Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.182)

Lehekülg 79
Akadeemiline Emakeele Selts
SISSE TULNUD
Lugupeetud
Akadeemiline Emakeele Selts
Rakvere I Keskkooli kirjandusringi nimel
vastuseks Teie kirjale 15. detsembrist 1950.a.
koguda murdelist materjali vasta-
valt keelelisele ülesandele nr. 3 tea-
tan, et RIK kirjandusrongi ümber
koondus grupp asjahuvilisi, kes on
nõus osa võtma murdekogumistööst.
Seoses sellega palun teid võimalikult
kiiresti saata vajalikul arvul sõna
sedeleid 5-le kaastöölisele, mis on
vajalikud ülesandele nr. 3, et täht-
ajaliselt saata Teile kogutud mater-
jalid.
Kaastöölised pärinevad Rakvere ümb-
ruskonnast maalt eri kohtadest.
Rakvere I Keskkooli kirjandusringi nimel
H. Johannes
RIK Kirjanduringi
Rakvere,
esimees
9. jaan. 1951. a.
Rakvere
Kingissepa 13

Lehekülg 133
Akadeemiline Emakeele Selts
SISSE
TULNUD
18 jaan. 1951.a.
Tallinnas 15. jaan.
Nr.. 38.
Jõudu tööle uuel aastal!
Tuleb välja, et kirjad liiguvad
Tallinna ja Tartu vahel viis päe-
va. Olimegi juba oma kahed kätte
saanud ja neid vanematele näi-
tama rutanud, kui pakid meile
jõudsid. Keegi kasutas seda ja näp-
pas pealt haruldased margid; kind-
lasti mitmerublased.
Andsin kõik eksemplarid
poiste lätte, mõni leidis asja keeru-
ka olevat ja poetas teistele. Kaks
poissi on wäga kindlad ja ausad,
ma loodan, Adoson ja Lindström.
Karlo Ruiso, kelle materjali siia
lisan, on väga sihikindel ja kan-
gekaelne, ta ei lase millelgi välisel
end mõjutada, ka mitte minu pea-
Triigi,_Aleksandri_(Koue)_vallakohus (EAA.2739.1.1914)

Lehekülg 8
Kohtu koosoleku protokoll.
1903 aastal Märtsi kuu 27. päewal, kell 1/2 2
awas
Aleksandri walla kohus Aleksandri walla majas
Presidendi as. Joosep Metsis
Hans Waher
ja liikmete ja Hans Ost
koosolemisel ja kirjutaja Jakob Lucki juures olekul
kohtu koosoleku Politsei kaebtuse Hans
Riio wastu ähwardamise pärast
Kohtusse ilmusiwad süidistataw Hans Riio, süidis-
taja Adu Sikemäe ja tunnistaja
Johannes Tamberg.
Kohtus sündis järgmine:
Kaebtusealune Hans Rio, ennast süüdlaseks
ei tunnistanud ja seletas et Johannes
Temberg on tema peale wihane, nende wahel
olnud tüli pärast, mispärast nemad ka
kohtu ees siinsamas on olnud, ja sellepärast
tunnistab tema peale kõiksugust kurja
ilmaasjata; tema, Rio, ei ole Sikemäe
mahalüüa ega tema majasi põletada
ahwardanud, see kõik on kuri wale.
Adu Sikemäe seletas, et Hans Rio
on teda kord peksa ähwardanud ja peale
selle seda ka teinud; teiste inimeste käest
on tema kuulnud, et Hans Rio olla
teda ähwardanud tappa ja majasi põle

Lehekülg 9
tada ja seda olla Johannes Tamberg rää-
kinud, sellepeale on tema ka Tambergilt
järelküsinud ja Tamberg on seda tõenda-
nud, sellepeale on tema asja politseile
teada annud. Tema ise ähwardusest
midagi ei tea, räägib aga ainult Tam-
bergi jutu järele. -
Hans Rio palus Tambergi kui
tunnistajat tagandada sellepärast, et
tema wihawaendlane on.
Määrus:
Aleksandri walla kohus leidis tarwilise
olema Johannes Tambergi, kes politse
kordniku ees juba oma tunnistuse
ülesannud, kui tunnistajat ülekuu-
lata. -
Tunnistaja Johannes Tamberg,
24 aastat wana, Luteruse usku,
kohtukäijatega sugulane ei ole, peale
seatud tõutuse kirja andmise tun-
nistas: et Rio on tema wastu minewa
aasta sügisel ütelnud: "peaks keegi
Adu Sikemäe mahalaskma ehk maja
põlema pistma ma maksaks 5 rubla
tema on wastanud: kes seda 5 rubla
eest teeb; sellepeale on Rio ütelnud
"ma annan 10 rubla mine turka põlema.
Peale selle on piibli pühal jälle tema wastu
Adu Sikemaed wandunud ja põlema pistmist
temale rääkinud. Mõlemal korral oli asi
nelja silma all olnud.
Hans Rio seletas, et see on wale
ja palub Tamberg wale pärast karistada.
Johannes Tamberg palus 1 rubla päewakulu
J Tamberg, Hans Rio +++
Adu Sikemäe +++
Eesistnik J. Metsis
liikmed H Waher
H. Ost
Kirjutaja J. Luck
Triigi,_Aleksandri_(Koue)_vallakohus (EAA.2739.1.1914)

Lehekülg 10
Akt No 52
1903.a.
Keiserliku Majesteedi käsu järel.
1903 a. Märtsi kuu 27 päewal Aleksandri walla
kohus oma awalikus kohtu koosistumises, millest osa wõtsiwad:
Eesistuja eest Josep Metsis
Hans Waher
Kohtunikud
ja Hans Ost
ja kirjutaja Jakob Luck juures oli,
Politsei ---- süüdistamise asja
talupoja Hans Rio wasta Liivimaa
talurahwa seaduse art -1059 põhjusel
läbiwaadates, politsei äraolekul ja asja osalisi kui
ka tunnistaja Johannes Tambergi seletusi
ärakuulates
leidis: 1) et käesolewas asjas Liivimaa
talurahwa seaduse art 1059 tähentud
süütegusi mitte leida ei ole, selle
peale waadates, et kaebtuse alune Hans
Rio ei otsekohe Adu Sikemäe wastu
temale waranduse poolt kahju teha ega
rängaste teutada ei ole ähwardanud,
ega ole seda ka tunnistajat Johannes
Tembergi Sikemäele awaldada käs-
kinud, nõnda et Hans Rio, kelle
kohta tunnistaja Johannes Tamberg
talgaselja kurja soowi ja nõuuandmist
on awaldanud, mille wastu Rio vaid-
leb, et seda ütelnud ei olegi, ähwarduse
süüst ja nuhtlusest wabaks mõista
tuleb ja 2) et Johannes Tambergi

Lehekülg 11
päewakulu nõudmine 1 rubla summas tähe-
lepanemata jätta tuleb selle peale waadates
et asi niisuguste hulgast ei ole, mis leppimise
ga wõiks kustutud saada
sellepärast, kõiki asjas leitud olemisi ära kaaludes, Walla kohtu Seaduse II. jäo art. 30, 46,54. ja
Talurahwa Seaduse art. 1059 - juhiks wõttes,
55 sellesama Seaduse IV jäo art. ja Liiwi
kohus ühelhäelel
mõistis:
1) Triigi kogukonnast Hans Jaani poja
Rio tema peale politsei poolt tõstetud
ähwarduse süüst ja nuhtlusest wabaks
ja 2) Johannes Tambergi päewakulu
nõudmise 1 rubla summas tühjaks.
Eesistuja J. Metsis
H Waher
Kohtunikud
H Ost
Kirjutaja JoLuck
Tunnistame oma allkirjadega, et seesinane mõistus meile Walla kohtu Seaduse III. jäo art. 59
järel on kuulutatud. Hans Rio +++
Adu Sikemae +++
Veski_algkool (EAA.4513.1.1)

Lehekülg 9
Õpetuslise ja kasvatuslise külje kohta.
A. töötati tartu kooliõpetajate seltsi poolt välja antud
õpekava järele. Õperaamatuist olid tarvitusel eesti keeles:
M. Kampmann; matemaatikas: Jurjevitsch; geograafias:
turp. tundide arv klassides: I kl. 24t. II ja III kl. 28-36t.
Mängumuru ja aeda ei olnud.
B. Kooli arenemisest 1918- 1928.
Uutest ainetest toodi sisse kodulugu, mis tekitas
raskusi õpetajale selle aine ettevalmistamise puudusel.
Õpekeeleks vene keele asemele tuli emakeel, mis val-
mistas samuti raskusi õpeabinõude puudusel. Usu-
õpetus jäi välja õpekavast. 1922 a. võeti usuõpetus ta-
gasi vanemate soovil õpekavasse.
Veski algk. õpetajad on Kooliõpetajate Seltsi, Õpeta-
jate Liidu, Haridusministeeriumi ja Tartu maakooliva-
litsuse poolt korraldatud kursusist osa võtnud.
Õpetöö elustamiseks on võetud tarvitusele mitmesu-
gused õpeabinõud, samuti pannakse rõhku enam
praktilisele tööle. Kooli ja kodu vahekorra ligin-
damist soodustavad koolipeod ja näitused, kuna
alul tekitas arusaamatusi koolikohustuse teostamine.
Kooli majanduslise külje eest hoolitseb vald. Kooliruu-
mes on õpetajate osavõtul korraldatud loenguid põllu-
majandusest, karskusest, tervishoiust. Kooliruumes asub
ka haruraamatukogu. Koolil on ka õpilaste ajakiri-
"Jada."

