Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 87
- 6 -
Andžolina jooksis Džilda tuppa:"On! on! Läki
välja kaema!"
"Kas Džino on?" Džilda kargas üles.
"Pungad õitsevad! pungad õitsevad! Sääl all-
pool, järve ääres, kõik puud roosakad, terve org
täispuistatud!" ning ta tormas välja.
Ärevusest värisedes hakkas Džilda rõivastu-
ma. Andžolina jooksis taas tuppa. Ärevaid jooks-
misi ja huikeid kuuldes tuli Džilda ema, signora
Asunta.
"Kuhu sa nii kiiresti lähed? Mis sa teda nii
lehvitad, Andžolina?“
"Ma lähen vaatama, kuis orus õitsevad persi-
kud. "
"Sa külmetad end, tütar, parajasti hakkas
lund sadama. Kas siis sina, Andžolina, ei näinud
ja ei öelnud?"
„Ma ei pannud sugugi tähele,“ vastas Andžo-
lina.
"Olgu lumi! roosad õied pole kunagi nii
ilusad kui valges lumes, tähed pole kunagi
nii heledad kui pimedal ööl," - ning Džilda
jätkas rõivastumist.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 6
nüid umbes 1/3 rbl. wõla tasumist, mis
ta näitab et isa temalt olewad seswi ja wae-
seemneks wõtnud. Ja ei ole temal praegu minu
vast ühtegi hekslik ega ka nagu mina näen,
nägijad kelle peale tema võist põhjendada oma
kaebust. Aga weel mis on tema peale isa surma
kuuaugu kaebanud, sest isa on 29mal. Oktobril
1914 a surnud ja pakestad nägin ma ise mis umbes
iluuaegu peale isa surma on, wallakohtust wälja
antud, sell 22 Nowembril se. a. nõudmise asjus
92 rbl. peale. Ja on tema ka juba neile ülesütelm
ja nemad muidugi suwade lähewad, sealt tõise
päiva. Ja nüid palun teid wäga auustatud Jurist
mulle teadustada, kui Eesti sõjalasele kes praegu
tegewuses olen. Kas on temal võimalik praegu
seal kaebada wõi mitte? Ja mill kombel wõin
mina peale algada temaga, sest minu on ka
ema
weel hälwa kolma terwise juures Nagu ma
olen kumbermangu lehest lugenud, on walitse-
wast senatist 13mal Septembril ukas välja antud,
mida teie isegi juba teate, et kuhtu käimine nende
isikude wahel seisma jääb, kes tegewes sõjawes on,
kuni sõja lõpuni ja peale selle veel kolm kuid.
Ja palun wäga austatud herra Jurist minule,
teadustama millega mina pean peale hakama
kas pean ma palwe kirja andma kuhugi, wõi midagi
muud ette wõtma? Ootan teilt wastust.
Kõige auustusega:
Wilnas, 9.II 1915.
Samuel Torop
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.25)

Lehekülg 78
Tartu Postimehe
toimetus.
Palume Teie auwäärt
lehes järgmisele kuulutusele
ruumi lubata
Eesti Rahva Museum
Soojemat tänu
Räpina
Ühistöö Neiudele
jõulu kingituste eest.
I se Ratsa polgu
Majanduse jaoskonnd.
K. Preemann. G. Pilug ja
Petja.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 161
Eest Rahva Museum
Austatud Postimehe
toimetus! Meie lend.
Jhap. Уанский сб.
Величество polku
Eestlased awaltame
sügawaid südamest
sõjamehelik soe tänu
et meile lehte saatate sest
lehd on meil ainukene rõemus-
tus kes meile sõjasd ja kallild
kodumaald teateid kannab.
Tänu awaltajad J. Kuusik
A. Raudsep. M. Kõiw.
Albert. Witebiskis 1915 as.
1sl. Ok.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 246
seal põletab teda päikene tema jääb
kui rehe põrand temast ei tungi enam
ükski taim läbi tema wärtus on katund
tema ilu on katund tema taimed wara-
sed on kui kiwi katte all nad nutawad
sala sõnu rääkites pimetas külmas
maapõues millal tuleb jälle kewad
millal peaseme ära meie wälja
päikese alla naad tunnewad igawad
piina naad ootawad nad loodawad kas
ei tuleks ju ommeti see ilus ja
ammu igatsetud kewad mitte nii
karm ja wallatu kui minewiku kewad
see maatük oli ilma peremeheta,
ilma korraltajata temasd ei taheta
mitagi saada teha ei wõtnu keegi kor-
raltada teta üiti kõlbmata maas.
lasuw talw kadus küll oli ta pik ja
piinlik külmakrad tõusis märatuma
kõrkuseni lume tormit matsid mää-
ratumad ulkad oma alla maa jäi
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.25)

Lehekülg 16
Samal kooliõp. oli aga kellegile 32 rbl.
maksta, ja ta palus tallitajat seda wõla-
nõudjale wälja maksta. See ei teinud seda.
Nüüd wõttis nõudja täitmise lehe ja kirjutati
kohtu poolt, ilma ette ütlemata kooliõp. 2
looma ülesse, sel põhjusel kooliõp. wõida
Kraami ärapeita (?!) pealegi et temal tulewa
aasta palk maha wõeti! Ja waene kooliõp?
Ta pidi seda rahuliste sündida laskma,
peale selle peab kohtu teekulud kandma (3.50 Ru
Mis siin teha on? ole aga wait ja kan-
nata; nõnda kõige asjaga. Tüli ja segadust
kooliõp. teha ei taha ega tohi-
Kooliõpe abinõude nõudmist ära awalda kel-
lelegi... seda ei panda tähelegi. Olgu nüüd
kuda on: Ometi tunneb süda sellestki rõemu
kui "Postimees" "neile" wahel kolli teeb, et nad
kord ju walgust nõudma hakaksiwad!
Awaldada palun siit mitte ühtegi, kui siiski
kooliõp asjas nõuu tuleks, katsuksime ometi.
Et mina lehte edasi tellin, kui Jõhwi ehk Rakwere
sõidan - siis palun teda ikka saata aga
järgmise adressi all: (endine N 1450) Ükseserveks
Kestla kooliwanem hra M. Tomson.
Adr 995 Kõige auustusega JLemendik
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 144
paistet kartes; kadusid kõik meie
Wana irmu walitsuse liigmet oma täited-
ut tasgutega, ja jätsid meie krehnungid
ära segatud paberi unikude ulga.
Nüid Istume ja puhkame oma waewatud
konta O puhawi sarvastis päeva paistel
kärwa paistes. moodi pärast töö peale
nimetud pooleli illma tööta ulgutes ja
mõtleme kurvalt oma kündmata jält
ute peale, mille peentrad ja raiad lootuse
järele warsi lume alt paistma akkavat,
kus õnnetu Naine naine ainult apita
juures nutab, mille käed meie esemele
sahka kanda jõua.
Antku Jumal ise nüid meie Uue waba
Walitsusel jõudu ja mõistust aru saada
et illma leiwata kaduwat kõik ette
wõtted.
Eesti Rahva Museum
5. Roodu töö pataljoonis 5 rootus.
Jodap Kirilõk. Petsepurk 10 tal Märts
1917 a.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3400)

