Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
NAE_ERA_R-1950_Eesti_Ajakirjanike_Liit (ERA.R-1950.1.313)

Lehekülg 90
87. 1.06.76 Kunstniku ja satiirisektsiooni koosolek: Päeva-
korras 1. Ajakirja "Eesti Loodus" kunstilisest kujun-
dusest (V. Hurt) 2. Karikatuurinäitusest (E. Spriit).
88. 11.06.76 Põllumajandussektsiooni õppeekskursioon, 1. Tutvu-
mine Lahemaa rahvuspargiga. 2. Viru kolhoosis
vestlusring "Tootmise kontsentreerimine suurmajandi
tingimustes"
89. 12.06.76. Kultuuriajakirjanike sektsiooni kokkutulek
Võru rahvakunstiõhtu ja rahvamuusika päeval.
Võru linnas. Kohtumised kollektiivide juhtidega
90. 16.06.76 Informatsioonisektsiooni liikluspressi koosolek. Juttu
oli 1. juulil algavast vabariiklikust sõidumeisterlikkuse
voistlusest. (V. Tamming ja K. Vainola).
91. - 18.06.76 - Eesti NSV-Soome fotovõistluse žürii oli koos
Helsingis, koosseisus Kalevi Pakkonen, Eino Perälahti
Elmar Nittim ja Artur Rätsep, sekretär Katrina
Juhanson. Suveniirideks: 1 nukk "Kadri" ja 1
kohvikannu soendaja
92. - 22.06.76 - ENSV Ajakirjanike Liidu aukirja 50. sünni-
päeval sai Karin Niinepuu ("Pioneer"). Andis
kätte E. Nittim.
93. - 22.06.76 - Antonina Viirmale 10-aastase tööjuubeli
puhul suveniiriks 1 kohvikannu soendaja
94. - 23.06.76 - Pressikonverents "Kehakultuur ja sport".
Ajakirjanikega vestlesid Kehakultuuri ja Spordiko-
mitee esimees Juhan Unger ja 1980. a. olümpia-
mängude organiseerimiskomitee Tallinna
osakonna juhataja Oleg Sapožnin.
95. - 29.6.76 - Pressikonverents õppelaeval "Laine" - 5.-11.07.76
88
läbiviidava vetelpääste hoogtöö-nädala puhul
96. - 30.6.76 - AL satiirisektsiooni koosolek. Päevakorras.
1. Karikatuurinäitus "Sport ja meri" Kirovi-nim.
kalurikolhoosis. 2. Karikatuurimuuseumist Kirovi-nim.
kalurikolhoosis.
97. 30.6.76 - "Tantsutares" avati karikatuurinäitus võistlustöödest
"Meist ja meie linnast". Karikatuurivõistluse võitjate
autasustamine. ENSV AL preemia sai Rein Lauks.
98. - 2.-4.7.76 - Eesti Ajakirjanike Liidu suvepäevad Rael
Paide rajooni ajalehe "Võitlev Sõna" organiseerimisel.
Laagrist võttis osa 219 inimest 28-st kollektiivist
Hoota kaugushüppes ja kuulitõukes VTK normi täitmiseks
osales 117 inimest, orienteerumises 60 ja korvpalli
vabavisetes 30 inimest. Võisteldi veel ajakirjanike
köieveos
mitmevõistluse, taidluses, kalapüügis ja laagri kujunda-
mises. Üldkokkuvõttes sai I koha "Edasi" toimetus
II koht Valga "kommunist", III koht "Monogods Laosuu"
99 - 08.07. - külalistele NLKP KK-st suveniriideks 3 "Kadri" nukku
ja 3 nahk-taskuplokki.
100 - 22.07. - Kirovi nim kalurikolhoosis avati karikatuurinäitus
Organiseeris kunstnike ja satiirikute sektsioon.
101 - 22.07. - Pressikonverents ALMAVÜ ENSV Keskkomitees, seoses
NSVL individuaalsete hipotroomisõidu meistrivõistlustega
500 cm3 mootorratastele. Küsimustele vastas peakohtunik
Lembit Leetmaa
102. - 27.07 AL aukiri L. Potehhinale 60. a. juubel.
andis üle V. Reima
103. - 21.07 Loomingulisele komandeeringule Džezkazkani
sõitis Jaan Nikker (Ühistöö).
NAE_ERA_R-1950_Eesti_Ajakirjanike_Liit (ERA.R-1950.1.313)

Lehekülg 91
104. 21.07-31.07. Loomingulisele komandeeringule Läti NSV
sõitis Pavel Lugovskoi (Rõbak Estonii.
21.07-7.08 Loomingulisele komandeeringule Gorkisse
sõitis Leonid Petrov (Narvskii Rabotšii)
105. 3.08-18.08.76. Loomingulisele komandeeringule Komi
ANSV-sse sõitsid Helgi Kaldma (Tee Kommunismile)
Jaan Hiiemets (Edasi) ja Endel Univer (Rahva Hääl)
106. 3.08.76 AL turismigrupiga sõitsid Austriasse Tiina Park
(Eesti Televisioon) ja Olaf Luhar (Valgus)
107. 21.08.76 Pressikonvrents. Olümpiamuljeist rääkisid Aavo
Pikkuus, Raul Arnemann, Tõnu Lepik, Tiit Helmjat
ja Gennadi Kinko. Pressikonverentsi avas Ministrite
Nõukogu esimehe asetäitja Bruno Saul
108. 11.08.76 Rahvusvahelisse puhkekodusse Varnas võitsid
J. Noskov (Sovetski Sport) abikaasaga.
109 21.08.76 Soome sõitsid sõprusühingu turismigrupiga
Galina Diomidova (Sov. Estonia). Friedrich Issak (Kultuur
ja Elu) Hilja Kase (TA Toimetused) Maia Kivik
(Nõukogude Naine). Jaan Laas, Gunnar Loss
(Rahva Hääl) Tiiu Luht (Ühistöö) Elmet Saupõld
(Eesti Raadio) ja Enn Lumet (Eesti Loodus),
110. 13.08.76 Pressikonverent seoses rahvusvaheliste tennisevõistlustega
Tallinnas Ajakirjanikke informeeris orgkomitee
esimees sm. Kedars.
111. 24.08.76 Informatsioonisektsiooni liikluspressi koosolek
Arutusel oli septembris algav liiklus välle
Esines H. Rumvold.
112 27.08.76 Ajakirjanike Liitu külastas Bulgaaria RV
89
Pleveni ajalehe toimetaja, ringkonna ajakirjanike
liidu esimees, Venetsii Georgiev. Kirgituseks 2 märki
113. - 24.08.76 ja Pressikonverents Jaapani firma "Tokio-Boeki"
elektroonikaseadmete näituse avamise puhul Tallinnas.
114 - 25.-27.8.76 - Moskvasse akrediteeritud välismaa ajakirjanikud
Austraaliast (2), Kanaadast (2) Poola RV-st (1), USA-st (3)
Jaapanist (6), Jeemeni ARV-st (1) viibisid Eesti NSV-s. Neil
oli vestlus Tallinna Raekojas, Polütehnilises Instituudis,
käidi Rakvere rajooni E. Vilde nim. kolhoosis ja Vinni NST-s.
Eesti NSV Ministrite Nõukogus toimunud pressikonverentsil
esinesid külalisajakirjanikele ENSV MN esimehe I aset.
Edgar Tõnurist ja MN esimehe aset Arnold Green.
ENSV välisministeerium andis külalistele enne lahkumist
lõunasöögi restoranis "Gloria",
115. - 29.8.76 Pressikonverents RAT "Estonia" uue hooaja avamise eel.
116. - 31.8.76 Pressikonverents seoses üleliidulise autojuhtide kutsemeister-
likkuse IV võistlusega Tallinnas 5-9. septembrini. Küsimustele
vastas organiseerimise komitee aseesimees H. Lessel.
117. 1.09.76 AL aukivi Asta Venderile seoses 60. sünnipäevaga
andis üle V. Reima,
118 - 9.-11.09.76 - Leningradi Riiklikus ülikoolis ajakirjandust õppivad
Tšehhoslovakkia, Jeemeni, Sierra-Leone, Dominikaani
Iraagi ja Tšiili üliõpilased viibisid Tallinnas. Neil olid
kohtumised ENSV Riiklikus Kirjastuskomitees, "Rahva Hääle"
toimetuses, Klementi-nim. Õmbluskoondises, EKP KK kirjatuse
Trükikojas, Eesti Televisioonis ja Kirovi-nim. Kalurikolhoosis
Suveniirideks: 10 rinnamärki
NAE_ERA_R-1950_Eesti_Ajakirjanike_Liit (ERA.R-1950.1.313)

