Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
NAE_ERA_R-1_Eesti_Vabariigi_Ministrite_Noukogu (ERA.R-1.2.280)

Lehekülg 5
Ärakiri
KARTOTEEGI EDASPIDINE TÖÖKAVA.
1. Kohal olevate lehtede kohta
a) Kutsealaline nimekirja koostamine, väljaarvatud Tšeljabinski
Kurgani ja Tšuvassia, millistel arvesse tuleb võtta vaid uued
juurdetulevad.
b) ENSV-s juhtivatel kohtadel teeninud isikute nimekirjad asu-
tiste kaupa, märkides perekonna-, ees- ja isanime, ametkoht
ENSV-s.
c) Jätkata kõigi statistiliste andmete läbitöötamist juurdetule-
vate lehtede kohta oblastite kaupa, kava alusel.
2. Kontrollida vigaselt ja puudulikult täidetud lehti ning nendest tea-
tada volinikule, täiendavate andmete saamiseks.
3. Nõuda kursusi korraldavailt asutusilt kursustest osavõtjate ja lõpe-
tanute nimekirjad ja nende alusel teha vastav märge reg. lehele. Kõi-
gi kursuste nimekirjad panna erikausta.
Varem tehtud ettepanekk alusel nõuda ankeet ja elulookirjeldus:
1) Kõigilt täielikku keskkooli haridusega isikuilt järelikult ka
osalise ja täielikku kõrgema haridusega isikuilt;
2) Partei liikmeilt, kandidaatidelt /vaja edaspidiseks kaadri
paigutamiseks/;
3) Individuaalselt erikorraldusega määratud isikutelt kes juhti-
vatel ametkohtadel ENSV-s teenisid või juhtival kohal praegu
teenivad.
1. Selleks saata igal e isiklikult ankeetleht kahes keeles või ankeet-
lehe küsimuste järjekorras täita valgel paberil ankeediandmed.
2. Eluloos eriline rõhk panna huvialadele, tegevusaladele,, organisat-
sioonidest osavõtule, märkides ameteid; hääd ja väga hääd hinded
lõputunnistusel.
3. Rajooni volinikelt ja sõjaväest karakteristika.
Vana kartoteek
esialgu jääb siia kuni leidub kellega saab ärasaata. Kui enamik reg.
lehti on kohale jõudnud ja kartoteek üleliiduliselt tähestikkulisse
järjekorda asetatud, siis kontrollida ja võrrelda vana ning uue reg.
lehti. Kui uues kartoteegis on reg. leht täidetud, siis peale andmete võ
võrdlemist tuleb vanast kartoteegist kaart eraldada ja arhiivi paigutada.
Kui mõningad andmed, väljaarvatud aadress, on erinevad, siis uuele reg.
lehele vastav märkus teha, tehes ette leppemärgi "VK:........."
Ülejäänud osas on vana kartoteek uuele kartoteegile abikartoteegiks.
Hiljem rajooni või oblasi volinikult järelepärida kuhu vastav isik,
kelle kohta vanas kartoteegis leht täidetud kuid uues puudub, on jäänud.
Oluliste erinevuste puhul tarvitada sama menetlust.
Vanad nimekirjad,
esialgu juurdelisamata, lähetame koos vana kartoteegiga. Vanu nimekirju
kontrollida ja võrrelda analoogselt vana ja uue kartoteegi kontrolli-
misele ja võrdlemisele. Kui nimekirjas kantud isiku kohta on reg.leht
täidetud, siis märkida nimekirjas isiku nime ees ringikujulise leppe-
märgiga. Surnute kohta täita, kus kellegi kohta puudub, reg.leht, lehele
märkida mis alusel see täidetud. /raj.vol.nimekirjas märge./
Kartoteegi juhataja /VOORE/
NAE_ERA_R-1_Eesti_Vabariigi_Ministrite_Noukogu (ERA.R-1.2.280)

Lehekülg 29
XII NOVOSIBIRSKI
1. Tatarinski rj 47
2. Novosibirski l 62
3. xxxxxxxxxOjašinski 16
4. Kiselevski linn 160
5. xxxxxxxxx Martinski 17
6. A.-Sudnisnki 25
7. Tšerepanova 12
8. Zörjanski 17
9. Kupino 19
10. Muud 56
Kokku 431
XIII TŠUVASSIA ANSV
1. Tčeboksare 140
2. Jamtikovski rj 19
3. Kantaški 26
4. Tcivilski 4
Kokku 189
XIV TČKALOVI
1. Tckalovi linn 132
2. Samarski rj. 59
3. Mustaevski 59
4. Anbulovski 39
5. Gartčevski 14
6. Novo Orski 12
7. Luksenburgi 26
8. Perevalovski 9
9. Abdulinski 11
10. Ekaterinenski 10
11. Sol Iletski 7
12. Busulevski 11
13. Sorotčinski 7
14. Belooserski 9
15. Muud 39
Kokku 444
XV KASAHI ANSV
1.Semitapatinski linn 12
2. Muud 1
Kokku 13

Lehekülg 101
Česmenski r-n.
Naised. Mehed.
(1897-1926). (1892-1926).
Pedakoogid 1
Lukusepad -
Äriteenijad 1
Õmblejad 6
Juuksurid 1
Arweametnikud 3
Kantseleitöölised 1
Arstid 1
Masinkirjutajad 1
Möldrid -
Autojuhid -
Lihttöölised ja elu-
kutsed märkimata 51 20
Kokku 66 26
Mehi alla 1892, naisi alla 1897 ja üle 1926
Kõik kokku 131
Makušinski r-n.
Naised. Mehed.
(1897-1926). (1892-1926).
Pedakoogid 1
Arstid 1
Med. õed 1
Kantseleitöölised 3
Raamatupidajad. 2
Õmblejad 6
Tekstiiltöölised 16
Kingisepad --
Äriteenijad 2
Zootehnikud 1
Lihttöölised ja
elkutsed märkimata 29
Kokku 62 10
Mehi alla 1892, naisi alla 8597 ja üle 1926 90
Kõik kokku 161
NAE_ERA_R-1_Eesti_Vabariigi_Ministrite_Noukogu (ERA.R-1.1.620)

Lehekülg 2
Rahvakomissarie Nõukogu
Asjadevalitsus
SAADUD "30" dets. 1940 a.
No 1716
11
30. dets.
237.
Rahvakomissaride Nõukogule.
Kirjaniku Eduard Vilde lesk Linda Vilde ja kirjaniku
Anton Hansen-Tammsaare lesk Käthe Hansen-Tammsaare on saanud
seni pensioni Eesti Kultuurtegelaste Pensionikassast. Peale
selle on neile võimaldatud tasuta korterid ühes kütte ja val-
gustusega Eesti Kultuurkapitali poolt. Kuna aga Eesti Kultuur-
kapital ja Eesti Kultuurtegelaste Pensionikassa lõpetavad oma
tegevuse, siis on vaja lahendada nendele pensioni maksmine
riigi eelarve summadest vastavas korras, arvates 1. jaanuarist
1947. a.
Kuna Eduard Vilde ja Anton Hansen-Tammsaare kuuluvad
eesti suurimate kirjanike hulka ja nende teened ja tähtsus
on eesti töötava rahva poolt üldiselt tunnustatud ja hinnatud
ja kuna Nõukogude Liidus on kujunenud kord kindlustada tun-
nustatud kirjanike ja nende perekondade saatust, siis esitan
Rahvakomissaaride Nõukogule ettepaneku määrata Linda Vilde'le
ja Käthe Hansen-Tammsaare'le individuaalsed pensionid ja
võimaldada neile ka edaspidi tasuta korterid ühes kütte ja val-
gustusega.
Palun Rahvakomissaride Nõukogu kinnitada siin juures -
olev ettepanek tähendatud asjas.
Lisa: ettepanek.
