Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 38
31
tõstes.
- Kes see mängib? - päris eit.
Wist inglid on taewawärawad lahti teinud, -
seletas taat ja kobis woodist välja, et minna
waatama, kas ikka on inglid.
Ka eit läks oma taadi, Jaagu järele
tähed kiirgasid. Oli waikne. Endiselt kostis-
imeilus muusika. Taat ja eit läksid õue
ilusa muusika mängijaid otsima arwates, et
inglid kutsuwad neid taeva.
Läksid läbi aedade, õuete ja jõudsid
klubini. Klubi ees seisis post ja siit kostis
selgesti muusika.
-Post mängib! - imestas eit.
-Jumala waim on selle posti sisse läi-
pani käed risti.
nud, - rääkis Jaak ja lõi risti ette
Samal pilgul tulid noored.
Kas raadio mängib iluste? - küsis keegi.
Mis laadis? See taevaisa ingel, - pa-
handas Jaak. Naer.
Pole siin mingisugust ingelt. See on
raadio.- seletasid noored. Kaua kuulas
Jaak oma eidega seda muusikat ja
imestas. Peale selle hakkas Jaak "pa-
halaste majas "käima "laadiot" kuula-
mas.
Terve aasta töötas Jaak kolhoosis. Tihti
wandus ja sülitas. Ta ei sallind kolhoosi.
-Nälga sureme, - podises Jaak.

Lehekülg 134
3.
Alles siis, kui tükkeldati doome jalalt nõgu
- krundimaadeks. Linna rajale.
tekkis warsti üürikambreid,- töölis linna jagu.
... Kassilaibad wiidi mujale...
Wana matuspaiga- peale ühe
- teised jätsid plangu taha põlates.
Tekkis krundimaade vahel lõhe-
kõrtsis anti "Kassiraipe" nimetus...
Ja olnud üksik maja "Wõsu" kõrts,
mille aknaid polla jõutud klaasitada...
Mille tõttu püsis Doomel rüütli kants
ja laia kõmu saanud agul "Kassisaba"...
- "Wahvus" pärandati taatelt, - "poolik saabas"
lossi juhtiwusel tegi ausalt oma töö:
Aeti "jama", wälkus "tera" Kassisabas-
"Hõbekõri" täitis "soolaputkat" kogu öö..
(Ainsal linnawahil oli hõbe kõri,
- paras aamiks ise, kellel härja terwis).
Agul windus "herra armust": "Saama ori-
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 94
kiunumine. Miilitsad astusid tuppa,
pärides kas elawad wajatawad isikud
siin, ning kostus wastus "siin".
Miilitsad nõudsid poiste seljas olewa
pesu järel waatust, mida ka nad luba-
sid, siit nad midagi ei leidnud.
Nüüd aga nõudis miilets uuesti mus-
ta pesu. Esi algu öeldi, et ei ole kuid
lõpuks ikka toödi wälja, siit aga leiti
särgi rinna pääl weikesed were rips-
med, aluspükstel samuti kubeme kohta-
delt werised lapid ning saabastel - õm-
meluste wahelt werist korda. Tõendati,
et nemad olla lasknud näppi ma-
ha kes rabeledes olla riietele werd aja-
nud. Miilits tehes ette paneku, et
parem rääkida, kuidagi nii, et käisin
naiste rahwastega ümber j. n e.
Poisid olid selle ette panekuga nõus.
Kuid nüüd kuulutas miilits põis-
tele, et olete aresteeritud.
Poisid muutusid tõsiseks ja kah-
watuks.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 214
vahet oma ja riigiühiskondliku
varanduse vahel. Nad raiskavad
nõukogude riigi varandust, nii läks
tänavu kevad poole talve teadmata
kaduma terve hobusekoorem kooli
majapidamise kartulaid mille peale
ei ole neil inimestel ühtegi dokumenti.
Samuti müüvad nad kooli ühiselumaja
jaoks tehtud ja ühiskonnale kuuluvaid.
voodisi.
Kõigele riigi nõukogude riigi varanduse
raiskamisele lisaks peksis see mõi-
niklik võimutseja kooliõpetajad M. jalaga
kui see nõudis selgitust ühiskond-
liku varanduse ja nende oma isikliku
varanduse vahel. Jättame Edasi
toimetusele õiguse kiiremas korras
asja ülesvõtmiseks oblasti prokurööri
Kaudu ja et ei kannataks õppetöö
siis palume toimetust avaldata
lähemates ajalehe Edasi numbrites.
kõik materjalid mis on kogunud
toimetusse nende kahe isiku nõukogulise
korra vastases tegevuses
Kamlova kooli pedagoogilise
20/VIII-37 kollektiivi nimel Ladler
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 75
Nagu kevadine päike
nägu hiilgab lööklased.
nagu vikerkaaril värve,
iludust on neidudel.
Hüüa pasun, tantsi Jüri,
nii et higist nägu märg
Kiirelt kasvab ühiskari -
heal tööl see tagajärg.
Elukoht nüüd lõõmab säras,
nagu päike juunikuul
Lööktöö mürisevas käras
sirgub meie elu uus.
Täna pillid pange häälde,
rõõmust põsed säragu!
Tervitab meid sügis helde
rikka viljasaagiga.
A. Susi
13/XI. Gorkas.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 6
4
Ja ometi ei lasta mul magada.
See neetud kärbes istus uuesti mu ninale.
Ei tea, kas nina eilsest pudelist veel kuum-
oli või mis, aga kärbes istus jälle seal
ja kõdistab oma tagumiste jalgadega.
ise
Milline neetud putukas, Ei viitsi maga-
da ja teistel ei lase magada. Nüüd said
ka
mu närvid jälle hoo sisse. Iseäranis
parema käe närv.
Haarasin kärbest kõige tekiga. Tõu-
sin istukili ja hakkasin kärbest teki seest
otsima. Kuulen - piriseb kusagil voldi
vahel. Noh, nüüd sa ei pääse! Panin
teki maha ja hakkasin jalgadega otsas
kägaras
tallama. Ma olen ju väga närviline.
Iseäranis kui putukas mul magada
ei lase.
Heitsin uuesti voodisse, aga süda
on täis ja klopib. Tähendab - olen
haige. Kuidas ma siis täna tööle
lähen? Haigel ei kõlba minna. Kuid
tont nendega.
Mul on see ükskõik.

