Lillejaanill
ärra, kui minna kotto ärra ollin; ja nüüd
ei tahha Maddis Awenburg mind talwe
ommas maias piddada.-
2, Pärrin minna et ma omma suise
tö maksetud saan, mis minna jalla ja ka
Hobbosega ollen teinud; Minna läksin
kewwadel enne Jürripäwa, ja ollen tänna-
wuse päwani tööd teinud.
1867 Laenasin minna need järrel nimme-
tud asjad:
4 Klm. Rukkit,
10 Tündert Kartuhwlid,
1 Tsh. Kaero
2 klm. Läätsa.
Maddis Awenburg ütleb: Mihkel Kellman
tulli isse senna, minna ei kutsnud tedda
mitte.
Ja Mihkel Kellmann teggi minno põllu
peäle Wilja mahha, need ollid:
1 wak Kartuhwlid,
1 1/2 klm. Odre
6 toopi kaero.
Tööl olli Mihkel Kellmann minnul Hei-
na aegas, ja muul aial; wahhel, agga
witsudas omma Riisto - Nousid -
Mihkel Kellmann ütleb: Se Willi olli
minnul maas, agga et ma omma Riisto Nousid ollen
witsutanud, se on kül tössi, ja ka walle, minna
parradasin ja witsutasin Nousid, ja ka muid
maia asju, agga nende samma Noudega saab
jo maias tööd tehtud, ja se maia Kraam on surem
jaggo minno, agga need on ikka maias pruki.-
sepärrast tahtwad ka parrandada.
Maddis Awenburg Naene ütleb: Minna räkisin
Ann
Maddissega läbbi, ja nenda pallusime tedda en-
neste jure._
Tööl Mihkel Kellmann meil olnud._
Lillejaani Jaan Lillemann tunnistab:
Maddis Awenburg tulli kewwadel üks öhto min-
no maiasse, ja wiis seält ka monned kramid_
minna ei olle Mihkel Kellmanni ärra aianud,
egga ka tedda keelnud; ja se kord olli Mihkel
Kellmann kotto ärra._
Moistetud: Maddis Awenburg maksab Mih-
kel Kellmann ja temma suise tö eest 8 wakka
Rukkit, 4 wakka Odre, ja 4 tündert kartuhw-
lid, ja ka se wõlg mis 1867 selle kohha peäle laena
tud.
4 klm. Rukkit,
1 Tsh. Kaero,
10 Tünder Kartuhwlid,
2 klm. Läätsa.
sepärrast saab se wõlg selle kohha peält wälja
woetud: Et Maddis Awenburg omma ütle-
misse järrele ei olle temmal krami olnud
senna maiasse wia. (:tua:)
Se moon on arwatud nelja ku peäle.
Ja ka se Willi mis Mihkel Kellmann on maas olnud
saab Kellmann kätte.
ülle selle annab Maddis Awenburg Mihkel
Kellmanni lomadele süia keik se talwe omma
jures.
Sellega on mollemad rahhul._
Kõrwamees J. Holsmann++
,, J. Jungermann
J. Preimann +++
Kirjutaja A. Temant.
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.163)

Lehekülg 15
Auustatud
Nehatu Wallawalitsusele.
N 375.
Ülemal nimetud wallawalitsuse
kirja N 215. s. 2 Julist peale on Massu
wallawalitsusele auu teadustada, et
Jaan Türner lubab ikka seda summa
260 rubl. 10 kop. maksa, aga palub aega
rahakorjamiseks kunni 15 Nowembrini s.a.
Seks ajaks loodab ta seda summa maksa.
jõuda.- Seepärast ei ole seda summad ka
mitte wäewõimul wõetud.
Wallawanem: J. Samet.
Kirj.: ASoowik
Petrogradi_Kontroll-Opteerimise_Komisjon (ERA.28.3.12)

Lehekülg 30
Eesti vabariigi
b Sissetulnud: 15/VII 21 No 17854
Välisministeeriumi
Vene osakonna Sekretäärile.
No 11582
peale, 28 juunist 1921 a.
Siin juures saadan
original kviitungi minu
käest ära võetud Jamburis
kudumise masina üle.
Ühtlasi palun Teid
nii lahke olla ja võima-
likult pea asjale täielik
seaduslik käik anda, et
minul oleks võimalik
lähemal ajal oma masi-
nad kätte saada.
Kõik sellekohased lubad
masina üle toomise kohta
olid minul olemas, aga
mis põhjusel sai ta

Lehekülg 33
Wälisministerium
Sissetulnud: 27/VI 21 No 15253
Välisministeeriumi
Venemaalt Opteeri-
tud Eesti kodanik
Sophie Marie
Laugasküla,
Võru linna S. Songi
raamatukaupluste edasi
anda S. Toropilie
Palve.
Et meilt vene piiri kontolli
poolt sai 14 Mail 1921a. Eesti maale
opteerimise korral "Kudumise
masin" ära võetud ja mida ei
lastud minul mitte omaga
ühes tuua seletates sellega, et ei
olevad sellekohast labilaskmiseks
minul luba.
Tema minul enese
teada kõik sellekohased lubad ja

Lehekülg 34
dokumentid kaasas olid, kuit
sellepeale vaatamata peeti - masin
kinni mille vastu mulle kviitung
No 5969/10 14 Mail 1921a. "Ямбургскимъ
таможнымь надзором" anti,
et masin mitte pole konfiskeeri-
tud, vaid kinnipeetud.
Palun kõige alandliku-
malt valisministeeriumi minu
kudumise masina kätte saamiseks
tarvilikke samme astuda, sest ta -
on minu ainukene varandus
mis olemas oli ja millega ma
omale võin leiba teenida, muidu
olen päris äärmises seisukorras.
Võrus 24 Juunil 1921 a.
Paluja:
Sophie Laugasküla

Lehekülg 37
jääme, Kui niimoodi on, siis on tärmin juba
warsti mööda ja mina oma waradusest ilma.
Igatahes ennem oleks wenemaal sandi
kotti kaela pannud kui siin, sest poleks
seda häbi oma rahwa ja perekonna ees
olnud, mis opteerimise komissjoni kor tead-
matuse pärast sündinud on ...
Palun, austadud härra, wõimalikult
ruttem püida minu warandust wabastada ja
siia laske saata, sest iga päewaga kaswab
wiletsus suuremaks.
Et warandust mitte enam tagasi ei saaks,
oleks niisama hea, kui surma otsus minu
perekonnale ...
Palun teatustada, kunas wõin loota
et minu asjad Walka jõuawad?
Petrogradi_Kontroll-Opteerimise_Komisjon (ERA.28.3.12)

