Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.6)

Lehekülg 11
Wigalas, 19. okt. 1945. a.
ENSW Kirjanike Liidule.
Kogu Isamaasõja ajastu olen tagasitõmbunult
elanud oma wäikses kodus Wigala Hirweaia
pargis, ühtlasi kaotanud aga sidemed oma
kolleegidega Tallinnas ja Tartus.
Elu awaramaks ja lahedamaks muutudes
soowin astuda kontakli kirjanduseluga,
mispärast palun lugupeetawat ENSW
Kirjanike Liitu wõtta mind Liidu
liikmeks wastu. Jaatawal korral palun
teatada wastuwõtust, et wõiksin tasuda
sisseastumise- ja liikmemaksud.
Lugupidawalt,
Mihkel Aitsam.
Aadress: Wigala waksal pk 2.

Lehekülg 18
Viru Maakondlik
Keskraamatukogu
12. veebr. 1946.
Lp
Nr.
Eesti Nõukogude
Rakvere.
Kirjanike Liit
Viru Maakondlik Keskraamatu-
kogu on oma tööplaanis ettenäinud
kirjanduslikkude õhtute korraldamist
laiematele hulkadele, kus kuulijaskonda
tutvustatakse kirjandusega ja kus
võimaluse korral esineks mõni
kirjanik.
Et meil märtsi kuus on kavas
järjekordne kirjanduslik õhtu, siis
palun siinjuures teatada, kas
E.N. Kirjanike Liidu kaudu saab

Lehekülg 97
ning ma julgen soovida: kas ei saaks seda
trükkida kas või mõnesajaliseski tiraažis?
See oleks suureks tiivustajaks minu edas-
pidises töös püüda paremusele ja täiusele
oma esimesed värsid olen paberile
pannud a. 1940. kuid see kogu sisaldab
neid a. 1942-46. Temaatika on jäänud
peatama loodusele, kuigi olen katsetanud
ka teistel teemadel. Kuid need on jää-
nud minu arvates liiga üldsõnalisteks, mis
on just minu põhimõtte vastu. Edaspidi
siiski kavatsen ka teisi teemasid käsitleda
ja tihedust saavutada
Nüüd aga on minu suurimaks sooviks
et need värsid näeksid trükimusta. Kui
aga ei, siis saatke see kogu mulle
kindlasti tagasi, kuigi see oleks minu
suureks pettumuseks. Lisan kirjavahetu-
seks märgid.
Tervitades Oskar Kruus.
26. aug. 1946.
Aadress: Vana-Otepää as. Otepää.
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.66)

Lehekülg 15
EN Kirjanike Liidu
juhatusele
Tartu osakonna ja
Noorte Autorite Koon-
dise proosaülema liik
me Abel Nagelmaa
avaldus.
Palun võimaldada mulle
loominguline komandeering
mõnesse Pärnu rajoonis raja
tud kalurikolhoosi või kala-
tööstusse. Soovitav aeg
1950.a. juulis
20.VI 50.
ANagelmaa
Tartu
Kureküla
Räpina
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.6)

Lehekülg 19
provintsi paluda kirjanikke
mainitud õhtul esinema ja
millised on tingimused.
Lugupidavalt
V. M. Keskraametuk. juh.
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.43)

Lehekülg 16
4. Veebr. 1949
Tartus
EN Kirjanike Liidu juhatusele
Tallinna, Kohtu 3
ENKL kirja põhjal 27 märtsist 1948 a.
saadan oma asjavalminud lastejutu
Must notsu läheb tööd otsima" EN Kirjanike
Liidu juhatusele seisukoha võtmiseks
ja vajaduse korral arutluse läbiviimiseks
Lugupidavalt
Aadr. Ropka 23, Tartu
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.66)

Lehekülg 14
EN Kirjanike Liidu juhatusele
Kruus, Oskar Villemi p.
Tartu Noorte Autorite koondise liige
Avaldus
Palun mulle võimaldada loomingulist
komandeeringut (2 nädalat) vennasvabariikidesse
(soovitav Karjala-Soome) või Põhja-Eesti põlev
kivirajooni. Võimalik aeg juuli ja august
Tartu, 20.VI 1950.
Oskar Kruus
Aadress: Vana-Otepää kolhoos
Otepää

Lehekülg 18
En Kirjanike Liidu Tartu Osakonnale-
Haavaoks Paul
eluk. Saatse v. Võrumaa
Avaldis
Palun, võimaldada, mulle, käesoleva
aasta suvekuudel loominguline ko
mandeering mõnesse eesrindlikku
kolhoosi (soovitav oleks kalurikolhoosid)
või meie põlevkivi tööstus rajooni.
Usun, et see aitaks tunduvalt tõsta,
loomingulist tööd ja oleks suureks
sammuks praeguse tegeliku olu mõist-
misel.
Tartus, 28. juunil, 1950.a.
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.89)

Lehekülg 32
31
Eesti NSV Kirjanike Liidu Juhatusele
Ernst Särgava
avaldis
Minul on teada, et on olemas NSVL Ministrite
Nõukogu määrus, mille järgi kirjaniku käes olev elamis-
pind läheb Kirjanike Liidu valdusse.
Teatan sellega, et minu elamispind Kunderi tänaval
N12 kr 8 üks tuba 15,4 m2 vabaneb minu elukoha vahe-
tusega, ühes sellega palun, et see tuba saaks antud minu
senisele kaasüürnikule sm. E. Juhkamile, kes eluneb seal
alates jaanuarist 1951.a.
Teie lahket
vastutulekut lootma jää
Tallinnas, 17. nov 1951.
des
ErnstSärgawa
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.66)

Lehekülg 2
Eesti NSV Kirjanike Liidu
Tartu osakonna Noortekoondise
liikme Juhan Juhani p. Kahki
aruanne
1950.a. suvel Alutaguse metsades sooritatud
loomingulise komandeeringu kohta, mille eesmär-
giks oli vaadelda, kuidas meie üliõpilased võtavad
osa stalinliku looduse ümberkujundamise plaani
ellu viimise eest. Komandeering kestis 8- 14 juuli 1950
Eesti NSV Teaduste Akadeemia Bioloogia
Insituut korraldas 1950.a. juulis uurimisretke
Alutaguse metsadese eesmärgiga selgitada, kas on
võimalik neis metsades voolavais jõgedes reakli-
matiseerida piibrit ja biisamatti. Ülesanne usalda-
ti Bioloogia Instituudi laborantidele, kes on ühtlasi
ka Tartu Riikliku Ülikooli üliõpilased - Kalju
Paaverile (E.K(B)P liige) ja Harry Lingile (ELKNÜ
liige). Aruande esitaja võttis nende uurimisretkest osa
algusest lõpuni.
Vihmaste ilmade tõttu ei saanud uurimis
retke alata enne 8. juulit. Sel päeval sõitsime ron-
giga Tartust Kabalasse. Sama päeva õhtul siir-
dusime juba Kabala jaamast metsadesse, möödusime
Laksi metsavahitalust ning ööbisime ühe aja
kaldal lõkke juures. Teel sel sinna vaatlesime
Kuuda jõge

Lehekülg 16
Kirjanike Liidu Tartu osakonna noor-
tekoondise proosarühma liikme
Juhan Kahki
avaldus
Palun mulle võimaldada 1950.a. suvel
loomingulist komandeeringut. Eskätt soovik-
sin loomingulist komandeeringut vennaswaba-
riikidesse, kuna kõigilt oma külastustelt mi-
na olen tagasi toonud suure loomingulisemuse.
Teiseks oleks mõeldav ka komandeering vaba
riigi piirides ja siis tingimata tööstusrajooni.
Palun arvestada, et vastuvõetav aeg mulle
on ainult 1. - 30 juulini, kuna augus
tis on mul kohustuslik laager. Võimaluse
korral palun lühemaajalist komandeeringut.
20. juumi 1950.a.
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.113A)

Lehekülg 136
EN Kirjanike Liidu juhatusele
Kuna mulle on lubatud kahekuuline
loominguline puhkus, mille jooksul ma palka
ei saa, siis palun leida võimalusi mulle
loomingulise toetuse andmiseks.
30. XI 53.
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.90)