Lehekülg 10
1929.
Õppetöö algas 30 septembril.
Avatud sai uuesti V klass.
Õpilaste kogu arv 45. I kl. - 8, II kl. -13
III - 7, IV - 5, V - 12. Õpetajaid on endi-
selt kaks. Prl. A. Kivisaar ja õp.
S. Hiir.
Talv oli vihmane. Esimene
püsiv lumi tuli 29 jaanuaril
ja püsis 15 märtsini. Rõske
ilma tõttu oli palju haigusi laste
hulgas. Iseäranis levisid leetrid.
Puudunute arv koolis on selle
tõttu väga suur. Jaoskonna arst
sulges kooli kolmeks päevaks.
Sügisel ilmus kooli naaberkoolist õpilane
O. Tagel, kuid tuli äärmiselt halva
ülespidamise pärast koolist eemaldada.
Õpilaste, kui ka õpetajate raamatukogu
sai suurendatud maakoolivalitsuselt
saadud summa arvel.
Suurem osa õpilastest on poisid:
13 tüdr. 32 poissi. Käsitööks on vane-
matel poistel raamatuköitmine.
Kevadel ilmus järjekorraline kooli
ajakirja number "Jada", milles ilmu-
sid õpilaste töid ja jooniseid.
Tütarlaste % on 24,4, poistel - 75,6.
Koolijuhataja
Ag. Kivisaar.
Veski_algkool (EAA.4513.1.1)

Lehekülg 11
1930.
Õppetöö algas 6 oktoobril.
Õpilaste arv on 45. Nendest
16 tütarlast ja 29 põissi % 35,5 tüd.
64,5 pois. Poiste arv on ju mitmendat
aastat ülekaalus. Enamik õpilasi
on eestlased 40 õp. 5 õp on muulased:
3 venelast ja 2 lätlast. I kl. on 12 õp.
II kl. - 9. III kl.- 14. IV kl. 7. ja V kl. 3 õp.
Õpetaja-juhataja on Ag. Kivisaar, kes
töötab koolis 1924 a. 1 okt. ja teiseks
õp. S. Hiir, kes siin töötab
1925 a. sügisest.
Töö toimus koolis normaalselt.
Jaoskonna arst käis aasta jook-
sul koolis kaks korda, koolinõu-
nik ühe korra. Et sügis oli
vihmane ja talv külm, siis oli
koolist puudumisi palju.
Käsitöö alal oleks uudiseks raami-
del rätikute, šallide ja jakkide
kudumine.
Kevadel ilmus kooli ajakirja
"Jada" number, mis on kogukam
eelmistest aastakäikkudest.
10
1931/32 õp.
Õppetöö algas koolis 1 oktoobril
Õpilaste arv sügisel oli 49,
kevadel aga tõusis 51le. Sellest
arvust on 45 õp. eestlased, 6-
venelased (5p. 1t.) Vene rahvusest
lastele teeb raskusi õppekeele puudu-
lik tundmine.
Töö õppeaasta kestel toimus
normaalselt. Üks õpilane haigestus
tuberkuloosi, mispärast jaoskonna
arsti soovitusel vanemad paigu-
tasid ta sanatooriumi Tahevale.
Sama aasta kevadeks olid samast
perekonnast teisel õpilasel ka
kopsud haiged, mispärast ka
see õp. enne koolitöö lõppu
pidi koolist ärajääma.
V kl. 7 õpilasest lõpetas kooli
kevadel 5 õpilast 1t. 4p. 1õp. (poiss)
jäi kursust kordama, kuna
1 tüt. vabastati koolitööst haiguse
pärast.
Raskelt kasvatatavaid lapsi
oli aasta jooksul 3, kõik ühest
vene perekonnast. Vanemad paremal
juhul üldse ei reageerinud kooli
nõudele.
Kevadel ilmus kooli ajakirja
järjekordne number: "Jada" 1932.a.
Õppeaasta jooksul käis koolis, jaoskon-
na arst 2 k. ja koolinõunik ühe korra.
Koolijuhataja Ag. Kivisaar.
Veski_algkool (EAA.4513.1.1)

Lehekülg 12
11
1932/33 õp.
Õppetöö algas koolis 3 oktoobril
Õpilased ilmusid kooli esimese
nädala jooksul mistõttu ka töö võttis
kohe normalkäigu. Õpilaste üldarv oli
56, milline kooli kitsaste ruumidele
liig suur. Õpilaste nimekirjas oli
58 õp. kaks õpilast vabastati koolitööst
haiguse tõttu (n. tuberkuloos).
I kl. oli 12 õp. II - 12 õp, III - 11 õp, IV - 13 õp., V- 8 õp.
Pääle koolitöö andusid õpilased sel aastal
innuga suusaspordile. Peaaegu kõigil
poistel (30) olid suusad. Hääd võima-
lust suusatamiseks pakub ka koolimaja
ümbrus mägine.
Õppetöö esimesel kuul juhtus ühe
V kl. õpilasega koduteel kurb õnnetus: olles
peitnud omatehtud püssi metsa laskis
koju minnes märki, kuid nii õnnetult,
et kaotas parema silma.
V kl. 8 õpilasest lõpetasid kooli 6 õp.
see on 75%. 2 poissi jäid teiseks aastaks
klassi. IV kl. jäid ka kaks õpil. klassi
II kl. 1 õpilane.
Jõuluks korraldas kool õp. jõulupuu
ja kevadel emadepäeva.
Õppeaasta jooksul käis koolis jaoskon-
na arst kaks korda ja koolinõunik ühe
korra
Ag. Kivisaar
1933/34 õp.
Õppetöö algas I kl. 18 septembril 1933a.
9 õp. ilmus kooli kohe, kuid üks alles
2.X, mispärast ei suuda ka teistega
ühtlaselt töötada. Õppetöö vanemate
klassidega algas 2 okt. Esimese nädala
jooksul ilmusid kõik õpilased kooli.
Õpilaste arv sel õp. on 50. Nendest
11 õp. V. lõppklassis.
Õppetöös takistusi ei olnud.
V kl. jäi üks poiss teiseks aastaks
IV ja III kl. samuti üks õpilane.
Suusatamine oli õpilastele
talwel armsaim ajaviide ke-
vadel aga käsipall.
1934 a. suwel vooderdati koo-
limaja kaks külge ja ehitati
II õp. korterisse ahi.
Jõuluks korraldas kool õpil.
jõulupuu ja kevadel ekskur-
siooni Tartusse, millest osa
võttis 10 õpil. ühe õp. juhat.
Õppeaasta jooksul käis
jaoskonna arst koolis
kaks korda ja koolinõunik
ühe korra.
Kevadel ilmus kooliajakirja
järjekordne number.
Ag. Kivisaar.
Veski_algkool (EAA.4513.1.1)