Lehekülg 56
hõbedast asjade nimekiri kwiitung N 5988/11 juurde.
Asjade ärawõtmise juures üteldi meile, et asju 3 kuu jooksul
wõime tagasi saada, kui ülemal nimetatud dokumendid ette näitame
ja kui selle aja sees asju tagasi ei nõua, siis kõik wene riigi
omaduseks jääda. Siinjuures on kõik dokumendid mis tolli-
walitsus nõuab, sellepärast palun Walisministeeriumi ned
dokumendid Jamburgi Eesti Wabariigi Konsuli kätte saata
kes tollimajast minu waraduse wabastab ja esimese Eestisse
tulewa escheloniga Walka saadab, kõikide kulude peale
kas posti ehk teise asutuse läbi järl dubikati wastu maksu
sisse nõudes. Warandust wõib ju esimise tulewa escheloni Eesti Komandandi
kätte Jamburgis anda, kes Narwast edasi saadaks, ehk teisel teel, kudas
Ministeerium seda ruttem leiab wõimalik olema toimetada.
Et mina isiklikult Walga linna ja Maakonna Politsei
walitsuses teenistuses olen ja aja puudusel isiklikult Tallinna
sõita ei saa, wolitan sellega oma naist Sophie Suits'u
Ministeeriumis kõik waranduse tagasisaamiseks tarwilikud
sammud leha.
Paluja Julius Suits
Walgas, 10 juulil 1921 a.

Lehekülg 159
Wälisministerium
Sissetulnud: 29/8 No 22015
Välisministeeriumile.
Optant 5st esheloonist
Kurusk, August Pärdi p.
elukoht Võru maak.
Peri vald, Põlva
Palve.
17mal juunil s.a. Venemaalt tulles sai minul
Jamburis piiri peal osa kraami ühes
väljavedu lubavate dokumentidega ära
võetud, millest ennem juba Välisministeeri-
umile teatanud olen. Nüüd saades Vene-
maalt uued eksemplaarid ära võetud doku-
mentidest, saadan nad Välisministeeri-
umi paludes astuda sammusid minu ära-
võetud kraami välja nõudmiseks Vene
Valitsuselt. Peale selle loodan umbes kolme
nädala jooksul saada Venemaalt uue
linnavalitsuse poolt kinnitatud kraami
nimekirja, nagu seda piiri peal nõuti, mida
siis ka järele saadan. Juurelisatud doku-

Lehekülg 160
mendid on järgmised: 1) Kinnitatud kraami
nimekiri; 2) Väljaveoluba õmmelus masina kohta.
3) Väljaveo luba kolme vaiba kohta.
Ära võetud kraami vastu antud kviitungi
N on 6213/13, välja antud Jamburi Tolli Vali-
tsuse poolt 17.VI.21.
25. VIII. 21. Optant AKurusk

Lehekülg 381
Ärakiri.
Narwa Karantiini Ülemale.
Baku Optantide grupelt
II. karantiinist.
Palwe.
Meie allpool allakirjutajad optan-
did, keda Eesti Wabariigi Konsuli asetäitja
Bakust wäljasaatis nagu optantisid ja milleks
ka Moskwa ewakuerimise esitaja Baku lin-
nas meie ärasõiduks ilma maksuta kuni
Moskwani kaks wagunid andis. 15. septemb-
ril Moskwasse jõudes teadustati meile Eesti op-
teerimise Kommisjonis, et meie sõidame üle pii-
ri nagu reisijad, aga mitte nagu optandid,
kuna meil on wõimalik enesega kaasa wõtta
reisijate normi järele kraami ning raha 10000
rubla ehk E. marki isiku kohta. Otstarbeks, et
meil Eesti Wabariigi piiridesse jõudmisel Eesti raha
tarwitada oleks, wahetasime oma Wene raha
Petrogradi_Kontroll-Opteerimise_Komisjon (ERA.28.3.12)

Lehekülg 382
Moskwa opteerimise Kommisjoni kassas Eesti
markadeks ümber. Jamburis 5. oktobril meie
paberite järelwaatusel Wene wõimude poold sai
kõik meie Eesti raha ära wõetud, seletates, et
reisijatel on keelatud üle piiri ühes wõtta wä-
lis walutad. Meie asja selgitamiseks ja meie kait-
seks tahtsime pöörata Jamburgis Eesti Wabarii-
gi esitaja poole, aga meile teadustati, et teda ega
tema asetäitjad sell ajal seal ei ole. Selleperast
oleme meie praegu täiesti ilma rahata ja peale
karantiinis wiibimist on meil wõimata oma
elamise paikadesse sõita. Selleks palume Eesti
Wabariigi walitsuse ees Teie eestkostmist, et meile
antaks meilt ärawõetud Eesti raha wälja meile
Jamburis wäljaantud kwitungide wastu ko-
du sõiduks ja esialgseks elamiseks. Raha
summad kwitungide järele, mille ärakirjad
9 tükki sia juure lisame:
Petrogradi_Kontroll-Opteerimise_Komisjon (ERA.28.3.10)

Lehekülg 196
Wälisministerium
Sissetulnud: 5/IV 21 No 6766
Välisministeeriumi
Vene Osakonnale
Optandi August
Sirel'i eluk. Võru
maak. Kasaritsa
vald, Palumetsa küla
Sammelsoo talu
Palve.
Novgorodi kubermangust Eestimaale
sõites, võeti minul Jamburis (nagu
juurde lisatud kviitungist 3/III.21 N 5520/6
näha) ära üks hobune 18 aastane
ja veikene saan, põhjusel et
niisugust varandust Vene vagunites
välja vedada ei lubata.
Karantiinis viibimise aegu andsin
juba Karant. Valitsuse kaudu
välisministeeriumile teadaande
sisse, mis Moskva Saadikule ole-
vat edasi saadetud.
Petrogradi_Kontroll-Opteerimise_Komisjon (ERA.28.3.12)