Lehekülg 9
otsustatu eitavalt. Rahuldatakse
järgmisel aastal pikemas ulatuses
Juh. koosolekul 26.XI.1951.a.
EN Kirjanike Liidu Juhatusele
Niit, Ellen. Otto t.
(Hiobi
eluk. Tartu, Kartuli 10-2
avaldus.
Palun võimaldada mulle loominguline
komandeering sõiduks Moskvasse ajavahemikus
7. kuni 17. detsembrini 1951.a., kokku 10
päevaks.
Komandeeringu eesmärgiks on tutvuda Moskva
linnaga ja seal leiduvate kultuurivaradega ning
koguda materjali töö jaoks teemal "Nõukogude
lastekirjandus kommunistliku kasvatuse teenistuses.
Tartus
Ellen Niit
21.XI 51.
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.6)

Lehekülg 13
23
napilt oma tarbeks juurwilja saan käime
abikaasaga taludes kergematel töödel
(kannatan kahepoolse songi all) ja
õngitsen leiwakõrwaseks jõest kala
Kaastööd olen ajalehtedele teinud
napilt ja sedagi talwekuudel, kui pole
waja käia metsas küttematerjali
hankimas. Ilukirjandusega pole saanud
mahti tegeleda, kuna igapäewase leiwa
küsimus on tähtsamaks osutunud.
Üihiskonna töödest olen wõtnud
jõudumööda osa: olen Täitevkomitee
kultuurikomissoni abiesimees, rahwamaja
nõukogu abiesimees, aktiwistide kol-
lektiivi esimees ja aktustel kõneleja
Olen lõpetanud käsikirja "Wigala
kihelkonna ajalugu"; lõpetamisel on
1905. a. rewolutsioon Eestis" (liikumine
agraarrahutused, karistussalgad, sõja-
wäljakohtud ja mõisapoletamiste protsessid).
Ilukirjanduse jaoks pole enam aega
jätkunud, kuigi nii palju oleks ütelda.
MAitsam
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.66)

Lehekülg 12
6.
EN Kirjanike Liidu
juhatusele.
Tartu Noorte Autorite
Koondise proosarühma,
liikme Jaan Mitt.
avaldus.
Palun võimaldada mulle loo-
minguline komandeering Eesti põlekivi-
tööstuse rajoonisse. Komandeeringu
soovitav kestvus - 1 nädal. Aja suh-
tes on komandeering mulle vastuvõe-
tav käesoleva aasta juulis-augustis
igal ajal.
20. juuni 1950.
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.130)

Lehekülg 10
EN Kirjanike Liidu Juhatusele
Peedu Kirjanike majawalitseja
Ettekanne.
Saunatoas elunev Menning Valba, kellele
juhatus korduvalt üles on ütelnud korteri asjas,
on hakkanud minuga indrigeerima
Kuna Menning kusagil ei tööta, jätkub tal
aega igasugusteks alatute võtete sepitsemiseks. Räägib
klatš jutte majas elunevaile, tekitades seega riidu.
Tõmbab kaasa veel teisigi omataotisi Peedult.
Käitub oma lapsega hoovis niivõrd väljakutsuvalt,
et minu ja kirjaniku lapsed pevavad tuppa põgenema
läbisõimatuna. Õhtuti ilmuvad joobnud, tegelased
Menningu uksetaha ehalistena
Ülaltoodud põhjustel, palun kas Menning
välja viia Kirjanike majast. Või vabastada
mind majavalitseja kohustest. Olen juba
korteri otsimisega alanud.
Peedul 16 juulil 53a.
Peedu majavalitseja.
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.90)

Lehekülg 14
"Lenini" nim kolhoosis Kilingi-Nõmme raj
(sm. Kuru), noorte mitšuurinlaste ringi tööga Võru
II keskkoolis, võib-olla suve jooksul veel ka mujal.
Igas mainitud kohas käimiseks peaksin arvestama
vähemalt 2-3 päeva, mis kokku välja teeb u. 3 näda-
lat ja milleks palun mulle võimaluse korral anda
loominguline komandeering
Et aiaduse ja põllunduse alal huvitavaid prob-
leeme tekib ja võib näha mitmesugustel kasvuperi-
oodidel, ei saa ma oma tutvumisringreisu organi-
seerida pidevana teatud kindlal tähtajal, vaid
peaksin korraldama lühemaid väljasõite alates juulist
kuni septembrini-oktoobrini
Austusega
2. juulil 1951. a.
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.66)

Lehekülg 9
E.N Kirjanike Liidule
Lgp.
sm. Ed. Männikule!
Viibides Tartus ja kohtudes sääl sm. Erni Hiirega
soovitas sm. Hiir veelkordselt Teie poole pöörduda
loomingulise komandeeringu küsimustes.
Kuna minul oli avaldus selleks juba esitatud EN
Kirjanike Liidu Tartu Osakonnale, milles oli oma
soovina märgitud sõita kas põlevkivitööstusrajooni
või kalurikolhoosidesse, siis - kaaludes seda põhjalikult-
leidsime, et kasulikum oleks siiski sõita põlevkivi-
rajooni. Kalurikolhoosidega saaks ma tutvuneda ka
omal jõul, kusagil Peipsi ääres - Võru- või Tartumaal.
Praegu oman ma puhkuse kuni 25. augustini ja
oleks eriti soovitav, kui komandeeringu saaks sellel
ajavahemikul: tahaks meelsasti enne puhkuse lõppu
tutvuda põlevkivitööstusega ning sealsete tööeesrind-
lastega ja seda võimsat nõukogulikku tööpinget
kajastada oma luuletistes.
Ühtlasi rikastaks see minu teadmisi ning saaks
minu loomingulises arengus edasiviivaks sammuks.
Sellega - palun südamest Teie kaasabi minu aval-
dise rahuldamisel!
Jään ootama teadet tagajärgedest
järgmisel
adressil:
Võrumaa, Värska sidekont.
ELKNÜ Saatse vallakomitee
Parimate tervitustega
Paul Haavaoks,
EN Kirjanike Liidu, Tartu Osakonna
Noorte Autorite Koondise liige
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.167)

Lehekülg 18
18
E. N. Kirjanike Liidu tõlkesektsiooni
juhatusele.
Kui võimalik, paluksin 8. veebruari koos-
olekul arutada järgmisi küsimusi:
1. Kuidas tormida tõlkimisel (prantsuse
keelest eesti keelde) selliste pärisnimedega, millel
on eesti keeles valjakujunenud vasted olemas,
näiteks: Emilie, Marie, Felix, Dinah, Caroline
Nathan, Louise jne.
a) Kas: Ma nägin Emilie'd, Marie'd, Felixi
Dinah'd, Caroline'i, Nathani, Louise i jne.?
või
b) Ma nägin Emiliet, Mariet, Felixit, Dinat,
Karoliinet, Nathanit (või Naatanit), Luiset jne.
Kõikides keeltes muudetakse võõrapäraseid
pärisnimesid, mugandades neid oma hääl
damisele, näiteks: Michel - Ange (Michelangelo)
Pleskau jne. Inglased kirjutavad küll nii
nagu algkeeles, hääldavad aga omamoodi,
näiteks: Paris, Walter jne.
2. Millist kirjutamisviisi tarvitada:
a) kas prantsuspärast: monsieur,
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.66)

Lehekülg 10
EN Kirjanike Liidu Juhatusele.
Aruanne.
põlevkivi-rajooni antud komandeeringu
kasutamisest
EN Kirjanike Liidu juhatuse otsuse
kohalt anti mulle loominguline koman-
deering Eesti NSV põlevkivirajooni kahe
kuu ulatuses k. a. juulis-augustis. Vii-
bisin Kiviõlis, Küttejõus, Kohtlas Kohtla-
Järvel ja Kukrusel ning Jõhvis, tut-
vudes kaevandustega ja kaevastiga.
kogusin materjale 1) "Pruuni katku
aasta" II osa ja 2) uue põlevkiviaine-
lise romaani kirjutamseks. Koman-
deeringu aega kasutasin edukalt ja
kogusin hulga vajalikke materjale eel-
poolnimetatud teoste kirjutamiseks.
Palun mulle komandeeringu summad
välja maksta.
Tallinnas
O.Tooming
27. Sept. 1950...
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.3.75)

