Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
NAE_EAA_P-1039_Kommunismi_Majak_kalurikolhoos (EAA.P-1039.1.1)

Lehekülg 12
Protokoll No 6.
Ruhnu valla kolhoos: Ruhnu" üldkoosoleku
üle mis peeti 10 juulil 1949.a
Koosoleku avas sm. Saun Jakob, koos-
oleku juhatajaks valiti Saun Jakob, protokol-
lijaks Reinem, Elfriide
kell. 18 00.
Päevakord.
lõppes 21.30
1) Uute liikmete vastuvõtmine
2) Heinatöö hoogustamine
3) Läbirääkimised.
I
Punkt esimese all märgitud uute liik-
mete vastuvõtmine jäi ära kuna polnud
vastu arv liikmeid kohal.
II
Heinatöö hoogustamise alal võeti elavalt
sõna kuna Ruhnu saarel heinatöö arusaa-
mata põhjusel lonkab selgitava sõnavõtuga
esines kolhoosi juhataja sm. Saun toonida-
des, et varane hein on täisväärtuslik.
Järgmisena võttis sõna sm. Sutt E. väitis
et kolhoosi töö sellepärast lonkab et kolhoosi esimees
käib läbi töölis-teenistujatega see tõttu rahva
töötahe on ära.
11
Lhk. 10
Vorm 12.
Sõna võttis miilitsavolinik sm. Urb, seletades et tema
on kindlasti see sellega läbi käia ei tohi aga kui Kih-
nust tulevad kalurid pussiga ähvardavad kolhoosi esi-
meest, siis nendega peab läbikäima.
Otsusti rangelt kontrollida heinatöö käiku ja raken-
dada karmid abinõud heina õigeaegseks karistami
seks.
Vaidlusesses läksid sm. Oad, Jüri ja miilitsavoli-
nik sm.Urbiga kuna Oad seletas, et tema teeb
heina ainult sm. Urbiga seletavale sõnavõtule sm.
Oad nimetas miilitsavolinikku valelikuks.
IV
Läbirääkimiste all otsustas lähemalt niita
lubada väljaspoolt lüli kooseisu väiksete laste-
ga emad ja kalurid kui tulevad merelt.
Allaealised rakendada kergematele töödele
nagu kartulite puhastamine umbrohust jne.
Isikliku heina suhtes otsustati, kuna Ruh-
nus on väga palju põllupeendraid ja kraavi-
kaldaid, mida kolhoosi tööna on raske arvesta-
da, anda kasutada inimestele isiklikuks hei-
naks, kui kolhoosi plaan on täidetud ja
ületatud.
Kastreeritud täkkude hoolitsuse ja jalu-
tuse eest otsusti arvestada kolm tundi päe-
vas tasu. ja rehade tegemise eest määra-
ta kahe reha tegemise eest ühe toopäeva
koosoleku juhataja
(Saun) J Saun
protokollija:
(Reinem) EReinem
EReinem.

Lehekülg 13
12
Lhk. 11
perekonnaseisu ametnik.
Vorm 12.
A Niitmäe EReinem
LKaare
M. Sepp
D. Tiivits
J. Saun
V.Liivo
J Alas
M Sutt.
A. Norman.
maha kripsutadud
Sutt, Toomas õige
Protokoll No 7.
Ruhnu valla kolhoos:"Ruhnu" üldkoosoleku
üle mis peeti 24 juulil 1949.a
Koosoleku algas avas kolhoosi esimees n sm Saun.
Koosoleku juhatajaks valiti Saun Jakob protokolli-
jaks Reinem Elfriide.
Koosolek algas 14 00
lõppes 18 20
Päevakord.
1) uute liikmete vastu võtmine.
2) Läbirääkimised.
I
Ühel häälel otsustati vastu võtta sm. Sutt
Toomas ja Sutt, Johannes Tooma poeg. ja Sutt, Tooma
põllumajandus inventar.
II
Või tegemise eest arvestada 0,5 tööpäeva s.o
nelja peale kaks tööpäeva.
Postiveoks otsustati ühel vahetada senine
postipaat Vesik M, suure paadiga. samuti mooto-
rid ära võhetada.
Sõna võttis kolhoosi juhatuse esimees:
sm. Saun, selgitades et neile juhatuse liik-
meile kes käivad Kuressaares tuleb maks-
NAE_EAA_P-1039_Kommunismi_Majak_kalurikolhoos (EAA.P-1039.1.1)

Lehekülg 14
13
Lhk. 12
perekonnaseisu ametnik.
Vorm 12.
ta 10 rubla päevas.
Koosolek otsustas maksta komandeerimis rahaks
juhatuse liikmeile 10 rubla päevas.
Koosoleku juhataja
(Saun) J Saun
protokollija
(Reinem) EReinem
Protokolli kinnitajad:
1. Niitmäe, A. A. Niitmäe 2. Reinem, E. EReinem.
3. Tiivits, D. D. Tiivits 4. Täll, J.
5. Kaare, L. LKaare 6. Norman, A. A. Norman.
7. Sutt, M. M Sutt. 8. Sepp, M. M. Sepp
9. Alas, J. J Alas 10. Liivo, V. V. Liivo
11. Saun, J. J Saun
Protokoll No 8
Ruhnu valla kolhoos: "Ruhnu" üldkoosoleku
üle mis peeti 2 augustil 1949.a
Koosolekul viibisid väljaspoolt kolhoosi Rahan
dus osakonna juhataja sm. Priske, agronom. Väärt-
nõu, ja sm-d Männamaa, Osi, Jeremenko.
Koosoleku avas sm. Saun. Koosoleku
juhatajaks valiti ühel häälel Sutt, Johannes,
protokollijaks Reinem, Elfriide.
koosolek algas kell 21.
lõppes.
Päevakord.
1) Koosoleku rakendamine.
2) Juhatus tegevuse aruanne.
3) Revisjonikomisjoni aruanne.
4) Kolhoosi põhikirja läbiarutamine.
5) Kolhoosi põhikirja parandused
6) Kalurite rahalise % väljamaksmine.
7) Uue arveametniku vastu võtmine.
8) Läbirääkimised.
I
Ülal tähendatud päevakord võeti koosole-
ku poolt ühel häälel vastu.
NAE_EAA_P-1039_Kommunismi_Majak_kalurikolhoos (EAA.P-1039.1.1)

Lehekülg 15
14
perekonnaseisu ametnik.
Lhk. 13
Vorm 12.
II
Teise päevakorra punkti all esitas juhatuse
esimees juhatuse tegevuse aruande mainides, et
kolhoos "Ruhnus" heinatöö kõik on maha jää-
nud, heina on tegemata üle 50%. Rukkilõikus
on alustatud aga meil tuleb tugevasti end
pingutada, et õigeaegselt koristada nii hein
kui ka rukkis. Paremini on töötanud senini
III lüli põhjusel et seal on kalureid kõige
vähem. Edasi mainis et ainukesed on meil
karjafarmi töötajad, kes on täie koormusega
tööl.
III
Revisjonikomisjoni esimees esitades oma
aruande revisjonikomisjoni tööst sm Täll mäi-
nides et oma esimese kontrolli teostasid nad
24.06 puudujääke ei avastanud rahas.
Sõna võttis Rahandusosakonna juhataja
sm. Priske mainides et arvet ei ole pangas
avatud, ei ole revisjonkomisjon huvi tunnud
või müügist ega seda kontrollinud. Ei ole
kontrollitud kuidas on kolhoosi kari varusta-
tud söödabaasiga.
Sõna võttis agronom. sm. Väärtnõu nime-
tades et tuleb kontrollida täpselt kõiki et kui
palju on müüdud ja saadud piimsaadusi
ja mis hinnaga et seda turustatakse, mainides
et revisjonkomisjoni töö on väga puudulik.
IV
Neljanda päevakorrapunkti all arutati ja.
läbi ja selgitati agronomi Väärtnõu poolt üksi-
kuid põhikirja punkte, kas kõik elus ja eluta in-
ventar on ühistatud. Selgus et see on läbi viidud
mõningate puudustega, nagu lülivanematele
on aktiga kinnistamata veoloomad ja põlluma-
janduslik inventar.
Järgmisena võttis sõna Rahandusosakonna-
juhataja sm. Priske selgitades kolhoos: "Ruhnu"
põhikirja ja selle rikkumist. Esitiks maa osas,
on vaja välja mõõta majade ümber olev maa
teiseks: Kolhoosist välja heidetuile maad taga-
si ei anta, kolmandaks: Ühistatud varan-
dus on akteerimata. Veel selgitas sõnavõtja,
et kolhoosi juhataja ei ole suutnud käsutada
välja paati kuhu tahab, kuna endine peremees
seda ei luba. Loomade osas on põhikirjas ette-
nähtud et kolhoosi pere võib kasutada ühte
lehma kuna tegelikult Sulg, Liisa kasutab kah-
te. Töökorraldust osas mainis ta, et töö disti-
pliin on üldiselt kolhoosis väga nõrk Tööpäe-
vade tabel puudub kolhoosi kontoris mis innu
nustaks rahvast tööle.
V
Viienda päevakorra punkti all kuuluva
kolhoosi põhikirja paranduse üle, kus tehti
parandused põhikirjas II lõike punkt 2 kohta,
tuleb juurde märkida, et lubatav on ainult
maa suurendamine kas riikliku maa-
fondi vabade maade arvel või üksiktalu
nike käesolevate liigsete maade arvel, sel.
NAE_EAA_P-1039_Kommunismi_Majak_kalurikolhoos (EAA.P-1039.1.1)