Lehekülg 145
6) haawa sidumise materjali - 1lb 42 sol.
7). haawa plaastert 1 rull - 9 solotn.
8) 4 1/2 arshinat kahekordset kalli willast riiet.
9) 1 Hiina theekann ja üks tais.
Irkutskis pitseeriti raamatud sõjawäe
tsensuuri poolt ja anti luba neid takista-
mata wäljawedada, sarnase loa kõikide
teiste asjade ja raamatute kohta sain
ka Irkgubispolkom´i poolt; Iso poolt
oli luba pildid wäljawedada.
Nõukogude Walitsuse tolliametnik
Jamburis seletas et nimetatud asjade
Wenemaalt wäljawedamiseks luba
Moskwast hariduse kommissariadist
ja teistest walitsuse asutustest puududa,
pidas asjad kinni ja wõttis minult
kõik Irkutskis antud load ära.
Irkutskis elades ei olnud minul wõi-
Petrogradi_Kontroll-Opteerimise_Komisjon (ERA.28.3.10)

Lehekülg 188
Wälisministerium
Sissetulnud: 6/V 21. No 10766.
E. V. V. Välisministeriumile
Vene Osakond
EESTI
TEMPELMARK
Ferdinand Virro
Uus puiestee No 11
Konetratt 13-90
Moskva Saatkonnale.
Kas on võimalik selle
Eesti laevaomaniku
palvet täita. -
Järgnevast palun
teatada.
26/V 21 TS
Palve
Minu aurik "Lucie" viibib
praegu Wenemal Novorossiski
sadamas ja et mina kauemat
aega Kapteni kaest mingisugust
teadmist ei ole saanud, telegra-
pherisin mina 14 Aprilil s.a.
juurde lisatud kvitungi ja ära-
kirja järele et teada sada kuidas
komando tervis ja kui kaua aegaks
arvavad sinna jääda. Wastust mina
ei oli saanud ja palun sellega
teid lahkest ametlikult järele-
pärida kuidas seisukord on.
Aupaklikult
F. Virro
Petrogradi_Kontroll-Opteerimise_Komisjon (ERA.28.3.12)

Lehekülg 55
Wälisministerium
b Sissetulnud: 11/VII 21 No 17324
Jamburist
järelküsida
Eesti Wabariigi Wälisministeerium'ile
Optant Julius Tõnise p. Suits,
elukoht Walgas Linna ja Maakonna
Politsei Walitsuses.
Palwe.
23 Mail selle aastal sõitsin mina oma perekonnaga 4ma escheloniga
Moskvast kodumaale. Jamburgis peeti tolliwalitsuse poolt minu warandus
sellel põhjusel kinni, et minul "Onneb "пугу eemha" ei olnud.
Nüid sain mina asjade kinnitud nimekirja - Dowoliku komunemis,
Klopinausuva Iripobsonu's ja Ongen Kommyrannars Kopssefta
Oskusuurekaro Copema Pal. u. Ap. Dennymanol, Moskwas. Asjade nime-
kirja ei wiseeritud "Внемторъ"is ja säält üteldud, et (Wanven-
Ouegaa. Hap. kom. Busun. Mope) et nende poolt on piiri tollimajadele
ette kirjutatud kõik optantide kraam läbi lasta, kes oma asjade nime-
kirjad ülemal nimetatud (Dru. Kõik., kogemäng ja Rauon. Pa s. kp. Unen.)
ette näitawad ja nende wiisad ei ole sellel dokumendil tarwis.-
Siinjuures panen ette asjade 1) nimekirja ühes 2 ärakirjaga,
nimekiri on kinnitud Dom. Kun., kbepm. Jap- ja Pad. Ap. Unenekogus
poolt, mis tollimaja walitsus nõuab; 2) tollimaja kwiitungid
ärawõetud asjade üle NN 5988/10, 6029/11, 6027/11 ja 6030/ 11 ja

Lehekülg 201
1 karp üleswõtte plastinkaid 9 x 12 ja
1 üleswõtte apparat (любительск.)
Waldmannilt: 1 Gittarre, 1 Noodi-
heft iseõpetaja ja 1 asjade kott.
Prulilt: 1 käe rehkendamise masin,
2 paari saapa pealmisi, 1-4 1/2%
riigi wõidu lainu paber ilma Kupon-
gideta Rbl 400.-, 1-5% oblikatsioni
priiuse laen Rbl 200., 1-4% riigi kassa
rentei pilet Rbl 800.- ja 1-4 1/2% riigi
wõidu laenu pilet Rbl 400.-, Susi-
kult: 1 riigi hoiju kassa raamat
N 14664 Rbl 160.-, Kriisalt: 1 jalg-
rattas meester. Korratuses olekus,
1 Wiiul kastiga, 2 almasi ilma warre-
deta, 24 naela lihtsat seepi, 1 kahe
raudne jahi püss N 31462, 1 hööwel (maa)
8 püssi padrunid rikkutud, 1 kotikene
püssirohtu, 2 wiie rublalist kuld raha
Rbl 10. -, Nikolai aegust raha Rbl 1861.-
Nõukogu raha Rbl 1000.-, Duumaraha Rbl 750.-,
Petrogradi_Kontroll-Opteerimise_Komisjon (ERA.28.3.12)

Lehekülg 372
Osvald Jürgenson
Tallinn, Falkspargi t.
No 3, k.4.
EESTI
TEMPELMARK
1) Moskva Saatkond
2) Palujale sellest
teatada
15Jun 21 DS.
Wälisministeeriumi
Wene jaoskonna ülemale.
1sel Mail s.a. Jamburgis, kui ma Aserbaidshanist
(Baku linnast) läbi Wenemaa Eestisse sõitsin, wõeti
minu käest Jamburgi Tolliwalitsuse poolt fotografi-apparat
"Kodak" No 3, 8 x10 cm. ära, sellepeale waatamata et mull
Aserbeidschani "Комиссариать по виътней торговли" käest
wäljaweo lubakiri oli, põhjendades, et mull ei olewat selle-
kohast luba Wene walitsuse poolt. Minu seletuse peale,
et Moskwa dekreeti põhjal on Aserbeidschan tunnistatud
iseseiswaks Wabariigiks, kell on oma täielik iseseisev Zentraal-
walitsus, kelle juures on ka akkrediteeritud warsti kõikide
Lääne-Europa riikide konsulid nende hulgas ka Eesti konsul, -
wastas Tolliwalitsuse ülem, et tema ei tunnista mitte
Aserbeidschani iseseiswust ja ka mitte selle walitsuse poolt
wälja antud paberisi. -
Peale väljaweo lubakirjade wäljaandmise, plombeeris
ka weel Asabeidschani Tolliwalitsus Bakus kõik meie asjad,
mis sellekohaselt pakitud, kinni. - Jamburgi Tolliwalitsuse
ülem andis käsu kõigile ametnikudele, kes asju läbiwaadasiwad,
plombeeritud pakisid mitte lahti wõtta ja laska läbi ilma
läbi waatamata; ja sellega juba teist pidi jälle nagu tunnistas
ikkagi Aserbeidschani riiki. Ja ka persia waibad mis mull
ja teistel Bakust sõitjatel eestlastel mitme kaupa olid,
Petrogradi_Kontroll-Opteerimise_Komisjon (ERA.28.3.10)