Lehekülg 13
12
1934/35 õp.a.
Õppetöö algas I klassis 18 septembr.
teistes klassides aga 2. oktoobril.
Õpilased ilmusid kooli I kl. esimese
kahe päeva jooksul. Teised klas.
esimese nädala jooksul.
I kl. õpilasi 7, II kl. 15, III - 10.
IV kl. - 8, V - 10. Kokku 50 õpilast.
Nendest lahkus koolist elukoha
muutmise tõttu enne õppetöö
lõppu 3 õpilast. Kevadel oli
koolis 21 tütarlast ja 26 poissi.
Õppeaasta teisel poolel oli õpilaste
hulgas rohkesti haigeid, mistõttu
ka puudujate arv võrdlemisi
suur. Nakkavatest haigustest
esinesid leetrid 2 korral. Ena-
mik õpilastest oli haigestunud
punetis-haigusse. Nii mõnegi
puudunud päeva tõi juurde lumetu
vihmane talv.
Jõuluks korraldas kool õpilas-
tele jõulupuu ja kevadel emade-
päeva, millistest osavõtt rohke.
Aasta jooksul külastas koolinõunik
kooli ühel korral ja kooliarst kahel
korral.
Kevadel ilmus kooli ajakirja
"Jada" järjekordne number. Kooliaas-
ta jooksul katsetati seina ajalehega.
Koolij., Ag. Kivisaar.
1935/36 õp.
Esimeses klassis algas õppetöö
16 septembril, teistes kl. 26 sept.
Esimese klassi õpilased, arvult 6,
ilmusid kooli kahe esimese päeva
jooksul, teistesse kl. esimese nä-
dala jooksul. Õpilaste koguarv 45.
Aasta jooksul lahkus koolist elukoha
muutmise tõttu 4 õpil. ja tuli juurde
2 õp. Koolitöö toimus enam-vähem
normaalselt. Kevadel vallutas gripp
enamiku õpilasi, mille tõttu ka mai-
kuul väga palju puudumisi. V kl.
oli 7 õpilast, millisest arvust jäid
teiseks aastaks klassi 3 poissi. Poiste
üldarv samas kl. 4.
Tähtsamaks sündmuseks sel aastal
on kooliaia asutamine. Sügiseks val-
mis aia plaan ja selle järele teos-
tus ka kohe aia planeerimine. Osa
hekki istutas koolijuhataja ju enne
õpilaste kooli tulekut. Õpilaste kaasabil
rajati kõnniteed ja vald vedas küü-
dikorras kruusa pääle. Enne lume-
tulekut kaevasid õpilased kuuseheki
jaoks hauad, kuna kuused istutati
kevadel. Marja- ja puuviljaaed rajati
ka kevadel. Puuvilja-aeda istutati 4 õuna-
puud ja kaks pirni, siis veel 2 kirssi
ja 2 ploomi. Ploomid kinkis koolile Hoole-
kogu esimees hr. G. Klaos.
Kevadel tehti ka koolile uus
kaev, mille sügavus 8 meetrit.
Et kaevus vett vähe, jäeti esial-
gu pump tegemata.
Veski_algkool (EAA.4513.1.1)

Lehekülg 14
13
Jõuluks korraldati jõulupuu
ja kevadel emadepäev. Mõlemaist
oli osavõtt rohke.
Koolinõunik kui ka arst kü-
lastasid kooli kahel korral.
Kevadel ilmus "Jada" järje-
kordne number.
Koolij. Ag. Kivisaar.
1936/37.
Õppetöö algus I kl. oli 14 sept. teis-
tes klassides 24 sept. I kl. ilmus 5 tüt.
ja 2 poissi, üldse 7 õpilast ja tütarlas-
te arv ületas esmakordselt üle hulga
aja poiste arvu. Kokku ilmus kooli
sügisel 40 õpilast ja seda esimese
õppetöö nädala jooksul.
Aastajooksul tuli juurde kaks
õpilast ja kevadel lahkus vanema-
te elukoha muutmise tõttu 2 õpil.
Et õpilaste arv minimaalne (40)
päris Hamini järele, kas ei saaks
kooli muuta ühekomplektiliseks, kuid
hoolekogu, kui ka õppenõukogu leidis
selle võimatu olevat, sest kool
asub teistest koolidest kaugel,
7-11 km. ja õpilastel oleks raske
niikaugelt käia.
Kevadel lõpetas V kl. 9 õpilast
3 tütarl. ja 6 poissi. I, II ja III kl.
jäi igasse klassi üks poiss tei-
seks aastaks klassi.
Õppetöö arenes enam-vähem nor-
maalselt. Koolinõunik ja arst
külastasid kooli 2 korda.
Käesoleva õppeaasta jooksul lõpetati
kaevutöö (ehitati pump). Kevadel said
istutatud ilupuud ja muist hekki.
Kuiva suve tõttu kuivas hulk kuusi
ära teised puud aga jäid alles.
Kevadel, enne õppetöö lõppu, kaotasi-
me oma kauaaegse, häätahtliku
hoolekogu esimehe, Kusta Klaosi,
kes alati tundis kaasa meie rõõmu-

Lehekülg 15
le ja muredele. Õpilased koos õpe-
tajatega saatsid kadunu viima-
sele puhkusele paari lauluga.
koolij. Ag. Kivisaar.
14
Muudatus õppe-
jõudude koos-
seisus.
1937./38.
kooliaasta.
Kooliaasta alul lahkus senine koolijuha-
taja prl. A. Kivisaar pensionile minnes.
Uueks koolijuhatajaks määras Hariduseminis-
teeriumi Koolivalitsus Tartumaa Koolivalitsu-
se ettepanekul Albert Paal´i, kes senini oli
õpetajaks Krüüdneri algkoolis, alates 1. septemb-
rist 1937.a.
Õppetöö
kestvus.
Õppetöö algas I klassis 13. septembril 1937.a.,
teistes klassides 27. sept. 1937.a. Lõppes 28.
mail 1938. aastal, kestes üldse 195 tööpäeva.
Õpilaste arv.
30. septembriks 1937.a. ilmus kooli 36
õpilast, jagunedes klasside järele järgmiselt:
I kl. 9 õpilast, II kl. 7 õpilast, III kl. 4 õpilast,
IV kl. 9 õpilast, V kl. 7 õpilast. 25. aprillil
1938.a. tuli juurde elukoha muutmise tõttu
2 õpilast Vastse-Otepää algkoolist, üks IV kl.,
teine I kl. Seega õpilaste läbikäik kooli-
aasta kestel 38, neist 20 poissi ja 18 tü-
tarlast.
Komplekteeri -
mine.
Klassi komplekte oli 2: 1. komplekt moo-
dustus I +II+III kl., kokku 21 õpilast; klassiju-
hatajaks oli õpet. S. Hiir. 2. komplekt koosnes
IV+V kl., kokku 17 õpilast, klassijuhatajaks
oli koolijuhataja A. P.aal.
Õpperaamatud.
Õpperaamatud on täiesti vananenud ja
maksvatele õppekavadele mittevastavad eriti järg-
misis aineis: 1) maateduses IV ja V klassis. 2) aja-
loos IV ja V klassis. 3) matemaatikas III, IV ja V kl.
Esmakordselt koolis tarvitusele võeti maa-
teaduse alal atlasid, kuna varem oli kool
läbi ajanud poolkera kaardiga ja õpetajate
raamatukogus oleva ühe atlasiga. Samuti
esmakordselt võeti tarvitusele maateaduses
"Tööjuhatused" IV klassis.
Veski_algkool (EAA.4513.1.1)