Lehekülg 92
119. - 10.06.75 - Balti liiduvabariikide karikatuurinäitus
avati ENSV Riikliku Kunstiinstituudi saalis - eksponee-
ritud on 168 karikatuuri. Sellega seoses toimus ka
Eesti NSV - Läti NSV - Leedu NSV - Moskva - Leningradi
karikaturistide kokkutulek.
120.- 13.09.75 - ENSV Ajakirjanike Liidu aukiri ja mälestusese
75. sünnipäeval ENSV teenelisele kultuuri tegelasele
Anton Vaarandile - andis üle E. Nittim.
121. - 13.09.75 - 11. lasteajakirjanike sektsiooni koosolek ELKNÜ
Keskkomitees - Päevakorras: Uuest komsomoli - pioneeri-
ja õppeaastast ELKNÜ KK sekretär M. Leosk, Haridusmin
Koolivalimitsuse juhataja H. Roosvee Pioneerinõukogu
aseesimees H. Pikkur
122. 16.39.75 - Informatsioonisektsiooni liikluspressi koosolek.
"Ohutu liikluskuu 15 päeva" kokkuvõtteid. (Aruandjad
H. Rumvolt ja A. Vainola).
123. 24-26.09.75 Spordiajakirjanike seminar-õppus. Osa
võtsid Läti, Leedu ja Eesti NSV spordiajakirjanikud
kokku 28. Päevakorras: Ettekanded: t "Spordilehe"
toimetajalt Rein Kaldalt: "Rahvaspordi valgustamisest
"Spordilehes" 2 "Jõu" kesknõukogu esimees Ants Saar
"Rahvaspordi korraldamisest maanoorte hulgas". Vastava-
sisulised ettekanded ka naabervabariikide esindajailt.
"Spordilehe" toimetaja aset. Roland Hurt rääkis
Moskvas toimunud nõupidamisest kus oli arutusel
NSV Liidu spordiajakirjanike töö Montrealis.
Kingissepas oli vastuvõtt rajooni täitevkomitees.
külastati muuseumi ja pandi lilli Tehumardi
samba jalamile.
90
124. - 29.04.76 - TV "Mõtteliigutaja" klubiõhtu: 1. V. Pandi nim. telepreemia
statuudist 2 ETV loomingulised päevad Moskvas,
125 - 29.09.76. AL Aukiri Vladimir Dilsile seoses 60. sünnipäevaga
126 - 4.10.76 - Fotosektsiooni koosolek. Käesoleval aastal ilmunud
fotoraamatute arutelu ja tutvumine uue fototehnikaga
127. 6.10.76 Informatsiooniseksiooni koo liikluspressi koosolek,
ENSV Autotranspoodi ja Maanteede minister R. Sibul
vestles teemal: "Maanteeteenistuse talveks ettevalmistami-
sest.
128. - 03.-07.10. - NSVL Ajakirjanike Liidu juhatuse pleenumist
Moskvas võtsid osa A. Saaremägi, E. Prooses ja
E. Nittim. Viimane võttis osa ka üleliidulisest juhatuse
sekretäride seminarist.
129. - 12.10.76 - NSVL Ajakirjanike Liidu delegatsiooni juhina
sõitis 10 päevaks Jugoslaaviasse ENSV AL juhatuse
esimees A. Saaremägi. Suveniirideks kaasa antud:
1 suur nahkkarp, 2 külalisraamatut ja 3 rahakotti.
130. - 14.10.76 - 1. EKP Keskkomitee sekretäri V. Väljase pressikonverents
"Vabariigi massiinformatsiooni- ja propagandaorganite
ülesannetest töötajate ideelis-poliitilisel kasvatamisel
NLKP XXV kongressi otsuste valguses."
2. NLKP Keskkomitee lektori sm. V.P. Kitajevi loeng
rahvusvalulisest olukorrast NLKP XXV kongressi otsuste
valgusel.
131. - 15.10.76 - Ajalehe "Квескай Лива" toimetajale sm. Emeljanovile
suveniiriks 1 nukk "Kadri".
132 - 13. ja 14.10. - AL lasteajakirjanike sektsiooni väljasõidukoosolek
Võru rajooni Varstu sovhoosis ja Krabi 8- kl. koolis
NAE_ERA_R-1950_Eesti_Ajakirjanike_Liit (ERA.R-1950.1.313)

Lehekülg 93
Sovhoosi direktor sm. Erikson tutvustas aktuaalseid
põllumajandusprobleeme ja Krabi suurfarmi tööd.
Pressikonverentsil Krabi 8-kl. koolis vesteldi õpilaste aja-
kirjanikutööst ja vastati õpilaste küsimustele.
133. - 14.10.76 - ENSV AL aukirja 50. sünnipäeva puhul Kalju
Ilusale ("Nõukogude Hiiumaa") andis üle E. Nittim
134. - 15.10.76 - Pidulik koosolek ajalehe "Sovetskaja Estonia"
autasutamise puhul "Tööpunalipu" orderiga.
Ordeni kinnitas toimetuse lipule ja andis kätte
ENSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukirjad EKP
Keskkomitee I sekretär J. Käbin, ENSV Ministrite
Nõukogu ja Ametiühingute Nõukogu aukirjad
andis kätte ENSV MN esimees V. Klauson, ENSV
ajakirjanike Liidu aukirjad andis kätte liidu
juhatuse sekretär E. Nittim.
135. - 22.10.76 Ajalehe "Pravda" peatoimetaja asetäitjale sm. Vdlovoile
suveniirideks 1 nukk "Kadri" ja album "Tallinn"
134. - 25.10.76 Fotosektsiooni koosolek. Fotode valimise näitusele
"Merevaigu maa 77"
137. - 19.10.76 - AL keele ja tõlkesektsiooni koosolek Päevakorras:
"Päevakajalisi keele- ja tõlkeasju". Ettekanne sektsioonis
juhatuse esimehelt H. Meristelt.
138. 26.10.76 - Pressikonverents Saksa FV firma "Leybold-Heraeus"
vaakumtehnika näituse arvamise puhul Tallinnas.
139. - 04.11.76 Pressikonverents RAT "Estonia" balletitrupi 50. aasta
päeva eel. Ajakirjanikele esinesid RAT "Estonia" direktor
A. Sõber ja teatri balletitrupi juhataja J. Žigurs.
140. - 16.11.76 - Pressikonverents Rootsi firmade "A. Johnson & Co",
91
"Arenco" ja "Åkerlund & Rausing" poolt Tallinnas kala ja
kalasaaduste töötlemise ja pakkimise küsimustes korraldatava
sümpioosioni puhul.
141. - 16.11.76 - Teležurnalistka "Mõtteliigutaja" klubiõhtu
"Efektiivsus ja kvaliteet tootmisel ja selle kajastamine
ajakirjanduses". Külastati üleliidulise Rahvatarbe-
kaupade Alaliste Näidiste Paviljoni Eesti Filiaali
tutvuti sealse ekspositsiooniga. Sellele järgnes Inseneride
Majas mõttevahetus Inseneride Maja kvaliteedisektsiooni
liikmetega ning Tallinna 15 käitise esindajatega.
142 - 16.11.76 - AL spordiajakirjanike sektsiooni koosolek. 1980. olümpia
mängude orgkomitee propagandavalitsuse ülem Vladislav
Ševtšenko tutvustas Moskva olümpiamänjude ettevalmitamise
käiku. Lähemalt peatus ta sellel, mida tehakse olümpia-
mänge valgustavatele ajakirjanikele, tele- ja raadioreporte-
ritele töötingimuste loomiseks ning selleks, et informatsioon
ja teleülekanded jõuaksid võimalikult kiiresti ja
kvaliteetselt kõigile mandritele. Lõpuks vastas
sm. Ševtšenko ajakirjanike küsimustele.
143. - 19.11.76 - Pressikonverents Poola RV väliskaubanduse koondiste
"Tekstilimpex" ja "Košimpex" moedemonstratsioonide
puhul Tallinnas.
144. - 19.11.76 - NSVL AL spetsialiseeritud turismigrupi koosseis sõitis
10 päeveks Kreerasse Tiiu Pohla (Eesti Raadio)
145. - 20.11.76 - õhtusöök Saksa DV Schwerini ajakirjanikele. Suveniirideks
2 "Kadri" nukku.
EKP_Harju_Rajoonikomitee (ERAF.2641.1.62)