Lehekülg 197
Et minu hobune ja saan minult
mitte konfiskeeritud, vaid Eesti vagu-
nite puudusel ainult maha tõstetud,
palun Teie korraldust minu hobuse
ja saani välja nõudmiseks ja Eesti-
Maale toomiseks.
Loodan et korralduse tegemises
peatust ei tule, seda enam et
hobune olevat kohe tööle pandud
Teie peale lootma jäädes
A. Sirel
4/V. 21
Lisa. Kviitungi ärakiri
3/III N 5520/6
Petrogradi_Kontroll-Opteerimise_Komisjon (ERA.28.3.12)

Lehekülg 35
Eesti Saatkond Venemaal
Sissetulnud: 14/VIII No 2018.
Eesti Wabariigi Saadikule
129.
Moskwas.
N 557
Jamburi komisjoni t
materjaliks
15/8 21 AP
Kõrgeste austadut härra.
21 Mail s.a. sõitsin mina oma perekonnaga - naese
ja kahe weikse lapsega - 4 eschaloniga kodumaale, kaasa
wõttes oma aastate jooksul kogutud warandust, nagu
riided, pesu, kaks woodid ühes matratsitega, kõik söögi
nõud ja n.e. Minu mitmekordse järelpärimise pääle
reewakuatsioni jauskonnas ütelti mulle, et niisuguste
asjade pääle mingisugust luba ega kaaskiria tarwis
ei ole, mida ka weel hoowi peal koosolekul enne
eschaloni ärasõitu kinnitadi minu sellekohase küsi-
muse peale. Nii juhtus siis et mina oma perekonnaga
Jamburgis kõik oma waranduse kautasin Opteerimise

Lehekülg 36
komissioni
. süü pärast. Miks ei antud tarwilikka teatust?
Iga tahes pidi see, et igal kodumaale sõitjal oma
waranduse üle nimekiri kaasas pidi olema, Opteeri-
mise Kommissjonis tääda olema. Ja ma nõuan,
et nüid minu ärawõetud warandus nii pea
kui wähegi wõimalik, mulle kätte saaks mu-
retsedud. Wiletsus kaswab iga silmapilguga ...
Ei ole tooli, ei lauda, woodid ega söögi nõusid ...
Peame põrandal mustuse sees magama, sääl-
samas sööma ja jooma, kelle tõttu mõlemad
lapsed haigeks jäid. Jõudu nii palju ei ole,
et siin tarwiliku asju osta. Miks tuurib
siis ometi nii kaua meie asjade tagasisaamine?
Jamburgis ütlesid tolliametnikud, et kui kuu
aja jooksul meie oma asjade järele tarwilikku
dokumentidega ei ilmu, siis meie neist ilma
Petrogradi_Kontroll-Opteerimise_Komisjon (ERA.28.3.12)

Lehekülg 40
Wälisministerium
b Sissetulnud: 27/VI 21 No 15285
Eesti Wabariigi Walisministeeriumile
/Wene Osakond/
Wälisministerium
Sissetulnud: _ No _
Optant Julius Tõnise p. Suits
Walgas, Pihkwa tänaw
N22/24 Leo Palloni juures
Palwe.
21 Mail 1921 a. sõitsin mina Moskwast 4 optantide sche-
loniga kodumaale - Eestisse naese ja 2 weikse lapsega, kaasa-
wõttes aastate jooksul kogutud waradust, nagu: riideid, pesu,
söögi nõusid, 6 tooli, kaks nikeltud woodid ühes matratsi-
tega, hõbedast laua nõusid umbes 5 naela raskuses,
mis kõik kui perekonna mällestus - pulma kingitused
sugulaste ja sõbrade poolt oli ja mitmesugust
perekonnale igapäewases elus tarwitadut asju.
Enne rongi peale istumist Moskwas ja isikliku
järelpärimiste peale Opteerimise Komissjonis selgi-
tadi kõigile selle escheloniga sõitjatele, et makswate
sääduste põhjal igal optantil õigus on iga oma
perekonna liikme kohta kodust kraami ja asju 10
puuda raskuses kaasa waguni wõtta, peale niisuguste
asjade kelle jauks isearaline luba peab olema: waipade,
piltide j.n.e. Hariliku perekonna tarwituste - pesu,
söögi noude, riiete j.n.e. nende üle selgitadi meile, et
kellegil mingisugust iseäräliku luba ega nime kirja
tarwis ei ole. Niisuguse korralduse järele läksin
mina oma perekonnaga teele, ja ei muretsenud
kaasasolewate koduste asjade üle nimekirja Opteerimise
Komissjoni korraltuse järele kui mitte tarwis olewat.
23 Mail s.a. Jamburgis nõudsid minu asju järele
waadates tolliametnikud "описъ имущества" mis pidada
"Кнелиторий" роolt kinnitud olema. Et mul niisu-
gust neile ette näidata ei olnud, siis ütlesid nemad, et
mind mitte optantiks ei loe ja kui lihtsa ülepiiri
reisija peale waatawad ja kõik minuga kaasas
Petrogradi_Kontroll-Opteerimise_Komisjon (ERA.28.3.12)