Lehekülg 4
-3 -
perekonnanimede käänamist ajakirjanduses - "Rahva
Hääles, "Noorte Hääles", "Õhtulehes, "Sirbis ja Vasaras",
"Nõukogude Õpetajas" ja Tartu ajalehes "Edasi",
peale selle olen tähelepanelikult lugenud ajakirju
„Keel ja Kirjandus" ning "Pikker". Ajakirjad "Keel
ja Kirjandus ning "Pikker" olen täielikult läbi vaada-
nud, ajalehtedest "Edasi" ning "Nõukogude Õpetaja"
kolm viimast aastakäiku (1957, 1958, 1959).
Rohkesti pakuvad näiteid eesti Perekonna-
nimede mitte-eestipärase käänamise kohta need
ajalehed, kus avaldatakse leina- ja kohtukuulutusi,
s.o eriti "Õhtuleht" ja "Edasi. Minule on öeldud,
et toimetused kuulutuste eest ei vastuta, sest
kuulutusi pidavat ajalehed avaldama sel kujul,
nagu "Ajakirjandusliit" neid on vastu võtnud.
Kuid korrektorid ometi parandavad keelevigu
ajalehes algusest lõpuni, korrektorid ju paran-
davad tarbe korral ka kuulutuste teksti!
Õige on küll, et kuulutustes, teadaannetes, lühi-
sõnumites jm. alati ei leidu nime algkuju, siis
ei tea arvatavat vigast vormi parandada, siis
pole midagi parata. Üldmulje põhjal aga julgen
ütelda, et mõned korrektorid vist halvasti tunnevad
eesti keele grammatikat (nii näikse olevat lugu
"Õhtulehe" peres) või nagu kardavad kuulutustes
esinevaid vigaseid nimekujusid korrigeerida (nii
näikse olevat "Edasi peres).
Tõenduseks esitan kõigepealt valimiku eesti
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.2.129)

Lehekülg 17
14
Lühike eluloo kirjeldus
Olen sündinud 24. juulil 1910 aas-
tal Rõngu kihelkonnas Tartumaal Pa-
lupera mõisakandimehe pojana. Hil-
jem siirdusid wanemad Suure-Rõngu
mõisa, kuhu jäid peatuma Eesti esi-
mese maareformini, mil mõisa maast
omale asuniku krundi said.
Kooliõpinguid algasin kohalikus Korus-
te külakoolis 1920 aasta sügisel, mille lõ-
petamisel 1923 aastal jatkasin õpinguid Rõn-
gu kihelkonna-köstrikoolis. Koolis olin eri-
ti wäljapaistew joonistuses. Aasta hiljem
V klassis õppides, pidin jõuluajal wanemate
majanduslise kehwuse tõttu oma koolitöö
lõpetama, kuna samal ajal esmakord-
selt määrati iga V ja VI klassi õpila-
sele 500 marka õppemaksu.
Olles kaitsewäeteenistuse kapralina
lõpetanud, wõimaldus mul onude kaas-

Lehekülg 32
26
Olen sündinud 19. juulil 1913a.
"Kolgi" talus, Vissuvere külas, Võisiku
vallas, Kolga Jaani khlk. Hariduse
saanud Soosaare ja K-Jaani alg-
koolides ja Vodja põllutöökoolis.
Töötanud oma kutse alal Kohilas,
keilas ja Tuhalaanes. Alates 1939 a.
elanud kodutalus, töötades k.a.
jaanuarist alates teevahi abina
maandteel. Oma kutselise töö kõrval
olen osa võtnud ka seltskondlikust.
ja rahvateaduslikust tööst, olles E.
Rahva Muuseumi teeneliseks korres-
pondendiks, ERA korresp. (alates 1931a.)
viljandi Muuseumi usaldusliige kohalik
muinsuskaitse usaldusmees. Rahvaluule
kogumise eest saanud rida auhindu
Presidentilt, ERMilt et ja ERA-lt.
Joh. Raidla
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.3.64)

Lehekülg 94
87
Arvud märgin numbritega, kui nad öeldak-
se kirjakeelsel kujul, aga kui keelejuht ütleb
neid murdeliselt, siis märgin sõnadega, näi-
teks kui öeldakse "seetse; kahessa e. kaessa;
ühessa e. üessa, öhessa, öessa.“
Sirge joonekesega olen märkinud eriti rõ-
hutatud sõnu ja sõnaosi. Öldakse ju sageli-
mõne sõna lõpupool tugeva rõhuga, kui tahe-
takse oma väite vääramatut õigsust alla
kriipsutada, nagu "kindlas-ti e. kind-lasti,
ilu-sa-sti, iial-gi" jne.
Sõnu lühendatult üles märkides olen saa-
nud keelejuhi lauseehituse, sõnade järjekorra
nii edasi anda, nagu kõneleja antud juhul
seda rääkis. Hakkasin seda abinõu tarvitama
tungivast soovist võimalikult paremini rahva-
keelt jäädvustada.
Olen kogunud rahvakeelest murdesõnu ja
kirjakeelest erinevaid väljendusi ka kõrvalt-
kuulajana. Panen tähele kõnet igal pool, kus
ma teiste inimeste seas viibin, olgu tööl, teel,
kaupluses, kolhoosi keskuses. Kuulnud mõne
huvitava sõna, märgin ta paberile ühes lause-
ga, milles see sõna esines, või kui kohapeal puu-
dub märkimisvõimalus, pean meeles ja kodus
märgin selle jaoks hoitud vihikusse. Kui on
kogunenud 2-3 näitelauset, siis kannan ma-
terjali sedelitele ja saadan Emakeele Seltsi.
Mõnikord olen sattunud väljendustele, mis
üldiselt on siinkandis haruldased. Näiteks üt-
levad üksikud kohalikud vanad inimesed, kae-
viku" asemel "kaeving" ja "sepiku" asemel "seping."
Mõni kinnitab "ta tuli kohe meid" või kohe me-
de maja", kui tahab öelda, et keegi tuli otse
maja poole.
Alates 1941. sügisest elan praeguses asukohas,
kus suurem osa külarahvast on tahkurandlased,
kes tarvitavad a-lõpulist mitmuse osastavat, mis-
puhul mina vahest kimpu jäin. Üks näide.
Mehed arutasid küttepuude saamise võima-
lust. Üks teadis, et muidu raieluba ei anta, kui
tuleb katsuda mõni kilo pumpa saada. Mi-
mõne
na imestasin, kuidas saab pumpa kiloga kaa-
luda. Vastati, et niisama kui kartulit : paned
kotiga kaalu peale ja kaalud. Nemad ei mõist-
nud minu arusaamatust ja mina ei saanud
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.2.129)

Lehekülg 10
7.
Minu elukäik
algusest siiani.
Oma konarlikku eluteed algasin
ühel palaval suvepäeval kesk tore-
dat heinaaega Võrumaa männimet-
sade kosutava jaheduse varjul Kasa-
ritsa sinavate mägede taustal Vana-
Nursi asunduses Hallika talus, kus
mu vanemad olid just asumas põl-
lupidamise sisseseadmisele. Asundus-
krundil nimelt. Ajaloolased kirjutasid
siis parajasti juulikuu viiendamat
päeva 1925. aastal.
Hallika talus veetsingi perekon-
na ainsa võsuna omad võrdlemisi
rõõmutud noorusaastad, kuna karm
saatus juhtis nii, et kaotasin juba
varajases lapseeas oma isa. Ta lah-
kus siit maailmakärast jäädavalt
-1-.