Lehekülg 106
Saksamaa poolametlikust hääle-
kandjast "Deutsche Diplomatisch-
Politische Karrespondenz"
Sm. Stalin Nõukogude VIII-dal
erakorralisel kongressil rääkis: "Ma
ei tea, kas härradel saksa pool-
ametlikust häälekandjast jätkub mõis-
tust taibata, et nad paberil, muidugi
ühe või teise riigi "sulgeda„ võivad,
aga kui tõsiselt rääkida, siis "see
nendest ei olene.“
A. Murd.
Volossoovo raioon AJSuid
Volossova raioon
8/XII 36 a.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.154)

Lehekülg 30
Meistrile näidata
Wale kaebdus wastus N 64-p. 21/ü.
Mina Kimm Oswald Jaani poeg
sündisin 1908 a. Sapasoi-Imbleni
külas Partisaani raioonis Krasnojarski
krais talupoja perekonnas. Isa suri 1914 a.
Meie perekond seisis kuuest liikmest.
1927 a. hakkasin mina naisemeheks ja
läksin eraldi venna perekonnast. Alates
1927 a. hakkasin mina iseseiswalt oma
majapidamist viima. 1928, 1929 a. a. olin
vabastatud A. P. maksust kui kehvik majapidaja
mine 1928a. Krasnojarski Eesti sektsioon
komandeeris mind Posuski Nõukogude partei
kooli. Et minu perekonnasse ei jäänud töö-
jõulisi liikmeid, siis minu perekond (naine ja
kaks last) said Partisani raiooni Partei Komi-
tee poolt abiraha, nii et minul oli võimalik
õppida. 1930 a. astusin kolhoosi. 1931 a. lõpe-
tasin N. Partei kooli ja mind komandeeriti Maa-
na raioonisse Krasnojarski piirkonda pollitha-
ridustöö peale. Wiis kuud töötasin lugemistoa
juhatajana. Peale selle raiooni haridus osakond
määras mind esimese astme kooliõpetajaks kus
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 10
8.
pidewamat tööd teha. Muidu niimoodi
jätad sa wiimaks kogu poiste soole häbi-
pleki külge!
Kõik (naerawad).
Toots (haawatult suurustades). Tühi kõik, -
kui üks lipakas truudust murdis, siis
ei tähenda weel see, et selle all rewo-
lutsioon kannatab, et mede mees hätta
jääb - leidub uusi ja paremaid!
(Lööb käega). Kaks tükki läksid - tont
nendega! Kolmas aga ... oh kolmas, -
wannun teile, et ma ei kanna siis
enam mehe nimegi, kui ka kolmas nii
teeb! Lööme kas wõi käed!
Kõik (naerdes). Olgu! Poole liitri peale!
Eks me peagi kuule!..
Riie -
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.172)

Lehekülg 106
2)
Osa fakte ei olnud õigeid osa
vajavad veel järele uurimist
Nii otsustas kollektiivi büroo.
Mihkelson võeti kollektiivi
töö järeluurimise komisjoni
esimehe kohalt maha selles
asjas. Tšernjägina kõrvaldati
kollektiivi liikmest ja valmis-
tusrakukese sekretäri kohalt.
Nii vastas Puusepp küsimus-
tele, rohkem ta enam ei
vastanud küsimustele, arvata-
vasti ei andnud puhatus-
komisjoni esimees talle kõiki
küsimusi.
9 X 33.
Aljas.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 6
4.
On weel ilmas
Lõbu laialt.
Jätame warsti jumalaga
Me need seinad,
Hallid,
Õudsed.
Lendleme siis
Tiiwuil kiireil
Kaugel, kaugel
Ilma piireil
Maandume, kus
Elu uus
Naeratab wastu
Rõõmsas suus...
Kõik: Hur-r-raaa! Ha-ha-ha!
IV st.
(sügawas mõttes): Oh! Ei tea, kus
me kõik küll tulewal aastal see
aeg oleme?!. Mine tea missugune
saatus meid seal maal ees ootab!..
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.172)

Lehekülg 13
Mille tagajärjel aine halvasti läbi-
töötatud ja omandatud saab ja et uut
paremat lektorit waja on, - vastas: "Teil
pole paremat vaja, paremad on parema-
tes kohtades."
Ühtlasi tahab ta Partei haridustöö meto-
dika aine andjaks panna venelast, õppu-
ritest kelledest suurem enamus vene keeles
nõrgad ja seletasid, et vene keeles halb
õppida, suutelised ei ole ja aine halvas-
ti omandatud saab. Vastas Külaots:
niisugused ained, kui partei ehitus ja
partei haridus metoodika on kõrval-
ained, nende peale on vähe tunde, vähema
tähtsusega, kui teised ained ja pole tähtis
kuidas neid omandate, kes halvasti,
kui aga teised ained korralikult ära anna-
te.
Nõrk õppur, kes seletas et kui vene lektor tuleb, et
siis on täiesti võimata õppida ja aru saada.
Ütles Külaots: "sulle õpeta kas või hiina
keeles, sa aru ikka ei saa.
Endale paari lähemal seisvale õppurile
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.213)

Lehekülg 73
aruande koolhoosi töödest
kuid selle asemel sõitis ta täitsa
oma jönniga teiste juha mõne teise
juhatused tahtmise vastu autoga
viina järgi Oserkasse, kus ta pealegi
auto puruks ajas. Sel õhtul jäi
tema aruanne ära, siis oli terve
rida
purjutamisi sel õhtul (Teadagi et ka
tema ise osaline oli), majandusline
kahju auto purustamisega. 1se mai
hommikul oli oli lubatud lapsi
autoga sõidutada. Teadagi seda
ei saanud. Kui siis juleti seda
elavas ajalehes esile tuua, siis vihas
ta hirmsasti ja nüüd kelle peale ta
arvas, seda kiusab, kuni sest lahti
saab. Sugulises elus on ta ka liiga
lõtv. Peale oma naise elab ta g.
aga kellega saab, olgu see vaba ehk
teise mehe naine. Tema ütelus on
"Mispärast on veel naisterahvale
raha tarvis, kui ta ise on kuld."
Mitte väga ammu kui ta armuka
dudese alusel ja purjus peaga
tormas selle mehe kallale, kelle
naisega ta elas teatud kordadel
suguliselt ja kes on parteitu,
teda ähvardates revolvriga
asi
maha lasta. See on päris vaka
all partei liinis ehk küll par-
teitud sellest räägivad palju
Pealegi on see Sellest vähe, Veis-
man viis asja isegi nii kaugele,
et see seltsimees, kelle kallale ta
tormas, enam ei või siia jääda
tema elu võimataks tehes. Kuna
see seltsimees on üks tublimatest
ja õiglasematest spetsidest konto-
ris, kes ei hakkanud kuidagi Veis-
mani hõnge. Nüüd jääme sellest
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.154)