Lehekülg 85
Minu asjad olid kõik nimekirjas ülewal. Petrogradist sain 10 puuda luba.
Nimekiri oli kinnitatud Ikm ja Бююро´ga, (peale asjade läbiwatamist).
Umbes esimesest kuu päewast Petrosowet ei kinnitanud enam nimekirjusi,
nad näitasid mulle ettekirjutust et "Велиторъ" kinnitab. Вкелмтоpi`gi minnes
näitas mulle sekpetär ettekirjutust Petrokommunast mis nad olid saanud paar
päewa enne seda, et Petrokommunas saab kommisjon valitud (no gremp peklu-
suju ja konpukogu suugugemba). Minu ärasõituni seda kommisu ei olnud weel
valitud, siis võttis Petrokommuna ühe eksemplari nimekirja omala ja andis
5 s.k.p.
mulle wälja sõidu pagasi wiimise luba order N. ? (mille numbri ma ei tea) 5 s.k.p.
sellepärast et tolliamnetnik mulle ei antnud). Peale selle läksin eesti misiasse isand
Tomp'i juure, et kusida kas wõin selle orderiga asjad kaasa wõtta, isand Tomp
telefoneris (kuhu, ma ei tea) aga natukese aja pärast tuli ja ütles; et Wene valitsuse
võimut teatustawad tingimata Jamburi tolliametnikusi et nad meid loeksid
õigutega nii kui kõiki optantitel on. Jamburi tolliametnikud ei tunnista midagi õigeks.
ja Wõtsid kõik noad, kahwlid ja lusikad ära, ei antnud'gi tee peale mitte uhte
kaasa oma tarwituseks, niisamagi teitest asjatest ei annud mitte uhtegi
asja tagasi. Peale selle teadustan et mina õiendasin kõik õige korra järele, ja
midagi mitte üle normi, waid ulga wähem kui õigus oli üle wiia. Ära wõetud
oli peaaegu kõik minu warandus. Palun Eestlase warandust tagasi nõnda Eesti Valit-
sust, Wene valitsuselt. Pagasi ei ole ma enne kraami saatnud, ülewal nimetatud
kraam oli kõik minu varandus.
12/VII 21aastal.
Ap. Johanson

Lehekülg 146
malust sarnast luba Moskwast muretseda,
sest 7 päewa enne esheloni teele minekut
sain alles teada et mina selle esheloni
määratud olin, pealegi läks rong Omsk-
Wologda kaudu Peeterburki. Siis sain
weel teada et kui mina selle esheloniga
ei sõida mina üleüldse õiguse kodumaale
sõita kaotan.
Pööran Teie poole, herra minister, palwega
korraldust teha et Moskwast Nõukogude
hariduse kommissariadist ja teistest wasta-
watest asutustest luba saaks muretsetud
et mina oma kinnipeetud asjad Jamburist
kätte wõiksin saada.
Olen kooliõpetajanna, minu lapsed käiwad
koolis ja meie tarwitame asju hädasti, ise-
äranis raamatuid, õppimiseks ja õpeabinõudena.
Lisa: 2 kwiitungi; No 7468/25 ja 7469/25.
11 septembril 1921.
Marianne Nikitin
Wiru maakoht
Tamsalu kaudu
Sääse

Lehekülg 200
Narva Karantiini Ülemale
Siberist.
Barnaulist: Optantide
Karl Milender, Ida Wald-
mann, Woldemar Pruli
Kustav Susik.
Kolonija jaamast: Jaan
Kriisa ja Adam Kotkas.
Palve.
Meie allpool allakirjutanud
optandid. Palume välisministri
ees Teie eestkostmist, et meilt 7mal
Septembril 1921 a. Jamburgis, vene-
võimude poolt, ärawõetud asjad
ja raha saaks tagasi nõutud
ja Eestisse tõimetatud.
Asjade ja raha summade nime-
kiri: Milendrilt 1 Mets Kitsi nahk par-
gitud, 11 poogitud raamatud,
Petrogradi_Kontroll-Opteerimise_Komisjon (ERA.28.3.12)

Lehekülg 272
Eesti Vabariigi Välismiste Asjade
Ministeeriumi.
tempelmark
nõuda
AAnts
Wälisministerium
Sissetulnud: 23/IX.21 No 24508.
Kodaniku Aleksander
Thomassoni, Tallinnas
Tsemendi tänav N 5 k. 3.
Palvekiri.
Minul on auu Teile teatada, et
11 augustil 1921. Jamburgis üle Wene-
Eesti piiri sõites minult üks kast
teatuslika õperaamatuid (86 nimetust
chemika-, pharmacia- ja keeleteatus r. ) ära sai
wõetud, kaasolewa nimekirja ja lubaga,
mis minule Omski Sõjaväe Tsensori
poolt wälja olli antud.
Kvitungi ja teenistuse tunnistuse
ärakirjad lisan siia juure ja palun

Lehekülg 364
saada. Miks need dokumendid
Jamburgis olevaid Vene Nõukogude
võimusid ei rahuldanud - jääb
minule arusaamataks. Teisi luba-
sid seal Venemaa nurgas, kus
ma viibisin, - saada ei olnud ja
ka ei antud.
Et aga enne evakueerimist Valgas
ülevalpidasin ennast õmmelus ja
kudumise tööga masinate peal
ja et Venemaal töötasin ka sellel
alal ja et siia Kodumaale jõudes
minul mingisugust varandust ega
kõrvalist abi ei ole, vaid olen sun-
nitud elama õmmelus ja kudumise
töödest, siis konfiskeeritud masi-
nate puudusel on elu võimalus
mõjuvald äravõetud, sest et uute
masinate muretsemiseks minul
jõudu ei ole.
Seda kõike ettekandes, - palun
alandlikult Teid kõrgesti
austatud Herra Minister kor-
raldus teha, et ülemalnimetatud
asjad saaksivad Vene Nõukogude
võimude poolt minule tagasi
antud.
Ühtlasi palun Teie auväärt kor-
raldusest minule teatada.
Tõenduseks, et Valgast evakueerimise
ajal said õmblus ja kudumise masinad
ühes võetud ja et nendega Valgas
elades enesele ülespidamist teenisin -
lisan siin juures akt N 1563