Lehekülg 11
8
nimelt umbes siis, kui kavatsesin
hakata nautima oma tegevuse teist
aastapäeva siin kirjus elukeerises. Sel-
lest siis tuligi, et pidin juba nelja-
aastaselt minetama kõik õigused mu-
retule lapsepõlvele ja asuma koduta-
lus karjapoisina tegelikku eluvõitlus-
se olemasolu eest.
Suvel karjas, talvel aabitsast täh-
ti torkimas - selliselt möödusid jäl-
le mõned aastad. Need keerulised vi-
gurid säält aabitsast jäid üpris ker-
gesti meele ja pikapääle sain nõk-
sud isegi lugemisekski kätte. Lõpuks
valdas mind soov kooli minna nii
täielikult, et jonnisin niikaua, ku-
ni asi lõppes sellega, et mulle piste-
ti aabits kaenlasse, veeretadi vank-
rile ja küüditadi tolleaegsesse Vana-
Nursi algkooli. Mõningate sekelduste
järele (ma polnud veel hoopis kooli-
ealine) võetigi mind vastu kooli õpi-
lasperre. Selliselt algasin oma hari-
-2-

Lehekülg 21
Olen lõpetanud 6. klassilise
algkooli. Koolis käisin ma
kahes kohas. 3 aastat käisin.
misso valla Luhamaa alg-
koolis ning teised 3 Vastse-
liina valla Tsiistre algkoolis.

Lehekülg 24
18
lule jäi ostmise ajal 1927 aastal.
5000 kroonine võlg peale. Tuli võlga
maksta ja talu korrastada ja isegi
talu inventaar muretseda. Nii et
elu pole olnud lust ja mäng, vaid
karm võitlus elu olemas olu eest, ku-
na isegi saatus oma karmi käeega
veeretas eluteele paar raskemat tõket,
mis paistsid küll ületamatud, kuid on
võiduga ületatud. Talu on eeskujuli-
kult korrastatud ja isegi võlad kõik
makstud.
Tallinna, Tartu, Võru Petseri, Põlva
ja Räpina Põllumajanduslikel näitus-
tel saadud põllukultuuride ja talu-
raamatupidamise eest 2 esimest 9 teist
ja 10 kolmandat auhinda.
Paljudes kultuur ja teaduslikkudes
asutustes ja katsejaamades kaastööline.
Abiellunud 1927 aastal, lapsi pole.
Savisaares 18.I.1942 a.
D. Lepson.

Lehekülg 35
29
Muuseumi korrespondendiks, kuid
hiljem, kui Eesti Rahvaluule Arhiiv
saatis omi küsimuskavu, hakka-
sin ka ERA-le rahvaluulet kogu-
ma.
Akadeemilise Emakeele Seltsi kor-
respondendiks sain alles möö-
dunud, s.o. 1941. aastal.
Kavatsen ka edaspidi edasi
töötada rahvaluulelisel tööpõllul.
Tean, milliseid väärtusi pei-
tub eestlaste muistses loomin-
gus, sellepärast teen kõik kaa-
sa, et päästa sedagi vara, mi-
da keegi pole saanud meilt
riisuda.
Seltskondlikust tööst olen osa
võtnud koduümbruses kohalikest
hariduse- ja põllumajanduslikest
seltsidest ning orkestrist ja lau-
lukoorist. Samuti olin ka Võrus
koolis olles laulu- ja muusika-
koorides. Muust vabahariduse-
-2 -
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.2.129)

Lehekülg 37
81
Sündisin 1.dets. 1908a. Võrumaal Rõu-
ge vallas, kus mu isa pidas talukohta
Hurda külas, maksil. Meid oli sääl koos
kolm perekonda. Meid oli mitu pea ühe-
vanust last, nii et lapsepõlv möödus hul-
gani mängides kiiresti. Alghariduse sain
Sänna algkoolis kust siirdusin Rõuge kõr-
gemasse algkooli. Selle lõpetanud õppisin
edasi Võru õpetajate Seminaris. Õppinud sääl
kaks aastat, tuli maareformi teostamine, mis
järele mu isal tuli oma talu välja ehitada.
See oli raske aeg, eriti mulle. Tahtsin nii väga
õppida kuid majanduslikult see ei olnud või-
malik isa ei suutnud kahte korraga: ehitada
ja mind koolitada. Jäin koju. Tegelesin kodus
põllutööga ja kodus majapidamisega. Ehitused olid
pooleli kui isa suri. Siis võtsin kõik maja-
pidamise mured oma õlgadele, olles vahel
peremees ja perenaine, nii kuidas olukord
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.3.64)

Lehekülg 90
83
Nende ajalehes esitatud küsimuste vastami-
sel sai mu nimi Emakeele Seltsis tutta-
vaks ja mulle hakati kirjateel küsimu-
si saatma, millele vastasin samuti kir-
jateel. Niisugune küsimine-kostmine oli kau-
nis tihe aastail 1921. - 1924. ja edasi 1933.
- 1939. aastail. Vastused-seletused märkisin
harilikule postpaberile või vihulehele. Vii-
maseil aastail saadeti ka küsitluslehti, kuhu
märkisin vastused selleks jäetud tühjadele
kohtadele.
See kaunis pikk ajajärk oli üldjoontes ühe-
tooniline. Mu töökoht oli siis koduvallas Kabli
koolis, 3 km isamajast eemal. Kui olin saa-
nud keelelisi küsimusi, võtsin need kaasa,
kui läksin vanemaid külastama. Nende
sõnade kohta, millest mu vanemad mida-
gi ei teadnud, küsisin veel seletusi oma
abikaasalt ja kohalikult kooliteenijalt, vane-
malt naisterahvalt. Hõlbustuseks oli muidu-
gi ka see, et ise olin kohapeal sündinud
ja kasvanud.
Isa naljatas vahest, kui jälle uued
küsimused käsil olid, kas ma ükskord
ära ei väsivat, teisest küljest aga oli
ta meelitatud, et tema teadmisi tarvis
läks. Mina omakorda olin meelitatud, kui
vastati, et minu andmed olnud
kindlad. Oli olnud kirjasaatjaid, kes ise
hakanud "huvitavaid" sõnu koostama, mis
puhul oli kohtadel kontrollimas käidud, na-
gu mulle sellest kirjutati.
1940. aasta algul saadeti korrespondentide-
le trükitud brošüür sõnasedelite näidetega, üht-
lasi ka rida sõnu, mille kohta selgitust va-
jati. Sellest ajast peale kirjutasin andmed ük-
sikute sõnade kohta otse sedelitele.
Pärast nõukogude võimu kehtestamist kuu-
lutati 1940. aasta lõpupoolel välja murdeainesti-
ku kogumise võistlus. Sellest võtsin osa tee-
mal "Vanaaegsest põllupidamisest". Keeleju-
hiks valisin naabrusest vanema mehe, kes
oli põline kohalik põllumees, s.o., maatamees-
põllutööline, ta oli mulle varemini tuttav ja
meeldis oma ladusa rahvaliku kõnega.
See oli mu esimene tekstikirjutamine.
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.3.75)

Lehekülg 13
-12 -
12
töötaja. Ta on minule vaidluses ütelnud, et kääna-
misviis Haab - Haabi, Põder - Põderi, Org - Orgi
just on rahvapärane, ja soovitanud kuulata,
kuidas rahvas räägib. Oleks hea, kui ülikooli
õppejõududest keegi arusaadaval kujul seletaks,
millised keelendid on õieti rahvapärased. Ja kas
ainult rahvapärasust tuleb arvestada kirjakeele
kujundamisel. Tänulik oleksin ka, kui saaksin
teada, kas palju on neid kultuurkeeli, kus pere-
konnanimedena esinevaid põliseid üldtuntud
sõnu tohib nii pentsikult käänata, nagu meil
seda tehakse.
Minu arvates tuleb eesti perekonnanimesid
käänata põhireegli järgi maksimaalselt, kui vähegi
võimalik. Eesti perekonnanimede kehtiva kääna-
misviisi vastu põhimõtteliselt ükski eestlane nagu
ei saaks olla. Vaieldavad ja seniajani reeglista-
mata on mitmesugused erijuhtumid, võib-olla
koguni sõnatüübid. Reeglipäraste ja erandlike
nimekujude vaheline piir on praegu veel
lahtine. Elu nõuab aga pakiliselt meie
perekonnanimede deklineerimise probleemi
täielikku lahendamist.
O. Ojasson
11. II 1960
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.2.129)