Lehekülg 46
"Edasi" toimetuse juures olewa jurist
Konsulile
Ossip Hansu poolt
Wolosowi rajoon
Kikerino k/n.
Palwe.
Mina olen endine puna kardi
wäälane pileti N. 1900. Ja praegu
olen pensionäär, pileti No 894623.
61 aastat wana. Naine 57 a. wana
ja kaks alla ealist tütart üks 12 a.
teine 9. aastane. Poeg on 24. a. wana
ja käib Kikerino lubja waprikus
tööl. Üks poeg teenib punawääs.
Meie naisega ei suuda enam tööl
käja alaliselt, töötame aiutiselt
pääwiti ka waprikus. Poeg on
meie perekonnas ainus töö jõud.
Meil omal on weikene maja,
0,5 ektari maja alusega, üks lehm
külwi ega juure wilja maad meil
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.172)

Lehekülg 9
igatahes teadmata, kuid igatahes on neil
koosviibimistel oma teatud tagamõte ja kin-
del eesmärk.
Enda ülesandeks on "kamp" seadnud
parteikoolis eestlastest ja üldse paremate töölis-
te minema pukseerimise, kes nendega ei
liitu ehk nende liiniga rahul ei ole. Ja enda
"kampa" asemele upitada ehk enda poolehoidja-
teks vähem teadlikke arenematuid töölisi ase-
mele panna. Kes nende ülekaalu, ehk teadma-
tuse mõjul on sunnitud nendega liituma.
Niiviisi pukseeriti minema eestlane mate-
maatika aine andja, Hertseni instituutis
Matemaatika ja füüsika osakonna lõpe-
tand, aktiivsem, parem enda eriala tundev
vanem lektor sm Tader. Põhjuseks leiti,
et 5 korda 5 minutit hiljaks jäänud.
Asemele pandi uus, mitte vastav ja enda
eriala tundev maal olnud Ise astme
õpetaja.
Loodusteaduse, keemia-füüsika aine
õpetaja sm Morel, kes instituutis vasta-
va eriala lõpetanud, enda ala hästi tun-
dis.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.154)

Lehekülg 44
Juritiline nõuandja. N1378
5/XI 35
Pööran teie poole järgmise
küsimusega:
1934. a. palusin ma luba
Wolosowi rai. Rikkermann
linna nõukogu kääst omale
weikese pea warju ehitami-
seks linna maa peale, linna
nõukogu lubas minule ehi-
tada kui wana partisaanile
pensonäärile, maja ja
mõetis platsi wälja. Mina
ehitasin weikese maja walmis
ja praegu elan sees.
Minu perekond on 58 astane
nõrga terwisega naine kaks
alla ealist last 9 ja 12
astased poeg 24 aastat wana
käib tööl waprikus on
sajuusi liige ja on ainus
töö jõuline inimene meie
perekonnas ja perekonna tugi
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 176
Kärs mulda ja kartul välja.
Siin naaber ja siis: "Stoi!"
Teie pärast jäägu mina nälga!
Nui selga ja ... oi, oi!
Põrsa saatus ei ole tähtis,
Pattu lunastab igaüks.
See kes kurja peale minna tahtis,
Olgu vastama kah küps!
Ainult veri nõuab vere tasu.
Iga peremees on käre mees.
Võõras vasikas kui hoovi asub
Süüd selge ja - hing seest.
Sest et ilmas pea ikka silmas,
Teiste huvi pole karjamaa,
Mida ühele võid anda ilma,
Teine raha eest kah ei saa.
Nii ei muutunud elu vanaks
Ega lihtsaks kui pastlajälg.
Olid naabritel omad kanad,
Omad vasikad, põrsad, sälg.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 52
Trotskismi jäänused tarvis õpperaamatutest
27
wälja rookida.
Ei tea ajalugu alatumaid äraandjaid ja mõrtsukaid,
kui seda on trotskistid ja teised kahekeelikud, kes
tänapäeva inimesesööja Trotski juhatusel töötasid. Trots-
kism ajas omad haisevad juured igasse majandu-
se harusse, kirjandusesse ja isegi meie eesti nõuko-
gude kirjandusesse. Kuni võimase ajani maskeeris
ennast proletaarse kirjaniku nime taha kurikaval
kahekeelik, trotskismi agent ja avantürist.
Kõvamees (Meisel), keda ülistas kui andekat
kirjanikku, trotskisti Baltschevitshi õpilane ja
isiklik sõber N. Jürisson. Ka meie eestikeelsetes
lugemikkudes ja kirjanduse õpperaamatutes on
nende kahjurite haisevaid jälgi näha. Ainult polii-
tilise valveloleku kaotamise, idiootliku muretuse ja
ükskõiksuse tagajärjel võis see sündida, et avantürist
ja trotskismi käsk Kõvamees (Meisel) meie luge-
mikkudes on esitatud kui proletaare kirjanik ja
tõsine revolutsionäär, kes võttis osa Eesti proletariaadi
võitlusest faschistliku kodanluse vastu.
Sarnaste sõnadega ülistatakse seda avantüristi
teises kirjanduslikus lugemikus (neljas õppeaasta),
mitte tagajärjel meie noorsoo ajudesse pääseb
trotskismi jäänuste haisev mõju.
Kuni tänapäevani õpilati lastele Meiselt
kui proletaarset kirjanikku, mis aga on luba-
mata suur eksitus. Et seda eksitust kiire-
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.220)