Lehekülg 3
21 oktoobril toimub Arukülas põllumajandus näitus.
2
anda avaldus
Hiljemalt laupäevaks 13.X teatada näituse komisjonile
missuguse kolhoosi naiskomisjon, milliste eksponaatidega
(Nais käsi-kodutöö- sukad, sokid, kindad, kampsunid, vaibad j.n.e)
soovil esineda näitusel.
Hiljemalt reedeks, 19.X. tuua eksponaadid Arukülasse
(näituse komisjoni liikmetele). Eksponaatidele lisada juurde
sedel nimega, kes valmistas eksponaadi.
Saue MTJ naiskaadrite küsimus:
Miljemalt 15-ks oktoobriks anda teadaSaue MTJ-i.
kes soovivad minna traktoristide kursustele, et
saada kas traktoristiks
ehk traktoristi abiks (haakija)
ehk saab brigadiiri kutse -
ehk viljapeksumasinate masinistiks -
ehk traktori brigaadi arvestajaks tankijaks
(annab kütte õli välja)
Traktoristide kaadrite komplekteerimiseks on vaja 70 inimest
neist 30-40% naisi.

Lehekülg 4
Saue MTJpiirkonda kuuluvad kolhoosid:
3
Traktoriste: neist naisi: Naiskomisjoni esimees
Maidla k/n 1 "Bolševik" 4 1
2 "Maidla" 4 1 sm Sildmäe
Kurtna k/n 3 "Lembitu" 4 2 sm. Viljak
4 "Areng" 3 1 sm. Prooso
Harku k/n 5 "Koit" 2 sm. Lass
6 „Sangar" 4 1 sm. Lillensoo
7 "Kakumäe Kalur" 2 sm. Liiva
Vääna k/n 8 "Bolševik" 4 1 sm. Kurell
9 "Kindlus" 4 2 sm. Hein
10 "Olev" 5 2
Muraste k/n 11 "Lembitu" 6 3 sm. Sander
Pääsküla k/n 12 "Tulevik" 11 5 sm. Reinik
Saue k/n 13 "Tõusev Täht" 9 4 sm. Koppel
Jõgisoo k/n 14 "Kalev" 3 1 sm. Vahtramäe.
15 "Viisnurk" 1 sm. Orro
Saku k/n 16 "Punane Täht" 4 1 sm. Hiiesalu
Kokku: 70 25
-st kuni 30-40% on vaja naisi.
traktorist -
traktoristi abi (haakija) -
brigadiir -
viljapeksumasina masinist -
traktori brigaadi arvestaja-tankija (annab kütteõli välja)
EKP_Harju_Rajoonikomitee (ERAF.2641.1.62)

Lehekülg 5
sest ma
Mul on see kaunis ootamatu
linnufarmi
seafarmi küsimus
toodangu kontroll
kolhoosi ümbruse kord ja puhtus
Veisekasvatuse küsimus (eriti puhttus
heade kogemuste vahetamise praktiseerida
noorloomade juures)
näit Mikomägi
Rahva Võidust
Sidekontor - sm. Saul
Oktoobri kuuks.
näitlus agitan
pidulik ko
seinalehe valumistamin
sm. Stalin 72 aas sünnip.
korralda laeng sm. Stali eluloot.
Sotsialistlik võistlus ajakirjandus levitamises,
sm. Maas. sots võistlus.
ENSV Ministrite nõukogu määruse 8. X. 51.a. nr. 851. 4
„Abinõudest lasteasutiste töö parandamiseks kolhoo-
sides."
jäärab; punkt 6. Soovitada kolhoosidele
1) organiseerida iga aasta pingeliste põllutööde hoo-
ajaks lasteasutised (lastesõimi - aedu ja -mängruumisid).
lastele, kellede emad töötavad põllumajanduslikel
töödel
2) laste ülalpidamise kulude osaliseks katmiseks
kolhooside lasteasutistes kehtestada kolhoosnikute
üldkoosoleku otsuse kohaselt, lastevanemate osa-
võtu määr neist kuludest.
3) tootmisplaani ja tulude - kulude eelarve kinni-
tamisel kehtestada kolhoosnikute üldkoosoleku
otsuse kohaselt hooajaliste ja alaliste laste-
asutiste töötajad, kinnitada teenindava perso-
nali koosseis ja määrata kolhooside lasteasutiste
pidamiseks eraldatavate naturaal- ja rahaliste
fondide määrad vastavalt põllumajandusliku
artelli põhikirja p. 11 alapunktile "e" ja punkt 12
alapunktile "d",
4) kanda lastesõimede, - aedade, ja - mängumurude tööta-
jaile arvestatud normipäevade kulud töötmiskulude
arvele.
5) kohustada kolhooside revisjonikomisjonide esimehi
kontrollima kolhooside lasteasutiste pidamiseks.
eraldatavate rahaliste vahendite ja saaduste kulu-
tamise õigsust
6) Hoojaliste lasteasutiste töö lõppemisel kindlustada
inventari ja seadeldiste vastav säilitamine nende
kasutamiseks lasteasutiste poolt järgmisel aastal.
EKP_Harju_Rajoonikomitee (ERAF.2641.1.62)

Lehekülg 6
7) õigeaegselt teha ettevalmistustööd hooajaliste
lasteasutiste avamiseks (ruumide remont, pehme
asjade ja ravimite soetamine j.n.e.)
ja kõva inventari remont ja täiendamine, mängu
Meeldetuletus naiskomisjonide tööaruannete, töö-
5
plaanide ja koosolekute protokollide õigeaegse välja-
ja kõva inventari remont ja täiendamine, mängu
saatmise kohta
Siiani on naistöösakonda tulnud tööaruanded (lisa nr. 1)
järgi
ja tööplaanid oktoobri kuuks järgmistelt kolhooside
sovhooside ja asutuste naiskomisjonidelt:
olhoosid: 1) "Maidla" esimees sm. Sildmäe tööplaan
aruanne
ja lisa nr. 1
ja IX protokoll
2) "Teras" - " - sm. Sepp
aruanne
lisa nr. 1
3) "Viimsi" - "- sm. Otsalu tööplaan
septembri-kuu
tööaruanne
pesuu k/n naiskomisjoni esimees sm. Lipstok.
ja protokoll
Sept. kuu protokoll
utused: 1) Tallinna Teede valitsus esimees sm. Maile tööplaan
aruanne
lisa nr. 1
ja protokoll
2) Harju Side kontor -"- sm. Saul
aruanne
lisa nr. 1
ja protokoll
Millega tegelesid teiste 33 kolhoosi naiskomisjonid.
septembri kuus ja mida nad võtsid tööplaani sisse,
toobri kuuks, naistööosakonnal ei ole teada, et
19.IX.
üle naistöösakonnast oli kõikidele kolhooside,
19IX.
25.IX.
sovhooside ja asutuste naiskomisjonide esimeestele saade-
ud instruktiivne kiri.
amuti meie rajooni sovhooside naiskomisjonid
(neid)
(on 6)
ole siia maani vajaliku materjali välja saatnud.
asutuste naiskomisjonidest (neid on meil 8) saatsid
nult kaks asutuste naiskomisjoni esimeest (ma nende
esi juba nimetasin) vajalikke andmeid. Kuid mida
evad xxx naiskomisjonid 1) Maardu Keemia Kombinaadis
Saku õlletehases, 3) Uurk nr. 1., 4) TSN Täitevkomitees, 5) Tööstus
mbinaadis, 6) Harju Tarb. Koop. Liidus. ?