Hariduse Rahvakomissar
Parnu_kinnistusamet (EAA.4614.2.400)

Lehekülg 85
Tunnistan selle ärakirja alg. – kirjaga, mis
mulle, Tallinna Notaariuse Karl Wäli kohuste täitja-
le Thedor Green'ile tema kon-
toris Laial uul No 12 Tallinnas Tõnis-
mäel, 30-1 elutsewast Eesti koda-
nikust Johann Laidoner'ist on
ettepandud, - õigeks. Alg. – kirjas mingisuguseid
iseäraldusi ei olnud
Tallinnas
14 Detsembril 1923 a. Registri No 10733
Alg. – kiri tempelmargi maksuga maksetud 5016 mk.
Notaariuse kt. Tõpu
10 mk
14/XII 1923 a.
Ärakiri.
Algkirjaline obligatsion Pärnu linna kreposti raamatu juurde lisa
da ja selle raamatu registri, jaoskondadesse No. No. 337, 338, 339 ja
340 sissekanda kirjutused:
obligatsion wiiesaja tuhande (500,000) marga suuruses Madis Jaak-
soni kasuks ühes poole aasta wiisi ettemaksetawate 10 %. Krep.
raam. ja journ. 1924 a.l. 17.
12 jaanuaril 1924 a.
Kreposti Jaoskonna ülem. Kurg. Algkirjaga öige:
Kreposti jaoskonna
Ülem
Asjaajajaja
See kreposti akt on Pärnu linna krepost jaos-
konnast wäljaantud 18. jaan 1924 a.
Kreposti jaoskonna
Ülem.
Asjaajaja:
Madis Jaakson
Tunnistan, et see blanco pealkiri
mulle Tallinna Notaariuse Karl Wäli kohuste täitjale,
Theodor Green'ile tema kontoris Laia
uul No 12 minule isiklikult tuntud ja seadusliselt õigus- ja tegu-
wõimulisest Eesti kodanikust Madis
Jaakson'ist, kes Tallinnas
Öllepruuli tän. No 6 elab
ettenäidatud ja
temast minu juuresolekul oma käega allakirjutud
Tallinnas, 21 Jaanuaril 1924 a. Registri No 755.
Notaariuse kt. Tõppun,
21 detsembril 1935 a. Viljandi ring-
konna kohtu al. liige J. Jaakson
ts. kp. s. § 365 1 ja 161 1-23 põhjal
Otsustas:
käesoleva blanko obligatsiooni
järele, mis kinnisvarale ingrosseeritud
12. jaanuaril 1924 a. nr. 17 all, sun-
ni täite korras Pikalaenu Panga
kasuks väljamõista Karl Laussenilt
võlgnevaid protsenta 7% aastas
arvates 13. detsembrist 1928 a. kuni
13. detsembrini 1935 a. kogusummas
üks tuhat /1050/ viiiskümmend krooni
ja kohtu ning asja ajamise kulu.
kolmkümmend üks (31) krooni 62 senti,
otsuse täitmine panna Pärnu I jsk
kohtupristavi peale "Parandatud "Laussenilt" ja "1050"
N 684
1935 a.
Viljandi ringkonn kohtu.
al. liige. J. Juakwi
Parnu_kinnistusamet (EAA.4614.2.930)

Lehekülg 46
Ärakiri
Algkirjaline kohtu otsuse ärakiri Pärnu linna kreposti
raamatu juurde lisada ja selle raamatu registrisissekan
kirjutused:
1 jaoskonda No 894, II jakku, 1 lahtrisse: Wiljandi-Pärnu
Rahukogu otsuse põhjal 5 novembrist s. a. kinnitakse tä
ajata põhirendi õigus maatüki ja omanduse õigus
ehituste peale Aleksander Martinus Olafi p. Olsso
Fanny-Elviira Olafi t. Kunte, sünd. Olssoni, Olinde-Emil
Olafi t. Lesmenti, sünd Olssoni, Olaf-Oskari Olafi p.
Olssoni ja Helene-Eugenie (tema ka Nelly.) Olafi t.
Andersi, sünd Olssoni nimele ühe viiendiku mõttelises
osas iga ühe järele, päranduse teel. 2) jaoskonda No 89
II jakku, 1 lahtrisse: Wiljandi Pärnu Rahukogu otsus
põhjal 5. nov. s.a. kinnitakse tähtajata põhirendi
õigus maatüki peale Aleksander Martinus Olafi
p. Olssoni, Fanny-Elviira. Olafi t. Kunte, sünd. Olsso
Olinde-Emilie Olafi t. Lesmenti, sünd. Olssoni, Olaf-Osk
Olafi p. Olssoni ja Helene-Eugenie (tema ka Nelly) Ol
t. Andersi, sünd. Olssoni nimel ühe viiendiku (5) mõttele
osas iga ühe järele, päranduse teel.
Kreposti raam. ja journ 1921 a No 183.
3 detsembril 1921 a.
Kreposti jaoskonna ülem (Kurg) Alguskirjaga õige
Käesolev kreposti akt on Pärnu linna Kreposti jao
konnast välja antud. detsembril 1921.
Wolikiri
Wolitan wannutatud adwokati
Jaan Leesment'i, Pärnus,
kõiki minu tsiwiil, kriminaal- ja administratiiw-asju
ajama kõigis kohtu- ja ametiasutustes, ametnikkude ja
eraisikute juures; ülesastuma nõudjana, kostjana ehk
kolmanda isikuna; sisse andma kõiksugu nõudmiskaeb-
tusi ja wastama nende peale; alustama ja toetama
kriminaal-süüdistusi; sisse andma kõiksugu palwekirju
teadaandeid, kuulutusi, kajasi ja muid paberid; juures
olema kohtuasjade ettekannetel; nõudma tagandamist;
andma suusõnalisi ja kirjalikke seletusi; tõstma ja toe-
tama waielusi wõltsimise kohta ja kostma sarnastes
waielustes; paluma nõudmiste ja tõenduste kindlustamist,
nagu ka seesuguse kindlustamise kõrwaldamist, waranduste
hoiule wõtmist ja sellest wabastamist; ärakuulama otsuseid
resolutsioone ja määruseid, awaldama nende kohta rahul-
olekut ehk rahulolematust; sisse andma eri-, apellatsiooni-,
kassatsiooni- ja rewisiooni - kaebtusi; wastu wõtma ära-
kirju, otsimiseteateid, kõiksugu dokumenta ja täitmislehti;
paluma seadusjõusse astunud otsuste tühjastamist,
wõlgnikkude maksujõuetuks tunnistamist ning wahi alla
wõtmist; waidlema maksujõuetuks tunnistamise ning
wahi alla wõtmise wastu; osawõtma konkurs- ja adminis-
tratsioon-walitsusest kõikide krediitorile omaste sea-
duslikkude õigustega; osawõtma waranduste üleskirjuta-
misest, hindamisest, esimestest ja korratud oksjoonidest;
wastu wõtma minu omaks mõistetud ning kuuluwat
raha ja wara; andma kreposti jaoskonda lepinguid
obligatsioone ja muid dokumenta nende kreposteerimiseks;
Parnu_kinnistusamet (EAA.4614.2.933)

Lehekülg 2
ärakiri
Pärnu linna
Kreposti jaoskond
11 Oktobril 1921 a.
Tunnistus.
No 344
Käesolew tunnistus on Pärnu linna
Kreposti jaoskonnast wäljaantud Fanny
Kuntele selles, et Pärnus, 3 alewi jaoskon-
nas, kreposti No 897 ja endise No 185t
all asuwa ja Olaf Olsoni päralt olewa
liikumata warandus wiimane ostuhind
on wiissada wiiskümmend kuus (556)
rubla, ostulepingu põhjal 14 aprillist
1880 a. Alguskirjal tempelmaks 10 mrk.
Kreposti jaoskonna
Ülem
Asjaajaja
Parnu_kinnistusamet (EAA.4614.2.930)

Lehekülg 44
Ärakiri
Resolutsion 1921 a. now. kuu 5 päewal Wiljandi-Pärnu
Rahukogu omal awalikul kohtuistumisel, millest
osawõtsiwad: Esimees. G. Seen, Rahukogu alaline liige:
G. Talts, Lisarahukohtunik: H. Oert ja Sekretäri
T. Naari juuresolekul, läbiharutades surnud Olaf
Olafi p. Olsoni ja Emilie-Natalie Georgi t. Olssoni,
sünd. Treufeldt pärijate päranduse õigustesse kinnituse
asja. Asja olusid läbi waadates Rahukogu leidis
järgmist: 1) Emilie-Natalie Olsson sünd. Treufeldti
surm 28 now. 1919 a. on tõestatud Pärnu Nikolai
kiriku õpetaja tunnistusega No 548 all. 10 okt. 1921 a.