Lehekülg 16
Õppe- ja kas-
vatustöö ise-
loomustus.
Õppetöö ei edenenud küllalt hoogsalt. Selle
põhjusi oli mitmeid, aga tähtsamad neist olek-
sid: 1) õppeaasta alul õppejõudude vahetumi-
sel tekkinud uus olukord, millega kohane-
miseks kulus aega. 2) liig vanad, kavadele
mittevastavad õpikud. 3) väga sageli tuli siir-
duda, et uuest ainest aru saada, eelmisel
aastal läbivõetu pikemale kordamisele; nähtus,
et eelmise aasta kursus pole läbivõetud
sellise põhjalikkusega ja muidugi ka sellises
ulatuses, et sellele oleks saanud normaal-
selt ehitada maksvais kavades nõutavat
uut ainestikku. 4) Õpilased pole harjunud ka-
sutama tööjuhatusi, allikmaterjali ja näit-
likke õppevahendeid. 5) õppevahendeid on koolil
äärmiselt vähe. 6) Tuli silmas pidada kolme
asjaolu: a) õppekavade miinimum, b) läbivõetu
põhjalikkus ja c) õpilaste töökoormus. Kõiki
võrdselt arvestada ei saanud, ja ei saagi
liitklassidega töötades. Arvestasin rohkem
kaht viimast. Selle tõttu jäi õppekavades
ettenähtud miinimum mitmeski aines saa-
vutamata. Töö rohkusest kurtis ainult
üks õpilane oma kirjandis.
Kasvatuslise külje kohta järgmisi tähe-
panekuid sel aastal: õpilastel puudus iga-
sugune isetegevuse võimalus väljaspool õppe-
tööd, kuna koolis pole ühtki õpilasringi.
Töö ringides distsiplineerib õpilasi, süvendab
ühistunnet, arendab ilutunnet. Aga meil esi
sageli intriige, sõnelemisi ja pahandusi,
õpilaste eneste vahel, eriti IV ja V klassi
tütarlaste seas. Samuti oli nimetatud õpi-
laste eri harrastuseks nn. "laulikute" pi-
15
damine, millised sisaldasid väga sageli va-
nemailt tüdrukuilt ja poistelt kuuldud kahe-
mõttelisi laule, mälestussalme, jne. Kokkuvõte:
,, on vajaline võimaldada õpilasile arendavat
isetegevust väljaspool õppetööd."
Õppe- ja kasvatustööle halvavalt mõjub
ka sageli kodu oma kivinenud, kuid aegu-
nud vaadetega. Kõigele uuele avaldatakse
umbusaldust, seistakse vastu, põhjusena
tuues tihti vaesust, kuigi alati mitte paika-
pidavana. Nii näiteks oli väga raske edu-
sammude tegemine puhtuse alal nii riietu-
ses kui ka õpperaamatute juures.
Õppenõukogu
ja
hoolekogu.
Õppenõukogu koosseis oli järgmine:
1. Koolijuhataja A. Paal; 2. Õpetaja S. Hiir, üht-
lasi ka õppenõukogu sekretär; 3. Lastevane-
mate esindaja D. Kittus; 4. Hoolekogu esin-
daja M. Tamm.
Kooli hoolekogu töötas järgmises koossei-
sus: 1) Vallavolikogu esindaja A. Kangur,
kes on ka hoolekogu esimees; 2) vallavolikogu
esindaja F. Keedus; 3) lastevanemate esinda-
ja K. Pukk, ühtlasi hoolekogu esimehe abi;
4) lastevanemate esindaja M. Tamm;
5) õpetajate esindaja S. Hiir - täitis hoole-
kogu kirjatoimetaja ülesandeid; 6) kooli-
juhataja A. Paal, täitis hoolekogu kassa-
pidaja ülesandeid.
II kl. küsimus.
Kooli hoolekogul ja õppenõukogul tähtsamaks
küsimuseks oli kooli muutmine kuue klassiliseks.
Vajadus selle järele on, kuna teised kuue klassi-
lised algkoolid asuvad kaugel. Sama küsimus
oli ka lastevanemate koosolekul arutusel. Kooli-
juhatajale tehti ülesandeks esineda vastava
Veski_algkool (EAA.4513.1.1)

Lehekülg 17
18
sooviavaldusega Vallavolikogu kui ka Maa-
valitsuse ees, ühtlasi selgitades 6-da klassi va-
jadust. Tartumaa Koolivalitsusele 2. nov. 1937. a.
nr. 71 saadetud sooviavaldusele järgnes vastus,
kus leiti kooli huvides vajalik olevat 6. klassi
avamine (16. XII 37.a. nr. 824.). Vallavolikogule 3. nov.
1937. nr. 75. saadetud sooviavaldusele järgnes
eitav vastus (10. XII 1937.a. nr. 398).
Kooli 1938./39.a.
eelarve.
Kooli eelarve koostamisel 1938./39 eelarve
aastaks selgus, et see paisub ennenägemata
suureks. Põhjus: 1) Õppevahendite muretsemise täht-
aeg lõppes, kuna aga sunduslikke õppevahen-
deid oli äärmiselt vähe muretsetud. Et tähtajaks
neid muretseda, oleks krediiti kulunud kaugelt
üle ühe tuhande krooni. Seepärast esines kooli-
juhataja Maavalitsuse ees palvega, et sundus-
likkude õppevahendite muretsemiseks lubataks
aega veel kolm aastat, kuna see muidu käib
vallal ülejõu. Vastav luba saabuski Kooli-
valitsuselt 20. jaan. 1938. a. nr. 917.
2) Koolimaja vajas suuremat remonti: maja
vundament oli täiesti lagunenud, õpilaste välja-
käigukohad viletsas seisukorras, jne.
Kooli hoolekogu esitas kooli kulude eelarve
vallavolikogule 1329,55 kr. suuruses, valla voli-
kogu poolt võeti eelarve vastu 1353, 85 kr.
suuruses, suurenemine toimus koolile muretse-
tavate tulekaitsevahendite arvel; kärpimisi
toimus vallavolikogu poolt väga vähe.
Kooli revidee-
rimised.
Kooli õppe- ja kasvatustööd revideeris koolide
inspektor A. Kurvits 16. nov. 1937. a.
Veski jaoskonna tervishoiu arst korraldas
kaks tervislist järelvaatust õpilastele, kum-
malgi poolaastal üks kord.
Koolitööd sega-
vaid nähtusi.
Suuremaks koolitööd segavaks nähtuseks oli õpi-
laste sagedane puudumine. Eriti sagedasti puu-
dusid õpilased sügise- ja kevadekuudel: kasu-
tati õpilaste abi kodustel töödel. Pikemat aega
haiguste tõttu puudusid ainult mõned üksikud
õpilased. Nakkus haigusi koolis ei esinenud sel
õppeaastal.
Samuti halvavalt mõjub koolitööle ruumide kitsi-
kus. Võimlemise tundi tuli üsna sageli halbade
ilmade puhul asetada teiste tundidega, kuna
ruumid ei võimalda üldse sisevõimlemist.
AlbertPaal
koolijuhataja
Veski_algkool (EAA.4513.1.1)

Lehekülg 18
19
1938./39.
kooliaasta.
Olukorrad
õppetöö
alguseks.
Käesoleval kooliaastal õppetöö algas
I kl. õpilastega 12. septembril ja lõppes
26. mail, kestes üldse 192 päeva; II, III,
IV, V ja VI kl. õpilased tulid kooli 26. sept.
Õppejõudude koosseis ei muutunud.
3. nov. 1937. a. kirjaga nr. algas
kool võitlust koos lastevanematega kooli
muutmiseks kuue klassiliseks. Õppeaasta
liginedes polnud aga olukorras veel min-
git selgust. Seepärast pöördus koolijuha-
taja 29. augustil 1938.a. veel kord Maa-
koolivalitsuse pikema selgitusega kirjas
nr. 75, milles näidatud VI kl. vajadust Veski
algkoolis. Eraldi esinesid veel lastevane-
mad kollektiivselt sama sooviga.
5. okt. 1938.a. tuli Maakoolivalitsuselt
kirjas nr. 7156 ametlik luba VI klassi
avamiseks kooli juures. Suulise ja telefoni-
lise loa alusel algas aga VI kl. tegevust
juba 26. septembril.
Õpilaste arv.
Alanud õppeaastal kujunes laste
arv klasside järele järgmiselt: I klassis
3 õpilast; II klassis 11 õpilast; III klassis 5
õpilast; IV klassis 4 õpilast; V klassis 8 õpilast;
VI klassis 8 õpilast - kokku 39 õpilast.
Üldine õpilaste läbikäik aasta jook-
sul oli 43, neist poisse 21, tütarlapsi 22.
Komplekteeri-
mine.
Vastavalt õpilaste arvule ja õppetöö
edukusele osutus kõige sobivamaks komp-
lekteerimine: a) I +II +III kl. = 19 õpilast;
b) IV +V +VI kl. = 20 õpilast. Esimeses komplek-
tis täitis klassijuhataja kohuseid õpetaja
S. Hiir, kuna teises komplektis klassijuha-
tajaks oli koolijuhataja A. Paal.
Õpetaja S. Hiir andis teises komplektis
ainult usuõpetuse ja tütarlaste tööõpetuse
tunnid, kuna koolijuhataja A. Paalil pol-
nud esimeses komplektis ühtegi tundi.
Õpperaamatud.
12. juunil 1938. a. õppenõukogu otsustas tar-
vitusele võtta uued, õppekavadele vastavad
õpikud, kui neid ilmub õppetöö aluks
maateaduses, matemaatikas ja ajaloos.
Kuid saadud juhtnööride kohaselt, mis
tulid õpetajatepäeval Tartus, lükkasime
raamatute vahetamise edasi, kuni ilmu-
vad standartõpikud.
V klassis võtsime tarvitusele standart-
õpiku matemaatikas; VI klassis mate-
maatikas ja emakeeles. Peale nende VI
klassis kasutasime: emakeeles: P. Puusepp
- Kirjakeele algmeid - 5.-6. õppeaasta;
ajaloos: J. Parijõgi - Möödunud ajad jutus-
tavad - III; maateaduses: A. Leht-Martinson
- Maateadus - III; looduseõpetuses: Lang jt.:
- Väike looduse sõber - III. Pääle selle tööju-
hatused loodusloos. Eelloetletud raamatuist
võtsime tarvitusele kõige uuemad välja-
anded.
Õppe- ja kas-
vatustöö ise-
loomustus.
Õppetöö juba koolitöö alul hakkas are-
nema kõigiti normaalselt. Õppetööd soodus-
tasid: 1) koolipere muutumatu koosseis;
2) VI klassi avamine kooli juures. Viimane
asjaolu soodustas eriti kooli ja kodu vahe-
korda: lastevanemad suhtusid väga hää-
tahtlikult koolile uues olukorras. Samuti
andis uus olukord õppejõududele rohkesti
tööindu.
Õppetöö edenes eriti vanemais, V ja VI kl.
Veski_algkool (EAA.4513.1.1)