Lehekülg 16
15
perekonnaseisu ametnik.
Lhk. 14
Vorm 12.
tingimusel, et seejuures mingisugust lapimaade
ei lubata.
Teine parandus teha lõige V punkt 8 kohta,
mis viidi põhikirjast üle sissekorra eeskirjadesse
Kolmas parandus lõige VI punkt 13 kohta
kus jagamatade fondide täienduseks kulutata-
se mitte alla 15% 12% asemel ja mitte üle
20% 15% asemel artelli rahalistest tuludest
VI
Uus arveametnik sm- Augu, Vaike otsus-
tati üldkoosoleku poolt ühel häälel vastu
võtta. Ühtlasi anda talle teine allkirja õi-
gus kõigis rahalistes ja teistes dokumen-
tides Riigi- ja põllumajandus pangas
kui ka teistes asutustes ja organisatsiooni-
des.
VII
Kalurite rahalise avansi % välja-
maksmisele tehti ettepanek 60% kaluri-
tele väljamaksta mehhaniseeritud püü
nistega ja mehhaniseerimata püüniste-
ga 70% mis ühelhäälel vastu võeti
Sõna võttis sm. Osi selgitades et
püünised ja paadid on tarvis ühistada
ja peavad olema kindlaks määratud
ja kinnitatud paat konnad ja püüni-
sed paatkondade peal ära jagatud ja
kinnitatud. Otsustati paluda Kalurite
Liitu - saata Ruhnu kaluri Brigaadile
püügi plaan
Sõna võttis sm. Sutt. esitades küsimuse kas
kalurid võib keelata kalale minemast. Küsimu-
sele vastas sm. Osi selgitades, et ka kalurid vaja-
vad põllumajandussaadusi - järelikult tuleb te-
ha ka põllul tööd.
VIII
Sõna võttis Rahandusosakonna juhataja
sm. Priske seletades ja andes ülevaate kolhoosi
sise elusse puutuvais küsimusis.
Sõna võttis sm. Täll paludes et meil
kolhoos: "Ruhnus oleks väga vaja poliitiliselt
selgitus tööd teha sest rahvas on kõigis väga
teadmata ja saamata.
Koosoleku juhataja:
(Sutt) JSutt
protokollija
(Reinem) EReinem.
Protokolli kinnitajad:
1. Niitmäe, A. A. Niitmäe 2. Reinem, E. EReinem.
3. Tiivits, D. D. Tiivits 4. Täll, J.
5. Kaare, L. LKaare 6. Norman, A. A. Norman.
7. Sepp, M. M. Sepp. 8. Sutt, M. M Sutt.
9. Alas, J. J Alas 10. Liivo, V. V. Liivo
11. Saun, J. J Saun
NAE_EAA_P-1039_Kommunismi_Majak_kalurikolhoos (EAA.P-1039.1.1)

Lehekülg 17
16
Lhk. 15
perekonnaseisu ametnik.
Vorm 12.
Protokoll No 9.
Ruhnu valla kolhoos: "Ruhnu" üldkoos-
oleku üle mis peeti 21 augustil 1949 a.
Koosoleku avas juhatuse esimees sm Saun
Koosoleku juhatajaks valiti ühel häälel
Sutt Johannes, protokollijaks Anger,
Vaike.
koosolek algas 11 25
lõppes 2 40
Päevakord:
1) koosoleku rakendamine
2) jagamata fondi % kinnitamine
3) Revisjon komisjoni muutmine
5) avansi % kinnitamine
6) Läbirääkimised.
4) Laohoidja kinnitamine.
I
Ülal tahendatud päevakord võeti
koosoleku poolt ühel häälel vastu.
II
Jagamata fondi % kinnitati neile
kes tasusid 20 rubla sisseastumis maksu
eraldada 30% aga neile kes tasusid 40 rbl
50% eraldada jagamata fondi kolekti-
viseeritud üldsummast.
III
Ühel häälel kinnitati laohoidjaks Laase, Jaan
15 päeva kuus.
IV
Rahalist avansi otsustati anda 20% väljateeni-
tud tööpäevade arvust.
V
Koosolek kuulanud ära revisjonikomisjo-
ni esimehe sm. Täll jakobi ja liikme Reinem
Elfriide lahkumise palve.
Koosolek otsustas vabastada Täll, Jakobi
tema tervisliku seisukorra pärast ja uueks
revisjoni komisjoni esimeheks valiti Sutt
Eliisabeth Jaani t. Ning Reinem vabastada
sest ta on ebaseaduslikult sest isa on juha-
tuse esimees, uueks liikmeks valiti Kaare,
Leonid.
VI
Koosolek kuulanud ära Vahter Ida
lahkumispalve kolhoosist. Põhjendades
sellega et ta tervislik seisukord ei
luba niiske kliima tõttu elada
Ruhnus, tahab sõita kusagile
kaugemale kus kliima on tema
tervisele parem, ravile.
Et aga Vahtril puudub arsti tõend

Lehekülg 18
17
Lhk. 16
perekonnaseisu ametnik.
Vorm 12.
tervisliku seisukorra kohta, ei annud
koosolek nõusolekut.
Koosoleku juhataja
( Sutt) G. Sutt
protokollija
(Anger) VAnger
Protokolli kinnitajad:
1. Niitmäe, A. A. Niitmäe 2. Reinem, E. EReinem.
3. Tiivits, D. D. Tiivits 4. Täll, J.
5. Norman, A. A. Norman. 6. Kaare, L. LKaare
7. Sutt, M. M Sutt. 8. Sepp, M. M. Sepp
9. Alas, J. J Alas. 10. Liivo, V. V. Liivo
11. Saun, J. J Saun
Protokoll No 10.
Ruhnu valla kolhoos: "Ruhnu" üldkoosoleku
üle mis peeti 30 augustil 1949.a.
Väljaspoolt võttis koosolekust osa sm-d
Jürisson, Karamokin, Loode, Aas, Knuut ja Koel.
Koosoleku avas Juhatuse esimees sm
Saun.
Koosoleku juhatajaks valiti Sutt. proto-
kollijaks Anger.
koosolek algus kell 9
lõppes. 11.40
Päevakord.
1) Koosoleku rakendamine
2) Uute liimete vastu võtmine.
3) töö organiseerimisest kolhoosis.
I
Ülal tähendatud päevakord võeti koosoleku
poolt esitatud kujul vastu.
II
Kuulati ära sm- Priske, Augusti kolhoosi
sisseastumis avaldust, mille selgituseks võttis
sõna sm. Jürisson, mainides et Priske on
tuletorni teenistuja ja vabal ajal tahab
NAE_EAA_P-1039_Kommunismi_Majak_kalurikolhoos (EAA.P-1039.1.1)