Lehekülg 73
66
Tartus, 1. VI, 28.
V.a. "Postimehe" toimetus.
Palun käesolevat tööd teie
l.p. ajalehes avaldada ja tasu alla
arvata.
Erich Ernits
Tähe 14-1
Tartu.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 143
No 76
98
Kui keegi Ratnik oma puuduliku
terwise üle kaebas ehk tohtri abi palus
sellel anti pilwega tagant järele ja saat-
eti tööle, kui keegi oma oma viletsa
riiete üle ehk puuduliku söögi kohta
kaebama juhtus, sellel olli kortsas ehk
tundide wiisi roodu Isanda kalesi
juurte wahti pidama küllma kiwi ja
läbi tõmbawa aluses,
wäla
Mõõda läinud Jõulu pühataeg selletas
Pataljooni komontöör, et et teie töö
raha mis lubatud olli 37 1/2 kopikad
päevas on ülema jäed komantööri jaolt
18 kopika peale maha wõetud, et selle
üle nurinat ja kaebtusi keegi tõsta
ei julge, ja oma koduse Naise ja
lapstel kirjutage et meie sööme
piima mett ja pränikuid, et nemad
rõemsad on.
See Uue seadu ja walitsuse walguse
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 27
Jan. 1915
9/15 14
Aulik "Postimehe" toimetus
Palume teie lehes nende
ridadele ruumi lubada.
Eesti Rahva Museum
Kallid kodused rahvas.
Teie kirjadest loeme meie
siin sõja wääs, et teie
kodu meie eest wäga
palwetate. Kallid omaksed!
Ka meie palwetame siin
wõitluse wäljal. Ja meil on
peaegu igal ühel laulu
raamat kaasas. "Aga kallid
omaksed!" Mis aitab see
palwe kui meie enne oma
waenlase eest palume!

Lehekülg 90
Pihkwas, 5 Aprillil 1915 a.
49
28
Eesti Rahva Museum
57
Austatud
Postimehe tõimendust pa-
lun ligemas lehes minu
sugulastele, sõbradele ja
tuttawatele täedustada,
et mina ühe siberi küti
polgu roodu komander Kap-
tan Joosep Hansu poeg
Rets, pärast suuretuki kuu-
(Контузия)
list põrutud pead parene-
mist, jälle oma polku te-
gewa sõjawäe rinda taga-
si sõitsin, kõigile siia jäe
watale head terwist ja pa-
remat elu järgi soowides.
Aupaklikult Kapitan Rets
P.S. wõtan osa juba sellega
kolmandamas sojas: 1900 a. Wene-
Hiina sõjas, omatahlikult sin-
na 118-nest Schuiski polgust minnes,
olin seal 22-ses ida-siberi küti
polgus: 1904 -1905 a. olin Wene-
Jaapani sõjas algusest kuni lõ-

Lehekülg 146
eesti keelest aimugi ei ole.
Missuguste alatute abinõudega
see korda on saadetud on päris
häbistaw. 29 juunil käis
Werska kihelkonna saatkond
Pihkwa ülem-piiskopi jutul,
andis palwekirjad ja wolitused
ära ja piiskop on lubanud
eesti keele oskajat preestrit
määrata, aga nüüd kuuldub
kõrwalt, et saatkond on
Pihkwas wale teele juhitud
ja ei ole piiskopiga kokku-
gi lastud: arwata saadikud
teda ka ei tunnud,
nonda siis kõik paberid
kaduma läind. Nüüd
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3400)

Lehekülg 29
25
- 5
paljast rinda ja sõnas nagu kahetsedes:
"Surnud!"
Teine aga katsus külma kätt ja ütles:
"Milline rasvane käsi!“
Laadamöll kees edasi. Rahvahulgad voola-
sid ühe poe juure ja teise poe juure käisid
tsirkuses ja karusselli juures. Ei vähenenud
põrmugi rüselemine. Mass trügis, mass su-
rus, mass taganes, mass veeres mass röökis.
Igalt poolt kostsid hääled ja sõimlemised
Potrjonkovi kampa taarus lällutades
präänikukaupmehe juure. See tegi mesimagusa
näo, kuid hoidis kõik kümme sõrme valmis, et
hulgustest kaitsta varanatukest. Potrjonkov
nimelt ei küsinudni luba, vaid ahmis suhu
ja tasku, ja mis üle jäi, loopis laiali. Kui
aga raha küsiti, lubas ta poekese uper-
kuuti järve lükata.
Kuus rubla kuusnümmend kopikat" uri-
ses Potrjonkov, "seda raha näed sa ükskord põrgus
vanatont"
Poisid pistsid kooris naerma ja tüdru-
kudki itsitasid kõrvalt. Kaupmees aga käänles ja
väänles leti taga, kiskus habet ja neas Potrjon-
kovit ja ta kõlvatut kampat.
Ära torise lontrus lurjus, tõbras, hul-
gus, varas," sõimas Potrjonkov vanameest. "Täna me
sulle ei maksa. Ei maksa ka homme, ega ülehom-
megi. Ei maksa seda kunagi, Eh, vennas, kas kuuled,
kunagi ei maksa me seda sulle.
"Minu präänikud, minu präänikud", kiunus
kaupmees. "Kuus rubla kuuskümmend kopikat!
Ptui, kui mahavisatud."
"Eh, eh, eh," naeris Potrjonkov, "ära nuta
papakene, ära nuta. Hoia aga silmad lahti ja
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 184
78
114
Eesti Rahva Museum
ainult Postimeest lugeda.
Ta on meile nõnda
waimusse jäänud et muid
lehdesid Teie ausa ja
lugu peetud lehe kõrwale
hinnata ei jaksa.
Weel kord Postimehele
head rikkast tulewikku
ja kõike soojemad wastu
tulekud, igas Eestlaste
külades talutes ja igas
wiimases sauna urtsikus.
Uuel aastal
Terwiduste saadja, kõiki
sugu wentade nimel.
Eduard Kurg Tartumaalt
Ahja wallast
Sõja wäljal sel. 19 XII/22 15
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 44
- 12 -
Nii tunneb, mõistab, elab läbi Dorian Grei
ilu, kuid tema hing sureb. Tema hing on külm
kui jää. Ja inimene võib olla suur ja peentund-
lik esteet ja ühtlasi võib olla tõesti külm nagu
jää.
Ent suur kunstnik, suur luuletaja, ei saa
olla külm, ilma sügava hingeta, ilma süda-
me soojuseta.
Suur luuletaja võib olla ainult inimene,
sügava peentundlikkuse ja sooja hingega inimene.
Ta peab tõesti armastama seda, mis ta kunsti
ilma
töös kujutab, sest mille armastuseta, ilma sooja
huvita ei või ta midagi intiimselt mõista ja
õieti kujutada. Ning armastada võib ta küll ilu-
sat, küll inetut. Nagu ema armastab oma last,
olgu ta ilus või inetu ja kelleletema laps on kõi-
gest armsam ja ilusam, samuti kunstnik ja
luuletaja armastab kõike, mis teda huvitab, köi-
dab, soojendab, vaimustab, näeb suurema välise
inetuse juures sügavat sisemist ilu. Hilpudega
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3400)

Lehekülg 23
20
5. -
mind siin esimest korda suudled..."
Vahepeal oli orkester määratumas tempos
pea
arenenud. Miski ei pidanud enam piiri. Pannilööja
wõiks omal instrumendil juba kotlette praadidakuna
ja saxofon on sirge nagu telefoni post. Ainult kass
näitab loidust, sest sadatpidi käänatud ja vääna-
tud sabajupp on täiesti tuimaks läinud. Ja muusi-
kus, ehkki suur asjatundja omal alal, higistab
kas või
end pehmeks, kuid häält instrumendile sisse
ei saa. Ka hällivoodis on laps uinunud ja ta aseta-
takse uuega - pisut metsikumaga.
Siis tehti pidule lõpp, sest orkestri revolvri-
veel või paugutajal ja ollepudelite purukstagujal
oli laskemoon otsa saanud.