Lehekülg 10
pärast on Magutovi lähes.
Kuna minul oli juba ammugi
puhkus ootasin iga päew haigemajasse
minevat (sain isegi kuu varem,
puhkuse, sest tervisline seisu-
kord oli mul halb)
Ja kui mul puhkust poleks olnud
see oleks siiski neil absurt olnud
kirjutada, sest jaanuaris oli
juba Kristov rakukese sekretär
Mina vastutasin ainult selle
kolhoosi eest kuhu ma olin kinnitatud
Töötasin oma puhkuse ja tervise peale
vaatamata: Punase Leoonova" kolhoosi
võõrutuse
ja Lööktöö ja sotsvõistluse tagajärjel
lõpetas. P. Leoonova esimeseks ruki
Kuna Edasi kirjutas jälle, et
Kingissepp on lähes - süüdistati
jälle mind nagu mina oleks
senna kinnitatud kuna Kingissega
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 198
Tõrva Tõnu... Aga käisid sõnumed:
Tõrva Tõnudel on viimne päev.
Karjapoisid nõudma palka Tõnudelt,
Künnipoisid võtma kesad käest.
Päevelised aga päise paeva a'al
Hooned omandama, loomad ka
Ja, et peremehe omal karjamaal,
Olla köigi jaoks oma maa.
Nõnda lagunema, nõnda varenema
Vaen ja varandus, o, püha rist!
Las siis "laostatud" talu varemetel
Tulekahi tantsib virmalist.
Las siis teavad, et Tõnu Tõrvale
Võõrast abi pole vaja siin!
Tõnu kõngeb, kuid Tõnu kõrvale
Enne kõngegu teisi viis.
Nõnda kajasid kõigis majades
Kurjad hüüded ja kutse hääl:
"Päästke hukatusest kulla lajakad! ?
pääste hingekesed, päästke pää!
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.153)

Lehekülg 32
Vastus
15/V. 35 г.
17
Palun juhatust ja
nõu
Näituseks minul ei ole töö
jõudu, ise olen 54 aastad wana ja
haiglane, on ainult aija maa
umpes 12 rottad. maja veike laut
ja sarajas, loomatest on üks
wana hobune.
Esiteks nalok 37 rub
Tule kinnituse maks 108 rub
Kultspoor 125 rub, aia ma ei
toita mind, elan suurem jagu
laste armust, minul ei ole
kuitaki wõimalik een seista.
? Kas on õikus Selsowettil õikus
maksusid märata mis üle jõu,
? kuhu tuleb pöörata palwega
Palun wastust kirja teel
kui on wähegi wõimalik ruttem
aadress teise poole peal
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.154)

Lehekülg 20
liikmeks astuda ja kui see wõimata siis kui
arwepidajad tarwis siis ilma et liige oleks, ma
arwan et teil on ühendus kõige Eesti kolhoosi-
dega nii Leningraadi kui ka wäljaspool Leningradi
ümbrust selle pärast on teil teada kuidas kolhoosides
arwepidamine on ja kuhu arwepidajad tarwis on.
Jään lootma et teie pealselt mulle tööd wõite
leida sest ilma tööta olla kauem on wõimata.
Wõib olla ehk on tarwis Edasi toimetusesse
töölist wõi ehk linnas kuhugile mis mulle
kohane oleks palun teatage seda mulle nii ruttu
kui see teil wahegi wõimalik on.
sm. terwitusega: Soo. A. 8 Jü 36 a.
sai-lud-kpai Urjemopekui pääst
sünkeebekui Geobew usu. Obodogai 600 A. Al.

Lehekülg 60
olen ilma obuseda juba 1934 astast saadig
Waranduse seisuu korad on minuul
1 lehm 1 lamas 1 tallega. eluu tuba ja looma
lauud. Oli minul palwe kiri andut
Etasi kolkosi astumises 1935 a. abrilli kuul
aga tänase päewani ei ole wastust.
minule palwe kirja pääle, et mis perasd
mind kolgosi ei ole wastuu wõetut.
Ja nõnda olen mina üksik maja
pidajas jäänud. Paluun seda asja
järeel waadata ja minule teadata et
kas see asii on õiigus walitsuse seaduse
järele. waii teeb kamsowa külaa nõugoku
ja Etasi kolkosi esimees oma woliliselt.
Palun seda asja teadata minule
rutemal ajal. palun mitte minu
palwet tähele panemada jätta.
Sohwi Trum.

Lehekülg 215
1931 a. lõpetasin Tomski N. P. Kooli
Mind komanteeriti poliitharidus töö
peale Maana raiooni Ida Siberisse
5 kuud töötasin lugemistoa juhatajana.
Peale selle määrab mind Maana raiooni
Haridusosakond esimese astme kooliõpe-
tajaks. Siin töötan kuni 1934 a. kooli-
töö lõpuni. Tunnen ennast pedagoogi-
liselt mitte vastava haridusega olema-
Nõuan Hariduse osakonna poolt luba,
et oma kvalifikatsiooni tõsta ja jäl-
legi pedagoogilisel frondil tööd edasi
jatkata. Mida ka minul lubati.
1934 a. astun Leningradi Eesti Peda-
googilisesse tehnikumi õppima. Minu
perekond jäi Siberisse.
1935 a. 26 mail mind arreteeritakse.
süüdistades, et mina olevat kulak.
Waatamata selle peale, et minul olid vas-
tavad dokumendid, selle suhtes, et mina
olin kolhoosi "Krasnõi natsmeni" liige
ja kõik minu varandus on kolhoosis.
Aga arvatavasti, et küla nõukogu
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.218)

Lehekülg 54
Lilleberg juhanes
kulaku Reibergi tädi poeg
Käis 1918 aastal mööda majasi
peeter Otenbergi poja ja oma tädi
poja. Reibergiga ajas kohalisi
talu poegi aserditsa alla sõtta
punastega. Kui asi alwasti lõppes
läks Reibergi ja Otenbergika eesti
tuli 1922 jala üle piiri tagasi
wõttis jõuka talupoja Reppliku
tütre omale naeseks. 32 ja 33 aasta
tunis simiitits weskis möldrina.
33 aastal kewadel saj weskist
warkuse eest aasta sunni tööd
töötas 4 kuud 12 papal ja pani
jooksu warjas ennast kuni 1935
aasta kewadeni wõeti kinni ja
teenib trahwi praegust Swiirstus
organiseeris küila nõukogu liikme
wastu kulakute õunapuu ja Kargu
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.154)