Lehekülg 8
5
Elulugu.
sündinud: 1922. a. 16. aprillil.
Mina, Leida, Gusta tr. Järv, olen
sündinud Kasaritsa v. Antsu k. Võru-
maal väikekoha pidaja tütrena
Õppisin Kasaritsa v. Jaani algk, mille
6.kl. kursuse lõpetasin. Edasi siirdusin
Võru keskk. kus õppisin 2 aastat
kuna majanduslikel põhjustel see
jäi lõpetamata ja läksin Võru
kutsekooli edasi, kus õppimisvõima-
lused soodsamad. Säältki lahku-
sin ühe aastase kursuse lõpetades
kodumajandus osak. Edasi elasin
ühe aasta kodutalus, mille järel
sõitsin Tallinna, kus elasin ühe
aasta, olles äriteenijaks moeäris.
Hiljem olen elanud kogu aeg maal,
kodutalus.
LeidaJärv
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.3.91)

Lehekülg 42
37
Lugupeetud H. Ahven.
Nagu ma aru sain, vajate Te ette-
kande teksti või selle resümeed liht-
salt ettenäitamiseks vajaduse korral,
mitte aga ESA-s äratrükkimiseks. Et mul
on üks vaba eksemplar kogu tekstist,
siis saadan selle. (Juhul kui kavatsete
resümee trükkida, kirjutaksin selle
meelsasti ise.)
Head uut aastat soovides
Teie Mati Hint
Tartus, 30. XII 68
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.2.129)

Lehekülg 46
40
jate ettevalmistamis-kursustel. Siit pea-
le töötangi Sadala Algkoolis loodus-
loo õpetajana kuni tänaseni.
1928 a. suvel reisisin Ungaris ja
Itaalias, et näha laia maailma.
Koolitöö kõrval harrastan rah-
valuule kogumist ja töötan väike-
se koolimuuseumi loomise kallal.
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.3.75)

Lehekülg 5
-4-
keele grammatika vastaseid nimekujusid Tartu aja-
lehest "Edasi": Põderi, Okase, Kiisk'i, Saarlaidi,
Mölderi, Laisk'i, Kubjase, Särg'i, Ingeli, Mark'i,
Regi (om.), Kanguri, Hurti, Saag'i, Teder'it, Kogerit,
Luudi, Uski, Kikase, Silk'i, Nahk'i, Kipperi, Pikkerit,
Koppelit, Pihelgase, Kägu (om.), Voorandi, Org'i.
Nende hulgas on näiteid ka artiklitest. Edasi
kuulakem, kuidas käänduvad eesti perekonnanimed
Tallinna "Õhtulehes": Orgi', Põderi, Okan, Palki,
Siig'i, Luik'i, Leht'i, Maamees'i, Ratase, Kanneli,
Aarelaidi, Mägi (om.), Rüütel'i, Koppeli, Pant'i,
Rikas'e, Jõgi (оm.), Kuusk'i, Karp'i, Kiik'i, Laht'i,
Kanguri, Kiisk'i, Känd'i, Meri (om), Väli (om.),
Kalm'i, Järvelaidi, Kallase, Sigelgas'e. Ka need
näited ei ole võetud üksnes neljandalt leheküljelt,
s. t. kuulutuste hulgast. Grammatiliselt ebaõigete
nimekujude poolest jagavad "Edasi" ja "Õhtuleht"
omavahel esikohta. Teistes vaatlusalustes ajalehtedes
leidub osalt neidsamu vigu, kuid harva. Imestust
äratab küll, et teaduslik ajakiri "Keel ja Kirjandus"
perekonnanime Kangur peab võimalikuks dekli-
neerida Kanguri - Kangurilt (vt. "K. ja K." 1958,
lk. 188 ja 1959, lk. 681), nagu oleks see mingi
võõrsõna. Niisamuti on võõrastav, et pilkeajakiri
"Pikker" oma nime ei taha käänata eestipäraselt,
öeldes näiteks "Pikkeri" fotoalbumist (1959, nr. 11,
lk. 13), pikkeripoisid (1959, kr. 12, lk. 6).
1959. aasta oktoobrikuus tekkis minul
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.2.129)

Lehekülg 29
23
Mina, AES'i korrespondent,
Juhan Männiste olin sündi-
nud 1924 a. 15 märts. Saaremaal,
Pöide vallas, Võhma külas.
Lapsepõlv möödus kodutalus
ilma erilisteta sündmusteta.
1932 a sügisel algasin õppi-
mist, Kavandi algkoolis, mille
lõpetasin 1938a kevadel.
Kooliaeg meeldis mulle ja
möödus lõbusasti.
Peale algkooli lõpetamist
töötan kodutalus maatöölisena.
Kuna olen, ka huvitatud
kirjanduslikust tegevusest, siis
akkasin 1940a sügisel AES'i
korrespondiks.
Samal aastal võtsin osa
AES'i korrespondentide kirjatööde

Lehekülg 41
35
1923-1928.a. elasime V-Kariste valla-
maja juures, kus minu isa oli valla käsk-
jalaks.
1928. a. 1 mail asusime elama minu
sünnikohast 4 klm. eemal olevasse Maru
külla, milline küla on ka V-Kariste vallas.
Sealt ostis isa endale maad ja asutas
„Mändoja" väikekoha, kus elan nüüd
koos vanematega.

Lehekülg 43
37
Linda Talussaare
elulugu.
Linda Talussaare sündis 26. märtsil
1922.a. Virumaal Undla vallas Udrikus
Isa oli raudteelane. Oma kuus esimest
eluaastat veetis raudtee vahiputkas. 1928.a.
kevadel tahtis isa olla ise oma peremees,
kolides Kadrinast, vahiputkast ära Järva-
maale Lehtse vallas asuvasse "Kuristi" tallu.
Kuue aastasele lapsele, Lindale, oli aga arm-
saks saanud kodu, kust paistsid Kadri-
na ja lõunast Neeruti mäed, millest talle
oli palju jutustatud. Kõik need Kalevipo-
ja lood olid ühevõrra armsad ja tuleta-
sid talle veel "Kuristi'lgi" meelde oma
sünnikodu ja viisid ta esimese sammu oma
rahva kangelasmeele lähemale.
Alghariduse omandas Lehtse 6. klassili-
ses algkoolis. Edasiõppimiseks polnud või-
malusi, kuigi Linda Talussaare seda "kõi-
gest hingest" oleks tahtnud teha.
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.3.75)

Lehekülg 7
6-
tuuker, vanker, velsker (+ kiiker, nikker, tikker.
maaker, mida pole mainitud) käänduvad nagu
number. Erinevalt - ker: keri - käänduvad ainult
spiiker ja praaker. Sõna praaker on aga akadeemik
Veski soovitanud käänata number-tüübi eeskujul,
sõna spiiker üleviimist number-tüüpi soovitab kaa-
luda uurimuse autor Raiet. Kas on tarvis sõnast
pikker teha kunstlikku erandit vastavas sõnade-
rühmas?
"Eranditult käänduvad pesa-tüüpi päris-
nimed nagu tubli," õeldakse N. Remmeli - J. Valgma-
E. Riikoja "Eesti keele grammatikas" (1959, lk. 76).
Kahjuks ei anta seejuures aga ühtegi näidet, on
vaid "vt. lk. 54". Mõeldud on muidugi seda, et
pesa-tüüpi nimede ainsuse osastav on t-lõpuline
nagu tublit: Jürit, Marit, Arut, Salut, Luhat, Ojat.
On tähelepandav, et ajalehtedes selle reegli vastu
tihti eksitakse. "Nõukogude Õpetajas" on rubriik
„Õnnitleme", kus perekonnanimed esinevad osasta-
vas käändes: õnnitleme Mari Oja (19.IV 1958),
Mari Uustalu (30. VIII 1958), Rudolf Oja (5. XII 1958),
Natalie Mäevalu (27. XII 1958), Jüri Uustalu (24.I.1959).
Tõnis Kihuoja (16.V 1959), R. Alaküla (19.XII.1959),
Edur Roosalu (23. I 1960); kuid on ka õigesti:
Värdi Parisalut (10.X 1959), Hilja Lajat (23.I 1960).
Isegi "Rahva Hääles" leidub seda viga: külastame
rahvaluulekogujat Marta Mäesalu (13.XII.1959,
nr. 292, lk. 4); autasustati töölist Olga Kuusalu