Lehekülg 42
37
-2 -
valge udu, mis kui piim mööda mäekülgi ja metsa-
tükke ikka kõrgemale ja krgemale tõusis. Kuradil
ei olnud see murueitede temp sugugi meelt mööda
sest teatavasti ju põrgus sääraseid niiskeid vesiaure
ei sallita. Paharet aevastas ja puhus kangesti enese
ümber, et udu vähekesi tagasi tõguda. Näis aga, et
kõik olevused sarviku toredaid plaane tahtsid luhta
ajada. Ja murueitki kiusas täna öösel teda mis kole.
Siis juhtus, et va vanake kuu nina pilvetagant väl-
ja pistis. Öö läks valgeks ja lõõskavad maituled.
kahvatusid. Sabasaksale ei ole küll kunagi see läi-
kiv vanapaiss mokkamööda ja alati kui kuu taeva alla
tõuseb, katsub sarvik, et aga põrgusse tagasi saab.
Kuid täna otsustas ta kuud veidi narrima hakata.
"Vaat' mis" arvas paharet, "mulle näib, et
sa oma silmi täna sugugi pesenudki pole."
"Kuis pole pesenud?" imestas kuu jämeda
bassihäälega. „Praegu vast tõttasin pilvetest läbi.“
Mis? Kas ta siis veel küllalt ei läigi?“
Kurat juba rõõmustas, et vanapois ta sõnu
nagu uskuma hakkas. "Mis siis", vastas ta hoole-
tult ja kehkis savaga pealetükkivat udu laiali,
"mis arvad, et mind või ilmarahvast petta tahad?
Nagu näha, pole sa kuigi puhta töö päält tul-
nud, sest ega's sul muidu sihverplaat mus-
tusest otse ei lõhna,“
Muidugi polnud vanapoisil häda midagi.
ja sihverplaatki hiilgas nii päev, sest, nagu ütel-
dud, sõitis ta ja hiljuti pilvetükist läbi. Kuid nõn-
da on need ilma imelikud asjad. Siin istub edev
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.17)

Lehekülg 76
26/XII 14
Eesti Rahva Museum
Austatud uuratud on
Paki sain just Jõulu laupäew
kätte. ütlemata palju tänu
Täna see on Laupäewa õhtu on
meie roodu kord ette liinile
minna. Õhtul enne kui kuu
tõusis, läksime laskekraawi,'
need on need samad laskekrawid
kus paar nädalat tagasi
waenlane meie IIse bataljoni
ära purustas, ja kraawid
ära wõttis ja meie nemad
pärast tikkudega wälja ajasime.
Siin oleme kohe päris surnute
hulgas. Tuhanded waenlase omad
on Siin maas ja sadanded ka
meie omasid nende hulgas
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 75
40
Eesti Rahva Museum
21
45
kõik ootawad rõemuga et sõda
lõpeks ja ei looda sugugi nende
(sakslase) wõidu peale
Kõigi eestlaste nimel
toimentuse südamlikke
tervist
JPaurson
Lehte palume edasi saata
Saadud 1 APR. 1915
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 18
- 10 -
Biern.
Kärvab - vara jagamata.
Lipst (raputab veel isa õlast).
Ütle! ütle! kas sa kuuled!
Andi.
Isakene, sulu silmad,
Need ei kae enam me pääle.
(Suudleb isa silmi.)
Suudlused neid litsku kinni,
Et nendesse liiv ei pääseks!
Hinga uue päikeseni!
(Laskub isa voodi ette põlvedele ja hakkab nutma,
käsi isa pää ümber sirutades).
Teine etendus
Needsamad Musta emata.
Biern.
Vahi veel, vahi veel! Lõppenud on ja mi-
ne nüüd tea, mis ta mulle veel lubada tahtis?
Lipst. Ah, sina! - Kas kuuled? (Pöörab isast eemal-
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 73
39
21
44
Wäga austud Postimehe toimendus
Eesti Rahva Museum
Teie auwäärt ajalehe Postimees
Saime esimase numbri dma N 63.
pühade aeg kätte südamlik tänu et
kodumaa wennad ja õed oma isa maa
kaitsjaid ka kaugel were wäljal mitte
ei pole unustanud.
Sellega tahan ka meie wäe liinilt
Сахачева ja Порзумова wahel Poola
maalt mõnd wäikest wahe juhtumist
meie ja Saksa wägede wahel teadustada.
Waiksel nädalal waikis ka meie ligikon-
nas laskmine (sest mõlemad pooled on
ennast kaitse kraawidesse kindlustanud)
harwa tuli ette püssi ja weel wähem
kuulipildujadega laskmist, nenda
18mal s. k. p. öösil tulid saksa kaitse
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 39
- 7 -
elust ja selle läbi määrab suurel määral meie
suhtumise maailmale. Sest sellest, kudas meie
maailmast aru saame ja tunneme, oleneb ka
see, kudas meie selle vastu end üleval peame, ku-
das meie elame. Nii siis on kunst ja luule
suur ja tõsine asi, sama tähtis kui teadus,
moraal, poliitiline või ühiskondline tegutsemine.
Küsimus, mis seisab kõrgemal, kas teadus või kunst,
on valesti püstitatud: nii teadus kui kunst ra-
huldavad võrdselt tähtsaid vaimlisi nõudeid.
See, et kunst ja luule võib olla ja tavaliselt on ka
kaunis, nõiduv, meeldiv asi, see ei tõenda veel
sugugi, et ta oleks vähem väärtuslik, kui teadus.
Kas võib siis teadus meid täiesti rahuldada, kas
suudab ta meile kõik anda? Teadus vaid seletab
seda, kudas teatavad asjad tekkivad, muutuvad,
mööduvad, surevad, kuid seda elavat asja ise tea-
dus meile ei näita, ei vii nen meid selle juure,
ei võimalda seda tunda ja läbielada. Ja pääasi:
ta ei ava meile elavat inimese hinge. Selle avab
kunst ja luule. Ainult kunst ja luule.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3400)