Lehekülg 7
- 1 -
Tahan teile meelde tuletada sm. Stalini sõnu,
mis ta ütles esimesel kolhoosnikute lööktööliste
kongressil.:
"Naised kolhoosides on suur jõud.
Kuritegu on seda jõudu vaka all hoida
Meie kohus on naisi kolhoosides esile
tõsta ja see jõud tegevusse rakendada."
(Lennisuu küsimusd, ke.371.)
Naiskomisjonide põhimiseks ülesandeks on
kaasa tõmbama kolhoosi naisi majanduslike
ja ühiskondlike ülesannete edukale täitmisel
Partei algorgamisatsiooni juhtimisel
Naiskomisjon peab olema sotsialistliku
wõistluse algatajaks nii brigaadide, kui ka
brigaadides naistöötajate vahel.
illised oleksid siis küsimusid, milledega
jaiskomisjonid peaksid tegelema, oma töö-
laani võtma:
1) Sügiste põllutööde lõpetamise
- 1/2 3
Juurviljade plaanipärast koristamist
Juurvilja hoidlate kontrollikure
6
"Lembitu" (Muraste) - protokoll tööplaan, lisa
"Oktoobri Võit" - protokoll, tööplaan, aruanne, lisa
muk nr. 1 - protokoll, lisa nr , aruanne
Kindlus" - tööplaan, protokoll, lisa
sovh "Kurna" - lisa nr. 1.
2) Aruande valimiskoosolek kõrgel ideelispolii
ettivalmis- a) arvestus raamatupidam
tamine b) tööpäevade arvastamine (kontrollim)
EKP_Harju_Rajoonikomitee (ERAF.2641.1.62)

Lehekülg 8
4) loomalautade talveks valuusolekut kontrol-
2.
7
lima ja puudused kohapeal likvideerima
abistada (abistama kolhooside juhatust karjafarmide
talvekorda seadmisel)
5) regulaarselt kontrollima tööd karja- ja
linnufarmides ja võidelda iga pisemagi
puuduse vastu
6) Ergutama naisi - loomnakasvatus töötajaid
võitlema nendele kinnistatud lehma
gupi piimatoodangu tõstmise eest ning
karja arvulise suurendamise eest
regulaarselt kontrollima karjafarmides söötade kasu-
tamise ja puhtuse üle
elleks laialt organiseerima sotsialistliku
õistlust. 6b) Kontrollida seemnevilja puhastamist
ja sälitamist.
Naiskomisjoni algatusel viima süstemaa-
tiliselt läbi loenguid mitmesugustel
teemadel.
Korraldama näitliku agitatsiooni. Ise aktiiv
selt osa võtma seina lehes kritiseerides näi-
eesrindlikuid
dates paremaid naisi, kes sotsialistlikus
võistluses on saavutanud häid tulemusi
ja kritiseerides mahajääjaid, logelejaid,

Lehekülg 9
- 3 -
Teostama kolhoosi põhikirja täitmise
kontrolli
Võitlema kolhoosis töödistsipliini
tõstmise eest
olla ise alati eeskujuks kolhoosi
töödel.
Arendama naiskomisjoni algatusel
kunstilist isetegevust.
Üks tähtsaim ülesanne naiskomisjonil
on kolhoosis, sovhoosis ja asutustes.
lasteaia organiseerimine
nüüd, kus sügistalve perioodil meil
akavad tööle poliitringid, tuleb meeles
dama, et naiskomisjoni liikmete ja
ogu naisaktiivi tähtsamaks ülesandeks
n oma poliitiliste teadmiste täienda-
mine, mitte unustades sm. Stalini sõnu
„Mida kõrgem on ükskõik missuguse
riigi või partei tööala töötajate poliitiline
tase ja marksistlik-leninlik teadlikkuks
Seda kõrgem ja viljakam on ka töö, seda
effektiivsumad on töötulemused"...

Lehekülg 10
Suure Sotsialistliku Oktoobri
revolutsiooni 300-da aasta
päeva tähistamisega seoses
olevad küsimused-
1) lõpetada majand. tööd
2) Poliit maniline töö
3) Wastliku agitati asu õig
a) loosungid
b) autahvlid
c) Leinatahvlid
2. Olman-Orawott
E K(b)P Harju Rajoonikomitee sekretärile
9
Zootehnik Särgava
29. okt
lahendada
Valgm
Ettekanne
11. oktoobril sa. läbiviidud naiskomisjonide esimeeste
seminari teise loengu (õigemini, vestluse) temal: "Naiste
osatähtsus võitluses ühiskarja plaani täitmise ja produk-
tiivsuse tõstmise eest kolhoosis", viis läbi harju rajooni TSN
Täitevkomitee põllumajanduse osakonna zootehnik sm. Särgava
Tutvustades koosolijaile seda teemat vestluse näol ei või sisu
kohta midagi öelda. Kõiki seda temat puuduvat materjali
ta võttis päris põhjalikult läbi. Kuid juba lõpetades
(peale küsimuste esitamist ja vastuste andmist), pannes juba
Tartu_linna_vaeslastekohus (EAA.3501.3.1250)

Lehekülg 39
39
artu Pauluse
E W. LUTH.
Kogudus
22. dets. 1922
No 3169.
Tartus.
Surmatunnistus.
40
Aastal tuhat üheksasada kaksküm-
mend kaks (1922) detsembri kuu wiiendal
(5) paewal suri Tartus ja sai maetud
10. detsembril Pauluse surnuaial
Jakob Napits, Andrese p., sünd. Homulis,
Tartu Waestelaste Kohus.
23. dets. 1922 a. No 356.
Waeste laste Kohtule.
Siin tiatustan Mina Johan Tallmann, et
Minu surnud Kälimehe Kusta Napitse laste Eest-
kostja, Jakob Napits ka on surnud, mida tõentab
Õpetaja tunnistus. Ja nüid tahan Mina. J. Tollmann.
K. Napitse laste uueks Eestkostjaks jääda.
Ja tahan neid asju nii kaua õiendada, kuni see
raha mis wanemade warandusest sai, saaks kindla
ja kasu toowa koha peale pandud.
Kusta Napitse Oksjoon oli 1.sell Aug. ja kraamist.
sai 17.,190. Mrk. Sellest summast on küll mõni
tuhad kuluteks ära tarwitatud, Pristawile, ja Oksjooni
pidajale. Ja ka Teodor Raele, kelle juures kõike enne
K. Napitse lapsed olid. Nii piaks olema 13.ne tuhanda
ümber seda raha. Ja nüid seisab see raha wana,
Eestkostja, naese käes, kus ta miskid protsendi ei kana.
Kui piaks tulema Wiiu Napits kohtuse et raha
edasi anda, Siis palun Auliku kohust., et saaks
selle rahale protsendid juure arwadud, siis wõib
Wiiu Napitse käest seda. raha wastu wõtta.
Ja Mina J. Tollmann ei luba ka mitte sellest
laste rahast, nii palju, ja ka nii kõrged üüri
wõtta, kui J. Napits on tahtnud 250 Mrk kuu.
Kuna Juuni kuu eest mitte sugugi üüri ei sa, sest
Juni kuul elas Jakob Napits juba selles tuas.
kelle eest ta üüri nõuab. ja Mina luban ainuld
150. Mrk. kuu üüri Märtz. Aprilli ja Mai kuu eest.
Tartus. 22. Detz.
Joh. Tollmann.
1922. aas.
Tartu_linna_vaeslastekohus (EAA.3501.3.476)

Lehekülg 3
2
Tartu Linna Vaestelaste Kohus
1928 a. märtsi kuu 27 päeval järgmises koosseisus:
Esimees:
Kohtuliikmed: E. Aern
Sekretäri
juuresolekul vaatas läbi
surnud Karl Hofrichteri
pärandushoolekande asja
Kutse peale ilmus Karl Hofrichteri lesk
Kuudu Hofrichter ja seletas, et tema
hoolekannet mitte tarwilikuks ei pea,
sest et tema oma surn. mehe testamendiga
ainukeseks (universal) pärijaks ja päranduse
korra walitsejaks määratud on. Tema
tahab ühe sellekohase palwega Rahukohtu-
niku juures esineda ja paluda hooldaja
muudumist Leisinn Joernon
Tartu_linna_vaeslastekohus (EAA.3501.3.1250)