Lehekülg 11
-10 -
1923. aasta väljaande tiitellehel on öeldud: "Kolmas
muutmatu trükk teisest, dr. Jakob Hurt'i poolt
redigeeritud väljaandest." Tundub imelik, et sõna-
raamatu trükkitoimetaja Albert Saareste ei
tarvitanud Hurt'i asemel nimekuju Hurda
Teatavasti on hurt koera nimetus, kuid nüüd
oleme harjunud rahvapärase käänamisviisiga
ega ole selles dr. Jakob Hurdale midagi häbista-
vat. Soome vabariigi presidendiks kõlbas kord
P. Svinhufvud, kuigi tema nimi ei olnud peen
(tähendus on, seapea').
Olen tuttav Tallinnas töötava postiametnikuga,
kelle perekonnanimi koosneb kolmest tähest: Ami
Tema teada pärinevat see nimi esivanemast, kes
olnud prantslane, seepärast rõhutab prantsuspära-
selt viimast silpi: Amii. Ümberkaudsed "harimata"
inimesed ütlevad Aami. Sm. Ami oli varem Rahumäe
sideagentuuri juhatajaks ja tema kaasabil õnnestus
minul tellida endale "Õhtulehte", mille limiit oli
rangelt piiratud. Mina hääldasin agentuuri juhataja
nime alati õigesti ja sain temaga niivõrd sõbraks,
et ta mõnigikord algul ise maksis ajalehtede tellimis-
raha ja "Õhtulehest ma kunagi ilma ei jäänud."
Kuidas aga oleks reeglipärane vorm ainsuse osastavas:
kas Ami't või Ami'd?
"Pidage meeles, et inimese nimi on talle kauneim
ja tähtsaim sõna, ütleb Dale Carnegie ("Kuidas
võita sõpru ja mõjustada inimesi". Inglise keelest
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.3.91)

Lehekülg 12
11
Eesti muistsete isikunimede leksikaalne alus
Keelepäeval isikunimedest Tartus 1. dets.
1968. a. esitatud ettekande lühikokkuvõte.
Muistsete eestlaste isikunimede allikaks on olnud:
1) loodus oma olendite, esemete ja nähtustega, näiteks,
Huuk, Kull, Siisik, Vesik, Kahr, Susi, Ott, Põder, Naarits,
Küü, Avi, Räim, Tamm, Lill, Allik, Nurm, Vesi, Ase,
Udrik, Vene, Ago, Koit, Kõo, Päev, Täht jpt;
2) inimese enese eluavaldusi, omadusi jms. tähista-
vad sõnad, näiteks Kalm, Itse - Ise, Toivo - Tõiv, Uku,
Akk, Hõim, Poeg, Velvo, Valitu, Võtteli, Võtik, Rutik, Keb-
ja, Udris, Leino, Meel, Lemb, Nõu, Leenbit, Himot,
Himodas jpt.
Struktuurilt jagunevad muinas-eesti isikunimed liht-
tüvelisteks, tuletusliidetega kujundatuks ja liittüvelis-
teks. Tuletusliiteid esineb ligikaudu veerandsada, näi-
teks - olas (Auvodas, Toivodas), - ja (Ihaja, Nõudja), -k.
(Annik, Vesik, Vilik), les (Ihales, Vihteles), - m (Iham,
Undam, Vilim), -mas (Ihamas, Vilimas), - nd ( Vi-
hand, Viljand), -ndes (Ihalendes, Meelendes), -o (-oi) (Mee
mo, Metso), - s ( Kaivas, Lemmes, Meeles), -t (-tu) (Hi-
mot, Kaivatu, Lembitu) jt. Nii tuletusliitelistes kui ka
liittüvelistes isikunimedes osutavad produktiivisust ligi-
kaudu veerandsada sõna. Seesuguseid on au (Aulem-
bi), hüva-hea (Heatõivo), iga (Igameele, Igatemb),
iha ( Ihameele, Ihatõive), ilm (Ilmalembi) kauge
(Kaugemeel), küll, sm. külla (Küllanõu, Küllatõiv),
lemb (Lembitõive, Lembivalda), meel (Meelevili, Mee-
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.2.129)

Lehekülg 5
2
Helmut Joonuks`i elulugu.
Sündisin 10. jaanuaril aastal 1924
Salla vallas Tammiku külas Pilli talus.
Juba varases lapsepõlves hõlmas mind
loodus oma väljadega, metsadega küla-
tiikide ja valendavate maanteedega luule-
lisse sülle. Mind ahvatles luuletama kaunis
viljapõldude maastik. Lemmikharrastusina
mälestuvad ilusast ajast õngitsemishetked
külatiigi pajude varjus, igasugused mat-
kad kodumaa ligematesse ja kaugematesse.
nurkadesse.
Algkooli lõpetamise järele siirdusin õppi-
ma Väike-Maarja keskkooli, kus praegugi
jatkan õpingute sooritamist. Keskkoolis
hakkasin erilist huvi luuletamise ja joonis-
tamise vastu tundma, mille kütkis prae-
gugi osaliselt viibin.
Kuid millegagi tahtsin ma oma maad
ja rahvast teenida. Millegagi, mis on püsiv
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.3.75)

Lehekülg 48
47
laenude korduvalt käsitletud ja palju
vaieldud probleemi ning polemiseeritakse
teiste uurijatega.
Väiksemate teadete all on avalda-
tud rida lühemaid kirjutisi obi-ugri
keelte kohta ja etümoloogiaid. Siin
ms. polemiseerib L. Benko ilma side-
sõnata liitlausete küsimuses K.
Majtinszkajaga. Samas leidub komi
ülem-võtšagda tõlketud ja kommen-
tekste
taaridega, mis K. Radanovics Mosk-
vas käies on üles tähendanud.
Retsensioonide ja ringvaate osa
on väga mitmekülgne. Siin esita-
takse kirjutisi tähtpäevade puhul,
näit. Gy. Lako "Soome-ugri Selts 75-
aastane", J. Erdödi "Mari lingvist
V. M. Vassiljev 75-aastane" jne. Siin lei-
dub ülevaateid, millest mainitagu
F. Pappi ulatuslikku kirjutist "Uusi
suundi nõukogude keeleteaduses",
J. Gulya "Soome-ugri keelte dia-
lektoloogia alane nõupidamine",
mis toimus Tartus 1958.a. juunis.
Nõupidamisest kõneldakse teeside alu-
sel, mis kuidagi autorini jõudnud.
Samas leidub ka kirjanduse
arvustusi ja retsensioone. Ms on
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.2.129)

Lehekülg 13
10
da õnne keskkooliga. Sisseastumiseksa-
mid Võru Reaalkooli 1938. aasta keva-
del sooritadud, jäi veel suvi maaeluks,
siis sügisel kolisin vaatamata ma-
janduslikele raskustele linna. Pika-
pääle harjusin isegi linnaeluga
ära, kuid eelistan siiski elu maal.
Samas tegevuses kadusid ka need
järgmised aastad. Ikka - talvel õppe-
töö, suvel töö kodutalus. Vahepeal
oli poliitiliselt üsna segaseid aegu,
kuid siiski lõpetasin möödunud.
s.o. 1941. aasta kevadel Võru Kesk-
kooli kolmanda klassi ja sama
kool nõuab arvatavasti edaspidi-
gi oma osa.
Alfred Karu
Kasaritsas, 20. jaan. 1942.a.
-4.
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.3.91)