Lehekülg 19
kõigiti rahuldavalt, kusjuures töötati läbi õppe-
kavas ettenähtud ainestik sellise põhjalikku-
sega, nagu seda võib saada 3-klassilises
komplektis. IV klassi õpilastel aga millegi pä-
rast puudus töötahe ja ei omatud seal veel
oskusi iseseisvaks tööks. Selle tõttu jäi seal
enamik õppeaineist ettenähtud piirides läbi-
võtmata. Normaalselt edenes ka töö I, II ja
III klassis.
Halvasti mõjub õppetööle õpilaste koosei-
su muutuvus õppetöö kestel. Nii näiteks
lahkus V klassist 2 andekamat ja õpilast
enne õppeaasta lõppu ja seega muidugi lan-
ges tunduvalt edasijõudnute koefitsient ni-
metatud klassis. Ja eriti meil, väikeses koo-
lis, on rändamise halvav mõju teravalt
tunda.
Õppetöö edukusele vanemais klasses ai-
tas tunduvalt kaasa uuemate õpikute ka-
sutamine: õpperaamatul on seega ikkagi
suur tähtsus õpilaste juures. Ja elulähedase
põhimõtte rakendamine koolitöhe soodustab
õppetööd. Õppevahendeid saime muretseda
võrdlemisi vähe, kuid nende ratsionaalne
kasutamine annab häid tagajärgi. Samuti
mõjuv on õpilaste raamatukogu rakendami-
ne õppetöö teenistusse.
Kasvatustöös omab raamatukogu aga
eriti suure tähtsuse, sest loetakse ikkagi
kooliski päämiselt "juturaamatuid", tea-
duslike raamatute vastu valitseb umbusk.
Kahju ainult, et meie kogu sisaldab
vähe väärtuslikku ilukirjandust; samu-
ti vaene on ta populaarteaduslike
20
raamatute poolest.
Sel õppeaastal avanes võimalusi õpilaste ise-
seisvale tööle rakendamiseks nii koolis kui ka
kodus. Koolis asutasime õpilaste varustami-
seks õppetarvetega koolikooperatiivi, kus
müüjatena, revideerijatena ja lihtliikmetena
tegutsesid õpilased koolijuhataja kontrolli
all. Kooperatiivi esimene tegevusaasta oli
küllalt edukas, andes umbes paarkümmend kr.
ülejääki.
Vahelduse loomiseks õppetöhe muretseti kooli
mitmesuguseid mänge: lotto, ilmareis, reis üm-
ber Eesti, male, domino. Neid kasutati eriti
rohkesti halbade ilmadega.
Suurt elevust ja rõõmu valmistas talv
sellal, kui rajasime omale uisutee lombile,
mida õpilased väga hoolega korras hoidsid.
Hoogsad olid ka talvised suusavõistlused
ja kevadised kergejõustiku võistlused, olgugi,
et võistlused toimusid kõik auhindadeta.
Raamatunädala puhul korraldatud raa-
matuloenduse viisid läbi õpilased koolijuha-
taja juhtnööride järele. Samuti võtsid aga-
ramad õpilased osa kohamuistendite ko-
gumise võistlustest jõulu vaheajal, kusjuu-
res kahe õpilase töö arvati auhinna vääri-
liseks.
Tuleb märkida veel asjaolu, mis omab
küllalt suure väärtuse: pole olnud õppeaasta
jooksul päevakorral ühtki küsimust, kus
oleksid esinenud õpilased sihiliku kooli-
korra rikkujana. Vargusi pole esinenud.
Aga raske oli endiselt võitlus mus-
tusega: raamatud ja vihikud lagunevad,
Veski_algkool (EAA.4513.1.1)

Lehekülg 20
määrduvad, riided isegi haisevad mitmel õpi-
lasel, sest on kaua pesemata, isegi tütarlas-
tel. Teises komplektis kahel tütarlapsel pol-
nud peas täisid. Täide olemasolule tähele-
panu juhtimist peetakse haavavaks!
Puhtuse pidamisest ja selle vajadusest
rääkis lastevanematele pikemalt õp. S. Hiir
sügisesel lastevanemate koosolekul.
Kasvatuslikkude küsimustega tutvu-
nesid lastevanemad kooli ja Koduse Kasva-
tuse Instituudi poolt korraldatud Kodu-
õhtul 24. jaanuaril 1939.a.
Sel õppeaastal pööras kool ka palju
tähelepanu õpilaste toitlustamisele. Et koolil
ruumide ja sisseseade puududes polnud
võimalik sooja einet valmistada, siis
püüti jõuda niikaugele, et kodust võtaksid
kõik õpilased eine kaasa ja kel vähegi
võimalik, see võtku eine juurde piima.
Hoolekogu ja õpetajate poolt saadud
summadega võimaldati vaesematele õpi-
lastele piima saamist koolis. Einetamise
propageerimise tagajärjel einestasid II pool-
aastal koolis kõik õpilased. Pikendasime
suure vahetunni kestvust, et võimaldada
kõigil õpilasil enne söömist käsi pesta.
Õppenõukogu
ja
hoolekogu.
Õppenõukogu koosseis oli järgmine:
1) koolijuhataja Albert Paal; 2) õpetaja
S. Hiir, täitis õppenõukogus protokollija üles-
andeid; 3) lastevanemate esindaja Johannes
Tigane; 4) hoolekogu esindaja Mihkel Tamm.
Hoolekogu koosseis: 1) Vallavolikogu
esindaja A. Kangur; valiti hoolekogu esi-
meheks; 2) vallavolikogu esindaja Feliks
21
Keedus: 3) lasevanemate esindaja K. Pukk, oli
ühtlasi esimehe abi; 4) lastevanemate esindaja
M. Tamm; 5) koolijuhataja Albert Paal ja
6) õpetaja S. Hiir. Viimane oli protokollija
ülesannete täitja, kuna koolijuhataja oli
kassapidaja.
Kõik kooli ko raamatu- ja õppevahendite-
kogud peale I komplekti õpilaste raamatu-
kogu olid koolijuhataja hooldada.
Tähtsamaid
algatusi ja
ettevõtteid.
Õppenõukogu algatusel viidi läbi:
1. Koduse kasvatuse koduõhtu;
2. Õpilaste toitlustamise parandamine ja vae-
semate varustamine piimaga.
3. Mitmesugused aktused ja Emadepäev.
4. Algatas koolikooperatiivi küsimuse.
5. Korraldati õpilaste tööde näitus.
6. Selgitati õpilaste riietuse küsimust.
7. Tähistati paremaid õpilasi ja kõiki kooli-
lõpetajaid raamatute kinkimisega.
Hoolekogu tähtsamad ettevõtted ja
algatused olid:
1. Õpilastele jõuluõhtu korraldamine ja selle
kulude tasumine.
2. Varustas oma summadega mitmesugu-
seid õppenõukogu ettevõtteid.
3. Seisukoha avaldamine kavatsetava uue
koolimaja asjus (prtk. nr. 6 - 3. märts 1939. a.).
4. Kooli kulude eelarve koostamine 1939/40. aastaks.
Koolieelarve.
Hoolekogu poolt võeti vastu kooli 1939./40.
a. eelarve 8. jaanuaril 1939. aastal 1534
krooni suuruses. Vallavalitsuse, kooli ja hoole-
kogu esindajate ühisel koosolekul valla-
valitsuse ettepanekul võeti eelarve vastu
992,55 kr. suuruses. Kärpimised toimusid
Veski_algkool (EAA.4513.1.1)