Lehekülg 36
Tartu Linna Waestelaste Kohus
Tartus, 12. detsembril 1922a.
Koos: Esimees:
Kohtuliikmed: E. Stern
35
Sekretär:
Johan Tolmann, puutööline, elab Tähe tän. N101
teatas, et tema surn. Leena Napitsi õemees on. Gustaw
Napitsi laste eestkostja Jakob Napits on hiljuti
ärasurnud, ilma et tema oma wenna päranduse
waranduse äramüügist saadud raha umbes 17 000 mark
pärijate heaks protsentide peale panka
sissemaksnud oleks. Tema palub korraldust selleks
teha, et alaealiste päralt olew raha Josep Napitsi
pärantuse tombust eraldatud saab. Helmi
Napitsi kasulapseks wõtmine on kohtu poolt
kinnitatud. Elmar Napitsi kasulapseks wõtmine
asja mitte weel ja on tarwis sellele üks
uus eestkostja määrata. Sellekohase järele
pärimise peale awaldas Johann Tolman oma nõus-
olekut eestkostjaks hakkata.
Otsustas: Teateid Joseph Napitsi surma
kohta nõuda.-
Esimees:
Kohtuliikmed: E Stern
Sekretär:
Tartu_linna_vaeslastekohus (EAA.3501.3.1209)

Lehekülg 10
Tartu Hoolekandekohtu teadaande-ette-
kirjutuse 22 aug. 1925 N99 wastu wõt-
nud 28 augustil 1925 a
Kätte andis. Getraal
Vastu wõttis JMägi
31aug 1925a
Tartu Hoolekande Kohtule
Täidetult.
Säreweres 29. augustil 1925 a. N1745.
Wallawanema abi JPent
Sekretäri eest GeTraal
Ärakiri-ärakirjast
1.
Anti teadmiseks
26/IX25 KMägi
Nimekiri
Tartus, Suurturg N8.
Tartu Hoolekandekohus.
24 Sept 1925 a.
oleva parandamatu waimuhaige
Konrad Mägi vallasvara üle, mis on
selle wara hoiulewõtmiseks
kokku seatud Tartu-Võru rahukogu I jaoskonna kohtupristavil, Sarap´i
poolt sama rahukogu Tartu I jaoskonna rahukohtuniku eeskirja
otsuse täitmiseks 11 Augustiks 1925, mis üles on tähendatud täitelehes
192 a. No 904 all veksli peal, mis
192 a. reg. No all on protesteeritud
Algatud 11 augustil 1925 a. kell 6 õhtu.
Lõpetud 11 augustil 1925 a. kell 11 15 õhtu.
Märkide
No
Vara nimetus.
Asjade
arv.
Hinnastus.
Mrk. P.
Märkused.
1. üks sinine mööbliriidega kae-
tud sohva, kase puust ilma
vedrudeta. ühes kuue wineeriga
kaetud tooliga, pruuni wärvi,
üks kaheksa kandiline wineeriga
kaetud pruun sohva laud ühe
jala peal, üks weikene pruuni
wineeriga kaetud laud, üks pruun
poolümarik laud - kümmetu-
hat marka.
10. 10.000. -
2. üks rokokoo stiili sohva, kaetud
sinika siidiriidega, kuus sama-
sugust tooli, kaks puust nelja-
kandilist ständerit, üks üma-
rik laud ühe jala peal, üks üma-
rik laud nelja jala peal, üks
masiiv ühe neljaharulise jala
peal alus, lillede jaoks - igal
toolil on üks siidiriidest padi
istmeks - neli sohva patja, wälja-
õmeldud - kakskümmend tuhat
marka.
16. 20.000 -
3. Üks pesulaud, marmor platiga, pruuni värvi
nelja suhvliga, kolme kapiga ja wee re-
servuariga - nelituhat marka.
1. 4.000 -
Ülekanne 27 34.000 -
Tartu_linna_vaeslastekohus (EAA.3501.3.1209)

Lehekülg 11
2.
8
Märkide
No
Vara nimetus.
Asjade
arv.
Hinnastus.
Mrk.
P.
Märkused.
Ülekanne 27 34.000 -
4. kaks riiulit neljakordsed, üks pruun
teine walge, kaks lauda ühe suhvliga,
uks pruun teine walge - ükstuhat marka.
4. 1.000. -
5. kaks kuusepuust raamidega schirmi,
üks neist sinise - teine lillelise punase
riidega kaetud, üks pikk raam, pru-
niks peitsitud kuuse puust, mille
külge kinnitadud üks kollane plüschvaip
- viissada marka
4 500. -
6. üks pruun tualet laud, peegliga ja
ühe suhvliga, üks pruun kirjutuslaud
ühe suhvliga, kaetud musta vaha-
riidega, üks pruun neljakordne rama-
turiiul, üks voodi kapp ühes riiuli-
tega, üks veike riiul seina külge
löömiseks - kakstuhat marka
5 2000 -
7. üks pruun, üles ja alla reguleritav,
maalimise alus puust ja üks lihtne,
värvimata, alus - ükstuhat marka
2. 1.000 -
8. kolmkümend seitse raamiga ja kuus-
kümmend kolm ilma raamita õli-
pilte ja portreed, suurem osa neist
Konrad Mägi käsitööd - viiskümend tuhat
100. 50.000 -
9. kolmkümmend üheksa pildiraami,
ilma pildideta, mitmesuguses suu-
ruses ja wärvides - nelituhat marka.
39 4.000 -
10. üks tükk maalimise lõuendid, üks
suve m. mantel-palitu, üks paar m. kalos
sisid, üks lihtne riide warn puust, üks li-
nase riidega kaetud väeke reisikott -
kolmtuhat marka.
6. 3000.-
11. üks kast viiuliga ja poognaga, üks
reisi maalimise ständer puust -
viistuhat marka.
2. 5000 -
12. üks poisi pea, gipsist, kolm ja veel
üks lillevaas, üks kunla jalg va-
sest, üks metallpudel, üks weike riide
pürst, üks tollipulk, kaks termomee-
trit ükstuhat marka.
11. 1.000 -
Ülekanne 200 101.500 -
Märkide
No
Vara nimetus.
Asjade
arv.
Hinnastus.
Mrk.
P.
Märkused.
Ülekanne 200 101.500. -
13. üks veike seina peegel, kaks sa-
vist lillepotti, üks neist alusega,
üks valge kivist lillepott - üks ro-
hilene laudlina - kolmsada marka
5 300 -
14. üks must smoking ülikond püksid,
west ja kuub, hästi hoitud - viistuhat m.
1. 5000 -
15. üks hall suve ülikond, pea uus, kuub
west ja püksid - viistuhat marka
1. 5000 -
16. ühed joonikud püksid, terved, üks
hall töökuub ja üks pruun hommiku
kuub, üks vana palitu must, (meester.)
üks valge kampson, üks punane laud-
lina - kakstuhat marka.
6. 2000 -
17. üks kulunud põranda vaip, üks
veike kirju linane laudlina, üks
maalitud seina vaip umbes 1 □ meetr
suur, üks puust riidehoidja - ukstuhat m.
4. 1.000 -
18. üks kivist lillevaas, üks piklik
juukse hari, üks habemenoa teri-
tamise rihm aluse peal, kaks habe-
menuga papp kastides, ühed veiksed
käärid, üks ihusoojuse termometer,
üks karp habemeajamise pulbrit,
üks plekk karp habemeajamise
seebiga, üks veike taskupudel,
üks tükk kolofoniumi, üks tahk
kaks habemeajamise pinselt, üks
tseluloid karp seebi vahu jaoks,
ühed pähkla tangid, üks
küünla jalg arvatavasti vasest
üks naisterahva ülesvõtte raa-
mis, üks puust lineal, 1/4 naela
tubakat plekk karbi sees, üks
plekk paberossi topia, umbes
80 hülsenit karbi sees, üks ki-
vist ilustus (rott) kirjutus.
bloki alus, üks puu kausike
nööpidega - viissada marka.
25. 500 -
Ülekanne 242 115300 -
Tartu_linna_vaeslastekohus (EAA.3501.3.1209)