Lehekülg 58
52
Mälestusi IIIst laulupeost.
Ühe laulupeolase ülestähenduste järele.
Tänavu (kirjutatud 1880. a. sügisel) kevadel, juuni
kuu esimestel päevadel, tuli Tallinnast meie selt-
sile (Iisaku Muusika- ja Kirjanduselts) kiri, et 3. üldi-
ne ja ühtlasi 1. Tallinna laulupidu siiski 11., 12.
ja 13. skp. ära peetakse. Juba läinud talvel oli
kuulda jutte laulupeost. Et kaks eelmist pidu Tar-
tus oli peetud, siis kavatseti nüüd kolmandat Tal-
linnas pidada. Nähtavasti vaimustas seltskonna juh-
te sellele ettevõttele hästi kordaläinud Tartu läi-
nud aasta laulupidu, sest, nagu kuulda oli, otsus-
tatud juba Tartu laulupeo ajal järgmisel aastal
uut laulupidu pidada. Wahepeal aga jäi asi na-
gu unustusse. Iseäranis halvas laulupeo eeltöid
keisrinna Maria Aleksandrowna surm. Kuid weel
wiimasel silmapilgul oli keisrilt käsk tulnud
laulupidu siiski pidada. Et ammetliku põhjuse-
na keiser Aleksander II 25. aastast valitsuse-juubelit
emi
nimetati, oligi see vast põhjus, miks laulupidu
leina tõttu ära ei keelatud.
Ka meie selts asus uuesti kiirele etteval-
mistusele. Ja juba nädal hiljem asusime teele.
Teisipäeval 10. juuni hommikul kogusime
kiriku juure ja säält läks sõit pikas vooris Jõhvi
poole. Vaimustus oli pidulistes suur. Mängiti ja
lauldi mahajääjatele ja joodi laulupeo eel-liiku.
Mitmed mahajääjad koguni nutsid...
Ilm oli veel udune ja tee oli kastest märg.
Hommikusse uttu jäi kirikutorn, kui vägevate muu-
sikahelide saatel meie pikk voor Jõhvi poolsesse metsa-
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 4
- 3 -
kuigi elavalt Eesti seltsis jne.
Viimasel ajal aitas lätistumisele kaasa
veel üks asjaolu, mis Eesti - Läti piir kaasa tõi.
Alolinna eestlastel katkes ühendus omal Eestiga,
mis varem oli väga elav juba sellepärast, et kõigil
sääl asuvatel eestlastel on Eestis sageli sugulasi,
küll lähemal (Missos, Vastseliinas, Haanjas, Rõuges),
küll kaugemal (Sangastes, Viljandimaal, Karksis).
Ja iga aasta tulid kauged külalised. Tehti ka
vastukülaskäike ning toodi endisest kodukihel-
konnast sageli isegi naisi.
Eesti - Läti piiri tekkimisega kadus see ühen-
dus peaaegu täiesti, sest piirist ülekäimine
oli äärmiselt raskendatud. Piiriäärsetele elani-
kele anti küll legitimatsiooni piletid, kuid ma
võin ütelda, et nende saamine ei olnud Alo-
linna eestlastel ka just alati kerge. Aga paljud
elavad piirist kaugemal kui 15 versta. Nad või-
sid ainult välispassiga üle piiri pääseda. Ja selle
saamine oli juba vaeva- ja kulurikkaks.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 173
Siis nemad wala ametnikud
jowat henast purje ei tea
keta memat satawat.
Nagu näituseks ühet kes
Tegewas sõja wäes on "Tuleb
kätu kässk järele et
tõ kronu mula tõse mina
Ja üks mees ei sanut
kahte päewagi kodu ola
Tuli käsk järele ja mine
jäle kronu mula tõse tagasi
See on kõik nende lolite tegemine
Palun teit Austatut lehe
talitus seta lehe hete
otsa trügita.
Minu atres Euro Ламскстия
ligatku küla. August Buck
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 3
- 2 -
lapsi sinna kooli saata, Samuti kirikus käia
või Eesti seltsi tegevusest osa võtta. Möödunud
suvel Alolinnas viibides kavatsesime küll üliõp.
keskel
Voolainen'iga Ilseni eestlaste mõnda rahvuslist
see
seltsi ellu kutsuda, aga jäi mõnede asjaolude
tõttu teostamata. See kavatsus peab aga lä-
hemal tulevikul täide viima. Samuti oleks sääl
võimalik rahvusliku Eesti kooli asutamine,
kuna sääl pea terve vald eestlasi elab.
Ka Alolinna eestlastest peab ütlema, et
need perekonnad, kes Alolinnast ja Eesti piirist
kaugemal elavad, on enam lätistunud või õi-
gemini - lätipärastunud (sest lätistumisest sõna
tõsi otsekoheses mõttes siin veel juttu ei või olla).
Ja selle juures on ikka ja ikka välised olud
paratamata tegevad. Nii näit. paneb 20 versta
Alolinnast eemal asuv eestlane sageli oma
oma lapse külje all asuvasse lätikeelsesse kooli.
See on palju kergem. Samuti ei käida nii kaugelt
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.17)

Lehekülg 86
salaja omas kambris et kirikus arilik
Jumala teenistuses aga meil tuleb meele
sõna kuninga asjad peab salja pidama
aga Jumala tegusid peab tema auks
ilmutama ja meie ei ole seda teinud
nenta kui ütleb ta Jumalale tunistust
ohwriks seda ta nõuab kes ohwriks toob
tunistust se austab minu ja teeb teed
et ma wõin Jumala õnistust anda näha
rõõmuga aga nüd oleme meie Jumala
wastu igapidi raskeste eksinud mis läbi
meie tema wiha olla oleme lagenud sest
Jumal kääst on mõõk wälja tulnud mis
nud meste sugu hirmsaste häwitab
ja seda kõik watame meie wait oles
päält tema sõna oma selja taha
heites kui kau peab se kesdma sõda
ei ole mitte Jumala meele järele kui ta
ütleb Jumalal ei ole rõõmu hobuse wäest
ega meele head jala meste säre lutest
wait kui inimesed tema sõna järel teewad
mis läbi neile elu on tõutatud seda
kõik meele tuletates ja oma pattu
walu tuntes tulen mina waene kõlwatu
ema kõikite emate nimel teie jalge
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 72
-2 -
aotoga "Нupmobile" Tähelepanu väärib kokku-
hoidlik "Sitroen" aoto, mis minimaalse bensiini
tarvitamise eest on viimasel võistlusel auhinnasta-
tud. Tema hind on ainult 5.000 latti.
Aotode kõrval on esitatud rohkel arvul ka moto-
tsikletid.
Ühisus "Vahrpa" on väljapannud humala ekstrak-
tid, puuviljast ümbertöötatud produktid, keedised jne.
Ettevõte on varustatud moodsate abinõudega
ja töötab spetsialist-tehniku juhatusel.
2. Riia puuseppade ühisus esineb Stiilse ja Kunsti-
lise korteri sisseseadetega, mis rahuldab tõesti kõi-
ge peememat maitset.
Tähelepanu väärib veel J. Bokumi harmoo-
niumi vabrik Leepajas. See vabrik on valmista-
nud umbes 100 harmooniumi, mis tarvitusel pää-
asjalikult Läti koolides.
Näitus-messil on esitatud ka Soome, kuigi
väljapanekuid ei ole palju. Puuduvad isegi
soome "pussid", mida otsitakse huvitusega.
K.A.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 131
68
81
98
Kirjutatud 3. Oktapril. 1916.
W. A. Postihi mehe tallitus
palun meije järkmeisi kulutuse
ritasid üles panta Sõja seljataga
wipites. ja jälle tule lini
minnes jätame armsaid vanemaid
ja sugawentasid jumalaga ja wel
esi äranis esti neijtusid. ja palus
esti neijutega kirja wahetusd.
ja meije atres 240.
Eesti Rahva Museum
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3395)

Lehekülg 11
10.
"Matkame õige Tõrvapallu, tegi Jüri korraga ettepaneku,
natukene pikk ta küll aga tüdrukud magavad aida-
lakas ja Anu ikka on kodus.
"Tja maigutas Karla huuli, "tsipa varajane", ning
pöördus kõrvale ja hakkas kõhima.
"Kuidas varajane?"
"Nojah noh, või mis ma tahtsin ütelda... Ah soo! Mine
siis pääle, mul pole aega ühes tulla. Küllap teinekord võin
minna."
"Hää küll!" oli Teiba Jüri sellega väga rahul, kuna
tahtis
seda teed ta just üksinda paremal meelel ette võtta.
"Kahekesi on ikka soojem magada, ütles Karla, kellele
teada olid need Jüri teekonnad.
Siis lahkusid nad teinetese suunas.
Õhtu ämarikus aga liikus sama teed Lepiste talu poolt
Kuusikule nooremehe kogu, kelle peas pisitsesid juba hoopis-
teised mõtted, kuid milgil tingimusel mitte raadio.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 35
Kiri. Sõjawäljald.
Armas postimees; palun teid
omas auustatud ajalehes minu
wähestele ritadele ruumi lupada
waenu wäljald oma armsale
kotumaale;
Terwitan oma armast Eesti
pinda, armsaid sugulasi
ja sõpru ja kõiki armsaid
omakseid, tuhat kord olge teie
terwitatud ja hõitsewad õnne
soowime teile wäike Eesti
rahwas kõik meie Eestlased meie.
pattareist sel uuel aastal et se uus
aasta teile wastu waataks võemsal
palgel ja et jälle ka meie wõiksime