2) tema pärijateks on endid ülesannud tema lapsed
Aleksander-Martinus Olsson, Fanny-Elwira Kunte sünd.
Olsson, Olinde-Emilie Leesment, sünd. Olsson, Olaf-
Oskar Olsson ja Helene-Eugene (tema ka Nelly)
Anders sünd. Olsson, kellede sugulus päranduse,
jätjaga on tõendatud sellesama s.o. Nikolai kiriku
õpetaja tunnistusega 10 okt. 1921 a. No 548 all;
3) Emilie-Natalie Olssonist on pärandusena järele
jäänud immobil Pärnus krep. No 894 all kõige
kõrgema hindamise järele wäärt 19020 marka.
4) Emilie-Natalie Olssonist järele jäänud waranduse
peale pärijateks ühesuurustes osades tulewad kinnitada
endid ülessannud tema lapsed, sest et ülemalpool
nimetatud Nikolai kiriku õpetaja tunnistusest on
näha, et endid ülessannud lapsed ainukesed Emilie
OIssoni pärijad on; seda kinnitab ka Pärnu linnapea
omas tunnistuses 12 okt. 1921 a. No 3540 all ;
5) igalt pärijalt Emilie Olssonist järele jäänud
waranduses tuleb sisse wõtta kuuskümmend marka
päranduse maksu, wiisteistkümmend marka wiiwituse
Parnu_kinnistusamet (EAA.4614.2.298)

Lehekülg 2
Saadud 23 juunil 1920 a.
Pärnu linna krepostjaoskonda,
Pärnus Ringi uul. N 12 majas elawa
Aleksander Martinsoni
Palwe
immelisudes
Pärnus linna ehituskomisjoni tunnistus 19 Juunist
selle aastalt N 1814
2, selle tunnistusest ärakiri, mis Pärnu Notariuse
Hansschmidti kt. - O. Böhtlingkult 1219 Juunil 1920 a.
N 1216 all tõeks tunnistatud
3,
Pärnu Rentei kwiitung 21 Juunil 1920 a. 9121 - 50 Marga
kantselei aktiposchlini üle.
pa 4, 12. Septembril 1914 a. N 1921 all wäljaantud wolikirja
palun mina selle wolikirja põhjal Pärnu linna
nime peale krepostraamatude järele kinnitada kiwist
elektri keskjaam ja laudadest sms, mis Pärnu
linna päralt olewa I alewi jaoskondas krep. N 223 all
asuwa kruntplatsi peal ehitatud, ja minule krepost
akt wäljaanda.
Pärnus, 22 Juunil 1920 a.
A. Gustriks
Parnu_kinnistusamet (EAA.4614.2.400)

Lehekülg 20
Saadud 28 nowembril
1919 a.
Pärnu linna Kreposti jaoskonda.
Wannutatud adwokati Jaan
Karli p. Leesment, elukoht
Pärnu linnas, Aia
uul. No 6
Palwe
Siia juurde pandes ostukontrakti, mis
on tehtud Gustaw Johanni p. Darmeri
kui müüja ja Karl Karli p. Lausseni
ja Johan Jakobi p. Laidoneri kui ostjate
wahel, 25 Nowembril 1919 a., palun Kreposti
jaoskonda: selles kontrakis nimetud immo-
bilid sub Krep. No No 337, 338, 339 ja 340
ostjate nime peale ümberkirjutada, niisama
ka ostuhinna wõlga 100.000 m. nende im-
mobilide peale müija Gustaw Darmeri
kasuks ingrosseerida ja mulle krepost
Aktid wäljaanda.
Siin juurde panen weel: kolm ärakirja
ostukontrakist, 24 m. 40 penni üle linna
kassa kwiitungi paremakstud kantselei poshlini
üle ja 1 tempelmaks i 3 m.
Parnus, 28 Nowembril 1919 a.
Wolikirja põhjal astukutabi teed
Linnadus Rund
Parnu_kinnistusamet (EAA.4614.2.249)

Lehekülg 21
Saadud 6 septembril 1919 a.
Pärnu linna kreposti jaoskonnale
61
1919 a
Pärnu posti-telegr.
telef. kontori Ülema
Theodor Kornfeldt'ilt
Palun siin lisatava Pärnu
posti-telegr. kontori ruumide
üürimise lepingu, ühes kahe
ärakirjaga linna kinnitusjaos-
konna raamatutesse, kui asja-
line kohustus kaubamaja
Jakob Jacke esitaja Rodde
päralt oleva liikumata
varanduse peale, hüpoteegi
N 168 all sisse kanda ja
minule kaks krepostiakti
väljaanda.
Pärnu ptt kontori
Ülem: Kornfeldt
Pärnus,
septembril 1919 a.

Lehekülg 22
Leping
Tuhat üheksasaja üheksateistkümmnendel aastal
augusti kuu 28 päewal Eesti-Posti-telegraafi-telefoni
Valitsuse eeskirja 1919a. 23 augusti k. p. No. M/19393 põhjal
Kaubamaja Jacob. Jacke ja Ko esitaja Rodde ja
Pärnu posti-telegraafi ja telefoni kontori Ülem
Kornfeldt tegid järgmise lepingu:
1. Rodde üürib Posti-telegraafi-telefoni Valitsusele
posti-telegraafi-telefoni kontori ja teenijate korterite
alla järgmised ruumid: Pärnus, Rüütli uul. No 21. kaks
maja 21. tua ja 3 köögiga, ning hoowipealsete ehitustega,
nimelt: puukuuri, kolmekordse aida ja pesuköögiga
wiie aasta peale kahekümmnekolmandamast augustist
tuhat üheksasada üleksateistkümmnendast aastast
arwates, üüriraha pooleaastakaupa ettemakstes. s.o.
kahekümmnekolmandal augustil ja kahekümmne-
kolmandamal veebruaril maksu eest - marka: seitse-
tuhat aastas.
2. Üüriaja algus 23 augusti kuupäev 1919 a.
Üüriaja lõpp 23 augusti kuupäew 1924 a.
Üüriraha mk. 7000. aastas maksab Posti-telegraafi-
telefoni Valitsus mainitud tähtaegil Rodde'le iga
tähtajal mk: 3500. läbi Pärnu posti-telegraafi ja telefoni
kontori Ülema.
3. Majaomanik võtab ilma iseäralise tasuta järg-
mised ümberehitamise ja parandamise tööd enese peale:
4. Vajaduse korral võib Posti-telegraafi-telefoni
Valitsus kontori ruumides väikesed ümberehitamised
ja ümberkorraldamised ette võtta.
5. Majaomanik on kohustatud omal kulul
tarwidust mööda sisemise ja välise majaremondi, korsnate,
väljakäigu kohtade, solgitorude, uulitsa ja hoovi puhastamise
ja nende korrashoidmise tööde eest hoolt kandma, kõik
riiklised ning seltskondlised linna ja omavalitsuse asu-
tuste poolt nõutawad kohustused, mis omanikkude
peale pannakse, töös ehk rahus kandma.
Parnu_kinnistusamet (EAA.4614.2.298)

Lehekülg 7
Saadud 29 juunil
Pärnu Linna Krepostijaoskonda
1920 a.
88
1920a.
Pärnus Ringi uul N 12 majas elawa
Aleksander Martinsoni
Palwe
tundadisades
1, Pärnu Linnawalitsuselt, kui Pärnu linna esitajalt,
22 Junil 1920 a. Eesti Panga heaks 225,000 Marga suuru-
ses wäljaantud obligatsiooni
2, sellest obligatsionist ärakiri, mis Pärnu Notaariu-
sest k.t. Böhtlingkist. 22 Juunil 1920 a. No 1223 all
toeks tunnistud
palun mina obligatsioonis tähentatud wolikirja põhjal
Eesti Panga heaks 225,000 Marga suuruses hüpoteegi
õigust Pärnu linna päralt olewa, I alewi jaos-
kondas Pärnus krep. N 223 all asuwa liikumata
waranduse peale kinnitada ja minule pärast kinni-
tamist krepostiakti wäljaanda.