Lehekülg 21
järgmistel aladel: kooliteenija palk; ametisõi-
dud; remondid; kaevu korraldamine; õppevahen-
did (V ja VI klassi omad); kooliaed; kooliraadio.
Koolil on varandusi vallavara, õppevahen-
dite jne arvel 2024, 79 kr. väärtuses. Pääle
nende veel kehvemate õpilaste raamatu-
kogu.
Kooli
revideerimised.
Õppe- ja kasvatustöö järelevalve seaduse-
le vastavalt revideeris koolide inspektor
hr. A. Kurvits kooli 10. nov. 1938. a., kuula-
tes õppetööd ja revideerides kooli asjaajamist.
Samal päeval avaldas arvamist, et väheste
lastearvu tõttu tuleks kool muuta 4-
klassiliseks.
Jaoskonna tervishoiuarst külastas koo-
li kahel korral: 15. XI 38. a. ja 31. III 39. a. Tervise-
lehe andmeil on õpilaste kehaehitus: tugev
1 poisil ja 6 tütarl.; keskmine 15 poisil ja 12 tütar-
lapsel; nõrk - ühel poisil (kuid samal poisil on
kehaarenemise lehel kõige paremad saavutused!).
Toitlus: hea - 0 poisil, 4 tütarlapsel
rahuldav - 16 ,, - ,, , 13 ,, - ,,
mitterah. - 1 ,, - ,, , 1 ,, - ,,
Vanemas komplektis (IV+V+VI kl.) on puu-
duliku nägemisega 19 õpilasest 7 õpilast,
ehk 36,8%! Kuid kõigele vaatamata oli-
me üks noist vähestest koolidest, kuhu üle
riigi levinud mumpsi pisilased ei pääse-
nud. Mumpsihaigeid meil ei olnud.
Kooli
ruumidest.
Kooliruumid on väga kitsad. I komp-
lektis: põranda pindala 29,2 m2; maksi-
maalne õpilaste arv 21, seega iga õpi-
lase kohta põrandat 1,4 m2. II komp-
lektis: põranda pindala 24,7 m2; maksi-
22.
maalne õpilaste arv 19; põrandat ühele õpila-
sele 1,3 m2. Õhku selles ruumis (koolijuhataja
korteri kõrval) igale õpilasele 4,2 m3, kuna
I komplektis oli 4,6 m3. Valgustusnäitaja
I kompl. ruumis 0,12; II kompl. ruumis 0,098.
Peale eelnimet. klassiruumide oli õpilastele
kasutada riideruumina, pesuruumina, jalu-
tusruumina ja õppevahenditepanipaigana
ühine ruum 17,76 m2 põrandapinnaga.
Seda ruumi pole võimalik üldse kütta.
Kitsad ja puuduliku valgustusega ruu-
mid avaldavad mo halvavat mõju õpilaste
tervisele (puudulik nägemine) ja õppetööle.
AlbertPaal.
koolijuhataja.
Veski_algkool (EAA.4513.1.1)

Lehekülg 22
23
1939./40. õp-
peaasta.
Olukorrad
koolitööd alus-
tades.
Õppeaasta algas maailma vallutanud
ärevuse saatel: alanud oli sõda, mille
puhkemist kardeti, kuid ometi teda ära
hoida ei suudetud (või ei tahetud?). Tekki-
nud ärevuses arvasid mõned lastevanemaist,
et kas maksabki last kooli saata. Need olid
mõjutused väljast poolt.
Suure pöörde elas meie kool üle ka
oma seinte vahel, milline tõi lastevanema-
tele, eriti vaesematele, küllalt uusi muresid:
Tartu Maakoolivalitsuse kirjas 7. sept. 1939. a.
nr. 5514 teatatakse, et kool on muudetud
ühekomplektiliseks alates 1. aug. 1939.a., sule-
takse V ja VI klass. Koondamise põhjuseks
on laste vähesus koolis - järjest paaril õppe-
aastal on olnud vähem kui 40 õpilast.
Kooli ja lastevanemate poolt korraldatud ja esi-
tatud palved selle otsuse muutmiseks ei andnud
tulemusi. Koondamise tõttu vabanes Veski koo-
list kauaaegne õpetaja Salme Hiir, kes, Veski
koolist vabanenedes, haigestus meeltesegadusse ja
paigutati ravimisele Tartu vaimuhaigete kliini-
kusse. Kõik eelnimetatud asjaolud lõid kooli-
töö alguseks üsna masendava meeleolu, ja
oli arvata, et see ka õppetöösse oma mõju
avaldab.
Õpetajad ja
õpilased.
Õpetajana-juhatajana jäi töötama
kooli senine juhataja Albert Paal.
Õppetöö algas I klassis 11. septembril
ja II-IV klassides 25. septembril. Õppetöö algu-
seks ilmus kooli õpilasi järgmiselt:
I klassi - 3 õpilast
II klassi - 5 õpilast
III klassi - 9 õpilast
IV klassi - 6 õpilast,
kokku 23 õpilast. Õppeaasta jooksul lahkus
koolist 3 õpilast, uusi tuli teistest koolidest
samal ajal 2 õpilast. Õpilased, kes said V ja
VI klassi, siirdusid enamikus Krüüdneri alg-
kooli, kuna üks läks Vana-Pranglisse, kusjuu-
res mõnel neist koolitee pikkus 10 km, ja neljast
perekonnast käis lapsi kahte algkooli, mis mui-
dugi väga raske eriti külmadel talve päevadel,
ja küllalt tõi muresid vaestesse perekondadesse
(eelnimetatud 4 perekonnast 3).
Õppe- ja
kasvatustööst.
Kui eelmisel aastal juba esimesest kooli-
päevast algas intensiivne õppetöö, siis sel aas-
tal seda ei sündinud. Olukorrad olid väga
erinevad võrreldes eelmise aastaga nii õpilasile
kui ka õpetajale: a) õpilastele suuremas enamu-
ses olin uus "uus" õpetaja, kuna eelmisel aastal
nende klassis polnud mul ühtki tundi; b) tuli
õpetada ka I ja II klassi õpilasi kõigis aineis,
aga varem olen neis klasses õpetanud ainult
matemaatikat. Seega kõigiti uued olukorrad,
mis ikka nõuavad aega kodunemiseks. Samu-
ti nõudis aega harjumine iseseisvale tööle kirja-
likkude tööjuhatuste järele III ja IV klassis, kuna
neid nad varem üldse polnud kasutanud.
Eriliseks raskuseks kujunes ka õpilaste hul-
gas küllalt suur andevaeste protsent. Nii oli
II klassis 5 õpilase hulgas 3, kes hädavaevalt
suutsid õppida oma lugemispala selgeks ja
üks nendest ei suutnud kõigeväiksematki lau-
lukest, ka oma valitud jõululaulu, pähe õppida
(olgu märgitud, et loralaulude tagavara sa-
mal õpilasel oli kaunis suur). I klassist
lahkus sügisesel poolaastal andekaim õpi-
Veski_algkool (EAA.4513.1.1)