Lehekülg 19
abistada kolhoosi põldudel, kuna tema abi-
kaasa töötab kolhoosis.
Tekkis sõnavahetusi sm. Priske ebaseadus-
liku käitumise kohta sm. Priske võttis omaks
osa enda poolt tehtud vigu.
Koosolek otsustas sm. Priske vastu võtta
kolhoosi liikmeks.
Uueks kolhoosi liikmeks võeti veel
Laasin Maria ühel häälel.
III
Sõna võttis kolhoosi esimees sm. Saun,
Jakob ja andis aru kogu kolhoosi tege-
vusest ja selgitades kogu saarel tekkinud vigu
Töö paremaks organiseerimiseks märkis sm.
Saun et rahval puudub töötahe mille
all lonkob kogu kolhoosi töö. Oma ja
brigadiiri nõrga juhtimise tõttu.
Selgitades aga meil on ka eesrind-
like töölisi nagu Poll Feodor.
Sõna võttis sm. Niitmäe andes aru
kolhoosi loomakasvatus farmi tööst. sm. Niit
mäe selgitas et farmis puudub täielik
arvestus ja kord, mida tema oma enda
teadmatusega on teinud.
Sõna võttis sm. Sutt, Eliisabeth
töö õigest organiseerimisest. sest juhatus
töötab nõrgast ja ei organiseeri õigesti
tööd vaid suhtub liig ükskõikselt.
Sõna võttis kalandus minister
karamakin selgitades, et sm Sauna
18
Lhk. 17
Vorm 12.
ja juhatuse halva töö tõttu on. kolhoosis veel ühis
tamata kogu varandus ja aktid tegemata,
mainides et kolhoos töötab juba neli kuud ja
tehtud ei ole midagi mida võiks nimetada
kolhoosi korraks. Selgidades et on vaja kinnis-
tada brigaadile ja lülile kogu vajalik inven-
taar. S
Saare rahvas on grupeerinud I grupp Urb
eesotsas. II grupp eesotsas valla Täitevkomitee. III
gupp kes on kõigega nõus. IV kes ei taha kolhoosi
astuda. Viga esineb selles, et saarel puudub juhtiv
käsi. Selgitas veel et saare rahvas suhtub liig üks-
kõikselt enda varasse, tingitud on see sellest et
kogu varandus on ühiskondlik, mis laguneb see
hävineb. Saare rahvas võiks elada jõukalt, aga
vaja on õiget organiseerimist.
Sõna võttis sm. Jürisson; esitades küsimuse rah-
vale; Kas sm Saun suudab juhtida kolhoosi tööd?
Ja et on täielikult ebaseaduslik, sest Valla Täitev-
komitee esimehena töötab tema tütar. Rahvas otsustas
et sm. Saun ei seisa ametikoha kõrgusel, et meie
saar võiks elada jõukalt aga vajab õiget organi-
seerimist.
Koosoleku juhataja: (Sutt J) JSutt.
protokollija: (Anger V) VAnger
Protokolli kinnitajad:
1. Niitmäe A. A. Niitmäe 2. Reinem E. EReinem 11. Saun. J.
3. Sutt M. M Sutt. 4. Tiivits D. D. Tiivits J Saun
5. Alas J. J Alas 6. Täll J.
7. Sepp M. M. Sepp 8. Kaare L. Kaare
9. Liivo V. V. Liivo 10. Norman A.
NAE_EAA_P-1039_Kommunismi_Majak_kalurikolhoos (EAA.P-1039.1.1)

Lehekülg 20
19
Lhk. 18
Vorm 12.
Protokoll nr 11.
Kolhoos "Ruhnu" üldkoosoleku üle, mis peeti
30. aug. 1949. a.
Koosoleku avas sm. Saun Jakob.
Koosoleku juhatajaks valiti Sutt Georg. Protokolijaks
Anger Vaike.
Koosolek algas: 19 10
Lõppes: 22.50
Päevakord:
1. Koosoleku rakendamine
2. Uute liikmete vastu võtmine
3. Põllumajandus brigaadi ja lülide kinnitamine
4. Uue karjafarmi juhataja kinnitamine.
5. Läbirääkimised.
Päevakord.
Ülal tähendatud päevakord võeti ühel hää-
lel vastu.
II
Uuteks kolhoosi liikmeteks võeti vastu ühel
häälel: Poll Eevald, Leas Theodor, Ojasson Hilda,
Sutt Mariia, Liivo Pauliine, Leas Eliisabet, Jürissaar
Liine, Kipasto Anete, Rea Leida, Rooslaid Mariina.
ja Põld, Albert.
III
Põllumajandus brigaad võeti vastu esitatud
kujul. I lüli kinnitati esitatud kujul. II lüll kinnitati
esitatud esitatud kujul. III lüli kinnitati esitatud
kujul.
IV
Ühel häälel kinnitati üldkoosoleku poolt uus
farmijuhataja Põld Nadežda
V
Koosoleku kuulanud ära sm. Sauna lahkumis
palve kolhoosi esimehe kohalt otsustas vabastada
sm. Sauna põhjusel, et ei ole suuteline juhtima
kolhoosi tööd.
Uueks esimeheks valiti ühel häälel sm. Sutt
Johannes Mihkli p. ja anti talle esimehe allkirja
õigus kõigis rahalistes dokumentides majandus-
operatsioonidel. Teine allkirja õigus arvepidaja
Anger Vaikele.
Koosoleku juhataja (Sutt) G. Sutt
Protokollija (Anger) VAnger
Protokolli kinnitajad:
1. Niitmäe, Ants A. Niiitmäe
2. Reinem, Elli EReinem
3. Tiivits, Daniel D. Tiivits
4. Täll, Jakob
5. Kaare, Leonid LKaare
6. Norman, Al-der A. Norman
7. Sutt, Melaania M Sutt.
8. Alas, Juuli J Alas
9. Sepp, Marta M. Sepp
10. Liivo, Väino V. Liivo
11. Saun, Jakob J. Saun
NAE_EAA_P-1039_Kommunismi_Majak_kalurikolhoos (EAA.P-1039.1.1)

Lehekülg 21
20
Lhk. 19
Vorm 12.
Protokoll nr. 12.
Kolhoos "Ruhnu" üldkoosoleku üle, mis
peeti 9. sept. 1949.a.
Koosoleku avas sm. Sutt Johannes.
Koosolekud juhatas Niitmäe Ants
ja protokollis Anger Vaike, kes valiti.
Koosolek algas: 9 45
Lõppes: 11 20
Päevakord:
1. Koosoleku rakendamine
2. Uute liikmete vastu võtmine
3. Ebaseaduslikkude otsuste tühistamine
4. Läbirääkimised.
I
Ülal tähendatud päevakord võeti ühel
häälel vastu.
II
Uuteks liikmeteks otsustas koosolek vastu võtta
Jürissaar Liia, Köster Jüri.
III
Koosolek tühistas protokoll nr 2. päevakorra
punkti, et isiklike loomade karjatamise eest ta-
sutakse karjasele iga looma karjatamise eest
ühe tööpäeva ulatuses kuus, aga kes ei tasu
kantakse karjase arvele üks tööpäev kuus iga
looma karjatamise eest.
Ja tühistada protokoll No päevakorrapunkt
et neile juhatus liikmeile, kes käivad Kuressaares
makstakse komandeerimisraha kümme rubla päevas.
IV
Läbirääkimiste osas võttis sõna juhatuse esi-
mees: selgitades, et paat, mis peab ühendust Ku-
ressaare vahel: vajab remonti, selleks neile kes
käivad Kuressaares kolhoosi paadiga mitte liikme-
tel 10 rubla ots. 11 häält poolt. Kes kolhoosi
asjus tasuta ja haigetel tasuda. Pärnus käigul
25 rubla edasi-tagasi.
Koosolekud juhatas (Niitmäe)
Protokollis: (Anger) VAnger
Protokolli kinnitajad:
1. Niitmäe, Ants A. Niitmäe
2. Reinem, Elli EReinem
3. Kaare, Leonid LKaare
4. Tiivits, Daniel D. Tiivits
5. Alas, Juuli J Alas
6. Saun, Jakob J Saun
7. Täll, Jakob
8. Sepp, Marta M. Sepp
9. Liivo, Väino V. Liivo
10. Norman, Al-der A. Norman
11. Sutt Melanie. M. Sutt.
NAE_EAA_P-1039_Kommunismi_Majak_kalurikolhoos (EAA.P-1039.1.1)