Lehekülg 12
Märkide
No
Vara nimetus.
Asjade
arv.
Hinnastus.
Mrk.
P.
Märkused.
Ülekanne 242 115300 -
19. kaks savi potti, üks tinast
tops, üks plekk karp, üks tu-
ha toos rauast üks veike
laudlina, üks tükk vatti-
viiskümmend marka.-
50. -
20. üks veike reisi pink, kokkupan-
dav, kolme jala peal, kaks reisi-
rihma - ükssada viiskümmend m.
3. 150 -
21. üks traadist riidevarn, üks
kivist seina riiul ja üks ilustus
(pudel) ja veel üks kivist riiul
ukutud - ükssada marka
3. 100. -
22. üks pruun woodi, riidest raam
- põhjaga, ühes magamis kotiga
mereheinast, üks kirju maga-
mise sulekott umbes üks puud
raske - viistuhat marka.
4. 5000 -
23. viisteistkümmend must särka,
viis paari alus püksa, neliteist.-
kümmend kätterättikud, küm-
me paari sokke, kaheksa voodi
lina, neli salfrätikud, viis
padja pööra, üks põll, kolm
linast lappi, kuusteistkümmend
taskurätti, kuusteistkümmend
tärgeldatud kraet, kaks paari
manschette, üks schogeimüts, ühed
villased sääred, üks paar trakse,
seitse kaela sidet üks villane
shall, neli rätti, üks laudlina,
üks villane suurrätt - kõik
pruugitud - viistuhat marka
5000 -
24. kaks vateeritud tekki -
ükstuhat marka.
2. 1000 -
Ülekanne 126 600 -
Märkide
No
Vara nimetus.
Asjade
arv.
Hinnastus.
Mrk.
P.
Märkused.
Ülekanne 126 600 -
25. üks tükk pesunööri, üks
ööpott imaleeritud, kaks
paari tuhvlid, üks sule padi
ühes pööraga, üks paar kan-
tuid kuid terveid kamasse -
ükstuhat marka.
1000 -
26. üks pruun tschumadan
riidest - kuussada marka.
1 600 -
27 üks pulverisator, üks sapa
hari, üks plekk laualamp
ühes klaasiga, üks vasest
künla jalg, üks tükk nööri
üks metall kõhu kompress
pudel, üks visiit kaardi
kandik, kivist, üks tasku
kamm, üks korgivinn - viis-
sada marka.
500 -
28. üks karbi täes õlivärve, üks
karp vesivärve, üks karp prons
värvidega poleeritud puu kas-
ti sees, üks karp värvi pleiat-
sidega, seitsekümmend viis
maalimise pinselt, kaksküm-
mend kolm poolikud pliiatsid,
üks veike karp vesivärve, neli
karpi maalimis õlivärvedega
ja veel kuus maalimis
õlivärvi (tubedes) kasti
kaks maalimiseks õli-
värvi segamise lauda
üks suur puu kasti
täis õlivärve tubedes,
viis nuga, üks neist
meissel, üks kliistri
pott pinsliga, üks
karp söe pulkadega
kümmetuhat marka.
10.000 -
Ülekanne 138.700 -
Tartu_linna_vaeslastekohus (EAA.3501.3.1250)

Lehekülg 23
Tartu. Waestelaste Kohus.
22 juunil 1922 a. No 186.
Austatud Waestelaste kohus...
Teie kutse peale, et Mina Johann Tollmann
pian 22 s. k. p. kohtu ilmuma, teatustan Mina
Auliku kohtule, et mina olen alaline tööline
Masina peal wabrikus. Ja kui mina oma töö
aja raiskan, siis on see ka inetu kui hakkan
waestelaste warantusest ära kulutatud aja
eest tasu nõudma.
Kõik mis mina tian, kirjutan siia
paberile. See aasta, 23 Webruar tuli Gusta Nappits
minu poole, ja tahtis minu kui Kälimehe käest,
surnud naese matuse platsi osta raha. Aga et
minul weel wana wõlga saada oli, siis ei andnud
mina mitte. Webruar 26 päew. läksin. G. N. naese
matusele. Ei olnud teisi sugulasi weel koos,
olin surnud Gusta Nappitsega, kahekesi tuas,
siis näitas minule matuse platsi Kwitungi, et
on üle kaheksa saia Mrk. maksma läinud.
Siis ütles. weel. G. N. Sina ei lainand minule
raha, olin peris hädas. Sain Marie käest natuke
laenata. Ja Marie, see on. T. Rae abikaasa.
Siis tulid Teised sugulased tuppa. ja oli juttul
lõpp. Ja siis, kui naist P. kabeli saatsime.
Oli Rae abikaasa, minu abikaasale tee peal
rääginud, sest nemad on õed. Et. oli Gustale.
wiissada. Mrk. laenanud. Ja rohkem ei ole
mina laenatud rahast midagi kuulnud.
Ja nüid kui Gusta Nappits ka on surnud,
Et mina tiatwad, et Rae on. Õmeluse masina
ostnud. G. N. käest. Peale 26 Webruari ei näind
mina elu silmaga enam G. N. kui aga 7tell
Mail matsin surnuld, naese kõrwa. ka. 9. N.
Ei ole mina, Masina müimist kuulnud.
ja ei ole, ka raha laenamise juures kuskil
olnud. Nii siis on kõik, mis minu teatuses
on. Siis weel kuulsin et T. Rae, on Kuratoorist
lahti öelnud, siis soowiks mina, et Jakob Nappits
selle oma peale wõttaks; sest see on kõike ligem
sugulane. Surnud Gusta Nappitse wend.
Tartu_linna_vaeslastekohus (EAA.3501.3.939)

Lehekülg 7
6
Tartu Linna Waestelaste Kohus
Tartus, 2 mail 1919 a.
Koos: Esimees:
Kohtuliikmed: E. Stern
Sekretär:
Kurator Gustav Laks andis sisse kohtupristawi
poolt kokkuseatud nimekirja Jaan Laksi
päranduse warantuse kohta ja uhes sellega
palwe, kus tema luba palub päranduse tombu
päralt olewat kaupa ja poodi sisseseadet
priitahtlikult äramüüa. Põhjuseks selleks
pani tema ette, et tema oma ameti poolest
meier on, kauplust ei tunne ja sellepärast
kauplust edasi pidada ei julge, et Jaan Laksi
pärijaks üks 7 aastane laps on ja ühtegi
tähtsust ei ole kauplust temale alal hoida.
Tema arwab, et kauplus üleüldises koossseisus
äramüümise läbi enam saada wõib, kui
kaup ja sisseseade oksjoni teel äramüütud
saawad.
Otsustis: Protokolli kirjutada.
Esimees:
Kohtuliikmed:
EStern
Sekretär.

Lehekülg 16
15
Tartu Linna Waestelaste Kohus
Tartus, 24 mail 1922a.
Koos: Esimees:
Kohtuliikmed: E. Stern
Sekretär:
Jaan Laksi päranduse kurator Oskar Roose
teatas, et ostja, kes endise kuratorile oma nõus-
olekut awaldanud oli poodi sisseseade ja kauba
eest 24.000 marka maksta, ennast tagasi on tõmmanud
ja August Kilki, kui uut ostjat leidnud on, kes
aga ainult 18953 marka maksa tahab ja
peale ka weel patendi eest 7 kuu eest - 933 m. 33 p. (patent
maksab aastas 1600 m.) Kilod on raisku läinud
ja et tema kõige hoole peale waatamata ühtegi
kõrgemat pakkumist ei ole leidnud, palub tema
luba selle summa eest äramüüa. August
Kilk seletas, et tema ostusumma sularahas
ühekorraga wäljamaksma saab.
Otsustus: Asi kohtuistumisel ettepanna.
Esimees:
Kohtuliikmed:
EStern
Sekretär:
Tartu_linna_vaeslastekohus (EAA.3501.3.1250)