Lehekülg 23
24
lane. Ülejäänud kahega oli selletõttu rohkes-
ti rassimist - polnud ju ,,eestvedajat". Näi-
teks sai üks neist (poiss) kevadeks ometi sel-
geks ühe- ja viiesendilise vahe (kuju järele),
aga miks 5-lise eest rohkem saab osta, see
jäi saladuseks. Teise õpilase ema kuulus
adventistide usulahku ega saatnud õpi-
last laupäeviti kooli (isa oli kui joomar ära
läinud). Seetõttu kujunes I klassist kaks
klassi. Sarnane olukord kujunes lõpuks
minule - õpetajale küllalt raskeks: tuli ju
igaks päevaks vähemalt 16 aineks ettevalmis-
tada, pääle nende veel koostada täiesti uued
töökavad. Pääle nende tõid veel sündmused
välisilmas oma jagu närvilisust juurde, ning
seepärast pole ime, et nii mõnigi õppeaine
jäi nõutud ulatuses läbitöötamata.
Nüüd ka kasvatusliku külje kohta.
Esmakordselt üsna vara sügisel tuli lahen-
dada rahavarguse juhtum. Varguse oli toi-
me pannud III kl. tütarlaps oma venna tead-
misel. Varguselugu harutades selgus, et samad
õpilased eelmisel õppeaastal olid käinud
omas klassis teiste õpilaste leivakottide kallal,
kuid õpetajateni, vähemalt minuni, polnud
seni sellest midagi ulatunud, ning seetõttu
ka vastav märkus eelmise õppeaasta ülevaate
vastavas osas. Vastava kokkuleppe järele teata-
ti edaspidi kõigist kadumise juhuseist minule,
kuid õnneks polnud enam tegemist vargustega,
vaid "unustamistega".
Tuleb veel tähendada asjaolu, et, kas tead-
likult või mitte, salatakse kõike, mis endale
kuidagi halvasti võib mõjuda. Näiteid: a) suu-
satamast tulles leitakse, et riidetoa ukselink
on põrandal, aga kellegi käest ta sinna kl
kukkunud ei ole; b) joonistamise tunni järele
on keegi joogiveenõusse värvise vee visanud,
aga mitte keegi meie õpilasist pole seda teinud.
c) joonistamise tunnis poiss esitab (III kl.) kodus
venna (VI kl. lõpetanud) tehtud joonise, ja kind-
lasti on selle ise teinud. d) tüdruk on kirju-
tanud venna matemaatika raamatusse
ropendusi, aga ei tunnista omaks, kuigi käe-
kirjast tunda. jne. Salgan maha, salgan,
on omale kasulik!
Puhtus on meie koolis valulapseks. Millest
see tuleb, et õpilase kätte antud täiesti uus raa-
mat nädalase tarvitamise järele haiseb piibu-
tubakast ja ei tea millest? et lehed kujuta-
vad väga suurte sõrmedega õpilase "näpu-
passe"? Siin langeb suur osa süüd täis-
kasvanud kodustele. Võitlus täide vastu tõi
lapsevanema kooli pahandama: poisi pääst
leitud täi oli poissi ja vanemaid haavanud.
Vahelduse toomiseks õppetöösse oli õpilastel
kasutada: a) mitmesuguseid ajaviitemänge: male,
kabe, ilmareisid, jne. b) Noorte ajakirju lugemis-
nurgas: "Lasteleht", "Meie noorus", "Tõusev noorus".
Lumerohke talve tõttu oli võimalik sa-
geli suusatamas käia, milleks pakkus häid
võimalusi kooliümbruse mägine maastik.
Siin takistas täielise mõnu saavutamist
suuskade puudumine: käidi vaheldamisi
sõbra suuskadega. Tuleb märkida, et pü-
sivateks suusatajateks muutusid ka kolm
tütarlast, kuna eelmistel aastatel seda ei
olnud: tütarlapsed kartsid suuskadel sõita.
Veski_algkool (EAA.4513.1.1)

Lehekülg 24
Vähesel määral võimaldas õpilastele ise-
tegevust kooli kooperatiiv, kus müüjatena
ja teiste ametnikena esinesid liikmed - õpi-
lased.
Kooli tervishoiu seisukohalt vaadatuna
oli se möödunud kooliaasta ehk parem kui
eelmised: koondamise tõttu vabanes ruume,
selle tõttu oli võimalik: a) õpilaste üleriideid ase-
tada köetavasse ruumi; b) vahetundideks teha
klass õpilasist täiesti tühjaks, mille tõttu võimal-
dus parem õhu puhastamine.
Õppe- ja kasva-
tustööd soodus -
tavad tegurid.
Siin tuleks kõige esiteks märkida laste-
vanemate soojat suhtumist koolile. Kooli ole-
masolu eest on lastevanemad koos kooliga
tagajärjekalt võidelnud kuni eelmisel talvel saa-
vutati ka VI klass. Kuid käesolevaks talveks
ometi koondati kool. Kuid arvatakse, et vast
saame uuesti VI klassilise kooli.
Õppetööd soodustab ka asjaolu, et valla-
volikogu poolt on lubatud eelarve korras suu-
remaid summasid kui kunagi varem: Õppe-
vahendite muretsemiseks 150 krooni eelmise aasta
88,90 kr. vastu ja kooli raamatukogudele
150,30 kr. eelmise aasta 95 krooni vastu. Sa-
muti soodustas koolitööd kehvematele õpilastele
antud toetus, mille tõttu avanes võimalus
kolmeteistkümnel õpilasel saada tasuta
koolitarbeid: raamatud, vihikud, jne. Kahjuks
aga vähendati uues eelarves kehvemate õpi-
laste toetust üsna tublisti.
Õppe- ja kasvatustööd soodustas veel asja-
olu, et hakkab juurduma teadmine õpilasis,
et ei õpita mitte kellegile teisele, vaid eestkätt
omale saadakse siit suuri varasid. Seda
25
Aga eriti vanemais klassides: IV klassis ei olnud
üldse "istuma jääjaid", III klassis kaheksast
õpilasest üks (12,5%).
Tuleb veel märkida asjaolu, et meil
ei esinenud ka sel aastal nakkushaigusi
(naaberkoolis olid laialdaselt levinud leetrid).
Esines kahel juhul kõrvapõletik ja teisi vähem
ohtlikke haigusi.
Õppe- ja kasva-
tustööd pidus-
davad tegurid.
Märgin kõige pealt asjaolu, et töötades
nelja klassiga ühes komplektis õppetöö kindlasti
kannatab: aega on vähe õpitu kontrollimiseks ja
uue aine esitamiseks. Laste suuline väljen-
dusvõime leiab vähest arendamist, tuleb väga
palju kirjutada, omaette lugeda. Aga mida see
I ja II kl. õpilane ikka kirjutab või loeb? Ta
tahab ka ,,juttu ajada", ja sellest ka tingi-
tud n.n. "korrarikkumised" jutuajamise näol.
Õppetööd takistas ka väga tugev pakane.
"Pakase pühad" olid üheksa päevased, pääle
nende veel külmad koolipäevad, kus töötamine
kooli ilmunud õpilastega külmade ruumide
tõttu polnud võimalik.
Ka kitsad ruumid on takistuseks aja-
kohase õppe- ja kasvatustöö läbiviimisel. Ka
on ruumid pimedad. Nii tuli sügisel
sageli töötada pilves päevadel lambitule val-
gusel.
Õppe- ja kasva-
tustöö juhti -
mine.
Lastevanemad oma koosolekul 8. oktoobril
1939. aastal valivad:
a) kooli hoolekogusse: 1. Mihkel Tamm ja
2. Johannes Tigane. Viimase lahkumisel
elukoha muutudes valitakse uueks esinda-
jaks Hugo Rebane (28. IV 1940.a. ), õpil. E. Tuule hooldaja.
b) õppenõukogusse: Ida Kaarna.
Veski_algkool (EAA.4513.1.1)