Lehekülg 22
Protokoll No 13.
Kolhoos "Ruhnu" üldkoosoleku üle, mis peeti
23. sept. 1949. a.
Koosoleku juhatajaks valiti Sutt Georg ja
protokollijaks Niitmäe Ants.
Koosoleku avas sm. Sutt Johannes.
Koosolek algas: 9 20
Lõppes: 11 25.
Päevakord:
1. Sügistööde läbiviimisest kolhoosis
2. Kohustuslikest müüginormi täitmisest ja nende
abinõudest.
3. Riigireservmaade liitmise küsimus kolhoosi maadega.
I
Viljakoristustööd otsustas üldkoosolek ühel häälel
lõpetada 1. oktoobriks. Sügiskülv lõpetada 25. septemb-
riks. Kõrrekoorimine läbi viia 10. oktoobriks.
Sõna võttis valla Täitevkomitee esimees sm. Kipper
selgitades mineraalväetise vajadust kolhoosis, sest
selleajani ei ole siinsed maad saanud mineraal-
väetist mida oleks vaja tellida.
Koosolek otsustas tellida mineraalväetist 15 tonni
eeloleva kevade jaoks.
II
kolhoosi heinanorm otsustati asendada lamba
21
Lhk. 20
Vorm 12.
villaga Tekkis mõttevahetus kas kartuli norm tasuda
kartulitega või asendada teraviljaga. Kartuli normi ta-
sumise kohta võttis sõna valla T/K esimees Kipper
selgitades et kartuli norm on parem asendada tera-
viljaga, sest kartulid on väikesed ja neid sorteerides
on raskusi.
Koosolek otsustas kartuli normi asendada teravilja-
ga
Kolhoosnikel võid normi tasumiseks otsustas koos-
olek müüa 13 rbl kg iga kolhoosnike või normi
ülatuses.
III
Riigireservmaa 253 ha mis praegus on
reservis tekkis mõttevahetusi kas liita kolhoosi
maaga. Kolhoosnikud arvasid et ei jõua tööta-
da ega üles harida sest kalamehed püüavad
kala ja töö osutub üle jõu käivaks.
Sõna võttis valla T/Komitee esemees sm. Kip-
per, et kolhoosile on eri määrusega lubatud
traktor mis säästab meil palju töökäsi.
Koosolek otsustas 253 ha riigireservmaad
liita kolhoosi maaga.
sm. Tamm esitas kolhoosi keskuse projekti
mis koosoleku poolt ühel häälel vastu
võeti
IV
Läbi rääkimiste osas võttis sõna sm. Poll
esitates küsimuse et temale kuuluv noor-
loom tuli poegima vahetada pullmullikaga
NAE_EAA_P-1039_Kommunismi_Majak_kalurikolhoos (EAA.P-1039.1.1)

Lehekülg 23
22
Lhk. 21
Vorm 12.
mida koosolek ühel häälel otsustas.
Maakorraldaja sm. Tann selgitas individuaal
aiamaad seaduses ette nähtud 0,15 ha riigiteenis-
tujatele. Üldkoosolek andis nõusoleku järg-
mistele isikutele:
1) Sergei Solonenko. 2) Floriida Roosenberg
3) Korbov 4) Urb Bernhard.
koosoleku juhataja
(Sutt) G Sutt
protokollija
(Niitmäe) A. Niitmäe
Protokolli kinnitajad:
1) Niitmäe Ants A. Niitmäe 7) Reinem Elfriide EReinem
2) Tiivits Daniel D. Tiivits 8) Täll Jakob
3) Normann Al-der. A. Norman 9) Kaare Leonid LKaare
4. Sutt Melania M Sutt. 10) Sepp Marta M. Sepp
5) Alas Juuliana, J Alas 11) Liivo Väino. V. Liivo
6) Saun Jakob. JSaun
Protokoll No 14.
Ruhnu valla kolhoos: "Ruhnu" üldkoosoleku üle
mis peeti 28 septembril 1949.a
Koosoleku avas Sutt. Johannes. koosoleku juha-
tajaks valiti ühel häälel Sutt, Johannes protokollijaks
Niitmäe Ants.
Väljaspoolt võtsid koosolekust osa Tamm, Loode
Eenma, Aavik, Maikov, Raud ja Kipper.
koosolek algas 9 10
lõppes. 11 25
Päevakord.
1) Revisjonkomisjoni aruanne
2) söödabilansi kinnitamine
3) sanitarkapi ostmine.
4) tõuloomade ost.
I
Ülal tähendatud päevakord võeti koosoleku
poolt ühel häälel vastu.
II
Koosolek kuulanud ära revisjonkomisjoni
aruande arvepidamise revideerimise kohta, mil-
le üldkoosolek kinnitas esitatud kujul.

Lehekülg 24
III
kolhoosis olemas oleva söödabaasikohta esitas
zootehnik Raud söödabilansi, mis koosoleku poolt
esitatud kujul kinnitati
IV
Et aga meil saarel puudub talvekuudel
ühendus loomadele arstiabi saamiseks, selleks
otsustas koosolek osta sanitaarkapi juhatuse
enda ära näegemise järgi
V
Koosolek otsustas osta isastõuloomi sugu-
pulli, -kuldi ja -jäära produktiivse karja
tõstmiseks.
koosoleku juhataja
(Sutt) J. Sutt.
protokollija
(Niitmäe) A. Niitmäe
protokolli kinnitajad:
1) Niitmäe Ants A. Niitmäe 7) Sutt Melania Sutt.
2) Reinem Elfriide EReinem 8) Sepp. Marta Sepp
3) Tiivits Daniel D. Tiivits 9) Alas Juuli J Alas
4) Täll, Jakob. 10) Liivo, Vaino V. Liivo
5) Kaare Leonid LKaare 11) Saun Jakob.
6) Normann Alder. A. Norman J Saun
23
Lhk. 22
Vorm 12.
Protokoll No 15.
Ruhnu valla kolhoos: "Ruhnu" üldkoosoleku
üle mis peeti 19 okt. 1949. a.
Koosolekul avas sm. Sutt, Johannes, koosole-
ku juhatajaks valiti Sutt. Georg, protokollijaks Ojas-
son Hilda
koosolek algas 20 00
lõppes 22 30
Päevakord.
1) Koosoleku rakendamine.
2) kalapüüniste ost.
3) Seinalehe toimetuse valimine
4) Vesik M. avaldus kolhoosist lahkumiseks
5) Traktori muretsemine.
I
Ülal tähendatud päevakord võeti ühel
häälel koosoleku poolt vastu.
II
Koosoleku juhataja sm. Sutt Georg võttis
sõna ja selgitas rahvale mehhaniseeritud
püüniste muretsemist kolhoosile. lugedes
ette Kalur Liidu esimehe sm. Saageni kirja
kolhoos: "Ruhnule" et on lubatud siia
võrke ja räime võrke, lipsu nööri, õnge nööri
Tekkis ainult küsimus kas tuua Ruhnu
NAE_EAA_P-1039_Kommunismi_Majak_kalurikolhoos (EAA.P-1039.1.1)

Lehekülg 25
24
Lhk. 23.
Vorm 12.
kakuam. Ehitada suur kakuami paat, tellida mootor
ja rakendada kalurid kalu püüdma mehhaniseeri-
tud püünistega, kuna Ruhnu ümber mere on
rohkearvuliselt vääriskala.
Otsustati tellida 150 siiavõrku 50 kg õnge
nööri 20.000 õnge ja hülge püsside saamiseks
astuda ühendusse miilitsa jaoskonnaga.
III
Sõna võtis sm. Veskis selgitades rahvale sei-
nalehe toimetuse liikmete valimi ja nime vali
misest.
kanditaatideks esitati Priske A 11 häält
Rooslaid M 24 ühel häälel
Sutt G 21 häält
Reinem E. 12 häält
Bordjuk L 1 hääl
Ojasson H 24 häält
Sutt E 23 häält
Seega otsustati vastutavaks toimetajaks
Reinem E. toimetuse liikmeiks Rooslaid M.
Sutt G. Sutt E ja Ojasson H.
Nimeks "Murdlaine"
IV
Koosolek kuulanud ära Vesiku aval-
dusse lahkumiseks kolhoosist põhjusel, et
tahab minna elama Kihnu saarele.
Koosolek otsustas lubada lahkuda sm.
Vesikut kolhoosist, ainult sellel tingimuse
kui ta tasub ära oma riigi kohustused
mida ta võlgneb riigile.
V
Traktori muretsemiseks kolhoosi võttis sõna
sm. Kipper, et kolhoosi "Ruhnule" on määruse alu-
sel lubatud isiklik traktor, mida kolhoosil on vaja
sest puudub võimalus laenutada traktorid MTJ.
Veel selgitas juhatuse esimees traktori täht-
susest, mis säästab meil rohkesti töökäsi ja
võimaldab meestel käia merel.
Koosolek otsustas osta traktori koos haakriis-
tadega ja selleks teha laenu.
IV
Meieri kursustele saatmiseks võttis sõna
sm. Õue selgitades rahvale meierei tähtsusest
mehhaniseeritud jõul.
Kursustele otsati saata Liivo. V. ja anda
talle luba lahkuda kolhoosist.
Koosoleku juhataja
(Sutt) G. Sutt
protokollija
(Ojassonn)
protokollij kinnitajad:
1) Niitmäe Ants A. Niitmäe 6) Normann Al-der. A. Norman
2) Reinem Elfriide EReinem 7) Sutt Melania M Sutt.
3) Tiivits, Daniel 8) Sepp. Marta M Sepp
4) Täll Jakob. 9) Alas Juuli J Alas
5) Kaare, Leonid. LKaare 10) Liivo, Väino V. Liivo
11) Saun, Jakob
J. Saun
NAE_EAA_P-1039_Kommunismi_Majak_kalurikolhoos (EAA.P-1039.1.1)