Pärnu, 22 Juunil 1920 a.
A. Martinson
Parnu_kinnistusamet (EAA.4614.2.930)

Lehekülg 45
protsenta ja kakskümmend wiis marka kohtu maksu
6) Olaf Olafi p. Olssoni surm 26 aprillil 1921 a.
on tõestatud sellesama eelpool nimetatud Pärnu
Nikolai kiriku õpetaja tunnistusega No 548 all
10 okt. 1921 a. 7.) Olaf Olafi p. Olssoni pärijateks
on endid ülesannud tema lapsed, needsamad kes
endid paluwad Emilie-Olssoni pärimise õigustesse
kinnitada ja nende pärijate sugulus Olaf Olssonig
on tõendatud sellesama Nikolai kiriku õpetaja
tunnistusega No 548 all 10 okt. 1921 a. missugusest
tunnistusest ja Pärnu Linnapea tunnistusest 12 okt
1921 a. No 3540 all järgneb, et nemad ainukesed
Olaf Olssonist pärijad on. 8) Olaf Olssonist on
pärandusena järele jäänud Pärnus krep. No 897
all asuw immobil 556 rubla s.o. 556 marga wäärtu
9) sellepärast tulewad endid ülesannud Olaf Olsson
lapsed Aleksander-Martinus Olsson, Fanny-Elwina
Kunte sünd. Olsson, Olinde-Emilie Leesment sünd.
Olsson, Olaf-Oskar Olsson ja Helene Eugenie /tema
ka Nelly/ Anders sünd. Olsson Olat Olafi p.
Olssoni pärijateks ühesuurustes osades kinnitada,
neilt päranduse maksu mitte wõttes sisse wõtta iga
ühelt kohtumaksu kakskümmend wiis marka. Neil
põhjustel Rahukogu määras: 8 nowembril 1919 a.
surnud Emilie-Natalie Olssoni, sünd Treufeldti
pärijateks ühesuurustes osades igat ühte ühe wiiend
ideal osa peale kinnitada tema lapsi Aleksander-
Martinus Olsson, Fanny-Elwine Kunte sünd. Olsso
Olinde-Emilie Leesment, sünd. Olsson, Olaf-Oskar
Olsson ja Helene-Eugenie /tema ka Nelly/ Ande
sünd. Olsson neilt sisse wõttes igalt ühelt kuus-
kümmend marka päranduse maksu, wiisteistküm-
marka wiiwituse protsenta ja kakskümmend wiis
marka kohtu maksu. 26 aprillil 1921 a. surnud Olaf
Olafi p. Olssoni /tema ka Olaf Olsson/ pärijateks
igat ühte ühes wiiendikus päranduse ideal osas-
kinnitada neid samu Emilie-Natalie Olssoni pärijaid,
neilt sisse wõttes igalt ühelt kakskümmend wiis
marka kohtu maksu, päranduse maksu aga mitte
wõtta.
Alguskiri tarwiliste allkirjadega.
Alguskirjaga õige:
Sekretär : /allkiri/
Käesolew ärakiri on wäljaantud Olinde-Emilie Olafi
t. Leesmenti sünd. Olssoni, ja Helene-Eugenie (Nelly)
Olafi t. Andersi, sünd. Olssoni, wolinikule wann. adw,
Jaan Karli p. Leesmentile tema kirjaliku palwe
peale, tõendusega, et selles seisew kohtu määrus on
seadus jõusse astunud ja päranduse ning kohtu
poshilini maksud on pärijate poolt riigi hääks
ära makstud. Rahukogu kassasse 21 nowembril s.a.
kw. No 1314 all. – Tempelmaks 6 mrk. ja kantselei
maks 6 mrk. tasutud.
Wiljandis, 29 nowembril 1921 a. No 14075
H. akt No 979 /21a.
Rahukogu Esimees: /allkiri/
Sekretär: /allkiri/
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 13
Karksi wollimeeste koggu 9mal Aug. 1867.
Kous ollid: Johan Jerw, wollimees.
Jaak Wabel, wollimees.
Mats Kanter, wollimees.
Jaan Tannberg, wollimees.
Johan Janusson, wollimees.
Hans Roland, wollimees.
Annus Mäggi wollimees.
Hen Murrik wollimees:
Willem Rängel, wollimees.
Wallawannem panni wollimeeste koggule
noupiddamisseks ette, mis nende innimes-
tega tulleb tehha ja kus neid panna, kes
melest seggaseks on läinud, nii kui nimelt
Peter Loitt, kes nõdra melega ja An Wabel,
kes arrust koggone ärra on.
Wollimehhed arwasid, et Sillakohto käest nõu
küssida, kas neid kussagile ullumaeassa
saaks panna, kus ilma maksuta wasto-
wõetakse.
Peter Lotti saab kohto ette tallitada ja tedda
ühhe tubli perremehhe alla tenistusse sundi-
da, kus temma ülle täieste saab wallit-
sedud.
Kinnitud:
Ni kui sündinud protokolli kirju-
tada.
Jaak Kotkas, wallawannem.
XXX
14.
Karksi wollimeeste koggu 28 Nbr. 1867.
Kous ollid: keik wollimehhed:
Wallawannem panni wollimeeste koggule nou-
piddamisseks ette nende noorte meeste pärrast,
kes kui wallahantiwärkid ja üksikud toitjad
nekrudi losust peawad rahhu jäema:
Wollimeeste koggu arwas ja kinnitas, et need
kes enne ue wallawallitsusse sisseseädmist walla
hantwarkides ja üksikudes toitjas on sanud
wäljawoetud, ka eddespiddi nenda peawad
jäema, ni kui se nekrudi kokkukutsmisse
kirju sisse on märgitud ja peale se sawad
weel jure woetud:
Johan Mikkalai, wallapumeistriks.
Jürri Ümmarik wallaseppaks.
Karl - wallamüirseppaks.
ja Johan Turri omma surnud wenna
naese ja selle 2 wäeti lapse toitjaks.
Kinnitud:
Ni kui sündinud kirja panna.
Jaak Kotkas: wallawannem.
xxx
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 14
Karksi walla wollimeeste ja täis wallakoggu
22 Detsembril 1867.
Kous ollid: Wallawannem, wallawöörmündrid
keik wallawollimehhed ja täis wallakoggu
Ue wallaseädusse §9 järrele wollimeeste ühhe
jao lahtilosimisse ja assemelle wallitsemisse
pärrast ollid tännasel päewal Keiserlikku
3ma Perno kihhelkonna kohtu kässu peale
27mast Now. s. a. No 2666 keik wollimehhed ja
täis wallakoggu kokkukutsutud.
Karksi wallas on hingearru järrele 16 wolli-
meest ja said siis Keiserlikku kihhelkonna
kohtu õppust möda 5 wollimeest lahti losi-
tud ja nimmelt losisid ennast lahti:
perrem. seast: Hen Murri
Willem Rängel
sullaste seast: Johan Janusson
Hans Willard
Rido Paiv.
ja mosarahwa
Prirahwa wollimehhed jäid keik kinni.
Nende lahtilositud wollimeeste assemelle said
nüüd wallakoggust keigist ühhelmelel ja
ühhest suust wallitsedud:
perrem. seast: Karroannusse Hen Murri taggasi wen.
Kitsi Hans Kits, ueste. wen.
sullaste seast: Kini Johan Uuk, ueste - lut.
Mõtsamatsi Andres Kals, ueste. wen.
lut
Karromärdi Johan Kuil ueste. wen.
Pärrast wallitsemist said nüüd weel täie walla
koggule ue wollimeeste nimmed nimmetud
ja küstud, kas naad keik ka nendega rahhul
mispeale keik ühhest suust "ja!" kostsid:
Nenda olles siis Kaksi walla wollimeeste
koggu 1868 aasta tarwis:
15
perremeeste seast: Kõwwa Johan Jerw, lut.
Kurre Mats Kanter, lut.
Tindi Peter Torrim, lut.