Lehekülg 25
1939./40. õppeaastaks kujunesid hoolekogu
ja õppenõukogu järgmise koosseisuliseks:
a) hoolekogu: 1) esimees vallavolikogu esinda-
ja Feliks Keedus; 2) esimehe abi lastevanemate
esindaja Mihkel Tamm; 3) kassapidaja ja kirja-
toimetaja koolijuhataja Albert Paal; 4) vallavoli-
kogu esindaja Villem Madise ja 5) lastevane-
mate esindaja Johannes Tigane.
Hoolekogu esindajaks õppenõukokku vali-
takse Johannes Tigane, kelle lahkudes vali-
takse Hugo Rebane.
b) Õppenõukogu: 1. Lastevanemate esindaja
Ida Kaarna. 2. Hoolekogu esindaja Johannes
Tigane (hiljem Hugo Rebane). 3. Koolijuhataja
Albert Paal.
Tähtsamaiks hoolekogu ettevõtteiks olid:
a) saadud toetuste jagamine puudustkanna-
tajaile.
b) vaesematele õpilastele õpilastele piima muretsemine
koolieine juurde.
c) kooli jõulupuu korraldamine.
d) kooli 1940./41. aasta eelarve eelnõu koosta-
mine. Koostati 1526,95 kr. suuruses, kuna kin-
nitati vallavolikogu poolt 1173,95 kr. suuruses
(eelmisel aastal 992,55 kr. suuruses kinnitatud).
Kärpimisi võeti ette: kooliteenija palga, hoonete
remondi, vallasvara (koolipinkide) soetamise ja vaese-
mate õpilaste abistamise alal.
Vaesemate õpilaste varustamiseks piimaga
võimaldus hoolekogul saada Naiskodukaitse
Veski jaoskonnalt kr. 9,50, millise summa arvel
muretseti piima koolieine juurde neile õpilasile,
kel polnud võimalik seda kodust saada.
Sel aastal oli neid neli.
26
Vastavalt lastevanemate soovile ja otsusele
8. X 1939.a. koolis ühistoitlustamist ette ei võeta,
vaid lapsed võtavad igaüks kodust kaasa eine,
mille juurde kuulub kindlasti ka piim. Koolis
ööbijaid ei ole.
Õppenõukogu tähtsamad ettevõtted ja korral-
dused: a) raamatunädala tähistamine; b) mitme-
sugused aktused tähtpäevadel; c) andekamatele
õpilas ja hoolsamatele õpilastele raamatute kin-
kimine; jne.
Kooli varan-
dusline seis.
Koolil oli 1. aprilliks 1940. a. varandusi
koguväärtuses 2228,07 kr. väärtuses. Sellest
õpilaste raamatukogu 239,85 kr., õpetajate raama-
tukogu 968,28 kr., õppeabinõusid 393,39 kr. ja
vallasvara 626,85 kr. väärtuses. Õpilaste raa-
matukogusse on õppeaasta kestel juurde muret-
setud 41 raamatut. Olgu tähendatud, et kooli-
juhataja tellis ka "Kuldkirja" 40 lasteraa-
matut, makstes kogu sarja eest täis summa.
(15 kr.) ära. Kuna aga kirjastus osutus petiste
ettevõtteks, siis ei tulnud üldse raamatuid ja
makstud summa jäi maksja kahjuks valla-
valitsuselt saamata (üle riigi jäid sel puhul
koolijuhatajad umbes 3000 kroonist ilma).
Õppevahendeid on üldiselt vähe, aga
nendegi paigutamine teeb panipaikade vähesu-
se tõttu raskusi. Kappe ei saadud aga mu-
retseda kooliruumide kitsuse tõttu. Eelolevaks
õppeaastaks saame siiski uue kapi.
Kooliaed kannatas eriti tublisti pakase
tõttu. Kevadel langesid täiesti välja kaks pirni-
puud ja kaks kirssi (jätkatud). Samuti hävis
eelnenud põuasel suvel kooli ilumuru.
Möödunud sügisel saime kooli kaevuga
Veski_algkool (EAA.4513.1.1)

Lehekülg 26
niikaugele, et hakkas, süvendamise tõttu, tar-
viduse kohaselt vett andma, kuid tsementra-
kete halva koosseisu tõttu kogu talve jooksul
oli vesi inimestele kõlbmatu. Joogivesi toodi
ühe km kauguselt Põdra talust.
Kooli revidee-
rimised.
Koolide inspektor A. Kurvits revideeris
kooli 4. oktoobril 1939. aastal.
Kooliarst korraldas õpilaste tervishoiu-
list läbivaatust kaks korda õppeaasta
kestel. Tervislehe andmeil oli:
1. Kehaehitus:
tugev: 4 poissi, 6 tütarlast
keskmine: 6 poissi, 6 tütarlast
2. Toitlus:
hea: 2 poissi, 2 tütarlast
rahuldav: 7 poissi, 10 tütarlast
mitterahuldav : 1 poiss.
3. Puudulik nägemine kahel poisil ja
4 tütarlapsel.
Mõningaid
katsetusi.
Õpilaste toitlustamise asjus oli pike-
maid läbirääkimisi lastevanemate koos-
olekul, kus pandi lastevanematele südamele
anda lapsele kindlasti kaasa koolieine, mis
ei tarvitse sugugi olla luksuslik. Toit olgu
pakitud puhtasse paberisse või rätikusse,
aga mitte ajalehe paberisse. Alul täideti
seda soovi, kuid hiljem vist ununes, ja
ikka leidus õpilasi, kelle eine oli pakitud
tarvitatud ajalehesse.
Et võimaldada väikest vaheldust eines-
se, selleks otstarbeks kasvatasime kooli-
aias porgandeid, mis andsid rahuldava
saagi. Porgandeid hakkasime tarvitama
kohe sügisel, kuna halva hoiuruumi
tõttu neid riknemise kartusel pärast jõuluks
hoida ei julgenud. Viimasel juhul oleksid nad
oma otstarvet paremini täitnud, kuna selleks
ajaks kodudes sageli aedvilja toortoiduna ei
leidu.
Õppetöö mitmekesistamiseks avanes võimalus
kuulata vastavaid kooliraadio saateid, kasuta-
des selleks otstarbeks kasutati koolijuhataja vas-
tuvõtjat.
27
Veski_algkool (EAA.4513.1.1)

Lehekülg 27
28
1940./41.
õppeaasta.
Olukorrad
koolitööd
alustades.
Koolitöö algas täiesti uutes oludes:
Eesti oli astunud NSVL-u rahvaste
perre Eesti Nõukogude Sotsialistliku
Vabariigina. Olukord täiesti uus õpe-
tajaile ja õpilasile. Töö korraldamist
uutes oludes korraldada aitavad:
a) ringkirjad; b) Hariduse Rahvakomissari-
aadi Teataja; c) õpetajaile korraldatud
kursused.
Õppetöö al-
gus; õpila-
sed; õppejõud.
Tegelik õppetöö algas 25. septembril
avaaktusega. Õpilasi kogunes kooli
26: II kl. - 4 - 2 poisi, 2 tütarlast
III kl - 7 - 4 ,, - ,, , 3 ,, - ,, - ,,
IV kl - 7 - 6 ,, - ,, , 1 ,, - ,, - ,,
V kl. - 8 - 2 ,, - ,, , 6 ,, - ,, - ,,
Õpetajaks jäi senine õpetaja-juha-
taja Albert Paal.
Õppe- ja
kasvatustöö.
Õppetööd pidurdas uute õpikute
mitte õigeaegne ilmumine. Raskusi teki-
tas uus aine - Vene keel. Samuti raske
oli III klassile maateadus ja ajalugu
(viimane kõigis klassides raske). Õppi-
mise elustamiseks korraldasime
sotsialistliku võistluse: II ja III klass
ning IV ja V kl. moodustades rühmad
võistlesid omavahel, kusjuures ka
käitumine, kord, jne arvestati. Võitja
rühma iga liige sai auhinna õppe-
tarvetena: värvid, pliiatsid, jne.
Suusapäevi ja suusa võistlusi korral-
dasime. Esikohtadele tulnuile sai au-
hindu: kabemäng; koolitarbeid.
1944/45
õppeaasta
Saksa poolt alustatud sõda 22 juunil 1941a
NSVLiidu vastu, jäi Eesti NSV ajutiselt
okkupeeritud sakslaste poolt juulist 1941a kuni
1944 a augustini. 1944a. Punaarmee, Eesti Tallinna
kaardiväe korpus vabastas Eestit okkupan-
didest. Koolitöö algas täiesti uutes oludes
ja uute õppejõududega. Endise koolijuha-
taja Albert Paal, kes teenis saksa sõjaväes,
tema asemele määras Tartumaa Haridusosa-
kond koolijuhatajaks Maria Paškovi; alates
novembri kuust 1944a, kes juba on töötanud
koolipõllul 25a.
Õppetöö algas 27 novembril 1944a., hilinemi-
se põhjuseks oli õpetajate suur puudus.
Õpetaja - koolijuhataja Marie Paškov hakkas
töötama ühe komplektiga, kuhu oli koonda-
tud kõik 4 (neli) klassi, sest kool oli
ettenähtud ühekomplektiline. Vastu tulles endi-
se koolijuhataja abikaasale Salme Paalile,
võtsin endale abiks, kes andis ainult mõned
tunnid (ajalugu, laulmine ja kehalinekasvatus),
sest puudus vastav pedagoogiline haridus.
Õppetöö algas 27 novembril 1944a. Lõppes 28
mail 1945a., kestvus 134 päeva
27 novembril 1944a. ilmus kooli õpilasi järg-
miselt
I klassi 11 õpilast
II ,, 6 ,,
III " 3 "
IV. 6 "
Kokku 26 õpilast.
Õppetöö ei edenenud küllalt hoogsalt,
selle põhjusi oli mitmeid, tähtsamad neist
oleksid: õppetöö ja kasvatustöö