Lehekülg 26
25
Lhk. 24
Protokoll No 16.
Ruhnu valla kolhoos "Ruhnu" üldkoosoleku
üle mis peeti 22 novembril 1949.a.
Koosoleku avas Sutt, Johannes, koosoleku
juhatajaks valiti Laos, Georg protokollijaks Niit-
mäe Ants.
koosolek algas 19 30
lõppes 22 00
Päevakord.
1) Uute liikmete vastu võtmine.
2) Lüpsja- ja vasikatalitaja kinnitamine
3) Ellerbus, Salme päevade arutamine.
4) Avalduste läbivaatamine.
5) Paatide tegemine ja kakuami
muretsemine.
I
Koosolek otsustas ühel häälel vastu
võtta kolhoosi liikmeks. Normann Eliisa-
beth.
II
Lüpsja Laasen, Anna ja vasika talitaja
Sutt. Maria kinnitati ühel häälel.
Tallimeesteks kinnistati Tiivits, Põld,
Sutt. E. J. Suun.
Lammaste ja sigade ning kanade
Vorm 12.
talitajaks ühel häälel Normann, Eliisabeth.
III
Ellerbush, Salmele otsustas koosolek vasikate
karjatamise 32 päeva eest 18 normipäeva
IV
Koosolek kuulanud ära Laasen, Anna avalduse
lehma vahetamise kohta.
Sõna võttis sõna Laasen, Anna selgitades, et
temal on mullikas poeginud mida põhikir-
jas alusel ei tohi olla paludes et kolhoos vahe-
taks tema lehma mullika vastu või ostab
ära.
Koosolek otsustas vahetada Laaseni lehma
mullika vastu.
V
Sm. Sutt, Georg selgitas kolhoosi liikmetele
kalapüüniste kalapüüniste ja paatide
muretsemisega seosolevaid küsimisi.
Koosolek otsustas ühel häälel ehitada eelole-
val talvel kaks uut kalapaati mis üks kakua-
mi jaoks samuti otsustas üldkoosolek muretse-
da 1950.a kevadiseks püügihooojaks kaks räime
"Kakuami"
IV
Kartuli võtmise tööpäevade arveldamise
kohta otsustas koosolek ühel häälel 1 ts kar-
tuli võtmise eest. O,90 tööjoudlus päeva.
Vilja masindamise tööpäevade töö-

Lehekülg 27
26
Lhk. 25
Vorm 12.
tasuks otsustas koosolek ühel häälel 1 tööpäeva
eest 1,75 tööjõudluspäeva.
Sõna võttis sm. Sutt G. seletas et tuleb kolhoosi
liikmetele väljaanda põhku ja peenaganaid
Koosoleku juhataja
(G Sutt) (Laos G)
protokollija:
(Niitmäe) A. Niitmäe
protokolli kinnitajad:
1) Niitmae A. Niitmäe 7) Saun. J Saun
2) Reinem. EReinem 8) Normann N. Norman
3) Alas. J Alas 9) Tiivits D D Tiivits
4) Sepp. M. Sepp 10) Täll
5) Liivo VLiivo 11) Kaare LKaare
6) Sutt. M Sutt.
Protokoll No 17.
Ruhnu valla kolhoos: "Ruhnu" üldkoosoleku
üle mis peeti 11. detsembril 1949.a.
Koosolekul viibisid väljaspoolt kolhoosi
liikmete valla T/K esimees Kippe. miilitsavolinik
sm. Kukk.
Koosoleku juhatajak valiti Niitmäe, Ants,
protokollijaks Reinem E.
koosolek algas 5 15
lõppes 6 20
Päevakord.
1) fondide kinnitamine.
2) öövahi küsimus
3) uute liikmete vastu võtmine
4) avalduste läbivaatamine
I
kaera seemneks eraldada kg. kindluslusfondi
kg.
otra seemneks kg. kindluslusfondi kg
nisu seemneks kg kindluslusfondi kg
kartuli seemneks 27.000 kg
abistamise fondi eraldada kg nisu ja
kg rukkist.
NAE_EAA_P-1039_Kommunismi_Majak_kalurikolhoos (EAA.P-1039.1.1)

Lehekülg 28
27
Lhk. 26
perekonnaseisu ametnik.
Vorm 12.
II
Otsustati läbiarutada öövahi vabastamise küsi
mus juhatuse koosolekul.
III
Ühel häälel võeti uuteks kolhoosi liik-
meks Tiivits Anna, Poll Pauliine.
IV
Koosolek kuulanud ära sm. Sarapuu
Mihkli, Priske, Augusti ja Rea, Leida lahku-
mis palve kolhoosist, otsustas mitte rahulda-
da, sest saarelt ei saa talvel lahkuda.
Sõna võttis niilitsavolinik Kukk mai-
nides kui lahkute kolhoosist peate kahe
nädala jooksul ka saarelt lahkuda
(Niitmäe) A. Niitmäe
koosoleku juhataja
protokollija.
(Reinem)
protokolli kinnitajad:
1) Niitmäe A. Niitmäe 7) Saun. J Saun
2) Alas J Alas 8) Normann A. Norman.
3) Reinem EReinem 9) Kaare LKaare
4) Sepp. M. Sepp 10) Tiivits D. Tiivits
5) Sutt. M Sutt. 11) Täll.
6) Liivo V. Liivo
Protokoll No 18.
Ruhnu valla kolhoos: "Ruhnu" üldkoosoleku
üle mis peeti 27 dets. 1949.a.
Peale kolhoosi liikmete võttis väljas poolt
koosolekust osa valla Täitevkomitee esimees sm.
Kipper Reet. miilitsavolinik Kukk.
Koosoleku avas sm. Sutt. Koosoleku
juhatajaks valiti ühel häälel Poll, Pauliine
protokollijaks. Niitmäe Ants.
koosolek algas. 7 25
lõppes: 9 40
Päevakord.
1) Saaremaa Täitev Komitee Otsus 373.
2) Uute liikmete vastu võtmine
3) Läbirääkimised.
I
Koosolek kuulanud ära Saaremaa
Täitev Komitee Otsuse 373 Kärla valla kolhoos
"Kalevipoeg" esinenud vigade ja puudus-
te üle.
sm. Kipper mainides et kolhoos: Ruh-
nus esinevad samuti vead, millest tuleb
kõrvale hoiduda, nagu vili on siimaani
veel puhastamata, põllumajanduslik
inventar on endiste peremeeste käes.