Lehekülg 30
Tartu Waestelaste Kohus.
29. juunil 1922 a. No 188.
29
W. A. Õige Waestelaste kohus.
Teilt luba paludes surnud Gustaw Napitzi järeljäänud
liikuwa waranduse müimiseks. Kõike seda nimekirja peal-
seiswat warandust ühekorraga, mida kohtupristawi poolt,
on järele waatatud, ja ka ära Hinnatud. -
Peale ühe tekki, lina asemekotti ja peapadja mida surnud -
Gustaw Napitsi mahajäänud lapsele pruukida jätta.
Wäga tülitaw on seda kraami ruumi puuduse põhjusel pitkemalt
oida ja mida ärawananenud kraamikesel ka mingid tähtsust -
seitsmeaastase lapse kohta ei ole.
Warandusest saadud raha peale arwede katmist, ülejääki,
Waestelaste laekase paigutata.
Luba paluja selle nimetatud waranduse, Kurator, Jakob Napitz.
Nimekiga tejusi kuni
JNapitz
Tartu_linna_vaeslastekohus (EAA.3501.3.1209)

Lehekülg 13
Märkide
No
Vara nimetus.
Asjade
arv.
Hinnastus.
Mrk.
P.
Märkused.
Ülekanne 138 700 -
29. üks teekann, kivist, kaheksa
alustassi, kuus tassi, kolm
taldrekut, kolm klaasi, üks
weike kohvi kann, uks suh-
kru toos, neli napsi klaasi,
wiis veini klaasi, kaks ää-
dika pudelit üks napsi
pudel klaasist - kakstuhat m.
2000 -
30. wiis supilusikat aluminiu-
mist, seitse teelusikat wal-
gest metallist, kaks plekkist
kruusi, üks klaasist wõi-
toos, üks bensiniga keet-
mise lamp, üks suupesu
kaus kiwist, üks irrigator,
kaks seebi alust, neli tükki
seepi, kaks weepange emalee-
ritud, kaks sawi kaussi, üks
savi pudel, üks tua pühkimise
hari - ükstuhat marka.
1000 -
31. üks paar willaseid säärikud
üheksateistkümmend
suuremat tühja pudelit,
seitseteistkümmend rohu
pudelid, mitmesuguste roh-
tudega ja kolmkümmend
weiksemat pudelit rohtudega
viissada marka.
500 -
32. üks rubla 50 kop. Ober.-Ost raha,
kakssada üheksakümmend
üheksa rub. wene tsaari pabe-
ri raha, ükssada kaksküm-
mend viis rubla Judenitschi
raha, kakskümmend rubla
Kerenski paberi raha, wiis
inglise paberiraha a üks
inglis nael, kakssada kolm-
kümmend marka Eesti raha
- (viis inglise naela on hinnatud
üheksatuhat marka) kokku
üheksatuhat kakssada kolm-
kümmend marka. -
9230 -
Ülekanne 151430 -
Märkide
No
Vara nimetus.
Asjade
arv.
Hinnastus.
Mrk.
P.
Märkused.
Ülekanne 151430 -
33. kolm Inglis panga tähte
1921 ja 1923 a. kokku 25 naela
peale, kaks Konrad Mägi
nimelist osatähti à "1000" mrk.
väljaantud o/ü "Linda" poolt
NN 0893 ja 0894 all - värtus kin-
dlaks tegemata.
34. kuuskümmend kopikat wene
hõberaha, ükssada kuusküm-
mend ja pool mrk. Eesti tar-
witamata postmarke, üks
kopik wene waskraha - kaks-
sada seitsekümmend kaks mrk.
272 -
35. üks hõbe portsigaar, umbes pool
naela raske, üks puu kauss, üks
deenatureerit. piirituse ostmise
luba 11 toobi peal (portsigaar
proov on "84") ja üks viina
ostu luba 1925 a. peale N 1878
seitsesada marka.
700 -
36 kaks- kuni kolmsada pool
walmis pilti, joonistadud
söega, pleiatsiga ja wesiwärwi-
dega, osalt aga skitseeritud -
mõned joonistused kanna-
wad allkirja K. Mägi - viistuhat mrk.
5000 -
37 kakssada kakskümmend neli
mitmesugust raamatud, Eesti-
Wene -, Saksa ja Prantsuse keeles-
suurem jagu neist kunsti alalt
kümmetuhat marka.
10.000 -
38. seitsekümmend kuus mitme-
sugust ajakirja, ajalehte ja
broschüri - ükssada merka
100 -
39. viisteiskümmend kirje ja mitmesugust
kviitungit said akti lisatud.
40. üks Italia paberiraha kaks liiri kaks-
kümmend seitse marka.
27. -
41. seitseteistkümmend noodi hefti viiuli jaoks
üks kool "Bericht" kakssada marka.
200 -
42. kaks suurt wasest auraha, üks val-
gest metallist raha 1922 a. üks liir - kakskümmend m.
20. -
43. seitse mitmesugust wõtet üks
neist schnepper.
N39 all tähendadud
paberid said akti juure
lisatud kohtu pristawi
(allkirja Sarap).
5 sept. 1925a. on N 39 all
tahendatud paberite
kohta eraldi nimekiri
kokku seatud ja pabe-
rid Konrad Mägi
vara ajutise hooldaja
Rosenthalile üle an-
tud.
Kohtupristaw.
(allkiri A. Sarap).
Ülekanne 167749 -
Tartu_linna_vaeslastekohus (EAA.3501.3.1250)

Lehekülg 20
Tartu Waestelaste Kohus.
15. juunil 1922 a. No 180.
Tartu linna Vaestelaste Kohtuse.
Theodor Andrese p. Rae
Seletus ja palve.
1, Palun väga minu allpool järgnewat seletust kuulda
wõtta:
1, millega võivat surnud Gustav Nappitsa wend Jakob
Nappits ja tema õde Liine Sibul tõendada, et Gustav
Nappits minu abikaasale massinad ei müünud.
2, Gustav Nappits tahtis massinat wana turgu ära
müüa, arwan ka, et keegi teine ostja ei oleks wististi
allkirja müümise kohta wõtnud ega nõudnud.
3, Nagu juba Teile seletasin warem, olen Gustav Nappits´ale
ja tema abikaasale nende elusoleku ajal mitmed korrad
ilma allkirjata raha laenanud, isegi kunni 1000 margani,
mida ka Jakob Nappits wäga hästi teab, kui ta aga teada
tahab (muidugi on ka warem laenatud raha mulle tasutud),
sellepärast ei pannud ka rõhku sugugi Gustav Nappits´alt all-
kirja ehk tunnistajat juure wõtta massina ostmises.
4, Jakob Nappits on kohtupristawile waranduse üleskirjutamise
aktis allkirjalise tõenduse annud, et keegi ei ole Gustaw
Nappitsalt järele jäänud warandust kõrwale toimetanud, nii-
sama esialgse politsei poolt toime pandod waranduse üles-
kirjutuse ajal ei ole Jakob Nappits sõnagi lausunud sellest,
et massin on kõrwale toimetatud, waid on annud waran-
duse üleskirjutuse ajal minu abikaasa kätte massina osad, nagu:
wäljaõmblemise ja pooliajamise osad j.n.e., öeldes "sähke massina
asjad massin on teie", seda wõiwad tõendada Mihkel Pan-
telejew kes elab Weikse-Wiljandi tän. N 23 ja politsei kordnik
Eduard Lemmats elab Lõuna tän. N 6. Need massina osad
jäid massina ära toomise aegu maha, sest surnud Gustav Nap-
Tartu_linna_vaeslastekohus (EAA.3501.3.1250)