Lehekülg 146
72/99
Eesti Rahva Museum
Kodumaa neiusid.
wiibime praegu sõja-
wäe laatsarettis.
August Kattel Tartumaak.
Alfret Sander W. Maarjast
12/III 17
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 72
Eesti Rahva Museum
hanede parwed üle kaewikute lendawad.
Üleültse on meie asukoht nii suurepäraline
ja kindel et sõda meelegi ei tuleks kui
mitte Webruari kuul külmetatud jalad
ja sõrmed nahka ei wahetaks. Sellega
lõpetan kirja ja soowin kõikidele sõbratele
tuttawile rõõmsad kewatetulekut.
Ahja Metskülla kooliõpet-
aja Johan Kottissee
26 Märtsil 1915 a.
K A H. Palun teid ja olge
nõnda head ja trükkike selle
sõja mehe kiri lehte. On tema
palwe ja kõike palawam soow.
Ja tema tahab seta nunerd
et mina temale sõja wäljale
saadaks kas tema kiri. Olge nõnda
lahked ja tehke seda palwet pea.
Aupaklikuld Jaan Pedoson
Ahja Metsküllas
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 52
- 4 -
vana Sabile kuulsust jalule seada ja asutada linna
nõlvakutele laiad viinamarjaväljad.
Sabile asub sügavas orus Abava kaldal. Kalju-
dega piiratud ning kõrgete kallastega põhjatuule eest
kaitstud, paistab ta nagu mäerüppe uinunud. Valged,
punaste telliskivikatustega majakesed on surutud käga-
rasse üksteise kõrvale mäenõlvakule, justkui otsides
varju mägitormide eest.
Ka Sabiles on näha muistne linnamägi ja selle lähedal
ohvrimägi. Sabile lähedal asub Abavajões ilus "Mustlaste
saar" ja 2-meetri kõrgune kosk.
Sabilast saab üle Renda Usma järve äärde. See on
ilusamaid ja suuremaid järvi Kuramaal. Järve kal-
dajoon on 73 km. pikk. Järves on viis saart, millest
ühel elab ka inimesi. Populaarseks on saanud Usma
järv oma kuulsa Moritsa saarega. Viimane on
võetud muinsuskaitse alla ja on väga huvitav
ja nägemisväärt eriti loodusteadlastele.
Moritsa saar on saanud oma nime prantsuse
maršalilt Moritsalt, kes, olles Kuramaa rüütelkonna
poolt seatud hertsogiks, ei suutnud venelastele vastu
panna ja kaitses end sel saarel väikese väeosaga,
kuni pidi viimaks maalt põgenema.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 148
meeles pitada Ja soowime ka
kõikili sõbradele ja tutawadele ja
sugulastele ja ise aranis eesti
neiudele pallo tuhad terwusi
Meide nimed
Gustaw Saarepuu Wõrumaalt
Juhan Miitrii Pärnu maalt
Jüri Nõumees Pärnu maalt
Juhanes Lohman Paitest
Eiduardoskar. Prints Ouduwa kresist
wene maalt
Meie adres om.
Palume teid Austadud Postimehe ja Elu
toimentus ed võtasi meije palwed kuulta
ja ka oma lehtetese meije ridadele
ruumi leida
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 154
28 aug. 1915.
Austatud Postimehe
toimetus Tartus
Eest Rahva Museum
Meie oleme teie saadetud lehed
kõik korralikuld kätte saanud
ja awaldame südamliku tänu
teie auwäärd lehetoimetusele,
Mis teie toimentus meie wastu üles
on näitanud. Nüid saame korralikuld
kodumaa poold õigeid teateid, mis
meil seenimani kätte saamata olid
Kõige suurema austusega
Haawatud Estisõjamehed
Suharewo latsaretis
Taga Moskwa
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 102
61
7
II
26 jaanuaril 1916.
nud: 30 JAN.1916
atud:
Austatud lehe toimentus
palun need paar rida
ära trükida
Kolm noortmeest sõjawäljalt
soowiwad neiudega
kirja wahetusesse astuda
Neiud saawad meilt palju
sõjawälja uudised
aadres
Palun mitte trükimata
jätta Eesti Rahva Museum
Meie saame edaspidi lehele
ka mõnda uudist saatma
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.17)

Lehekülg 6
3
3/4
18. April 1914
J. Madises, 15 apr. 1914 a.
"Postimehe" Toimetusele
Tartus!
Eesti Rahva Museum
Austatud järelküsimise peale wõin wastata:
J. Madise kihelkonda ei ole Saksa asunikkusi ega
töölisi sisse toodud ja ei ole ka kawatsusi selle kohta
tehtud. Sedasama wõib ka Järwa Jaani ja Ambla kihel-
kondade kohta umbkaudu, mitte kindlalt ütelda.
Wõerast tööjõudu on Leedumaalt sisse toodud:
Albu mõisa 16 meest, ja Ahulasse 6 meest. Paar kuud
on nad siin olnud ja tahawad kõik lahkuda. Ahulast
on nad juba läinud. Jätsiwad osalt oma palga wälja
wõtmata, et aga minema saaks. Nüüd olla Pihkwa
gubermangust wenelased kaubeldud. Üleüldiselt on
wõeraste tööliste palgad kõrgemad, kui kohalistel töölistel
Päewa palk on läbistiku 25 % kõrgem. Päewa töölistele
antakse mõisa poolt korter, prii karduled söömiseks ja
terwest salgast on 1 tööline toidu walmistamiseks tööst
prii. Tööliste reisukulud kannab mõisaomanik.
Tööd teewad nad wähem, kui kohalised töölised. Leedulasi
peab 4 meest, aga wenelasi 3 meest 2he eestlase asemele tööle
panema. – Hobuse tagaajamises lööwad aga leedulased
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 24
- 16 -
ja aja talle üksi vastne hame selga.
Andi (tuleb ukse manu). Vellekesed, aidake teie kah;
saab rutem.
Biern. Ma ei või. Pole aega, vaja köstri manu
minna.
Lipst. Ja mina pean naabreid paluma mi-
nema, et nad tänaseks ööks valvama
tuleks. Sinul on aega küllalt, - (Biernile)
Ja sina, vana veli pead ruttama. Millal sa
köstri manu saad - tükk maad minna.
Mul naabrite manu lähedal. Pane kohe
riidesse, ma koristan seni toa.
Biern. Ja, ja, koristad - raha! ma tunnen sind!
(Paneb köögiukse kinni ja tormab siis isa voodi
poole) Kõik on minu, mis isa voodis! Ma olen
esimene man!
Lipst. Nii ei ole lepitud. Kõik peab seaduslikul
ja õiglasel teel jagatud saama.
Biern. Mis mina ütlen, see on seadus; mina olen
tugevam.
Lipst. Ja mina olen targem. Kõik - pooleks!