Lehekülg 119
Edasi toimetusese seltsilise Liirman
- N 15-p.
Anna Uuhani tütre käest. Vastatav adres
Küsimus
Palun, Edasi toimetust vastata minu küsimuse peale. Minul võeti pass ära 7/XI 35
Süitistakse mind selle pärast et minu isal on ääle õigus. ära võetud. Minu isal
wõeti ääle-õigus ära (32) aastal. Mina Isaga ühes ei olnud, mina töötasin sahoosis.
(rahva kasujuna. Вековекай панонъ.) kolmekümne-esimesest (31) astast kuni kolme-
kümne teise astani (32) astani. Ja isaga mingisugust Jüsi iväsi ei pidanud. Sealt läksin
tööle. (ra kaaekordapanek Jaanuaruumi Madsuha). Ja vot seal töötasi kuni kolme-
kümne viienda astani (35) astani K. detsembri kuuni. Kord ühel ilusal päeval kutsut-
ii mind miilitsase, ja küsiti minu käest kes sinu isa Isa on mina räkisin et minu
isa on Ilma ääle õiguseta. Läks paar nädald mõõda mind kutsuti jälle mii-
litsase ja anti mulle kaheksa päevane pass. Ja väla sõita Leeningradi
oblastist 101 kilomeetri peale. Mina mõtlen seda asia, et see ei ole õeti minuga
tehtud. Selest mind juba asta otsa ei olnud kodu kui Isal äle õigus ära
võeti. Kodu mina ei töötand selle pärast, et meil oli suur pere, seisis
meil kolmes kaheksas ingest (8). ja sele pärast pidin ning tööd otsima.
Ema on mul juba surnud jäin üheksa aastane emast maha. Isa võtis võera
ema. Võeras ema ei teinud meiega õieti alati kiusas meid ja ei and
süüa. Ja vot selle pärast pidingi mina minema, teenima. Töötasin,
wabrikus hästi ei olnud mul sele 4 asta peal ühtegi iliaks jämist
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.213)

Lehekülg 80
Kulturiline töö Luukülas. N1
248/2 IV 35.
Luuküla-nõukogu juures asuv
lugemis-tuba töötab juba mitmendad
aastad. 1934a saadeti Luukülasse
lugemis-tõa töö peale sm. Eks
Aleksander. Sm. Eks A. ei teinud
mingisugust produktiivsed tööd
kultuur-masselise töö alal.
Kuid vaatame ligemalt mida
on lugemis-tuba ja klubi praegu ära
teind? Siis on saavutused temal
järgmised: raamatu kogu on korda
säetud, mida läinud aastal ei olud.
Selletagajärjel tõuseb ka lugejate
arv iga päevaga. Raamatude
laiali lastamiseks on Luukula m/t.
keskkool vastutulnud. Kus on
moodustadud raamatude laiali-
kandmise brigaadid õpilastest, kes
küladesse viivad raamatuid.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 12
Tööliit.
Masinad huugavad põldudel
kollektiivlastel tööl meel on hea
Lapsed mängivad nurmedel
pall hüppab neil üle pea.
Väike Jüts lasteplatsil
vaatab kui isa tööd teeb
Seal on palju teisigi lapsi
kõikidel mängu tuhin keeb.
Me oleme lapsed veel noored
kui kasvame tehtud saab töö.
Ja piiritaga timukad toored
enam me töölisliitu ei löö
Kui alustab kurnaja võitlust
ning vastame meie siit ka.
Ja purustame me nende julgust
siis ühendame meiega kogu maa.
Laidine Voldemar.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 29
"Edasi" toimetusele,
Märgu - kiri
käesoleval, palume selle asja peale tähelpannu
juhtida ja teha oma järeldus
Minu arvates on siin midagi isearalikku.
s.o karjamaa künti üles nii viletsalt, ja tehti vili
se o. oigemine visati seeme maha. Kust loota pole
midagi. Sest maa on nii viletsalt haritud et võsu kasval
siit on teil ise arusaadav sõnik kuivab unikus väljal
maale ei panda.
Kolme hutori laget maad on maha jäetud,
s. o vatsoni maa, Boloti, ma ja Porteleti, ma on praegust
kündmata umber 1st kuntud aestadud s.o valmis
tehtud maad on ka kulimata
Möödunud aastal (kunadas) rukkid maha
ei tehtud vististe tahetakse nii teha tänavu
kesad on ümbruses üles küntud, aga meil kolme
kuteri ma mis mina üleval pool üles naitasin
on maha jäetud, kui sõidaks uurimise komisjon
kohale siis võipolla tuleks veel palju väärnahtusi
aba avalikuks
11 Pärtewi
3/VII 1937
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.153)

Lehekülg 91
19 Webruaril
49
Minu Nõudmine om. Külwaja
Kirjandusest Kas om Kaletrid
Sata Edasi leheni es olle
Kulutust kas olli Kalenri
ehk es olle Edasi leht ei
Sa ika kord käte Külwaja
Kirjantus om erä Poletu ja
Sõkline Kas See ei jolle
Tiata kui Paelu Edasi lehe
lugejit om et Neile Keikile
olles wõimalik Kalenrit
Saata Mite Kinkduses
wait Kas Kali raha eest
Mina Nõua wastust om
weel Kalerit Saata
ei Mite ütsinta Edasi lugejal
wait neit on Pailu Kes.
Kalenrit Tahwa osta
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 135
4
jn 4)
leib ja walge kala 3) - rohkem'p phoole tarwis.
Ja pereisa - "küüned weres - nälja krosse" teenis-
mille palgapäeval Wõsul maha jõi...
Aga "lastehunnik" iseka räbalates "seeris"...
... Alles wiies-aasta wähe muutust tõi:
Siis lewis agulisse linnast suitsuvina,
agul lõhkus-teda "jõuguks" naelutist!
Ja tahmakäsi keset munakiva -
pani ojad jooksma - "Wõsu" õlutist. -
II.
... Jäi Kassiraipe waikseks, unustusse,
sest kõlksus kassakate kannus üle maa...
Wast juhtumisi "kaedi" tänavasse -
mis pikkamisi hallus-rohtu kaswis ta...
3) Walge kala - silk.
4) - Mitme maja ja ettevõtte omanikku K. sõnad -
mis Kassisabas kõnekäänuks sai.
Aut.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.199)