Jõksi Jaak Wabel, lut.
Puise Jaan Tannberg, lut.
Kekkani Annus Mäggi, lut.
Karroannusse Hen Murri, lut wen
Kitsi Hans Kits - wen.
sullaste seast: Kini Johan Uuk, - lut.
Mõtsamatsi Andres Kals. wen
Kurrimõtsa Hans Roland, wen.
Karromärdi Johan Ruil, lut.
Puise Märt Turri, - lut.
moisarahwa seast: Andres Rebbane wen lut
Pallussare Johan Laatsarus, wen
prirahwa seast: Kõwwa Hen Jerw. lut.
Kinnitud:
Ni kui sündinud protokolli kirjutada.
Jaak Kotkas; wallawannem.
XXX
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 15
+++ Jaak Kotkas
+++ Hen Murrik.
+++ Mats Uuk
XXX JaanSep.
+++ Jaak Josep
XXX Hans Kunnimäggi
XXX Johan Kristal
XXX Jürri Pakkal.
XXX Enn Murri
XXX Jürri Mõttus.
16.
Karksi wallakoggu 18mal Märtsil 1868.
Kous ollid: moisawallitsus O. Winkler.
Keik kohtumehhed
keik wallawalitsusse liikmed ja
wallakoggu liikmed, ni kuis
allamal kirjutud.
Keiserlikku 3ma Perno kihhelkonna kohtu kässu peale 27.
Webr. s.a. No 474. piddi kohtumeeste wallitseminne ette
woetud sama ja olli selle tarwis walla- ja moisawallitsusse
üllewaatmisse al keik wallakoggu liikmed, kui koggukonna
kohhus kokkukutsutud, et igga liige omma healt wallitse-
misse jures annaks.
Karksi wallas on ümberkirjutusse kirjade järrele
aastast 1867, 1167 meeste hinge ja olles siis tallurahwa seadusse
§ 328 järrele wallitseda ollewa:
üht peakohtumeest,
5 kohtumeest ja
kaks abbikohtumeest.
Et, agga Kaksi wallas Lutteri ussu hingesid rohkem on, kui
wenne ussu hingesid, siis on peakohtumees, 3 kõrwalistniku ja
üks abbikohtumees Lutteri meeste seast walitseda ja 2 kõrwalist-
nikku ja üks abbikohtumees wenne ussu rahwa seast.
Kui se nüüd wallakoguletutwaks sai tehtud, hakkati wallitsema.
Siin wahhel wallitsemisse kirri.
Kui kous ollewa wallakoggu liikmete healed ollid kirja pan-
tud, olli nähha, et keige rohkema healtega wallitsedud ollid.
Peakohtumehheks, Annus Mäggi, 44 heallega Lut. usku
Kohtumehheks, Märt Ewert, 60. do Wen. do
Kohtumehheks, Hans Wabel. 41. do Lut, do
Kohtumehheks, Johan Pallu, 47. do do do
Kohtumehheks, Hans Kits, 72. do Wen. do
Kohtumehheks, Hans Järw 26. do Lut. do
Abbikohtumehheks, Mats Kanter 104. do do do
Abbikohtumehheks, Jaak Kuill 46. do Wen. do
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 16
Nenda olles siis Karksi kohtumehhed ollewa
Annus Mäggi, peakohtumees, Lut. usku.
Hans Wabel, - kohtumees, Lut. do
Johan Pallu, - kohtumees, Lut. do
Hans Järw - kohtumees, Lut. do
Hans Kits. - kohtumees, Wen. do
Märt Ewert - kohtumees, Wen. do
Mats Kanter - abbikohtumees, Lut. do
Jaak Kuill. - abbikohtumees Wen. do
Kinnitud.
Nii kui sündinud protokolli kirjutada, sün-
dinud wallitsemist moisa härrale üllesan-
da ja protokolli ärrakirri kinnitusseks
Keiserlikku kihhelkonna kohtu kätte
sata.
Jaak Kotkas, wallatallitaja
+++
Karksi wollimeeste kogu 7mal Julil 1868.
Kous ollid: keik wolimehed.
Wallawannem panni wolimeeste kogule nou-
pidamiseks ette ja kinnitamiseks ette nende
noortemeeste poolest, kedda walla poolt hant-
wärgi ametid pantud õppima ja nüüd nende
ametide peale, mis keegi õppinud, peawad
kinnitud saama ja selle pohja peale nek-
rudi liisust rahu jääma.
Ametid õppimas ollid olnud:
Jürri Ümmarik seppaks
Karl Loitt müürseppaks
Johan Mikkalai, pumeistriks
Hans Kotkas, rougepanijaks
Jaak Jerw, pumeistriks.
Wollimeeste kogu arwas; et üllemal nimetud
mehed nende õppitud ametide peale peawad
kinnitud saama ja selle pohja peale 17.
nekrudi liisust rahu jäema.
Kinnitud:
Nii kui arwatud kirja panna ja
protukolli ärakiri, kui ka nimetud
hantwärgid selle asja kinnitamisse
pärast 12mes Julis s. a. Keiserlikku
3ma Pernu kihelkonna kohtu ette
saata.
Jaak Kotkas, wallatallitaja.
Karksi wolimeeste kogu 26. Nowembril 1868
Kous ollid: keik wolimehed
Wallawanem Jaak Kotkas panni wolimeeste ko-
gule nõupidamiseks ja kinnitamiseks ette: Nende
laste pärast keda 2 aastad järestiku küla koolis
koolitakse, kui mittu aastad peab see laps keda
peremees 2 aastad küla koolis koolitanud pär-
rast koolitamist peremeest teenima, ja kui
laps pärast koolitamist kohe äralähab, kui
palju siis niisugusel sel perem lapsel sel pere-
mehel kes teda on koolitanud tagasi tuleb
maksa.
Wolimeeste kogu arwas ja kinnitas, et see
laps keda kaks aastad järestiku külakoolis
koolitud saab, peab kolm aastad järestiku
seda peremeest seadusliku palga eest teenima
kes teda on koolitanud ja kui laps tahab selle
peremehe juurest kes teda koolitanud kohe ära
minna, siis maksab see laps selle peremehele kes teda
2 aastad koolitanud, 6 rubla aasta pealt, 2 aasta kooli-
tamise eest 12 rubla: kui laps 1 aasta teenib ja 2 aastad
teenimata jättab, maksab kaks jagu sest arwatud
rahast ehk 8 rubla, aga kui ta 2 aastad teenib ja 1 teeni-
mata jättab maksab 3ma jau ehk 4 rubla sest arwatud
kinnitud:
summast.
Seda arwamist kirjapanna
Jaak Kotkas wallatalitaja
XXX
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 17
Karksi wolimeeste kogu 26mal Nbr 1868.
Kous ollid: keik wolimehed
Wallawanem panni wolimeeste kogule arwa-
miseks ja kinnitamiseks ette: Kas sünnib ehk
peab laadiku rahaga wallale wilja osta woi
mitte; ja kui walla ladiku rahaga wili oste-
tud saab, kuidas peab siis seda ostetud wilja
walla rahwale wälja jagama, kas wolimeeste
kogu lubab wilja ostmise tarwis walla laadi-
kude seest raha wälja wõtta woi mitte.
Wolimeeste kogu arwas ja kinnitas, et walla
laadikude seest peab kül wilja ostmise tarwis
raha wälja wõtma, sest kui mitte wilja sisse
ostetud ei saa, siis wast tuleb kewade põllu kül-
wamise aeal seemnest puudus; ja kinnitasid
wilja ostmist ette wõtta küünla päewa aeal
Weebruari kuul. ja kui wilja ostma minnakse,
siis peawad keik peremehed enne moisa kokku
tulema, ja ülesandma, kui palju igaüks peremees
oma ja oma sulaste peale ostetud wilja arwab
tarwis tulewad, ja wilja nenda wälja jagada,
et igaüks maea peremees selle ostetud wilja eest
mis tema oma ja oma sulastega pruugib
wastutajaks ja tasujaks peab heitma, et
mitte walla laadiku raha raisku ei saa
minna.
Kinnitud:
Jaak Kotkas; walla talitaja.