Lehekülg 29
28
Lhk. 27
Vorm 12.
Sõna võttis sm. Sutt. E. märkides et töödistipliin
puudub täiesti ja tema nagu revisjonkomis-
joni esimees on ebaseaduslikult valitud
sellepärast on revisjonkomisjon nõrgasti
tegutsenud.
Sõna võttis sm. Kipper mainides et
P/Ü Liit on lubanud kolhoos Ruhnule
70.000 rbl eest meierei sisustust, selleks
tuleb kolhoosil saata oma esindaja
Tallinnasse, et aga valitsus abistab meid
tuleb meil saata kursustele meieriks asjast
huvi tundev isik.
Otsustati saata Alas Salme ja trakto-
ristideks Reinem Bernhard ja Liivo
Väino. Tallinnas saata Sutt. G.
II
Uuteks kolhoosi liikmeks võeti
ühel häälel. Ellerbus Juuli, Alas Salme ja
Laasen Vilma.
III
Tallimeestele kinnistalud iga
hobuse pealt otsustas koosolek määrata
1,5 tööpäeva kuus, et aga tekkis üksikute
kolhoosnikute hulga nurinad tööpäevade
alandamise kohta selgitas sm. Kipper. hobu-
se talituse täpsusest, et aga töö täpsusest
kinnipidada peate kella 5 tööl olema
kuni 11 kella öösel.
Öövaht Köster, Jüri otsustati vabastada öö valvsust.
liikme
hakkatakse pidama uuest aastast iga kolhoosi liige
vahel.
ühe öö.
Koosoleku juhataja.
(Poll.) P. Poll
protokollija
(Niitmäe). A. Niitmäe
Protokolli kinnitajad.
1) Niitmäe A. Niitmäe 7) Sutt. M Sutt.
2) Alas J Alas 8) Sepp. M. Sepp
3) Liivo V. Liivo 9) Normann A. Norman
4) Täll 10) Kaare. LKaare
5) Tiivits D. Tiivits 11) Reinem. EReinem
6) Saun J Saun
Eesti_Ajutise_Maavalitsuse_haridusosakond (EAA.4683.1.4)

Lehekülg 2
N 32.
11 VIII 1917.
Wiljandi
kogu
Maakonna Nõukogu,
N 371
Ajutisele Eesti
Eestimaal.
31 juulil 1917 a.
No 73.
Maanõukogule.
A. Linder
Nõukogu protokolli 18 ja 19 juulist s.a.
juurde lisades palume Teid lahkelt omalt
poolt Õpekonna Kuratori kaudu
ringkirjalist korraldust teha, et eestuleval
kooliaastal kõigis meie rahva algkoolides
emakeelse õpetuse peale üle mindaks.
See oleks tähtis iseäranis kroonu algkoolidel,
mille kooliõpetajad ehk sarnastest ring-
kirjadest rohkem ära rippuvad on, kui
kooliõpetajad omavalitsuse koolides.
Ühtlaisi palume kaasa aidata et
nimetud kroonu alg, kui ka ministeriumi
koolid ühes oma kreditidega võimalikult
ruttu meile üle-antaks.
Nõukogu Juhataja. LooSepp
Asjaajaja. A. Loorit.

Lehekülg 3
Ärakiri.
2
Protokoll No 4.
Wiljandi Maakonna Nõukogu koosolekust 18 ja 19 juulil 1917 a.
Wiljandis, Maakonna Komissari kantseleis.
Juhatas: Nõukogu juhataja L. Sepp.
Koos olid: Nõukogu juhataja abid: J. Meerits ja J. Kuik ning
Nõukogu liikmed: J. Peterson, H. Johani, K. Waher, A. Linsi,
J. Andresson, J. Kriisa, W. Jaakson, H. Treufeldt, J. Karu,
R. Wene, G. Seen.
Protokolli kirjutas: Nõukogu asjaajaja A. Loorits.
VI.
Nõukogu määrab eestikeele, kui maa pärisrahwa emakeele
õpekeeleks kõigis otsekohe oma alla kuuluwates koolides, aga ka
maakonnas asuwates ministeeriumi ja kroonu algkoolides, ning
õpetegewuse tõstmise ja ühtlustamise pärast palub ka ministeeriumi
ja kroonu algkoolide oma walitsuse alla andmist ühes nende päralt
olewate krediitidega.
Õpekeeleks muurahwuslistes koolides jääb nende emakeel.
Alguskiri tarwilikude allkirjadega.
Alguskirjaga õige:
Nõukogu juhataja: Leo Sepp
Asjaajaja: A Loorits

Lehekülg 12
Maanõukogu
Kordduse toimetamale
N 125.
4/VIII 1917
N 451.
62
4. X. 1917
Märgukiri Eesti Maapäewale
emakeelse õpetuse kohta Eestimaa
koolides.
Suur Wene revolution pidi Ajutise Wa-
litsuse deklarationi põhjal Wenemaal
asuwatele rahwastele kulturalise enese-
määramise õiguse andma. Wiis kuud
walitseb Wenemaad revolutioni loodud
Walitsus, kuid seni ajani pole tema weel
jõudnud elusse wiia kõige elementarsemat
kõnet rahwaste enesemääramise alal-
õpilaste emakeelt õpekeelena igasugustes.
Et antud lubadust Ajutisele Walitsusele
koolides.
meele tuletada, pöörasiwad Tallinna Eesti
Kooliõpetajate Selts, Eesti kooli õpetajate
Kesk Liit ja Tallinna linna amet märgu-
kirjadega endise peaministri würst Lwowi
ja Hariduse ministri prof. Manuilowi
poole. Märgukirjad wiisiwad nimetatud
Seltside esitajad kohale. Wiimastele lu-
bas Hariduse minister Manuilow suusõ-
nal, et enne juuli lõppu s.a. Ajutise
Walitsuse dekreet ilmub, mis õpekeele
küsimuse märgukirjades tähendatud sihil
lahendab
Peale Hariduse Ministri poolt antud suu-
sõnalise lubaduse on teada, et Riigi Ha-
riduse Komisijon Ülewenemaalise kooliõpe-
tajate Kongressi ja Ülewenemaalise kooliõpe-
tajate Liidu otsuste põhjal seaduse projek-
ti wälja töötas, mis Wenemaal asuwatele
Eesti_Ajutise_Maavalitsuse_haridusosakond (EAA.4683.1.4)

Lehekülg 13
rahwastele wõimaluse annab emakeeles
haridust omandada. Kuid seni pole
nimetatud seaduseprojekti Ajutise Walit-
suse poolt kinnitamise kohta midagi
kuulda
Kuna õpetöö Eestimaa koolides warsti peab
algama ja teada on, et rahwa määratu
enamus omale loomulikka õiguseid keele
asjas nõuab, siis pöörab Tallinna Kooli-
õpetajate Selts Maapäewa poole selle märgu-
kirjaga, et tema, kui õigustatud Maa ja
Rahwa kasude eest walwaja, mõjuwalt
häält tõstaks ja wõimalikult ruttu sammud
astuks, et olulisem osa rahwaste enesemää-
ramise õigusest – omakeelne õpetus koo-
lides - Ajutise Walitsuse poolt wiibima-
ta maksma pandaks.
Tallinnas,
Tallinna Eesti Kooliõpetajate Seltsi-
wolitusel:
29 juulil
1917.
Jakob Westholm
Christian Brüller
Gustaw Ollik.

Lehekülg 14
No 12
N 141. 7/VIII 1917
Ärakiri
8
Baltiski linnawolikogu protokolli 4 aug.
1917
Juhataja ettepanekul wõetakse õpekeele küskmus
kohalistes koolides harutusele.
Wolikogu wõttis ühelhäälel järgmised reso-
lutsionid wastu:
1) Kohalises kroonu algkoolis peab kättejõud-
wast õpeaastast peale õpetus kõikides jaoskon-
dades eestikeeles sündima. Kes aga wenekeeles
õppida tahawad, wõiwad kohalisesse kiriku kooli
astuda.
õpetus.
2) Niisamuti peab kohalises kõrgemas algkoo-
lis eesti keeles olema, kui aga selle reformi teosta-
mine kättejõudval õpeaastal mingisuguste
tehniliste takistustega ühendus peaks seisma,
siis wõib sellel aastal õpetus wanemate klassi-
des weel wenekeeles sündida alamates aga tin-
gimata eestikeeles. Eesti keele tunnid peawad
aga kõikides klassides sunduslikud olema.