Lehekülg 77
47.
(Kostuvad häälet rahva seest).
joome selle viina ära.
Willemsoon: Olgu pealegi, joome, kes
tahavat tulke ligembale, siin on
nisu leiba, suu piste on hea.
Kikkas: (kess salaja kuulas rääkib tasa)
nüid kuradit joovat minu viina
ära, seda ma küll ei taha.
(mõnet tulevat viinale ligemale)
Esimene: Noh hakkame jooma.
Willemsoon: Ei seltsimehet! Se juba
ei lähe, teie ei ole partei liikmet,
kui teie enda viinaga ära lasete
osta, aga ültse võib arvata nii,
siin võib olla ka kifti sees, ja
väga võimalik nemat teadsit,
et meie tuleme ja siis muiduki
võttame napsu ka. Parem viska-
me ta metsa, et keeki teda ei
leiaks.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 192
Murrad konte ja hinge piinad,
Tasuks selle vastu võta, säh,
Seitse tsentnerit kama kiima, ehk
Kahe nägu vahelt jäme päkk!
Meie unistame, sosaame rikkaks,
Tõrva Tõnul aga tõuseb kõht,
Lööme lahinguid, kui märjad kikkad,
Peas haganad ja... allpool põhk.
Meie pelgame vanakuradit,
Tosin tantsisid silmi ees.
Kas te teate, et sada kuradit,
meid kui näeksid, siis püksi teeks.
Hale - sammal, aga armas tsihverplaat
Seitse aastat pole supi näinud,
Seened seljas, nii et nõrga kihvaga
Ära ligi mine, noortäi...
Kaua's mõtleme nõnda elada,
Armas ristirahvas! Kuule? Mis?
Või on vabadus täide neelata,
Mida ilma pole saadud vist?..
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.214)

Lehekülg 151
siis on wõimalus seda wiga parandada.
Teine asi, mida Teie meile etteheidate on nõrk
tähelpanu küla elule. See süüdistus näitab,
et teie "Edasist" olete lugenud wast mõne juhus-
liku numbri, aga mitte kõiki. Küla elust on
"Edasis" olnud materjali rohkesti ("Edasi" on
peamiselt küla kallakuga leht.), kuid meie
wiga on selles, et see küla materjal on tihti
ei ole täiesti niisugune, nagu tarwis oleks.
Teie seletuse järgi on "Edasis" niisugune meele-
olu, nagu oleks klassiwõitlus külas lõp-
penud. Just seda meie arwates ei peaks saa-
ma kuidagi "Edasist" wälja lugeda. Käes-
olewa aasta jooksul on "Edasi" paljastawate
materjalide põhjal (mis külakirjasaat-
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 13
11.
pani kompsud maha... Aga, mis ta
seal teeb? Ah, waat - ta wõttis pe-
ast wana mütsi ja sätib nüüd uut
pähe. Oh, sa ime - ta pani ka selle
uuesti sumadani tagasi ja wõttis nüüd
sealt ilusa punase-kirju siiru-wiiru-
lise! Mõtle, kui huwitab!.. Tal on
neid mütsa küll wist kolm tosinat kaa-
sas... Aga, näe, nüüd wahib ta end
taskupeeglist ja sätib hoolega lipsu!
(Lõbusalt). No lööme Klaara kas wõi
käed, kui see mitte see samane
uus kooliõpetaja ei ole!
Klaara: Jätta juba kord! Las ma waa-
-tan paremini (wahib)... Selles ma
küll ei kahtle, et ta see on, aga ta
wälimus ja ülalpidamine paistab mul-
-le weidi kentsakana olema.
Motja: Ei, ei! Mitte sugugi, Klaarake!

Lehekülg 75
on mull juba 30 aastat kuklas ja oma eest
peremees. Ise olen see pere mees siin majas
ja just Tsizerow Wetka.
Uks awaneb ja sisse astub Wetka äi
Hans.
"Tere hommikust"! kõlab Hansult.
"Tere, tere" wastab Wetka ning pakub
tulejale istet.
"Kas tulid hobust wiima wõi?
"Jah, oleks proowind ikka täna alustada
kündi, mis sellest, et täna küll puhepäew on".
"Kui sa ei oleks tulnud siis ma oleks
ise hakand, kuid nüüd ma õiendan neid
asju mida töö päewal aega poleks. Tarwis
minna waadata nisu seemet, täna nagu
puhkepäew ja pererahwas on kõik kodus".
Natukse aja jutustuse järgi wõtsid pererah-
was hommikut. Peale sööki wõtsi Hans hobu-
se ja läks kodu minema. Wetka aga
õiendas weel midagi koduseid asju ja läks
siis külasse. Perenaine-Anna aga hakkas
koduseid töösid tegema leiba segama j.n.e
Wetka läks Hansu naabri poole, kes
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 62
karteris olin, seda ei ole ma kusagil,
varjanud. Ma rääkisin seda 1935 aasta
suvel Voladarski raiooni partei komi-
tees parteitokumentide kontrollimise
ajal, teist korda rääkisin sellest
sama aasta sügisel, parteikomitee
sekretäri Burutinale, kolmas kord.
rääkisin sama aasta 5-dal. detsem.
bril Smolna raiooni partei komi-
tees parteitokumentide kontrolli-
mise ajal 4 kord rääkisin partei
tokumentide ümbervahetuse ajal
raiooni komitee liikme sms.
Lernerile.
Petersoni tuntsin ma. Eestis
Kui mind Eestivalitsus välja
N. S. V. Liitu saatis 1925 aasta kevadel
aprillikuus. Maikuus läksin
Petersoni juure korteri sama
aasta aukusti kuus läksin Kuuse
õppima 1932 aasta sügisel Siberist.
tagasi sõitsin, ei olnud mul
korteri. Peterson kutsus mind
oma juure korteri, rääkisin sellest
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 182
Eluaaja aga võtan tänada.
Ma ei ole nagu naabri Mart.
Tema teid palub ainult hädaga,
Häda mööda siis võta vast".
Taevataat aga külma verega,
Kuulas ühte ja kuulas teist
Ja, et õiglane olla perega,
Mitte ühtki ei aidand neist.
Selle eest aga aitas kolmandat
(milleks kuradiks muidu usk!).
Kõiki aidata ei saa ju korraga
Polnud vajadust kah just.
Taevataadil oli palju tegemist,
Aitas ühte ja kah hää,
Aga see aitas kahte ligimest,
Kahte vaesemat ülepää.
Kinkis ühele koti kartulit,
Teine kesvi sai kördiväeks,
Jürilt seakarja võttis Arturi,
Peedu päeviliseks Märdi käest.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 141
VI.
10.
Aga kaasa elas kõike Kassiraibe:
maetud hõbe raha leiti plangu alt,
wanast majast kadus pesunaine,
püssiõppust tegi punakaardi salk.
- Teise hüüdeks oli lastel - "seltsimees",
aga tehti haiget: "Bursui -ii -i!"... Silmapilguks
käratseti mängus - silmad jonni wees-
kui ei pandud "teda" - "kommisaariks Wilguks.
Kohtasiwad aga "wihamehed" - nagu
häbenedes wähe ainult muigasid.
teine-teisel näitas Doomel punast plagu-
lapsi waeste-kooli aeda 6) hõikasid.
- Olid helged päewad agulites! Enne
Orjaks olnul naeris wastu loitew koit!
Töötav rahvas oma käega taotud õnne
- täägi, rinna, küünte abil hoidsid kõik!
6) waeste-kooli aeda organiseerisid punased lasteaia.
aut.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.199)