Lehekülg 89
- 8 -
des jooksid mõlemad tütarlapsed minema.
Kus iganes tütarlapsed läksid - piki kitsaid tä-
navaid, mööda äkilisist kiviseinust, üle väikese
sillutatud külalagendiku - kõikjal nad nägid õhu-
kest ilusvalget lumekorda: puiel, lilledel, katus-
tel, kõikjal valged sädelevad kübemed. Milline
üllatus! - Tütarlapsed väljusid kaljuteerajale - kõik
mäed isemoodi valged, - suur mägi, must, valgete
lumelaikudega erineb teravalt sinisest järvepinnast.
Mäe süles külad ja majad mustade ja punaste
katustega. Üle mäe, keskel ja äärtel udu ja pil-
ved, valkjad ja sinkjad. Väljub päike, ere ja selge
ja särav, naeratab Džildale ja tema lootusele.
Rutuliste sammudega persikute-orgu, jalad
libisevad siin-sääl, harjumata libedal lumel, ki-
vikesed langevad murenedes alla.
"Kui selge õhk! võib selgesti näha üle järve
maju ja aknaid. Too on vana Bianchi maja."
Ma näen kuulen, kuidas kivimurdjad laadi-
vad kive lotjadesse, sääl teispool.“
"Kui kaunis on järv! Sini-rohekas, tume vesi;
kuhu langevad varjud, sääl violett vastupeegeldused.
Sile ja läbipaistev kui veneetsia klaas, ääred
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 171
Saadud: 9 NOV. 1915
Kõrgest
austatud
Postimehe tallitus.
Eesti Rahva Museum
Meie Eestlased
awaldame südamliku
tänu lehede eest.
Oleme juba mõned
otsast käte saand.
Mis meid wäga
rõõmustab
Jääme tänu
wõlngnema
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 367
Auustatud Postimehe" Toimetus
Palun järgmistele ridadele ruumi
lubada
Tervitan kõiki auusaid kodmaalasi
südamest. Jõudsin õnnelikult Dobrud-
schast Wenemaale
Tartu wabatahtlik Leonhard Puu
Adress 458 m.k. lugsuawolin nõuks Pr. kauandi
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 29
- 21 -
Lipst. Kasi aga rutemini tööle, logeleja.
Andi. Ärge olge nii kurjad mu vastu, armsad
vellekesed! Ma lasen ju hää meelega isakest
oma auriidekesis maanalasse minna;
pelgan ainult, kas need küllalt hääd on,
et neis end tolles suures valguses näidata, kus
iga palistus, iga paigakene näha? Mul
oleks ju suur rõõm, kui isake sääl minu
riidis käiks, - siis mõtleks ju tema ka minu
pääle rohkem, samuti kui mina tema pääle.
Biern. Kasi, kasi! mõtelge üksteise pääle, meie
peame mõtlema, kudas oma ja sinu elu
korraldada; sest sina juba ei enesest ega ma-
japidamisest ei mõtle.
Andi (läheb jälle kööki, mõlemad vennad jäävad
põrandalle raha korjama).
Tõlkinud Karl Aben

Lehekülg 35
- 3 -
kui kunstniku hingki. Ning sinus koidab sama
valgus teatava nähtuse üle, sa mõistad seda
kohe, sul on vastus küsimuse pääle, sa oled mi-
dagi uut leidnud, sinule on midagi avanenud,
sa mõistad nüüd üht osa elust koguni pare-
mini, uute elamustega rikastudes sa tunned:
niisugune on inimese elu! niisugune on inimene!
see tähendab olla inimene! niisuguned tema saa-
tus! Ja selle pääle, mis sulle kunstnik ütles,
sa lausud nüüd: jah, see on tõesti nii, ma mõis-
tan nüüd seda. Sa saad kunstnikust aru, sa
tunned, et tema hing on sinule läheldane,
et sa temale sugulane oled, et te mõlemad
olete üks.
Selles hetkes, mil meile teatav elunähtus
saab
arusaadavaks, selgeks muutub, nähtavaks ja kom-
bitavaks muutub, kus ta elustub meie fantaasias
ja meie seda läbielades mõistame - sääl on selle
see rõõmu ja naudingu allikas. See on see otsi-
mise ja leidmise rõõm, rõõm selle üle, et oli pime
ja korraga muutus valgeks, et oli ebaselge ja nüüd
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3872)

Lehekülg 7
veest rannale kantud lepa harude sisse kinni, kuid Tommi ei võinud
sinna midagi parata, et ta seda ei näinud.
Tommi raputas pead, häigas hooga üle silmade - kas see märg udu ei
kao juba? Ta oleks veendunud, et vihma sajab - aga ei - taevas oli
selge ja nõrgalt vilkusid üksikud tähed. Tommi vajus kivile, võttis
pea kahe käe vahele ja rääkis enesele: "Tommi, Tommi, mis sa teed!?"
Ja samas eksisid ta mõtted kolm aastakümmend tagasi. Ta nägi
end noormehena tihedas udus vastu laevamasti toetates: näod muljusid
palavalt kulunud kirja ja palgete üle voolas kuum vesi. Ja tommi
ei suutnud veel praegugi selgusele jõuda, miks oli ta tol korral
nutnud. Kas ehk seepärast, et see kiri oli kauase igatseva ootamise
järele esimene olnud, või seepärast, et kirjast, mis oli olnud kirjutatud
pliiatsiga, oli üle poole ära tahmunud, nii et sõnadest võimata oli
aru saada.
Siis ärkasid kõik teised mälestused - - -
Neid oli olnud neli venda. Kasvades lapsena oma isa kaluri maja-
keses, oli valitsenud nende vahel leplik ühistunne. Kümne eestlasena
olid nad hakanud isa kaasas merel kalapüügil käima, seda nõudis
kaluri kehv elujärg ja nii pidigi olema - nad olid rannalapsed.
Meri oli neile kõik.
Meri oli nende kodu, nende sõber.
Meri oli nende vabaduse, elu ja olemasolemise sümbool.
Nad nägid merd hommikuti päikese tõuses, imetlesid ta ilu, kui
verev päike õhtul lainetesse puhkama vajus ja purpuriseks
muutunud vood tasa kohades rannaliivale veeresid. Nad
nägid merd ja viibisid siis ta hukkutaval rinnal, kui õudsed
tormid ulusid ja vahus lainete vallid veeresid mürinal.
Nii oli möödunud nelja venna lapsepõlv, mis oli olnud täis
kibedat tööd, kuid nende rõõmus ja terve loomus ei pidanud
tööd raskeks - mere karm loomus oli neid varakult küpsetanud,
oli õpetanud võitlema ja lootma. Suur meri oli hoidnud nende
hinge puhta. Noormeestena olid nad olnud kaunid ja tugevad,
sarnanedes mõnikord randel kasvavaile hiigla tammedele!
Ent midagi sellest ei olnud jäädavalt püsima jäänud. Nii
kuis torm kord viimati kõik tammed murrab, nii kõigutab ta
ka igat inimest.
Meri oli pääle tunginud ja valju tormi saatel pühkinud kõik
tammed nende kasvukohalt. Torm pillutas ühes juurtega välja-
kangutatud tammed merd mööda laiali ja kui ta mõne noist
tammeist veel kuhugile kaldale välja heitis, siis tundmatuseni
moonutatud veest söödud vettinud raagudena.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 64
Eesti Rahva Museum
"Postimehes" No 19, s. a.
ilmus minu sulest sõnum,
mis järgmiselt käib: Wastselii-
na ümbruses elutsewate nei-
dude kõlbliselt langemisest
teatakse juba sestsaadik palju
pajatada, kui wõõrad ollused
sinna korterisse asusid.
Sellest sõnumest kas wõõrite
arusaades, wõi lihtsalt tüli
norimiseks, katsub keegi
wastseliinas oluw "sinelikandja"
(nagu ta ise endid nimedab)
E. W. Tikermann, minule
omas süllapikkuses wastuses,
sarnaseid süüdistusi kaela
loopida, mis ülewalseiswa
sõnume põhjusmõttest üsna
kõrwale kaldub, ja lausa-
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 6
- 5 -
kui lõpetades läti keskkooli lõpetades räägi-
takse paremini läti kui eesti keelt ja tuntak-
huvi
huvi
se kõige läti vastu. Sest võib tunda ikkagi selle
vastu, millest ka midagi teatakse. Eestisse
aga õppima saata polnud võimalik. Oleks saa-
detud küll parema meelega lapsi õppima
Valka, Võrru, Tartusse kui Riiga või mõnda teise
Läti linna, aga... jah, see neetud "aga." Kuid
nüüd on ometi see "aga" kadunud ja ühes
sellega ka osa Alolinna eestlaste hariduslistest
muredest. Nüüd tiheneb jälle side Eestiga.
Eesti - Läti viisumi kaotamisel on suur
tähtsus Alolinna eestlaste rahvuslise ja ha-
riduslise tuleviku kohta.
K. A.