Lehekülg 373
lasti läbi just sellepärast et nad Aserbeidschanist wälja-
weo lubakirjas tähendatud olid. - Mis pärast just waipade
juures wäljaweo lubakirju tunnistati, aga apparaadi juures
mitte, ei saanud mina, ega ka Jamburgi Eesti konsuli
asetäitja hr. Taar mitte aru, olgugi et meie seda küsimust
Tolliwalitsusega pikalt harutasime. -
Juhtumise üle andsin kohe kaebtuse kirjad sisse
Jamburgi Eesti konsulile ja Narwa karantiini ülemale
edasi saatmiseks.
Et mainitud fotogr. apparaad oli Aserbeidshanist
iseseiswast riigist wälja toodud wäljaweo lubakirja põhjal
(missugune lubakiri Jamburgi Tolliwalitsuse poolt minu käest
ära võeti) ja transiitina Wenemaalt läbi weeti Eestisse,
ei olnud Weneriigi Tolliwalitsusel mitte õigust teda ära
wõtta, mis mitte Weneriigi oma ega Weneriigis ostetud
ei ole, sellepärast palun alandlikult Wälisministeeriumi
minu fotogr. apparaad tagasi nõuda ja mulle sellest teatada. -
Peale selle on see ka põhjus mõteline küsimus tran-
siidi õiguse läbi Wenemaa ja ka Aserbeidschani iseseiswuse
küsimuste lahendamiseks, mis paljudele Tagakaukasia
Weneriigi poolt iseseiswateks tunnistatud Sovjeti riikidest:
Grusiast, Armeeniast ja Aserbeidschanist sõitwatele eestlastele
wäga tähtis, sest wäga kahju on kraami 3000 wersta
wedada ja siis enamlastele kinkida.
Apparaadi ära võtmise kohta on mull Jamburgi
Tolliwalitsuse kwiitung 1. Maist 1921a. No 57748 all.
Petrogradi_Kontroll-Opteerimise_Komisjon (ERA.28.3.10)

Lehekülg 312
minule wiibimata kätte
antud, sest et spekulatsio-
nist ei wõi siin juttugi
olla.
Akademiker
Aleksander
Polestshuk
Narwa,
Postkast N14
Krenholm 31.
18/IV 1921 a.
Petrogradi_Kontroll-Opteerimise_Komisjon (ERA.28.3.12)

Lehekülg 363
17. VI. s.a. välja antud, millest õige ärakiri
siin juures on.
Nagu kviitungist näha - nimetatud asjad
said konfiskeeritud sest, et nende peale
ülevedamise luba ei olnud ja teiseks,
et need asjad üle normi olid.
Minu arvates tähendatud asjade kon-
fiskeerimine sündis just Nõukogude
Venema võimude poolt nende palja
tahtmise järele, ilma et selleks
oleks neil kaalduvaid põhjusi sest
et, enne väljasõitmist Omskist sai
minu poolt nimekiri kokkuseatud
asjade üle, mis minuga kaasas olid
ja mida mina kavatsesin enesega
tagasi kodumaale tuua, kust said
nemad varem evakueeritud.
Selles nimekirjas olivad ülestähen-
datud ka konfiskeeritud Jambur-
gis asjad ja see nimekiri oli
kohaliku Polivanovka küla Nõu-
kogude võimude poolt kinnitud,
et see varandus tõesti minu oma
on ja et mina Polivanovka külas
elades olen just õmmelus ja kudu-
mise tööd teinud.
Peale nimekirja kinnitamise -
Omski kubermangu võimude poolt
oli siin juures lisatav tunnistus
väljaantud 30.V. s.a. N 19656 all,
tõendusega, et juurelisatud nime-
kirjas tähendatud asjad just minu
omad on ja et ajutise määruse
12. VI. 1920 a. põhjal need asjad või-
vad ülepiiri saatmiseks ette pandud.
Petrogradi_Kontroll-Opteerimise_Komisjon (ERA.28.3.10)

Lehekülg 311
M. Saatkonnale
Wälis Ministrile
22/IV 21. 9122
A. Polestshuk'i
Palwe kiri.
2 aprillil, kui minu tüttar optan-
tina Jamburgist läbi soitis, wõtsid
Jamburgi Tolli ametnikud tema
käest ära 1 wäike kast söögi
nõudega ja üks diiwan, mis
peal tema magab. Need kaks
asja Orderi N 5020 järele jääti
Jamburgi senni ajani, kunni
ei saa selgeks et need asjad mitte
spekuleerimise tarwis Eestisse
tahti tuua. Selleparast palun
alandlikult korraldust
teha et need asjad saaksid
Petrogradi_Kontroll-Opteerimise_Komisjon (ERA.28.3.12)

Lehekülg 41
olewad asjad kinni peawad. Kõik protestid jäid taga-
järjetuks ja minult rööwiti ära kõik mis kaasas
oli. Jäeti alles korwid, üks ülikond mis ihu peal
oli ühes pesu ja saabastega, ja anti tagasi 2 lusikad,
kolm plekk taldrikut, kaks kahwelt, üks nuga, üks
padi, üks lina, üks tekk ja laste riided ja üks
katkine suwe palitu. Selle juures naerdes teatasid
tolliametnikud, et nendest asjadest minu pere-
konnale - 4 inimesele küllalt olla üle piiri reisi-
miseks. Minu palwet, et kõige wähem hõbedast
asjadest üks ehk paar teelusikad tagasi antaks,
sest see on kallis perekonna mälestus, ei wõtnud
sugugi kuulda, teatades, et neil rohkem niisugusi
asju tarwis on kui meil (See mõtte wahetus oli tolli-
ametnikude wahel endakeskes läti keeles)
Siin ligi panen tollimaja kwiitungidest ära-
kirjad N 6027/11, 6029/11, 6030/11 ja 5988/10 ja lisan
juurde, et kwiitungi järele N 6029 /11 järjekorra N18
all nimetadut "один шкаф посуды" teiste söögi-
keetmise nõude seas on 1 seina kell, 2 pruugitud
teemasinat, üks koost lahti wõetud elektre lae-
lamp, üks käsitse saag, kaks kirwest, äks wana
naesterahwa palitu,
Palun Wälisministeeriumi sellekohaseid sammusi
teha, et minult ärarööwitud warandus kinnipida-
mata tagasi antaks, sest see on kõik minu warandus
mis oli ja ilma nendeta jäädes olen walmis sant
ja ärarääkimata raskes seisukorras. Sest kõik
arawõetud warandus on kauade aastate jooksul
(Москва)
kogutud, mida kõik Астраханский nep. g. N 24
elawad naabrid kui ka selle maja komitet wõiwad
tõentada, kui sellekohast järelpärimist tarwis on.
Paluja Julius Suits