Lehekülg 76
46
leiba siin ei olnut, ja sellega
võib seda tõentada, et Tint ei
olnut purjes. Nuid võib sellest
välja võtte teha, et nemad kuu-
lasid, mis meie rääkisime.
Teine: Midagi nemad ei kuulanud.
Wõru: Jah see oli paha asi, et meie
Tinti sija jätsime, nüid tuleb
minulki tarkus pähe, Willemsoon
küll ütles aga meie jätsime
nii. See tuleb nii välja nagu
vana sona rääkib, et iga kord
ei õpeta kana muna, vahel
õpetab ka muna kana. Sina
esimees muidugi teed homme
juhatuse istanku selle pärast, et
koik juhatuse liikmet ei ole
parteilaset ja ei tea sellest.
Siis saavad teada ja otsustavad
iseka.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.198)

Lehekülg 27
6)
oma mõtteid.
Kui ranginagi kohale sai, oli ka
Villemi mõte küps:
„Töötada oskab ta teha küll, aga
ta on hirmus hooletu, lohakas ja
uhke. Peab enesest hirmus palju
lugu. Temaga riielda on päris
rumalus - midagi ei aita. Kuida-
-gi teisiti vaja.“.
Villem
Kui järgmisel hommikul Andrest
vahetama tuleb, seisab viimane ukse
juures, tõrsakas nägu ees; jalad
harkis ja teeb suurest punasest
karbist suitsu. Kõrge soomemüts
on toruna välja venitatud ja tu-
tikene ta p tipul äritab millegi
pärast pealtvaatajat.
- No tere hommikut! -
tervitab Villem.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 99
Ja sügiseks astus juba kolhoosi
kõik . arusaajamad talupojad jäid
ainult tagurlised ja kulakud, kellede
hulgas ka Poll Aleksander..
Reile ise puges kolhoosi, tegi seal
rea kulaklisi uurimistöö akte Paljastadi.
Kihutadi kolhoosist välja. Praegu - ava-
lik kulak, Medudad - Kaseküla kontrre-
volutsioonilise metsapagenud kulakutekamba
kandimees.
Huvitav kuidas ta võrru Pedtehni-
kumi on pääsenud?
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 154
Paelu rääkis "Smesnov". 1936 aastal aprilli
kuul "Smesnov" sõidab leningradi ja
tagasi ja tõendab nüid hakkame sõdima.
1937 aastal kevadel "Smesnov"
tulep ja sapisenja külase Kalisenski külanõukoguse
Luuga raioni
Minu arvamise järele saab olema
Smesnovil oma grupp Sapisenjas loodud.
riigivastane
kus tema ei elanud aga sidet, pidas
Nii "Smesnov" võttis Kusdast töölt lahti
1936 aastal mai-või juuni kuul aga
sidet peab meie ümbrusega kunni 1937 astan
selle kohta kirjutasin mina (N.K.V.d)se
peale selle on Sapisenja kulast
Kalissinski kulanõukogust just Luuga raionist
3 meest kinni aresteeritud
kuulujutude tõendavad et mõnedelt
on leitud otsimise tagajärjel
Saksamaa raha j. n. e.
Ühes selle kambaga on aresteeritud
Vaska Skabarev. Sabisenja külast
Minu poolt. "Smesnov" arvas et
leiab endale pooldaja et luua
riigi araandja grupp.
kuid varssi tegin mina selle
asja noukogude valitsuse ees
avalikuks sellepärast et
mina ei salli niisuguseid parasiite
Meie palume seda asja järele uurida
kõvemast, ja teha lõp rahva
vaendlastel
5/IX 1937 a
A. Meepen
A Pärtenson
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.219)

Lehekülg 54
näha keegi. Uus harosakonna juhataja paistab
olevat "pastla"-laadi mees sest kaitseb samuti
Kamsovo kahjureid, või on selle kaitsmise taga
midagi tõsisemat.
Kamsovo õpetajad ei saa ütelda, et vaid
Paulmanni ja Sipsaka kahjustamise töö pärast
vastutama peaksid, nagu Ivanovo õpetajad.
Nad on selle paljastamiseks teinud kõik, mis
nende võimuses seisis. Kamsovos on mitu komis-
joni käinud (muidugi küll ainult raioonist) ja
mitmel korral on Kamsovo lugu lehe veergudel
olnud. Kuid kõik ikka on põrgatud vastavate
asutuste ja isikute puupäisuse vastu.
Kamsovo õpetajad oootavad, et "Edasi" toime-
tus katsuks mõjuvamad sammud astuda, et kahju-
rite kampa paljastada ning likvideerida. Oleks
hädatarvilik, et toimetusest endast keegi ägedam
ja energilisem mees kohale sõidaks, ja kes raiooni
organisatsioonide ees suudaks oma sõna
maksma panna. Muidu pole siin vist paranemist
loota.
Neljal Kamsovo õpetajal on praegu niisugune
meeleolu, et kui lähemal ajal siin muudatust ei tule,
siis tuleb sellest haisevast õhukonnast eemale katsuda.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 105
arstin. Sina ju ikka veel 89 27.
armastad mind.
Maria - Mispärast sina ei öelnud mulle?
Mina oleksin aru saanud ... Mis-
pärast sina ometi ei öelnud seda mu-
le?
Sergei - Mina armastan sind ... Andes-
ta seda mulle! Mina kartsin avada
seda hirmust saladust.
Maria - Ja sellepärast sina, siis arva-
sid paremaks minule haigust
edasi anda. Ja nüüd sina veel
räägid, et armastad mind.
Sergei - Saa aru ... meie oleksime
ära sõitnud ... Meie poleks
olnd mitte kui mees ja naine.
Mina oleksin midagi selleks
välja mõtelnud ... ainult ära
jäta mind maha
Maria - Hää küll ... Küllalt. Ma
praegu ei tea midagi ütelda.
Sõida üksi, mina jään siia
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.198)