Seda arwamist kirjapanna
XXX
Karksi wolimeeste kogu 26mal Nbr 1868.
Kous ollid: keik wolimehed.
Wallawanem Jaak Kotkas panni woli-
meeste kogule arwamiseks ja kinnitamiseks.
18.
ette, Lutteri koolmeistre palka 15 rubla mis wolimees-
te kogu minewa aasta Jaanuari kuul maha arwanud
ja nüüd nõutakse seda palka kiriku wöörmündri
härradest wallawanema käest sisse, kas nüüd
wolimehed luba andwad, seda maha arwatud
koolmeistri palka wälja maksa woi mitte.
Wolimehed arwasid ja kinnitasid teised keik,
et selle pohja peal, mis eest nemad maha arwanud
see 15 rubla, koolmeistri palka, mitte wallawanem ei
pea wäljamaksma, waid kaks meest wolimeeste
hulgast lubasid Hen Jerw ja Johan Jerw seda maha
arwatud palka wälja maksa.
Siis pidi nüüd wallawanem seaduse järele sinna
juure jääma, kuida suurem hulk wolimeeste kogu
kinnitas:
Kinnitud.
Seda arwamist kirja panna.
Jaak Kotkas, wallawanem.
XXX
Wollimeeste kogu 30mal Decembril 1868.
Kous ollid: Märt Turi
Hen Jerw
Jaan Tamberg
Peeter Torim
Johan Jerw
Hen Muri
wolimehed!
Johan Laatsarus
Andres Kals
Johan Uuk
Hans Kits
Mats Kanter
Annus Mägi.
Keiserliku 3ma Pernu kihelkonna kohtu käsu peale panni wallawanem
Jaak Kotkas wolimeeste kogule keik wallakassade ja magasiini reh-
nungid ette ja andis keige nende rehnungide üle wolimeeste kogule täit
seletust, mis ka wolimeeste kogu wäga hästi rahul olli seda tunnis-
tawad nemad oma aluskirjadega:
XXX Märt Turi XXX Johan Jerw XXX Johan Uuk
XXX Hen Jerw XXX Hen Muri XXX Hans Kits
XXX Jaan Tamberg XXX Johan Laatsarus XXX Mats Kanter
XXX Peeter Torim XXX Andres Kals XXX Annus Märgi
XXX Annus Mägi, peakohtumees:
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 18
Karksi täis wallakogu 7mal Jaanuaril 1869.
Kous ollid: Wallawanema abi Jaak Sep, walla-
wöörmündrid, wolimehed ja täis wallakogu.
Uue walla seaduse § 9. järele wolimeeste ühe jau
lahtiloositamise ja asemele walitsemise pärast ollid
tänasel päewal keik wolimehed ja täis wallakogu
kokku kutsutud.
Karksi wallas on hinge aru järele 16 wolimeest
ja said siis 5 wolimeest lahti loositud ja nimelt
loosisid ennast lahti
peremeeste seast: Johan Jerw
Jaan Tannberg
Annus Mägi
moisa rahwa seast: Johan Laatsarus
prii rahwa seast: Hen Jerw
Sulaste wolimehed jäid keik kinni
Nende lahti loositud wolimeeste asemele said
nüüd walla kogust keigist ühelmeelel ja ühest suust
walitsetud
peremeeste seast: Ronga Jaak Joosep
Jõksi Hans Tamberg
Jõksi Hans Torim
moisa rahwa seast. Palu Johan Turi
prii rahwa seast: Ainja Karl Müller
Pärast walitsemist said nüüd weel täie walla
kogule uue wolimeeste nimed nimetud ja küstud,
kas nemad ka keik nendega rahul, mis peale keik
ühest suust "ja" kostsid.
Nenda oles siis Karksi walla wolimeeste kogu 1869.
aasta tarwis:
peremeeste seast: Ronga Jaak Joosep lut.
Kure Mats Kanter lut
Tindi Peeter Torim lut
Jõksi Hans Waabel lut
Jõksi Hans Tamberg lut
Jõksi Hans Torim lut
Karuannuse Hen Muri wen
Kitsi Hans Kits wen.
19.
sulaste seast: Kiini Johan Uuk wen.
Metsamatsi Andres Kals wen.
Kurimõtsa Hans Rooland wen.
Karumärdi Johan Kuil lut.
Puise Märt Turi lut.
moisarahwa seast: Andres Rebane lut.
Palu Johan Turi wen.
priirahwa seast Ainja Carl Müller lut.
kinnitud:
Nii kui sündinud protokolli kirjutada.
Jaak Sep, wallawanema abimees
XXX
Karksi wollimeeste koggu 2sel Aprillil 1869.
Kous ollid: Peter Torrim,
Jaak Josep.
Mats Kanter,
Hans Torrim,
Hans Kits,
wollimehhed
Andres Kals,
Jaak Waabel,
Johan Uuk,
Jürri Pakkal
Mats Uuks;
wöörmündrid
Wallawannem Jaak Kotkas panni wollimeeste
koggule noupiddamiseks ette, kas Kõwwa Hen Jerwe
maea peab Õige ussu rahwa laste koolimaeaks saama
ostetud woi tahtwad nemmad monda muud maea selle
tarwis murretseda.
Wollimeeste koggu arwas ja kinnitas: Hen Jerwe
maea saab Õige ussu kooli maeaks ostetud ja sai kaup
Jerwega nii ärra räägitud ja mahhakinnitud, kuis
allamal kirjutud:
Hen Jerw annab omma maea, mis temmal Kõwwa
Johan Jerwe ma peal on, ühhes kõrwal ollewa lau
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 19
daga süggisel 1869 Õige ussu rahwa kätte, nii walmis
tehtud, et koolilapsed sisse woiwad minna: laggi peal,
põrmand al, weike wööruks ees, üks akken ja üks ahhi
sees; ja seina pillud sawwiga löödud.
Hen Jerw saab selle maa eest 550 rubla hõbbedat,
mis summast temma 1sel Mail 1869, 200 rubla
wälja maksetud saab ja pärrast sedda igga aasta,
se on: 1sel Mail 1870. 100 rubla, 1sel Mail 1871. 125.
rubla ja 1sel Mail 1872. 125 rubla, mis ka se
maa hind tassa olleks: protsentid ei saa Hen Jerw
selle rahha eest mitte.
Et se kaup mollemilt poolt hästi läbbi räägitud ja
mollemad pooled sega rahhul olnud, tunnistawad
kauplejad omma alluskirjadega.
Hen Jerw
Jaak Kotkas
müüja
XXX
Mats Uuk
Jürri Pakkal
Ostjad
Tõnnis Kasik
walla
Johan Kristal
Hans Kits
eest.
Kästud.
Sedda kauplemist, nii kui sündinud kirja
panna,
Jaak Kotkas; wallatallitaja
XXX
Karksi koggukonna wollimeeste koggu
20.
23mal Julil. 1869.
Koos ollid: Jaak Kotkas, wallawannem
Märt Turri, wollimees
Jaak Waabel, -
Hans Torrim,- " -
Johan Turri -
Jaak Joosep -
Hans Tamberg -
Johan Kuil
Hans Kits
Hen Murri
Mats Kanter -
Eesnimmetud päewal panni Wallawannem Jaak
Kotkas wollimeeste koggule arwamisseks ja kinni-
tamisseks ette, kas walla handwärgid on tarwis wal-
litseda ja nekrudi losist järgi jätta, woi mitte ja kui
wallitsetud saab, kes siis walla handwärgiks jäwad
Wollimeeste koggu arwas ja kinnitas et suure
Karksi walla peale on kül walla handwärgi mehhi
tarwis, kes woiwad wallale iggakord kui tarwis meistri
tööd tehha ja nimmetas wollimeeste koggu nimmelt
ühhest suust ja tahtmist mööda mehhi wälja
nii kuis allamal nimmetud, ja nõudsid weel
et wallawannem neile handwärgidele koggukonna
kohtu läbbi üht seatud palga nende tööde eest kinni
panneb, ja siis need wallahandwargiks soldani lo-
sist rahhule jätta, kes omma peale se palga seadusse
wõttab:
Johan Mikkalai, pumeister
Johan Kits müürissep.