Lehekülg 202
4 1/2% sisemise wõidu laenu pileteid
Rbl 2800.-, Nõukogu raha Rbl 4800.-,
Nikolai raha Rbl 23.-, Kerenski
raha tähtesi Rbl 120. - ja 4 1/2% sise-
mise wõidu laenu piletisi Rbl 600.-
Kotkalt: 1 kott willu 1 Puud 6 naeli
ja 1 paar kroonu kamassa.
Lisa: 13 kviitungi ärakirja.
,, 1 raamatute nimekirja ärakiri.
Allkirjad:
Karl Milender Viljandi maak. Eimtali vald.
Ida Waldmann Tallinnast Tallinna Nõmme Kase tän. m. 7.
Woldemar Mihkli p. Pruli Kawastu wallas Tartu maakonnas
Gustaw Susik Wõru Linna Tartu tänaw
Jaan Kiisa Narwa
Adam Kotkas Sangaste w. Tartu maakonnas
Petrogradi_Kontroll-Opteerimise_Komisjon (ERA.28.3.12)

Lehekülg 362
Eesti Vabariigi Välisasjade
Ministrile.
Wälisministerium
Sissetulnud: 9.VII 21 No 17345
Vabariigi Saadikule
Moskvas. Jälle
üks Jamburi vägitükk Venelaste
poolt. Taeva poole kisendav üle-
kohus. -
11/VII 21 DS
Anna Jakubi t. Viding´i,
eluk. Valga linnas,
Viljandi tänav, maja N 3.
Palve:
1917 aastal 29 Augustil mina,
kui raudtee teenija perekonnaliige,
endise Vene võimude poolt olin
evakueeritud Valga linnast Vene-
maale, Siberisse - Omski linna, kust
raskete elutingimiste tõttu olin
sunnitud väljasõitma Polivanovka
külasse, umbes 60 versta kaugusel
Omski linnast.
Ühes minuga sai evakueeritud Valgast
kodune kraam, mille hulgas olivad:
üks kudamis ja üks omblus masinad.
Venemaalt tagasi sõites optandina
tõin ülejäänud osa varandust kaasa.
Jamburgi jaama jõudes 17 Juunil s.a.
Vene Nõukogude võimude poolt:
üks õmblus masin,
üks kudamise masin ja
paar vilte
oli minu käest konfiskeeritud ja
minu õiglase palve peale vaatamata
sinna jäetud, kuna konfiskeeritude
asjade vastu oli kviitung N 6403/15 -
NAE_ERA_R-1958_ENSV_Heliloojate_Liit (ERA.R-1958.1.9)

Lehekülg 139
Võru valss.
Kui olin alles poisike,
nii aastat vaevalt viis.
Ma vaba nagu linnuke,
ei muret tundnud siis.
Mul kogu ilmaks Võru linn
ja mereks Tammula,
siit lahkuda ju oleks piin,
see oli õnnela.
Hulk aastaid möödus, sirgusin,
sain tõde maitseda.
et ilmaks pole Võru linn
ja mereks Tammula.
Mind saatus noore mehena
maailma laia viis.
Ma läksin suure rõõmuga,
sest tõde ootas ees.
Nüüd olen ilmas rännanud. Aeg raugana tõi tagasi
ma kaugeid võõraid maid. mind Võrru tõega,
Ja tõde taga otsinud, et ilmaks Võru ikkagi
mu unistuseks said.
ja mereks Tammula!

Lehekülg 143
kiir
132
EK(b)P Keskkomitee
N. Karotamm
Tänan Teid õnnesoovi eest ja
soovin Teile raugematut jõudu
avaliku elu juhtimisel.
Heliloojate Liidu nimel
Eugen Kapp
NAE_ERA_R-1958_ENSV_Heliloojate_Liit (ERA.R-1958.1.35)

Lehekülg 2
291
7. märtsil 1949. a.
Lp. sm. Edgar Arro.
Tänan Teid väga kirja eest, mille mulle lähetasite
26. veebruaril. Sellest kirjast sain n.ö. uut hoogu ja indu,
ja - Teie soovituse kohaselt - asusin Rimsky-Korsakovi
"Harmoonia õpetuse" "kallale". Kuna mul aega on rohkesti
loodan selle raamatuga sügiseks kuidagi hakkama saada.
Et Teie minu keelpillikvarteti-fragmentidest heal arvamisel
olite, saadan Teile veel ühe osa, nimelt esimese kõrvalpartii,
ja kui see on enam-vähem rahuldav, võin hakata juba
terviku koostamisele mõtlema.
Kavatsen oma keelp. kvarteti kirjutada kolmandas
rondovormis. Peapartii, millega juba tutvusite, on
sol minooris, kahejaolises lauluvormis. Esimene kõrval-
partii, mille saadan Teile käesolevaga, on sol mashooris,
mis peaks olema vastuvõetav. Nüüd olen aga
kimbus teise kõrvalpartiiga (millisega Teie samuti
olete tutvunud). See on nimelt mashoorne.
aga millises helistikus seda kirjutada, ei tea. Ehk
on sobiv si bemol mashoor.
Ja siis on veel raskus side partiidega. Minu noodi-
kogus pole ühtki rondovormis kirjutatud teost, mida
võiksin analüüsida (senini olen pidanud läbi ajama
raadioskuuldud helinditega). Mul pole aimugi,
kui pikad ja millise iseloomuga võivad alla sidepartiid,
Vast on parem, kui lükkan oma keelp. kvarteti
lõpliku valmiskirjutamise edasi, kuni olen lõpetanud
Rimsky-Korsakovi õpiku
Seega on mul kvarteti peaosad valminud,
asi seisab ainult nende sidumises.
Aprilli lõpus või mai alguses sõidan Tallinna,
ja kui Teil selle vastu midagi pole, külastaksin
Teid mõningate näpunäidete saamise eesmärgil.
Teid tervitades
Kuno Areng
NAE_ERA_R-1958_ENSV_Heliloojate_Liit (ERA.R-1958.1.9)

Lehekülg 20
Saadud 4.III.46
nr. 80. 17
EN Heliloojate Liidu Juhatusele!
Saadan juuresolevalt kaks fotot liikme-
raamatute jaoks.
Kirjad Simmile, Bleivele ja Kliimandile andsin
kohe edasi. Lubasid fotod peatselt ära saata.
EN Heliloojate Liidu Juhatust palun mulle
saata kiri, milles oleks märgitud esimehe sm
E. Kapp'i ettepanek, et ma võtaksin enesele
Tartu voliniku ülesanded (ettepanek oli suusõnaline,
ja sellele andsin jaatava vastuse). Ühtlasi oleks
väga soovitav, et samas kirjas oleks tähendatud
voliniku kohustused ja õigused.
Oh ju endastmõistetav, et ma kui kohalik
volinik Tartus elunevate heliloojate vahel sidet
pean, andes edasi teateid, kirju ja informatsiooni.
Aga mind huvitab ka (ja veel rohkem kui eel-