Lehekülg 14
2 12
levaldo), mees (Vihtmees, Viljamees), nõu (Küllanõu),
päew (Viljapäev, Meelepäev), tõiv (Tõivelembi, Mee-
letõive), vili (Vilimeel, Vilipäev) jt. Kõige produk-
tiivsem nimekujunduslik sõna on olnud meel, sellele
järgnevad vili, lend, tõiv ja iha
Eesti muistsed isikunimed, eriti tuletusliitelised ja liit-
tüvelised, ei esinda mingit eestlastele spetsiifilist näh-
tust. Need kuuluvad otseselt algläänemeresoome nime-
süsteemi.
Iga rahva eluavaldustes kajastub tema iseloom. Sel-
les suhtes on ka isikunimedel suur kõnejõud. Isikunimed
näikse võimaldavat isegi järeldusi teha eesti etnoge-
neesi seisukohalt.
Ed Roos.
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.2.129)

Lehekülg 12
9
dusteekonda. See oli aastal 1932.
Et Vana-Nursis polnud tollal mil-
legipärast rohkem kui kolm klassi,
pidingi siis olude sunnil aastal 1935
edasi siirdusna Vastse-Nursi algkoo-
li. Koolitee muutus nüüd paugu-
päält poole pikemaks. Iga päev tu-
li nüüd oma 9 kilomeetrit maha
kõmpida. Õnneks tegutses kooli juu-
res ka internaat, kus talvel tuisku-
de, külmade ja halbade teede peri-
oodil võis ajutiselt vabaneda kodus-
käimise murest.
Veeres nii jälle aastaid esiplaani-
le, et siis taas kaduda, kuni lõpuks
saabus ka 1938. aasta kevad ja soo-
jad maikuu päevad, millal tuli jää-
davalt lahkuda sellestki armsaks
saanud koolist sellel lihtsal põhju-
sel, et ma olevat ta lõpetanud. Et
koolielu juba nii omaseks oli saa-
nud, otsustasin pikkade arutluste
ja nõupidamiste tulemusena katsu-
- 3 -
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.3.64)

Lehekülg 92
85
ju lõhub, on riiderüütel.
1943. aastal kirjutasin meeste käsitöödest, ai-
nult ühelt keelejuhilt saadud jutustuse järgi.
Emakeele Seltsi poolt soovitati kirjutada ka
söökidest-jookidest, kuid töökoormuse tõttu jäi
see mul tegemata. Hiljem olen täitnud jõudu
mööda kõiki keelelisi ülesandeid, mis mulle
on teatavaks saanud.
"Kogumistöö juhendajas" nr. 1. avaldatud küsit-
luskavadest olen seni kirjutanud ainult teemal
"Saun". See asjas käisin keelejuhtide juures kol-
mel korral. Esmalt arutasime koos kava läbi,
et jutustaja teaks järele mõtelda, meelde tuleta-
da, enesele tegin selle juures lühikesi märkusi.
Teisel korral tegin peamise üleskirjutuse, üht-
lasi jälgides, et esimesel korral märgitust mida-
gi vahele ei jääks. Kolmandal korral täiendasin
neid punkte, mis laiendamist võimaldasid
või kuidagi poolikuks, selgusetuks olid jää-
nud, nagu jutuhoos vahel juhtub, et min-
nakse mõnest asjast kiiresti üle.
"Kogumistöö juhendajast" nr. 3 täitsin mõle-
mad küsitluskavad. Loomanimede puhul soo-
vitati ära näidata, millised nimed sagedamini
esinevad. Sel puhul kogusin kõik loomanimed,
mis 1953. aasta jooksul minu kodukolhoosi
piires tarvitusel olid, s.o., nii ühiskarja kui
ka individuaalloomade osas, ja märkisin
iga nime juurde, mitu korda ta sel aas-
tal esines. Lisaks kirjutasin üles kõik teada-
olevad loomanimed end. Häädemeeste khlk., mis
meie kolhoosis sel aastal puudusid.
Käesoleval 1956. aastal olen ära saatnud um-
bes 60 lk. saunadest ja ligi 40 lk. omal alga-
tusel kogutut. Viimased sisaldasid ühe vana
meremehe jutustusi ja vana naisterahva mä-
lestusi peremeeste ja teenijate vahekorrast möö-
dunud sajandi lõpul. Tänavuse töö hulgas on
veel vastused keelelistele ülesannetele nr. 11
ja 12. Ülesande nr. 11 asjas usutlesin läbi
kümmekond vanemat inimest, kuid otsest vas-
tust, s.o., andmeid härjaregede kohta ma ei saa-
nud, sest siinne rahvas "põle mõisa külles ela-
nu, mõisa as`sast ei täe," nagu nad ise ütle-
sid. Märkisin siiski andmeid reest üldse va-
nemalt mehelt, kes reeliikmetest hästi rääkida
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.3.75)

Lehekülg 6
-5-
kontakt "Pikri" toimetusega. Võtsin kord kaasa
Wiedemanni sõnaraamatu ja näitasin, et Wiedemanni
järgi sõnast "Pikker" genitiiv peaks olema "Pikri,
mitte "Pikkeri" (1953. aastal ilmunud VÕS-is pikker
puudub). Elmar Muugi "Väikeses õigekeelsus-
sõnaraamatus (1946, kümnes trükk, vastutav
toimetaja A. Kask) on pikker tüüpsõnaks (nr. 120)
ja esitatakse kõik tema peakäänded (pikker-
pikri - pikrit jne.). Geritiivne vorm pikri
antakse ka J.V. Veski "Eesti õigekeelsuse-sõna-
raamatus (1930). Kõik asjata! Ei tähenda
midagi ka see, et folklorist M. J. Eisen oma
teostes („Kõu ja Pikker", „Eesti muistsed jumalad
ja vägimehed") ütleb Pikri - Pikrit - Pikrile, aja-
kirja "Pikker" toimetuse sekretär väitis, et pea-
aegu 100-protsendiliselt räägitakse Pikkeri - Pikke-
rit (NB! "Pikri" tiraaž kõigub 40 000 ümber).
Peale selle on neile niisugust käänamisviisi soovi-
tanud KKI sõnaraamatute sektori teaduslik
töötaja Magnus Kindlam.
Sm. Kindlama töökaaslane E. Raiet on
„Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetistes" (ühis-
konnateaduste seeria, 1957, nr. 3-4, lk. 347 - 350).
avaldanud uurimuse "Kahesilbilise kolmanda-
vältelise nimetavaga er-lõpuliste sõnade kääna-
misest". Detailsest jaotusest nähtub, et ker-
- lõpulised sõnad aaker, apteeker, ekker, klinker,
lähker, ooker, peeker, punker, spikker, šanker,

Lehekülg 54
53 11.
nimesid, samuti töötatakse arhiivides.
Rohkesti on ajakirjas ruumi
antud sõnade ja kõnekäändude sele-
tamiseks - esitatakse haruldasi murde
sõnu, käsitletakse etümoloogiaid jne
Vähem pööratakse tähelepanu ka
keelearendamisele - esitatakse õige-
keelsuslikke küsimusi, arvustusi jm
Keeleajalooliste andmete hulgas
avaldatakse mitmesuguseid vane
maid käsikirjalisi materjale.
samuti avaldatakse vahetevahel
mõnesugust murdematerjali.
Ringvaates pakutakse mulluses
numbris ülevaate pärastsõja-
aegsest tööst ajaloolise morfo-
ung. k.
loogia alal ja murdeuurimise alal.
Rubriigis "Mitmesugust" leidub
kogu aastakäiku läbiv ja veelgi
pooleli jääv ulatuslik artikkel
„Tehnilisi juhendeid meie aja-
kirja kaastöölistele“ toimetaja
L. Benkö sulest.
Lõpuks on ajakirjas veel rubriik
"Seltsi asjad", kus antakse aru,
näit. Ungari Keeleteadusliku Seltsi
üldkoosolekuist jm. Seltsi üritustest
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.2.129)