Lehekülg 16
- 8 -
Lipst.
Kuhu peidetud see sinul?
Isa.
Kuulge siis: - ühtlus see vara;
See on südamesse peidet;
Sest kes noorem on ja kehvem,
Sellel kallis on ka ühtlus.
Kõik, kel varandust muud pole,
Olge üks! ja tugevad te -
Biern.
Hästi, tean; räägi asjast!
Isa.
Aidake sel vaesekesel!
(Tähendab Andi pääle.)
Jõud tal kehv ju lapsepõlvest,
kanda
Raskeid töid ei suuda teha;
Pole osav, nagu teie -
Biern.
Küllalt sest
Hää ju on, - ent kus see raha?
Isa.
Armastage, hoidke teda!
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 503
286
324
370
Eesti Rahva Museum
Brjanskis 25.dets 1916
Kallis Mill.
Sain ometigi pika ootamise
järele Sinult kirja. Tänan
südamest.
Sa küsid kas ma
omale mõne wene plika
olen wälja walinud. Seda
wõiks ma ainult siis teha
kui ma linnas elaksin, aga
ma elan paar wersta linnast
wäljas rabas. Linna saab
ainult mõne asjatalituse
pärast. Wõi teie olete
Taras kuiwa pääl, aga
ma kuulsin et teie puha
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3400)

Lehekülg 77
90
– 4 –
ooni.
Tartu üks saksakeele õpetaja, kes muu seas
väga kange keelega, käis väga hooletult oma
numbriraamatuga ümber. Keegi õpilane nägi kord,
kui numbriraamat lahtiselt laual lebas, et temale
kaks kolme ja neli kahte (nõrka) välja oli pandud.
Et asjaolu parandada, kirjutas ta parajal momen-
dil, kui nimelt õpetaja selja pööras ruttu ühe
kolme ette ja nelja (hää) taha. Sel silmapilgul aga
keeras õpetaja end ümber ja ei tahtnud kuidagi
oma silmi uskuda kui sündmust nägi.
"Hõtelge, arrmas õppilane" küsis ta, "kas
tei puutustasite minu raamatut?"
„Ei!"
Hõtelge õigust! Tei ollete pikk poiss,
tei ei tohi mitte valletada.
„Ei puutunud.“
"Pange oma kässi südamele ja kostke
õieti."
Poiss paneb käe südamele ja ütleb ikka ei.
"Ja tõesti, tei ei puutunud minu raamatut.
Ma ise eksisin."
Oma hajameelsusega aga ei mäletanudki ta,
et õpilane kunagi nelja pääle vastanud ei olnud.
Õpilased kõnelevad, et niisuguste õpetajatega, kes
iga vastust kantseleilise täpsusega raamatusse
kannavad, eriti hää olevat numbrid parandada.
Palju hullem olevat aga nendega, kes üldse
numbreid ei kirjuta, vaid üldise mulje järele
õpilast hindavad.
Keegi õpilane tahtis ühel ööl enne viimast
õpetajate koosolekut numbreid minna paranda-
ma. Eht murdvarga kombel ronis ta latti
mööda teisele korrale õpetajate toa akna juure
ja lipsas sisse.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 76
44 43
69
Saadud: 3 OKT. 1916
atud:
Wäga Auustud
Eest Rahva Museum
"Postimehe" tallitus!"
Palun järgmistele ridadele
ruumi lubada Teie lehes,
ja edasi trükimiseks teiste
lehe tallitustuse anda.
Aupaklikult:
kanan: Ram. Preimann.
Waenuwälja
25 IX 16 aastal.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 17
9 jaanuaril 1917
Eesti Rahva Museum
dud: 7 FEB.1917
Austatud "Postimehe" talitus
Terwitame teid kangelt lõun
sõjaliinilt, ja soowime head-
uutaastat uutele ja õnne
uuelaastal kodumaal võidel
sisemise waenlasega, uuemat
pole mul midagi kuulta,
ega ka näha. Rahu see
waikne rahu tulewat juba
lähemates päewades üle
Tomeo jõe, meile jõudes
et wõiksime alla kirjuta
waatab juba 18 aasta

Lehekülg 223
kuna toiduainete üle kusa-
gil sõnakestki ei leidu.
Wirutasime saksale pom-
mi wastu ja palusime neile
weel lehti saata. Kui ta
meie palwet täidab, eks siis
kirjutan jälle.
Seniks nägemiseni!
Alamleitnant Rein Täht
50 Cud. Õmp. No eks
12p.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3400)

Lehekülg 48
8 -
pääle muude kehaosde ka tiivad külles
olid, mööda taevaalust edasi tõttas. Et hobu-
he nõid oli, selles vist ei kahtle ükski kooli-
laps.
Perepoeg, muidu vagune nii esmaspäeva-
hommikune kirik, oli täha üpris uhkus tujus.
Aegajalt katsus ta näpuga hõbedast taevala-
ge puudutada. Tõmbas aga sõrme kohe taga-
si, kui jääkülm lagi vastu puutus. Vahetevahel
püülds ta mõnd tähte, mis siin ja seal edasi
ja tagasi karglesid, kuid need olid jälle liiga
tulised. Vist oleks perepoeg sääraste maailma
üleanetute asjade üle vihastanud, kui nõid
parajal ajal ei oleks madalamale tüüri-
nud ja pilve sisse põgenud, kus kuu parajas-
ti silmi pesi, mille teatavasti ju sarvik
ise tahmaseks määris. Nõid aga tõttas kiires-
ti edasi, enne lui poiss kuud lähemalt sai
silmitsedagi. Kui nad uuesti pilvetükist välja
said, oli öö jälle valge ja all maapeal tegid
inimesed rohket, mainalja
Nöid, kes säärase sõiduga palju
ei olnud harjunud, väsis peagi ja laskus ühe
kirikutorni otsa puhkama. Vaevalt sai ta aga
kabjad ristiotsa toetada, kui tornis midagi
ragisema hakkas! Ja enne kui nõid sai ehmata-
dagi, leudes torniluuk lahti ja vägevalt kuulu-
tas kell ilmarahvale, et südaöö kätte on jõudnud.
Nõid kohkus, et aeg nõuda hiline ja tormas
tulisel niirul edasi.
43
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 30
mina teadsin teda senini
nagu sõnana, mis tähendab
tinglemine. Ja mitte
harilik tingemine, waid
alatu kitsipunga-tinglemine
edel asemele peaks koha-
sem sõna loodama
Kaitekoopas Üks sõjamees
23/IV-16.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 235
115
150
171
Wäega auustatud
posti lehe toimentus. palun
teid südamest neid ridasid
oma lehe weerikutese panna, mis
teisel pool lehe külge seisawad.
millega ma oma armsaid omasid
tuttwaid ja n. e. t. j terwitan!
siit kaugelt soome maa pinnalt
olen juba wiis kuud aega soome
pinnal wiibinud kroonu töös:
Olen teise järku rattnikuna aja
pikentust andes teenin soomes.
Palun auustatud toimentus, kui
teie minu soowi olete awaltanud siis
Kirjutake, et ma tean.
Eesti Rahva Museum Auupakklikult
Minu aatres.
28 Märtsil
Гер чор Гелелизорелъ
Ст скккелакk
Мавастдо Натесенкуla
Сатзслий Ватсолъ.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 165
Wainul
Eesti Rahva Museum
Oh armas kodumaa
Sinust kaugel wiibiwad
Esti pojad noored tugewad
Oma kodu pinda kaitsewad
Mitmetgi minu wennad
Olid kurwad kutumaald minnes
Mitmetgi kannawad kurbtust rinnas
Ja palju juu hingab meid Poolamal mullas
Palju on mõõgale ohwriks meid langend
Palju meid sängitab saksama muld
Tuhanteid puhkab meid Austria rajal
Türgimal sügawas kuristiku pinnas
Ei ole meie haual risti ega samast
Ei nutta meie haual isa ega ema
Ei sa meie hauale õde ega wend
Sõber ega tutaw ehk koduma lind
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 26
13 19/33
Ei pole muutnut sugugi.
Kui une näos so laulu hääl.
Mo korwadesse kostis ta,
Kui ärkan ma, ei pole sind
Ei sinu kallist laulu häält.
Kes oli see, kes eksitas
Mind linnu laulu kuulamast
Kes keelas mind, kui tahtsin ma?
Neid sini lille waadata.
Säält lendab saksa sumatan
Nii huludes kui lõo-koer,
Ta eksitab mind kuulamast
See laulu linnu laksumist.
Ka keelab mind sääl waatamast
Neid sini-lille niidu pääl,
Kes tuletawat meelde mull
See kodu-maalse elukest.
Ehk pole ma küll wanagi
A, siiski sini-lilleke
Mo mõtted sügawase wiib
See eelse kodu elu pääl...
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.25)