Karl Loitt., müürsep.
Jürri Ummarik sep.
Peter Mangu sep.
Peter Rauks sep
Jaak Ligaht sep.
Willem Ümmarik sep.
Kästi:
Sedda eesseiswad wollimeeste koggu arwa-
mist, nii kuis rägitud kirja panna
Wallawannem, Jaak Kotkas
XXX
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 20
Karksi wollimeeste koggu 20mal Augustil 1869.
Koos ollid: Carl Müller wollimees
Märt Turri do
Jaak Waabel do
Hans Torrim do
Johan Turri do
Jaak Josep do
Hans Tamberg do
Johan Kuil do
Hans Kits do
Hen Murri do
Mats Kanter do
Peter Torrim do
Wallatallitaja Jaak Kotkas panni wollimeeste koggule
nõupiddamisseks ja kinnitamisseks ette, kas seaasta walla
käest maggatsi wõlla eest protsenti tulleb wotta woi mitte,
mis asja wollimeeste koggu arwas ja kinnitas, et se aasta
weel mitte protsenti ei woi nõuda, sest et wallal maggatsi wõlg
wägga suur on ja iggal wõlgnikkul omma wilja kapitali tassu-
missega seaasta küllalti saab teggemist ollema, sepärrast
kästi
Sedda wollimeeste arwamist Keiserlikku IIIma
Pernuma kihhelkonna kohtule ettepanna ja sedda
kohhut palluda sedda wollimeeste arwamist, kas
ommalt poolt kinnitada, ehk kui se mitte woima-
lik polle, siis sedda palwet selle arwamisse kinnitusse
pärrast üllemas paigas; kus seadus kässeb,
ette panna. -
Jaak Kotkas; wallatallitaja.
XXX
21.
Karksi wallakoggu 1mesel Detsembril 1869.
Kous ollid: moisawallitsus O. Winkler.
wallatallitaja J. Kotkas.
Keiserlikko 3ma Pernomaa Kihhelkonnakohtu kässo
peäle sai tännasel päwal sadikude walliteminne
moisarahwa, prirahwa ja wallasullaste seast ettewõetud,
mis tarwis keik täieealissed mehhed wallawallitsusse käsko
möda kokko ollid kutsutud.
Nimmekirja järrel aastast 1866 ja temma iggaaas-
taste muutmisse järrel on moisa rahwa seas 93 täisealist
mis järrel nende seast 9 sadikud wallita olleks. - Walla-
sullaste arw nimmekirja järrel Lit. D on 352 täisealist, mis
põhja peäle neist 35 sadikud wallita tulleks. - Prirahwa
klass on 67 täisealist suur ja tulleb nende seast 6 sadikud
wallita.
Üllemal kirjotud selletus sai wallaliikmetele teat-
waks tehtud ja sepäle wallitema hakkatud.
Said ühhelmelel wallitud:
I Moisa rahwa seast: Andres Rebbane, Lutt.
Johan Karro, wen. - Johan Wirrit, wen.
Johan Hallik, Lutt. - Mats Kuil, Lutt.
Jürri Märtson, do - Hendrik Kiis wen
Jaak Seller do - Mats Kurwits.
Nimmetud sadikudega ollid keik moisarahwas rahhul.
II. Prirahwa seast: - Jürri Ummarik, wen.
Hans Kotkas Lutt. - Jürri Pill, wen.
Jaak Wink Lutt. - Jaan Kiin, wen.
Margus Josep Lutt. -
Nende sadikude wasto polnud kellegil prirahwa seast
ütlemist
III. Wallasullaste seast: - Märt Tilla wenn.
Peter Timpson, wenn. - Peter Hallik Lutt.
Johan Jaas, do - Johan Sarw, do
Peter Turb, Lutt. - Hen Rist, do
Hans Kask, do - Märt Kaelas, wenn.
Jaak Ronk, do - Andres Ain Lutt.
Hans Ain do - Johan Sarw, do
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 49
Eesseiswast healekirjast on näha, et enam healdega
walitud on:
Peakohtumeheks: Jaak Õunapuu wenne usku
endine abikohtumees.
Kohtumeesteks: Hans Kailas, wenne usku, uuesti
Jaan Sumbak, lut usku, uuesti
Abikohtumehe Jaak Õunapuu asemele, kes
peakohtumeheks sai, kinnitadi wallakogu
poolt enam healdega walitud:
Johan Kadak, lut usku.
Kästi:
seda kirja panna ja ärakiri kinnitu-
seks Keiserliku 3ma Pernumaa kihelkon-
na kohtu kätte saata.
Jaak Kotkas, wallatallitaja
XXX.
Karksi wolimeeste kogu 13mal Augustil 1873.
Koos olid: Karl Müller, wolimees
Johan Karu. do
Annus Pern- do
Jüri Mõttus. - do
Margus Kanter. do
Jaan Tamberg do
Johan Jaanusson do
Jaak Õunapu. do
I Tulli wolimeeste kogu ette lesk Tiina Enn ja palus
omale Hans Uibut wäimeheks ja toitjaks anda,
sest et tema wana ja wigane olla ja tema üksik
tüttar, kui tüdruk, tema eest hoolt ei jõuda kanda.
50
Wolimeeste kogul polnud selle wastu midagi
ütlemist, ja
Kinnitadi:
Hans Uibut Tiina Ennu toitjaks.
Jaak Kotkas, wallatallitaja.
XXX
II Pani wallatallitaja Jaak Kotkas wolimeeste kogule
nõupidamiseks ja arwamiseks ette, et nii kuis
temale kiriku konwendi poolt ülesandud,
olla kihelkonna tohtre palk, see on 10 kop hinge
pealt, wähe, mis läbi tohtrid ikka äraminna
ja wõida ka ette tulla, et selle palgaga enam
tohtert sugugi ei saada, siis olla tarwis palka
tõsta ja seda pidada nüüd wolimeeste kogu arwa-
ma, kui palju naad omalt poolt peale lubawad.
Wolimeeste kogu arwas, et nemad suguge tohtrele
palka tõsta, ega peale lubada ei wõi, waid see
wanapalk, 10 kop hinge pealt wõida kül
weel jääda ja ei wõtta nemad seda mitte
maha.
III Pani wallatallitaja Jaak Kotkas wolimeeste
kogule nõupidamiseks ja arwamiseks ette, et
Ospidali maea tarwis ehitada, et seeläbi haigede
parandamine kergem saaks olema ja mitte nii
palju walla kulu ja abi tarwitama.
Wolimeeste kogu arwas, et nemad seda mitte weel
niipea ette ei saa wõtma, sellepärast et maks
saaks ehk kül nattukene kergem olema, kui
see maea ehitud oleks, kui linna kohal, aga
kulud, mis selle maea ülespidamiseks, kohenda
mise ja parandamise tarwis üles lähawad,
saaksiwad wiimaks palju enam wälja tegema,
kui haiget linna wiia ja seal parandada
laske.
IV Ann Pile pärast, kes kogune wigane, arwas
wolimeeste kogu, et tema peab walla kulu peale
Tartu klinikusse wiitud saama, parandamisele.
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 67
68.
Jaak Kotkas
Jaan Sumbak
Jaak Sepp.
Jaak Wink
Mats Unk
Hen Mõttus
Hendrik Karu
Marg. Kanter,
Karksi wollimeeste koggu 26 Septembril 1875.
Kous ollid: Peeter Paiv, - wollimees.
Hans Ewert do
Mats Hennuk. do
Annus Pärn do
Hans Laane do
Henn Kanter, do
Johan Karru, do
Jaak Jerv do
Jaak Paiv do
Hans Ain do
Jaak Wink, do
Hendrik Turri do
I Panni wallatallitaja Jaak Kotkas wollimeeste
kogule kihhelkonna kohtu käsku 17 septembrist s. a.
ette, arupidamiseks, see on kas Hans Woolmer, kes
omma terwise poolest kehw, pearaha maksu alla
tulleb wõtta wõi mitte ja kuis temma wanna
wõllaga jääb.
Wollimeeste kogu arwas ja kinnitas, et Hans Wolmer
kui üks kehwa terwisega innimene, see aasta pea-
rahha maksust lahti jääb, aga omma wanna
pearahha wõlg tassa maksma peab.