Lehekülg 27
21
Häädemeeste valla Võiduküla algkooli juhatajaks.
1941. a. suvel soovisin saada endisele kohale Ora-
jõele, kuid vanemate õppeJõudude vähesusel ei las-
tud mind tagasi õpetajaks, vaid seati Häädem.
v. Rannametsa algkooli juhatajaks, kellena
teenin praegu.
Abiellusin 1912. a. oma ametivenna Jaan
Martinson-iga (hiljem Mäesalu), kes on samuti
kehvast perekonnast iseõppija, lahkus kooli-
tööst vanaduse tõttu 1939.a. Oma lastest kao-
tasime kaks esimest järgimööda 1916. ja 1918.
a. difteriidilaine ajal, järgmised viis kasvasid
üles, neist neli on saanud keskhariduse, noo-
rem õpib veel algkoolis. Vanem poeg, kutse-
alune, on praegu teadmatuses, samuti väi-
mees, kellel jäi maha kaks väikest last.
Keelelisi teatmeid hakkasin saatma 1921.
a., ajalehes "Sotsialdemokraat" ilmunud küsimus-
tele vastates. Andmed olen saanud esijoones oma
vanemailt, aga ka mitmelt teiselt ümbruskon-
na vanemalt elanikult. Olen pidanud seda
tegevust endale puhketööks ja auasjaks.
Rannametsa, 18.03.42. Marta Mäesalu.
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.3.91)

Lehekülg 15
13
Tallinnas, 7.XII. 1968.
V. a. sm. H. Ahven,
Teie 4.XII.68.a. kirjas No 148 avaldatud soovi kohaselt
saadan lühikese kokkuvõtte oma ettekandest Tartu keele-
päeval.
"Vana ja uus nimi" käsitles kahe nimeuuenduse
võrdlust: Venes pärast 1917.a. Oktoobrirevolutsiooni ja
meil XIX sajandi viimastest aastakümmetest alates Küsi-
mus seisneb selles, et 50 aastat pärast vene nimeuuen-
duse algust on kõik vene nime=käsitlejad jõudnud
üksmeelsele veendumusele, et katsed kirikliku-kanoonilise
eesnime asemele tuua uusi nimesid - peamiselt
võõr- ja laenapellatiivsõnu tehnika, tööstuse ja tootmise
alalt, metallinimesid koos muude elementide nimetus-
tega jt. - on täiesti nurjunud. Kui Traktor Iva-
novitš või Elektrifikaatsia Mihhailovna said 18-20
aastat vanaks, nad olid sunnitud oma nimed
uuesti ristiinimeste nimede vastu vahetama. Ainult
üks teatud liik kultusnimesid (Ninel, Vladlen,
Vladilena jt.) olevat õnnestunutena püsinud,
Samal ajal teostatud eesti nimeuuendus tugeva
algpropagandaga XIX s. lõpu kalendreis näitab sootuks
teisi tulemusi: palju mittekristlikke nimesid sai popu-
laarseks ja püsib nimeandmisel tänini (Lembit, Kalev,
Urmas, Eha, Leida, Linda, Urve, Virve jpt), Mats Tõnissoni
nime-ettepanekute hulgas ei puudunud appellatiivsõnadki, mis
hilisemaid vene uusnimesid meenutavad - needki pruuki
ei juurdunud. Vene ainestikku esitavad praegused ono-
mästikaga tegelejad mitteaduslikult, arvamustele ja belle-
tristlikele katkelmatele tõendmaterjali väärtust andes
Igasugune statistika on väga juhuslik ja puudulik,
mille tõtta raske on täpsemalt midagi väita selle
rahvaalgatuslikuks nimetatud eesnimereformi
käigu ja fiasko kohta. Eesti ainestik võimaldab
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.3.75)

Lehekülg 51
50 8
teadlaste igapäevasest tööst kirjelda-
va grammatika koostamisel nii
ungari keele morfoloogia kui sün-
taksi alalt.
Ajalooliste grammatika küsimusi
käsitleb D. Pais, nimelt verbiprefik-
site olemust ja kujunemist. Peale
selle käsitletakse ungari sõnavara
kujunemise probleeme, laensõnu, esita
takse etümoloogiaid jne.
Üldkeeleteaduslikku huvi pakuvad
L. Gretsy pikem kirjutis "Paralleel-
sest sõna ja tähenduse diferentsee-
rumisest" ning L. Antali artikkel
"Morfeemist", milles tutvustatakse
ameerika strukturalistide Bloom-
fieldi ja tema õpilase Harrise kool-
konda ja püütakse nende meetodit
ning
rakendada ungari keele uurimisel.
Ungarlaste eelajaloo probleeme,
puudutavad K. Czegledy ja J. Perenyi.
Viimane käsitleb ulatuslikus kirju-
tises "Magna Hungaria" küsimust"
Nimelt olevat enne ungarlaste praegu-
sele kodumaale asumist üks hõim
Volga maile maha jäänud - õieti
vana küsimus, mis ikka veel näib
päevakorral olevat.

Lehekülg 52
51 9.
Ajakirjas antakse ülevaade ka unga-
ri keeleteaduse uue õppeplaani arutlu-
sest. Võrreldes meie ülikooli eesti fi-
loloogia plaaniga on, tähelepandav,
et soomeugrilisi õpetatakse
distsipliine
varem kui ungari keeleteaduse ai-
neid. Eri distsipliinina on sisse võe-
tud ka ungari keele õpetamise me-
toodika (2 semestrit 1 tund nädalas).
Huvitav on ülevaade Rumeenia
Rahvavabariigis toimuvast ungari
keeleteadlaste erialasest ettevalmis-
tusest ja keeleteaduslikust tööst un-
gari keele alal. Selle on kirjutanud
Ungaris komandeeringul käinud
Kolosvari (Cluj) ülikooli ungari keele-
teaduse kateedri õppejõud Gy. Marton,
Ilmneb, et 1945. a. asutatud Bolyai
ülikool Kolozvaris pole ainus ungari
õppekeelega kõrgem kool Rumeenias.
Selle ülikooli viiest teaduskonnast
on kõige suurem ajaloo-keeleteadus
kond, kus õpib üle 1000 üliõpilase
(statsionaarne-kaugõpe). Ungari filoloogi-
de ettevalmistuse eest hoolitseb kaks
kateedrit - ungari keeleteaduse ja
ungari kirjanduse kateeder. T-s kateed
ris on 13 liiget, neist 3 professorit.
Õppeaeg kestab 5 aastat. Õppejõudude
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.2.129)

Lehekülg 6
3
ja jääv tulevpõlvedele. Astusin AES-i kor-
respondendiks. Algul oli mu tegevus õige
loid, vahest ehk ülesande tõsiduse ja vas-
tutavuse tõttu. Nüüd aga, millal õieti
suudan hinnata murdekogumise vajalik-
kust ja tähtsust meie rahva kultuuri,
ajaloos, püüan ja tõotan teha parimat,
mis suudan.
Helmut Joonuks
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.3.64)

Lehekülg 89
82
Marta Mäesalu
Isiklikke kogemusi murdematerjali-
de kogumisel.
Alguse murdematerjalide ülesmärkimisega
tegin 1921. aasta märtsikuul. Selleaegses ajalehes
„Sotsiaaldemokraat“ hakkas ilmuma keelelisi
küsimusi ja mina hakkasin neile küsi-
mustele vastama. Nende sõnade kohta, mille
tähendust ma ise ei teadnud, küsisin and-
meid peamiselt oma vanemailt, kes olid
mõlemad põlised kohalikud elanikud.
Esialgu ei tundnud ma murde mär-
kimisel peensusi, näiteks e ja i või o ja
u vahepealsed häälikud said märgitud nagu
kirjakeeles, kuid laused - näited sooviti ikka
kohalikus murdes. Märkimisviisi omandasin
küsitluskavades tarvitatud murdesõnade jär-
gi. Töö õpetas tegijat ja üleskirjutamine muu-
tus järjest täpsemaks.
NAE_ERA_R-2362_Emakeele_Selts (ERA.R-2362.2.129)

Lehekülg 30
24
võistlusest kahel teemal: "Va-
nad jutud" ja "Endisaegsest
põllupidamisest".
Tulemusena sain kumma-
gid võistlustöö eest II auhinna.
Ka käesoleval aastal võtan
osa AES'i korrespondentide kirja-
tööde võistlusest teemadel:
„200 haruldast või vanapä-
rast murdesõna" ja "Endisaeg-
sest meeste käsitööst."