Lehekülg 15
3) Kõikide kohalikkude koolide juhatajad
peawad eesti keelt mõistma.-
/Allkirjad/
Alguskirjaga õige:
Ajut. Sekretäri k. t. JKlementi
No 171
Selle ärakirja saadan Eestimaa maa-
päewa juhatusele 6 palwega tema täide-
wiimiseks sammusi astuda.
Baltiskis, 5 aug. 1917. N 538.
Ajut. Linnawanem
ANutar
Ajut. Sekretäri k. t J.Klementi

Lehekülg 16
No 13.
M. B. D.
Eestimaa Maanõkogu Hariduse Osakonnale.
25go August 1917 g.
No 2318
Et Pärnu Linnavalitsus käesoleval õpeaastal
linna algkoolides õppekeeleks emakeelt sisse ta-
hab seada siis palub Linnavalitsus selgitust, kas
on Linnavalitsusel õigus- õpekeelt ära määrata,
või kuulub see Maakonna Hariduse Osakonna võimupii
ri ja kas mõtleb viimasel juhtumisel Hariduse Osa-
kond juba käesoleval õpeaastal emakeelset õpetuse
andmist algkoolides maksma panna.
Neid teateid palub Linnavalitsus võimalikult
pea saata, sest et koolitöö algus 4. Septemri pääle
s.a. on määratud.-
Linnapää: JTunnud
Sekretär as: firmuse
9
Sissetulnud
"28" aug. 1917r.
No 176
Eesti_Ajutise_Maavalitsuse_haridusosakond (EAA.4683.1.4)

Lehekülg 17
4. September 1917 r.
No 267.
10
PÄRNU LINNAWALITSUSELE.
Wastuseks Teie kirjale 25. augustil s.a. Nr. 2318 on
Maawalitsuse Hariduseosakonnal teatada, et algkoolide õpe-
keele küsimus seni ikka weel otsustamata on. On ülemale
poole mitmed sellekohased nõudmised, märgukirjad, telegram-
mid saadetud, on lubatud lähemal ajal küsimus otsustada,
kuid määrust ei ole weel ühtegi tulnud. Hariduseosakond ei
saa omal wõimul emakeelistõpetuse andmist maksma panna, nii-
sama ei kuulu see ka mitte Maakonna Hariduseosakonna wõi-
mupiiri, küll aga annab Maawalitsuse Hariduseosakond nõu
linnawolikoguse otsuse teha, et linnawolikoguse emakeelist
õpetust tarwilikuks tunnistada ja juba käesolewal õpeaastal)
tahab maksma panna, ning selle põhjal asjaga kohe algust teha
kuni sellekohase lähema korralduseni.-
MAAWALTSUSE HARIDUSE OSAKONNA Juhataja:
KPost
SEKRETARI ASEMEL
Hoosttega

Lehekülg 19
N 23
Pärnu
12
Maakonna Nõukogu
Hariduse Osakond
PÄRNU, Eestimaal.
Mihklikuu 2 sel 1917 a.
Eesti Maakogu
No 12.
Hariduse Osakonnale.
Saadan siin juures Pärnu
maa kooliõpetajate 20. VII s.a.
peetud koosoleku otsused.
Pärnumaakonna Hariduse
Osakond leiab, et nad täitsa
põhjendatud on ja toetab
omalt poolt neid otsusi.
Osakonna juhataja
J. Kopwill

Lehekülg 33
A. hra Põld! 19 11/XI 17 N28.
21
Wirrumaa kooli õpetajad on
keele küsimuses maa ja
taewa wahel. Rakweres istub
weel endine rahwakoolide
inspektor Patolew, kes kooli-
sid juhtida soowib "ka upsk-
пибюснованинъ." Siin wõiks
Teie kahtlemata seisukorda pa-
randada.
Austusega
A Leetsmann

Lehekülg 38
N 44
Eesti Ajutine Maanõukogu
"19" septembril 1917 a.
SISSETULNUD
24
Tallina Eesti maapäewale
No 288.
Tallina Eesti maapäewale
Maawalitsuse Haridus
ALidemann
Jõhwi poislaste Minis-
teriumi koolilaste
osakonnale.
20.IX.1917.
No 389.
Ühine palwe.
Ühes wiimase Weneriigi
tsaari langemisega kaob ka
igalt poolt rahwa rõhujate
hulk, aga meil Jõhwi II klassi-
lises poislaste Ministeriumi
koolis walitseb weel endine
elu ja olu.
Meie kooli juhatajaks
on praegus wenelane Dmitrijew
kes juba ammu ajast ja arust
maha jäenud peaks olema.
sest et ta praeguse wabaduse

Lehekülg 39
nõuetega sugugi kokku ei käi.
Kõige rohkem piinab tema meid
Eesti keele rääkimise pärast.
Iga wähema Eesti keele sõna pä-
rast wiskab tema lapse kas sealt
korterist ära ehk laseb lapse
isa senna kutsuda ning käsib
last selle eest peksta. Õpetus
on meil kõik täitsa wene keeles,
ning ennemalt oli ka mõnigi
tund ema keelt, aga nüüd ei ole
ka sedagi enam. Praegus sunnib
ta meile peale kõik wenekeelsed
raamatud osta meie aga ei taha
tema nõuet täita, waid loodame,
ehk tulleb sellele kusagilt poolt
abi. Kaks kooliõpetajannat,
kes lastega Eesti waimus ja
meeles ümber käisiwad, laskis
Eesti_Ajutise_Maavalitsuse_haridusosakond (EAA.4683.1.4)

Lehekülg 40
25
ta ametist lahti. Nüüd kus
wõimalust oleks juba rohkem
wabalt õpetust anda, teeb tema
oma trahwimisega meie elu nii
kibedaks, et meie temaga ühes
koos olla ei wõi.
Kõike seda arwesse wõttes
palume Tallina Maapäewa
meile nõuga ja teoga abiks
tulla, et meie kui mitte nüüd
siis tulewikus täie mõistuse ja
teadmisega waba Eesti pinnal
meie isade tööd wõime jätkata
ning oma isade ja wendade
waewaga kätte saadud wabadust
ka kaitseda oskaksime.
Seda paluwad järgmised
koolilapsed:
R. Nurk J. Pärnamäe.
H. Grünthal.
K. Tarum. K. Metsküll.

Lehekülg 41
O. Walk. H. Rein. W. Walter P. JUrakow
M. Anni W. Einemann. E. Anslaud.
A. Timusk. H. Uusmees. A. Assafrei.
O Kask. A Romot. K. Masik.
A. Neiland. K. Weeber. G. Grünthal. A. Mae.
J. Koljat. E. Lehtse. J. O. Laarman R. Tapum.
A. Sarap. J. Sommer, O. Sommer, S. Straus
E. Seewal. L. Rikken H. Kukkur. J. Teksel.
R. Leetsmann. H. Mikiwer. M. Kiiwer.
L. Lokota. E. Supp. A Soomel M. Pukkens.
H. Seppusu, A. Torn. H. Klemets.
A Ots H. Talberg. J. Kaasik. R. Laar.
Adolf Mets. A Parsow J E. J p. A. Neero
E. Leugu. H. Sakermann A. R. H. Okuurson
A. Kiilits, A. Press J Mikiwer R. Tohwer
A. Martpõld. A Ernst D Roos R. Treiberg
A. Aру. R. Luukas K. Neiland A. Saul
R. Sagen. T. Mae A Kalmus A. Peebu

Lehekülg 42
rp. Jebbe
26
30. septembril 1917 a.
N 69134
JÕHWI WALLA KOOLIWALITSUSELE.
Jöhwi poeglaste ministeriumi kooli õpilastelt
on Maawalitsusele kaeptus 72 allkirjaga tulnud,
nagu tarwitaks Jõhwi ministeriumi kooli juhataja
kõiksuguseid surweabinõusid Eesti keele rääkimise
wastu, nönda sama olla ta Eesti keele tunnid õpe-
kawast wäljaheitnud, kaks naiskooliõpetajat ametist
lahtilasknud, kes Eesti soost õpilaste püüetele
wastu olid tulnud. Et niisugune kooli juhataja tegu-
wiis maksmapandud määruste wastu käib, siis palub
Maakooliwalitsus lähemaid teateid Jõhwi walla kooli-
walitsuselt, kui palju saadetud kaebtus tõeoludele
wastab.
See järelepärimine on saadetud ka Wirumaa-
konna kooliwalitsusele.
OPõld
Eesti Maakooliwalitsuse Juhataja:
AWeidermann