Lehekülg 35
Kunas Tartu maakonna rahwawäe kommisjonis
aetakse asju teisite, kuude kaupa seisawad palwe-
kirjad ja ei lähe edasi.
Nüüd tõuseb küsimus, kas toimetawad niisugused
asutused, kes Walitsuse käskusid mitte ei täida
meelega Walitsuse wastu, wõi on nendel sala eeskiri
et käsku mitte nõuda täita kui ette kirjutatud on
Minge õpetajate juurde sealt saate kuulda kui
paljud on lasknud kirikus palweid teha, lesed
emad kelle üksikud pojad on ära wõetud ehk
mõned emad kel 2-3 poega kõik sõjawäes teeniwad
Kas see on õigus. Kas sellega arwatakse riigis korda
lua? Hukkatusele wiib niisugune tegu, ja just
meie ametiasutuste pärast kus weel toorus, alt
käe maksuwõtmine j.n.e õitseb Meie tarwilikud
jõud kooliõpetajad rahwasool sõjas olid, nüüd
wist juba kojus ja üliõpilased sõdiwad weel praegu
wahwalt edasi ja palju neist juba langenud, kellest
meil tulewikus tublid riigimehed oleks wõinud
saada kuid nagu näha, need kes meile tulewikuse
palju kasu wõiksid tua peawad endid ohwertama
aga staabid kubisewad kõik sugustest kirja oska-
matest koos kelle elu palju kallimaks peetaks
Meelte tuletata tuleks Kaitseliitu Tartus, siis
suuremat korralagedust enam olla ei wõi. Wälja
aetakse mehed ja ikka jälle töölised ja wiimaste
seas on nurin wäga suur. Kas siis tõeste weel
ikka hebenewad püssi ühisetöö hääks kätte wõtta
need, kes natukene enese harikikust surelikust
kõrgema tunneb olema. Kõik tööle
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 182
19.12.15
78
113
29 DEZ. 1915
Eesti Rahva Museum
K. Austatud. Postimehe
toimetus.
Oleme Teie ausa ja lugu
peetud Lehe numbrit
kätte, seie sõjawäljale
saanud.
Et ka meie Terwidused
ära olete trükkinud
Selle eest oleme meie
Teile wõlgu. Selle wõla
eest oleme kohustatud
Teid aus lehe toimetus
tänama. Kõik kes meie
Eestlased siin ühes oleme.
ja Postimehe numbrid.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3400)

Lehekülg 30
-6 -
küüned kiskevalmis, küllap kaotuse varsti tasa teed."
26
Kisa ja lärmiga vaarus salkkond edasi, met-
sik kui Attila sõjavägi.
Ja kaitsku taevas nüüd laadakaupmehi!
"Karussell aa karussell", ürgas Potrjonkov,
kui jõudis säratuledest piiratud imekohale.
Siin keerleski suur karussell ja väntoreli
kriiskavad helid põrisesid inetult.
Sõidame!"
Ja enne kui keegi sai kolm lugeda, oli Pot-
rjonkov oma kampaga peal
Poltrjonkov oli kangelane edasi. Ta oli juba
paar tiiru teinud ja paar pooltoopi ära rüüba-
nud, kui karusselli peremehega tülli läks. Ning
virutaski tigedale peremehele lahmaka ham-
baid pidi.
Tuli lahing, äge ja kiire.
Karusselli peremees lendas varessena üle
sõidusaanide laadaliste sekka, kuna Potrjonkov
ise karusselli käima pani
"Seadus, seadus, kardavoi", räuskas vanamees
ja rüseles karussellile ligemale
"Seadus? Äh see sulle seadus" tõrele Pot-
rjonkov ja sirutas vanamehe uuesti pikali.
Inimesid karjusid, naersid mõned ka haletsesid
vaest vanameest
"Elagu meie päälik elagu isand Potrjon-
kov", karjusid poisid ja tüdukud. Parv röökis
kui hargi otsas ja suurte auavaldustega kanti
Potrjonkov minema. Nii vaarus salkkond edasi
laadarahvas aga taganes naerdes laiali ja andis
vägevatele teed
"Mis vuriseb sul leti all", päris Potrjonkov
kelleltki vanaeidelt.
"Teekene, härra, tee... Tahab härra teed?.."
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 98
saadud: 16 FEB. 1917
gewast sõjawäest
wastatud:
W. A. Postimehe
toimetus.
Palume Teie auwäärt lehes
Järgmiste Eesti sõjameeste terwi-
tuste jaoks lahkesti ruumi leida
Eesti Rahva Mus
Terwitused sõjawäljalt.
Oleme wiimastest Riia wäerinna
wõitlustest üle jäänud ja terwitame
oma armsaid wanemad, sugulasi,
sõpru ja tutwaid, iseäranis weel
noori Eesti neidusid. Palume
kirjutage meile ja saatke ajalehti.
Wan. al. ohwitserid: H. Nurk, A. Tammel,
J. Belausow. Noor. al. ohwitserid:
K. Lõhmus, K. Aulik, A. Grüger,
Efreitorid: A. Hausman, A. Päimil.
Kõik on Tartust:
Austusega Eesti sõjamehed.

Lehekülg 141
15 MRZ.1917
76 89
97
wastatud:
Auustadut
Postimehe toimetus.
Palun kui lehes minu ridatele ruumi.
Kuidas Wana walitsuse aeg sõia
wäega, petuses waltsguses ja warguses
äri aeti.
Eesti Rahva Museum
1916 a 26 Septembril kutsuti meid Peterpuris
5 roodu pataljooni teenima, ja jätsime
oma koduse põllu saagi, unikudes ja pooleli
peksmata masina alla, abita naise ja õnnetu
mate lapste ja saatuse hooleks, mis igale
aru päällele ja sellest mõrudast konikst katsuial
maitsmata ei jäänud.
Nüid algasime selle wana pimeda walitsuse
teada, sõia wäe sellid tagase teoks ja toetuseks
wanat olli abemedega 43 - 44 aastased mehed
tööle, ja loeti meile Pataljooni komantööri
teada antud Priikaos ette. Teie saate nende
päewade eest 37 1/2 kopik päewaks mis teenite
Kroonu riide kui ka üles pidamisel.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 37
1915 g.
Eesti Rahva Museum
Auustatud Postimehe toimetus.
Saadud 13 JAN. 1915
Jurjewis.
wastatud:
Seega tuleme meie allakirjutajad
maakaitse waelised, Teile oma
kodu rahwale, sugulaste ja sõbradele
teadustama: et 8 Januaril kell
10 1/2 õhta Jurjewist wälja sõites
Peterhofi, olime 9 Januar terweni
tee peal rongis; Jurjewist sõites
oli meid 27 wagunid ja igas
wagunis 30-31 meest. Tapas lisati
13 wagunid Tallinna poolt ja
Paide mehi juurde ja nõnda
sõitseme toretasti Pealinna
poole, wagunid wõisime kütta
oma soowi järele, puid saime
igast jaamast, kus kauem
peatasime. Tallinna wagunid