II Tulli wollimeeste kogu ette Märt Ruus ja pallus,
temmale pearahha maks mahhajätta, et tema
üks wigane innimene olla, mis ülle temmal
ka kohaliku kihelkonnast tohtri Meyeri tunniskiri
ettenäitata olli, et tall soolikud kuppisse käiwad
ja ta seeläbbi tööle kõlbmatta on. -
Wollimeeste kogu arwas ja kinnitas, et Märt
Ruus mitte weel omma haawade läbbi nii wigane
innimene polle, kes pearahha ärateenida egga
maksta ei jõua, waid niipalju küllalt weel
teenib, jääb ta pearahha maksu alla.
Kästi
Seda kirja panna -
Jaak Kotkas, wallatallitaja.
XXX
Karksi wollimeestekogu 1. Nowembril 1875.
kous ollid: Jaak Wink, wollimees
Peeter Paiv do
Margus Kanter do
Margus Hennuk do
Jaak Jerw do
Johan Karru do
Jaan Tamberg do
Johan Jerw do
Annus Pärn do
Johan Laatsarus do
Hans Laane do
Hans Sarw do
Tännasel päewal ollid wallawaesed, kes moona
wallapoolt
saawad, kokkukutsutud, et nende ülle arru
tehha, kui palju keegi moona peab saama ja
tulli teiste seas ka ette Kekkani Enn Grossi
naeber: temma olla omma terwise poolest
koggune wiggane, et ta miski tööle ennam-
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 68
69.
ennam ei kõlbada, niisama olla temma naene kog-
gune ilma terwiseta ja ka temma 16 aastane poeg
olla tööle kogune kõlbmatta, peale see olla
tall weel 2 pisukest last ja kõige nende ainus
tuggi olla temma 15 aastane tüttar mis-
järrele temma muidu wäggise omma perre-
ga nälga pidada näggema (jääma) kui
mitte temma perremees Annus Mäggi neid ei
toidaks, seepärast palluda temma wallapoolt
abbi, et ta perremehhele mitte üksi kormaks
ei wõida langeda.
Temma perremees Annus Mägi kinnitas ka
Enn Grossi kõnnet ja lisas weel juure, et Enn
jubba 7 aastad ja temma naene 2 aastad
pärris haiged olla ja olla temma neid senni-
aeani toitnud ja awwitanud, mis temmale
aga ülleliig raskeks minna ja ei wõida tema
edespidi seda ennam üksi tehha, waid soowida
et wald temmale täis waese moon annaks.
Seepeale kostab wallatallitaja, et ta
seepärast temmale mitte heameelega moona
ei tahha lubbada, et Pööglest sisse
olla tulnud
Wollimeeste kogu tundis aga seda ärra, et
Enn Grossi kaebus mitte ilmapõhjata polnud -
ja et temma Karksi walla hingikirjas on
siis arwati temmale kolmas osa moona, -
see on 1 wakk rükkid ja 1 wak odre.
Kästi
Seda kirja panna.
Jaak Kotkus, wallatallitaja
XXX
Karksi wallakoggu 9 Decembril 1875. -
Kous ollid: kõik wallakoguliikmed.
Et wallatallitajal ja temma abbimeestel
ammetis olla, 3 aastad täis on, siis sai Keiserliku
3ma Pernumaa kihhelkonna kohtu käsku mööda
13 Nowembrist s. a. No 4252, nende uuesti wallimise
pärrast tännasel päewal täis wallakoggu
kokkukutsutud, - ka on sullaste, mõisarahwa
ja priirahwa saadikud uuesti wallida ja ka
wollimeestest seadust mööda üksjagu uuendada,
mis wallimine ja seadmine kõik nii sai ette-
wõetud, kuis jareltullewas nimekirjas ja
protokollis kirjutud
Karksis on hingearwu järrele wallatallitaja
4 abbimeest ja 1 aidamees wallida. -
Kui see kõik wallakogule tutwaks sai
tehtud, hakkati wallima: -
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 84
Karksi wallaperremeestekogu 22 Aprillil 1876
Kous ollid: wallatallitaja Jaak Wink ja
wallaperremehhed, kui ka
kohtu- ja wollimehhed.
1, Panni wallitallitaja - Jaak Wink perremeestele ette,
et nemmad õppetaja käsu ja nõudmise peale pidid
üllesandma, kellel pimedaid innimeisi omma
majas on, 5-17 aastani.-
Aga ei üttelnud keegi omma juures niisugusid olewad.
2, Andis wallatallitaja Jaak Wink kõige
perremeestele ülles, - et nemad ühtki ilma aasta-
tähheta, passita ega pearaha raamatuta
wõerawalla innimest omma juures ei tohhi
pidadada ega sallida.
Kes selle ülle astub, langeb seadusliku trahwi ja
wastutamise alla - ja politsei trahwi weel
iseärranis.
III Et poisid omma palka aast-aastalt ikka
tõstawad, ilma siin juures lugupidamatta, et
nemmad omma palka ja üllespidamist enam
milgikombel omma siitsaadik tööga perremehele
sisse ei teeni, misläbbi perremehhed suure
kahju saawad, siis arwas tänna perremeeste-
kogu selle kahju kaitmiseks ka poiste käest
palga ärra järrele ennam tööd nõuda, kui
siitsaadik tehtud ja kinnitadi iga: Iga pois, kes kuni 100 rbl
palka tellib, peab allamal kirjutud tööd tegema.
1, Saab pois maakünni ja muu hobuse töö juures
üks tund söögiaega - ja teine tund, kus hobune
puhkab, peab ta jalgtööd tegema, mis perre-
mees juhhatab.
2, Rüaleikamise juures peawad läbbiseggi 3
innimest wakamaa päewas ärraleikama.
3, Linnakakkumise juures kakkub pois läbbi
segi päewal 700 peo linnu.
4, Linnaraatsimise juures raatsib pois päewal
2500 peo linna -ja kui ta ka leemad sarda
panneb, siis 2000 peo päewas.
86.
5. Linnakolkimise juures teeb pois öö - ja päewa kohta
160 peo linnu walmis, öö kohta üksi 100 peo, paneb
teiseks päewaks linnad ülles, - küttab neid ja tallitab
auusaste hobbused omal seaduslikul kõrral.
6, Pois peab kõik uupi tööd sundimata ja wastupanemata
tegema, ega tohhi milgikombel, sõnnade egga tööga,
perremehhele wastuaeada.
7, Pois peab pühhapäewal ja igal aeal auusaste hob-
buste ülle walwama ja neid tallitama, niisama
sui kui talwel, egga tohhi pühhapäew egga millas-
ki perremehhe lubbata ega teadmatta koddust
ärraminna
8, Selle poisi käest, kes ennam palka tellib, kui 100 rbl
wõib peremees ka weel ennam tööd nõuda, sedamööda
kuis pois oma palka suurendab.
9, Kui pois neid töösid wälja ei tee, panneb perremees
seda kirja ja wõib aasta lõppul temma palgast
tegematta jäetud töö wäärtust ja kahju, mis
ta seeläbbi saanud, mahhaarwata, agga
õiguse põhja peal.
10. Lähhab pois pühhapäewal ehk muidu ilma
perremehhe lubbata kodust ärra hulkuma,
siis wõib perremees temmal selle trahwi päewa
palk mahhaarwata,- mis peremehhel agga
selleläbbi kahju sünnib, peab pois kohtuarwamise
järrele tasuma ja saab, kui ta weel ööse
ümberhulkunud, kohtu poolt kangeste trahwitud.
11, Perremehed peawad omma perret auusaste ja
mõistlikult pidama, neid tööle ja kõige hea
poole juhhatama, ega tohhi umas maeas,
kui ka töö juures, ilmaasjata lärmitseda
egga kakkelda - ei tohhi ommas maeas
ööhulkujaid ega rahha kaarti mängijaid
sallida.-
Kes seda teeb, langeb kaarsi kolme päewa
wangistamise trahwi alla.
Wallaperremeeste nimmel
Kästi
Seda kirja panna.
Jaak Wink, wallatallitaja.
XXX