Lehekülg 24
Ja masina olla Marie oma poole wiind
lastele riede õmblemiseks. Nii räägib minu
abikaasa kes Marie õde on. Aga müidud ei
ole. meie tiada. Siis arwan mina et ka
masin tuleb waestelaste waranduse sekka
arwada. Ja müimisele määrata. Ja siis
see Matuse platsi raha. wiis sada Mrk.
T. Raele tagasi maksa. Mis tema 23 Webru
G. Nappitsele matuse platsi ostmiseks laenas.
Aga mis surnudele mõned .ehte asjad
juurde on pantud. Seda mitte kellegile luba
et see saaks waestelaste warantusest tasutu
Nii olen ka Mina, kes haua künga eest on
hoold kandnud, risti, pengi, ja lillekesed. kui
sugulane kõik oma armastuse kulud
arwele wõttab, siis ei jää sest weiksest war
tuse summast waesele lapsele midagi üle
Armastuse kulutest kõik sugulased
eemale. Seda piab aulik kohus ise otsusta
Õiguse tõentuseks annan oma
Alkirja Johann Tollmann.
Tartus. Tähe tän. No 101. k. 7.
sell. 21. Juuni 1922 aasta.
Tartu Linna Waestelaste Kohus
Otsustas: Akti
22.VI.922
Alguskirjaga õige
Sekretäri k.t. JHiir
23
Kuraatoriks määramise
tunnistus.
Tartu Linna Waestelaste Kohus
tunnistab sellega, et Tartu-Wõru Rahukogu VI jaoskonna Rahukohtuniku nõudmise peale
11. maist 1922 a. No 570 all põhjenewa Waestelaste Kohtu otsuse
järele 22. juunist 1922 a. on Jakob
Napits surnud Gustaw Napits´ist
järele jäänud waranduse kuraatoriks nimetatud.
Selle Waestelaste Kohtu otsusega on pandud nimetatud kuraatori peale õigus ja kohustus
igakülgselt hoolt kanda tema kätte usaldatud päranduse tombu liikuwa kui ka liikumata
waranduse eest, iseäranis wiimase kaitsmise ja rohkendamise üle; kaitsta päranduse tombu õigusi
ja kasusid kohtus kui ka wäljaspool kohut ja kuratooriumi lõpetamisel kohtule ette panna
täpipealne üksikasjaline aruanne päranduse tombu waranduse walitsemisest, üleüldse igas asjas
talitada sarnase hoolsusega, nagu seda oodata wõib hoolikalt kuraatorilt, ja wiibimata peale
selle tunnistuse kättesaamist kohtule ette panna nimekiri päranduse tombu waranduse üle.
Tartus, 22. juunil 1922 a.
Esimees: KLuik
Kohtuliige: R. Lind
Sekretäri kt JHiir
Tartu_linna_vaeslastekohus (EAA.3501.3.1209)

Lehekülg 6
1925 a. augusti kuu 19 p. Tartu hoolekandekohus
omal awalikul istumisel järgmises koosseisus:
Eesistuja - alaline liige R. Mätlik
kohtuliikmed M. Pärn ja J. Veimann
sekretääri H. Sulg´i juuresolekul waatas läbi Kon-
rad Mägi isiku ja varanduse hoolekande asja
ja tähele pannes, et Rahukogu mää-
ruse põhjal 22 juulist 1925a tuleb
Konrad Mägi isiku ja vara üle
ajutine hoolekanne sisseseada, -
et hooldajateks on sünnis määrata
Konrad Mägi venda Juhan Mägi
Särevere mõisast Järva maak. ja
Viktor Rosenthal Tartust,
Aleks. t. N 74 kr 1
Määras:
Konrad Mägi isiku ja vara
üle ajutisteks hooldajateks
nimetada tema vend Juhan
Mägi Särevere mõisast Järvamaak
ja Viktor Rosenthal Tartust
Aleks. t. N 74 kr 1.
M. Pärn.
RMätlik JWeiman
Tartu_linna_vaeslastekohus (EAA.3501.3.939)

Lehekülg 12
2 woodid.
1 müts.
2 tooli. a 100 m.
1 dermomeeter.
1. laud. a
wäljamaa raha.
1. laua lamp.
1 lae lamp.
1 ärataja kell.
1 kapp.
1 kast.
1 päewapildiaparad
platedega
1 pang.
1 kirwes
karp nööpisid
karp wanarauda.
1 riiul
1 mandoliine
Kuraatoriks määramise
tunnistus.
Tartu Linna Waestelaste Kohus
tunnistab sellega, et Tartu-Wõru Rahukogu III jaoskonna Rahukohtuniku nõudmise peale
5. aprillist 1922 a. No 225 all põhjenewa Waestelaste Kohtu otsuse
järele 11. maist 1922 a. on Oskar Rose
surnud Jaan Laks´ist
järele jäänud waranduse kuraatoriks nimetatud.
Selle Waestelaste Kohtu otsusega on pandud nimetatud kuraatori peale õigus ja kohustus
igakülgselt hoolt kanda tema kätte usaldatud päranduse tombu liikuwa kui ka liikumata
waranduse eest, iseäranis wiimase kaitsmise ja rohkendamise üle; kaitsta päranduse tombu õigusi
ja kasusid kohtus kui ka wäljaspool kohut ja kuratooriumi lõpetamisel kohtule ette panna
täpipealne üksikasjaline aruanne päranduse tombu waranduse walitsemisest, üleüldse igas asjas
talitada sarnase hoolsusega, nagu seda oodata wõib hoolikalt kuraatorilt, ja wiibimata peale
selle tunnistuse kättesaamist kohtule ette panna nimekiri päranduse tombu waranduse üle.
Tartus, 15. mail 1922 a.
Esimees: KLuik
Kohtuliige: E Stern
Sekretäri kt. JSiiw
11
Tartu_linna_vaeslastekohus (EAA.3501.3.1250)

Lehekülg 35
Tartu Waestelaste Kohus
34
17aug 1922a. No 234.
W. A. Waestelaste kohus.
Palun teid minule lubada.
Surnud Gustaw Napitsi maksmata jäänud
nelja kuu üüri maha arwata, peale kõigide maksude -
Ülejäägist. see on: „Märts. April. Mai ja Juuni.,
Kakssada wiiskümmend, 250, mar. Kuu, see on tuhat, 1000, marka.
Põetamine, matmise kulud, ja ka tema laste -
korrapeale seadmise pääwad ning tema maha jäänud
Waranduse kokukorjamine kuni arwede ära andmiseni
Jääb kõik nõudmata. Ainult üür.
Paluja, Jakob. Napits.
Weike, Viljandi tänaw, No. 25.
Tartu Linna Waestelaste Kohus
Otsustas: 17 - VIII - 22
Lubada
Alguskirjaga õige:
Sekretäri as. E Stern
Tartu_linna_vaeslastekohus (EAA.3501.3.939)

Lehekülg 15
14
Tartu linna waestelaste kohtule.
Mina Oskar Andrese poeg Roose tunnistan oma
alkirjaga, et olen 14 mail 1922 a. kuraatori
kohustuse üle wõtnud Gustaw Pauli poeg Laks´i
käest, järele jäänud surnud Jaan Johani
poeg Laks´i waranduse üle mis asub Raatuse t. N99.
rtus 14./.V.22.
Oskar Roose.
Angerja_oigeusu_kogudus (EAA.1881.1.3)

Lehekülg 23
Kirik oli õnnistatud 1901 aastal jaanuari kuu 28 päeval
Õnnistamise tallituse toimetasid: Tallinna Aleksandro-Nevski pea
kiriku ülempreester Simeon Popov, Tallinnamaakonna praost preester
Mihail Smirnov, kohalik preester Karp Oberpal, Tallinna Issanda
muutmise kiriku diakon Mölder, kohalikud köstrid Joann In-
drikson ja Martin Kangur. Rahvast oli tulnud ümbruskonnast ja
ka auvõõraid Tallinnast väga palju. Suurem osa palvetajaid kirikusse
ei mahtunud, sest kokku oli tulnud rohkem kui 1400 inimest. Kiriku
ehitamine tuli maksma ühes ikonostasiga ja kuue kiriku
kelladega 13.500 vene rubla. Kolm kella on välja antud Riia
vaimuliku Konsistooriumi poolt ja kolm kelle Tallinna Jaoskonna
Baltimaa Vennaste Seltsi poolt.
Samal aastal olid lõpetatud ehitusega ka kirikuteenijate elumaja
laut aitadega ja saun. Maja on puust, kahekordne, pikkus 10 5/7 sülda
laius 5 s. 3 vers. esimese korra kõrgus 1 5/7 s. ja teise korra - 1 3/7 sülda. Majas
on: preestri ja kahe köstrite korterid, 2 klassiruumi, õpilaste köök ja maga-
mistuba, veranda ja kelder. Laut on pikkusega 5 s. , laius 4,5 s. kõrgus 1 2/3 sülda
Hoone on puust ja sisaldab 3 aita, tõllaküür ja kolm laudaruumi. Saun on
puust, 3 s. pikk, 2- lai ja 1 1/3 s. kõrge.
Kõik hooned on ehitatud kroonu kuludega ja tulid maksma 14 000 rub-