Lehekülg 43
Eesti Maa Walitsuse
27
Hariduse-Osakonnale
No 1403
Teie kirja-peale 30 septembrist s.a
No 69134. teadustab Jõhwi
Walla Walitsus, et siin wallas
weel walla kooli walitsust
olemas ei ole, sest et walla nõu
kogu walimised saawad wast
8 oktobril olema.
Jõhwi Minnisteriumi kooli-
juhataja wägi tegude üle
korjab teateid praegu Wiru
Maakonna Walitsuse poolt
saadetud isik, kes siis ka teile
selles asjas täielikud teated
saadab.
Tallitaja asemik M. Kraus
Sekretäri eest Selli
Eesti_Ajutise_Maavalitsuse_haridusosakond (EAA.4683.1.4)

Lehekülg 51
59
4. X. 1917.
32
Kõrgesti austatud
Eesti maavalitsuse haridusosakonnale
Tartu Kooliõpetajate Seminari
Eesti soost õpilaste
palve.
Rõõmu ja sügava rahuldustundega tervitasime läinud
kevadel ühes kogu Eesti rahva ja kõige Venemaa õppiva
noorsooga teadet suurest paastukuu revolutsionist, uskudes selle
ajaloo hiiglasündmuse mõjul ka meie kooliolusse otsustava
pöörde tulevat. Meie lootsime peatset vabanemist kõigest
tuntud kroonukooli bürokratismist, mis meid, tulevasi kooliõpe-
tajaid püüab ära võõrutada omast kodust, seltskonnast,
rahvast ning koolist, kus meil tulevikus töötada tuleb ning
mis meil võimatu raskeks läheb oma rahva ajaloo, keele ja
hingeelu tundmise puudusel, iseäranis tulevases uuendatud ema-
keelses koolis
Eestkätt lootsime meie vabanemist omast vaeselapse
seisukorrast keele asjus ja üheõigusliseks tegemist oma vähe-
arwuliste venesoost kaasõpilastega. Nüüd ometi - arvasime
on aeg tulnud, kus õpekeeleks kogu rahvalt ihaldatud ja
kasvatusteadliselt nõuetav emakeel saab, mille mõjul meile
võimaldatakse ajakohase ja kerge ettevalmistamise saamine
nii et uuendatud emakeelses koolis ilma vaevata ja rahul-
oldavalt töötada võime.
Meie lootust kinnitasid suve jooksul ajakirjanduses
tihti kuuldavad teated sellest, et Ajutine Valitsus Peterburis
ja tema asemikud kodumaal meie koolimeeste ja seltskon-
nategelaste väsimata päälekäimisel mitmel puhul kirjalikult
ja suusõnal kõikide riigis kõneldavate keelte üheõiguslust
tunnistasid ja alati nõusolemist avaldasid kooliuuendust
keele asjus toetada. Kui siis suvised Eesti kooliõpetajate
kongressid, mitmel pool kokkuastunud lastevanemate nõukogud
Eesti_Ajutise_Maavalitsuse_haridusosakond (EAA.4683.1.4)

Lehekülg 52
ja muud seltskondlised organisatsionid üle maa ilma erandita
kooliuuenduses nõudsid esimisel kohal emakeele õpekeeleks võt-
mist, kodumaatundmise ja ajalooõpetamise sisse seadmist nii
hästi alg- kui keskkoolis kohe algava õpeaastaga alates, siis
ei olnud meil enam kahtlust, et ka Tartu Kooliõpetajate Seminar
uute ajajärku saab astuma ja seniselt venestamise teelt lahkuma.
Selle kindla usuga kogusime üle maa kokku, et vaimustusega
uuele õpetööle anduda.
Kuid kui suur on aga nüüd uue õpeaasta lävel
meie pettumus, kui nägema peame, et koolis õpekeele as-
jus kõik endist viisi on ja meie kooliõpetajate seletuste
järele niisamuti ka jääda. Et eelpool nimetatud organi-
satsjoonte otsuste ja maavalitsuse haridusosakonnalt
avaldatud nõudmiste järele õpetus algkoolides tänavu sügi-
sest pääle emakeeles sisse seatakse ja linna algkoolides
juba mitmel pool sisse seatud olla, jääb meile arusaama-
taks miks Tartu Kooliõpetajate Seminari uuendamine seni
teostamist ei ole leidnud, kuna selle kooli kasvandikud, kes
kevadel lõpetavad, juba tuleval aastal neis koolides tööse
peavad asuma. Ära tundes, et kooliuuendus ilma kooliõpe-
tajate tarwilise ettevalmistuseta hoone on, mis liivale ehi-
tatud, otsustavad Tartu Kooliõpetajate Seminari Eesti soost
kasvandikud omal üleüldisel koosolekul Eestimaa maavalitsuse
haridusosakonna poole pöörda palvega seks kõike oma mõju-
võimu ja autoriteeti tarvitada, et juba tänavuse õpeaastaga
meie kooliuuendusele asutaks. Eesimeses joones palume
seks viibimata samme astuda, et T. K. S.-ris käesoleval
õpeaastal võimalikult pea
1) esialgselt valmistamise klassis võimalikult kõik õpeained
emakeeles sisse seataks, mis järgmistel õpeaastail kord-korralt
teistesse klassidesse üle läheks;
2) kõikides klassides Eestikeele õpetuse andmist suurendataks
ning viimases klassis see sisse seataks ning tundide arwu
nii suureks määrataks, et võimalik oleks tarwiliselt emakeele
Eesti_Ajutise_Maavalitsuse_haridusosakond (EAA.4683.1.4)

Lehekülg 53
33
grammatikat, kirjandusteoriat ja kirjandusajalugu kätte õppida;
3) kõikides klassides nüüd täiesti puuduvad kodumaa tundma
õppimise ja kodumaa ajaloo tunnid sisse seataks;
4) kõikides klassides, pääle valmistusklassi, sisse seataks tunnid,
milles õpilasi tutvustataks kõigi teadusharude oskusõnadega
Eesti keeles, et lähemail aastail võimalik oleks kergema vae-
vaga emakeelses koolis tööle asuda.
Meie palvele tarwilist tähelepanekut ja tema
kiiret teostamist lootes.
aupaklikult
T.- K.- S-ri Eesti soost kasvandikud
Tartus 2 okt. 1917 a.
Allkirjad: Eduard Litter.
Johannes Willer. H. Suigussaar. Johannes Kont.
Ado Adamson.
Herbert Blaubriüer
Ernst Jaakson
Oskar Annisson
Rudolf Tamm. Karla Kurwitz
Max Unt
Ferdinand Linnamägi J. Kõrts Aleksander Elendt.
August Kisla
Heinrich Abel. Johannes Nõmme
Awdi Warkel Elmar Saar Werner Karafin Heinrich. Tammel
Juhannes Rööp Eduard Waldmann August Leht Kiwi
Rudolf Palm. Alfred Karafin. Johannes Ojalill
Jüri Miilberg A. Muna R. Lapp. A. Rooswaldt.
A. Joguur E. Kulli I. Mitmits, A. Kullam.
K. Wägi W. Wetter M. Aigro. H. Uus. K. Utsal.
W. Awesson. O. Bergert. O. Peerna
A. Kalamees. K. Kundling. Aadu Kollama
S. Leets. Elle Roots. M. Kütt. P. Martjak A. Jõgi.
E. Aas. OKaarna ThNettiw Joh. Emblau
A. Kiisk, A. Laurson A. Talwik Aligaw Jutret.
JohuLohk.

Lehekülg 54
60
4. X. 1917
37
Eesti Maa-koolivalitsule
Tallinnas
Eesti Rahva Museumi juhatus palub
Teid ligemal haridusliste otstarvete pääle
määratavate summade eelarve kokku-
seadmisel ka E. R. Museumi kui üleüldise
tähtsusega hariduslise asutuse toetamist
silmas pidada. Museumi ülespidamine
seisab, nagu ligipandud põhjus kirjast näha,
iseäralise selleks asutatud seltsi hoolel
Pääle seltsiliikme maksude ja vabataht-
liste annetuste ei ole Museumil seni ühtegi
kindlat sissetulekut olnud. Aastate jooksul
kasvades on Museumi eelarved ikka
puudujäägiga tulnud kokku seada, sest
sissetulekuid on alati palju vähem
olnud kui isegi kõigetarvilikumaid
väljaminekuid katta oleks suudetud.
Eesti Rahva Muuseum kui üks meie hari-
duslistest keskasutustest peaks kindlasti