Lehekülg 63
Volitus
59
Käesolevaga valitan
sms. O. Ilsjani vastu võtma
minu helindeid: "impromtu",
"Igatsus" ja "Sõjahüüd".
Palun nimetatud helindid talle
välja anda.
Austavalt
Tartus, 18. V 46. Fr. Mihkelson
Sõbra 22-3, Tartu

Lehekülg 74
Saadud 7.VI.46
nr 241
Eestimaa Kommunistliku (bolševikkude) Partei Keskkomitee sekretär
N. KAROTAMM
70
"5" 6 1946
No
Sm Kapp, E. !
Kuidas läheb eesti
nõuk heliloojate koosole-
ku ettevalmistamine, mis
plaanikohoselt peab toi-
muma 17. juunil?
Terv. N. Karotamm

Lehekülg 137
Saadud 30.XI.46.
nr. 419
Võrus: 25.11.46.
128
Lgp.
sms. Esimees.
Saadan Teile siinjuures oma komponeeritud
valsi laulu "Võru valss".
Olen lihtne orkestrant, kelle anielised
võimalused varematel aegadel ei võimaldanud
õppida muusika alal, kas või algelisemat
teooriat. Praegu, kui oleks võimalik, leian-
enda olevat juba vana, et asuda õppima
seda rasket ala.
Nii olen praeguse ajani tegutsenud
kohalikes orkestrites orkestrandina ja sellest
tingituna vahest avaldanud mõtteid nootides,
mis pole toa nurgast kaugemale jõudnud.
Selline saatus oli ka praeguse Teile
saadetud helitööga. Ainult mõnede kollee-
gide õhutusel julgesin saata selle Teile

Lehekülg 138
läbivaatamiseks ja kui osutub kõlblikuks,
siis ka avalikkusele avaldamiseks.
Loodan Teie vastutulekut mu soovile
ja vastate mulle Teie otsusest.
Austavalt:
Helmut Käsper.
P. S. Ühlasi saadan eri lehel laulu sõnad, sest
noodis võib mõni sõna jääda arusaamatuks.
H.K.
Minu aadress: H. Käsper
Lille tn 8.
Võru.
NAE_ERA_R-1_Eesti_Vabariigi_Ministrite_Noukogu (ERA.R-1.2.280)

Lehekülg 2
Ärakiri
TÖÖARUANNE KARTOTEEGI ALAL.
1. Registreerimise lehti sissetulnud üldse 11.479 nendest
sissetulnud ja väljaläinud reg.lehtede vihku kantud 11.115.
2. Statistilised ümbertöötamise andmed.
STatistiliste anmete ümbertöötamise kava alusel läbi-
töötatud järgmiselt 11.115 lehte vt. juurelisatud kava.
1. Statistilised tabelid
evakueeritute arv
-do- vanus
-do- rahvus
-do- parteilisus
-do- haridus
Tabelid esitatud 11.115 reg.lehe kohta.
Statistilised eritabelid.
Andmed obl. reg. lehtede arv rajoonide kaupa
11.115 reg. lehe kohta.
a) Lõpetatud üldkeskharidusega - 11.115 reg.lehe kohta
tabelid esitatud.
b) Tööjõureservide tabelid 11.115 reg.lehe kohta tehtud.
Individuaal nimekirjad.
2) a) kohta esitatud 11.106 reg. lehe andmed. l9 ehte eral-
di väljavõetud tabelitesse sissekandmata.
b kohta tehtud 11.115 lehe kohta andmed esitatud.
Õpetajate nimekiri.
Tehtud samuti 11.106 lehe kohta 9.eraldi lehe hulgast
õpetajad nimekirja veel märkimata.
Kooliealiste laste nimekirjad.
Tehtud 11.115 reg.lehe kohta, kuid andmed puudulikud o-
salt Tčkalovi oblastis ja Tšuvassia 152 lapse kohta andmed
esialgu puuduvad, kuid juba väljanõutud, ootame saatmist.
Nimekiri esialgu jääb siia kuna mai lõpul sms. Andresenil
on ta vajalik.
Pääle selle on käsil kutsealade nimekirjad. Nendest on
Kurgani, Tšeljabinski ja Tšuvassia kohta kutsealade järele
nimekirjade mustandid valmis saadame ära lähemal ajal. Teiste
oblastite kohta kutseala statistika tegemata.
Uusi lehti juurde tulnud - 364 lehte, mis registreerimise
, vihku sissekandmata ja mille kohta puuduvad igasugused sta-
tistilised andmed.
Puhtaid reg. lehti saadame Teile 250, omale jätame reser-
vi 200.
Saadame ära Teile kõik oblastid välja arvatud Tšeljabinski
oblastis järgmised rajoonid: Magnitogorski linn, Bredinski
raj., Krasnoarmeiski raj., Kopeiski linn, Kunašakski raj.,
Tšesminski raj., Zlataust ja Kusa linn, millised saadame paa-

Lehekülg 3
ri päeva pärast järele, umbes 200 lehte.
2
Registreerimisel ilmnenud puudused.
1. Tškalovi obl.reg.lehed on väga puudulikult täidetud. Näib nii, et
on lihtsalt mahakirjutatud vanade evakupunktide nimestikest. Tu-
leks saata tagasi täiendamiseks. Sellisel kujul on statistika ja
muuks otsiarbeks kõlbmatud. Samuti puuduvad sugulus viited, mis
vanade registreerimise juhiste järele täitmise tagajärg.
2. Tšuvassia NSV-s on registreerimata 152 last. Saadetud on nende
registreerimise korraldus telegrammi teel. Pole arvesse võetud hi-
lisemaid registreerimise juhiseid, millised küllalt varakult väl-
jasaadetud.
3. Kirovi oblastist oleme saanud ainult väike osa registreerimise
lehti. Suur osa aga peab veel sissenõudma. Oleme korduvalt kiirus-
tanud, kuid seni pole tulemusi olnud.
Kartoteegi juhataja /VOORE/
20. V 43.