Lehekülg 66
26
ja südametu majaperemeeste kohta. Kuid mis siis ikka
teha kui inimene korteri üüri ei maksa, kuna pakse
vene optante küllalt on kes igas lehes, sadandeid ja
tuhandeid marke ainult korteri eesõiguse eest n.n.
nii lõpetas "Vaba maa."
õhkas Liisi
"võtme raha" maksavad. Kuhugi pole menna, külas
saab vähemalt ikka tööd ja natuke süüa, kuhu kolida
haige vana inimesega väikse lapsega ilma rahata.
VII
Vihm pladiseb vahetpidamata. Üks must pilv tõuseb
ja teine vajub. maa muutub pehmeks. Saunaküla ujub
nagu veel. igal pool läikis ja sulises vesi.
Liisi on haavatu tuppa toonud. Ja mähib hoolega
kätt. Haigel pole enam palaviku ja ta kõhnal näol asub
pool lõbus pool murelik naeratus.
- Polegi enam valus, lausub ta Liisile, kes käe ju kinni
pintinud
Kui see vihm ometi üle jääks! hirmus märg ja porine
see mõjub kui pahasti tervisele. Kurdab Liisi. muidu
võiks ju minema hakata. kuked laulavad. varsti ju
läheneb hommik ja valges pole midagi teha.
- Palitud ka veel pole pintsaku lööb kohe läbimärjaks.
arutas ta nagu enesele.
Võsu suured mustad silmad viibivad Liisi näol
nukra tõsidusega. Ja vaatab ümber toakese armetust.
ja märkab häkki, et uks puudub. Tumedalt tekib
aiju mälestus uksest, kui esimene kord haavatuna
Roobertiga siia toodi. Oli vimane mälestus uks, mida
Liisi siis hoolega kinni pani.
Siin oli enne uks, näitab ta Liisile
Jah kunni eil. õhtuni, siis tõstis ta peremees hingedelt
maha ja viis minema. jäi vaid koridori uks. homme
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 219
Leopold Sirp
Talwel
Lumest walge liht ja wäli,
kirdetuul ja külm on wali.
Meile lastel järwe pääl
meeldib uisutada sääl.
Taewas sinab, pilwi wähe.
Jää see särab, sõita lahe
Oh, kui lõbus uisutada
järwel oogsalt libiseda.
Selleks, et me kaswaks terwed,
teras kindlad noored põlwed.
Aitab palju keha õppus
mida Lenin lastel ütles
10/III - 36
A. Meiner
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.172)

Lehekülg 117
ning ei lõpetand
mingisugust kursust
ära mis sa minewal
aastal siin õppetasid
Sellega tahab
Külaots mingid
plani luua.
noordel harituse
maja wastu. ning
ühtlaisi sellega
aedat oli et meie
ei ole weel usuwastas
tööd jalule
Säädnud
Kakk
28/X33
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.198)

Lehekülg 20
Ühel päeval sai kirjanik külast kirja.
Keegi kolhoosinoor kirjutab pikalt ja
laialt kolhoosi elust ja puudustest,
kiidab (viisakuse pärast) kirjaniku teoseid
teda
ja kutsub lõpuks, alandlikus toonis
oma kolhoosi.
"... Sm. N., kui teil võimalik on,
ärge pange pahaks, ehk sõidaksite
suvel kuuks-pooleksteiseks meie kolhoosi
Meil on suur vajadus niisuguste ini-
meste järele, kes võiksid meid kultuur-
küsimustes aidata
kolhoosi
Teie tutvuksite tegelku eluga ja
meie puudustega. See oleks ka teile
enesele kasulik - teie teosed tuleks
palju tõetruimad, kunstilisemad..."-
Viimase lause oli noor autor maha-
tõmmanud. Vist arvas, et see kirjaniku
enesetunnet haavab.
Ta jatkab edasi: "Ma pean tõtt
ütlema - kolhoosis elu kolhoosis
ei saa teile kuigi palju
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 17
siis laulu suu seal jahmatab
Me hõiskame seal ühes kõik
sest kuudud kõik saab meie hõik.
Siis kui kodu lähen ma
laulan ka veel rõõmuga.
Ja kui laulu lõpetan
siis oma venda õpetan.
Kui õpetatud saan ma ta
siis õpetan ma emad ka.
Kui lõpetan ma ema ka
siis heidan mina magama.
Laiskus ja sõber.
Laiskus, laiskus lase mind lahti
õppus piinab mind ja sind.
Nii kui saad sa lõbu mahti
naerab oksal väike lind.
Mina laiskus sind ei piina
sind vaest koolipoisikest.
Õlle kruus ja pudel viina
piinab väikest poisikest.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.172)

Lehekülg 114
Edasi toimetus
Teilt saades kirja: miks
mina ei kirjuta?
Pean teatama et ma
viimastel aegadel väga
nõrka tervisega ja
püüdsin ennast arstida
see pärast ma raioonis
ei käinud ja kolhooside
tööde saavutustega olin
tutav ainult ajalehe
veergude kaudu ja ka
mõne isiku jutuaja-
miseg:. Kuid minde
see ei rahusta ega
luba aja lehe veerule
miskid saata
Mina olen püüdnud
ja saan ka edas pidi
esinema ainult
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.200)

Lehekülg 190
-2-
nud ja peagi ähvardab rusuhunnikuks
langeda kogu onn, et sellises elamus elab
abielupaar oma 3 alaealise lapsega
siis tõesti ei saaks seda keegi uskuda...
Kuid ometi elab seal Johannes Susi
oma abikaasa Emma-Elfriede ja 3 lapse-
ga, kuna neljas laps uppus sinna
elamusse vette ja porri. Kogu perekon-
da ähvardab ka iga hetk onni sisse-
langemine.
Elamusse pääseb küürutades. Ka
sees peab olema kummargile, sest onni
kõrgus on vaevalt 150 sm. Akna avaus
on kinni topitud kaltsudega. Laest
tilgub kaela vahet pidamata musta
vett, mis imbub laeks olevast kõntsast.
Toa põrandal on vesi ja pori kuhu peale
pillutud õlgi, rohtu ja hagu. Nurgas
asetseb kubu mädanema hakanud hagu,
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 7
Õemehe poliitika
Joomine, suitsetamine, kiskumine
sõimamine ja vargus on "Julguse" kolhoosis
(Alam Ingachi r-on Krasnojar kr) kõige süga-
vamale omad juured ajanud. Huligaanid
huligaaniteks see nurjatu ja häbemata
tegu mis tegid huliganid kellede eest
seisab part org sm Härnets. Lugemise
toa ja klubi seintel ripuvad valitsuse
juhtide pildid huliganid raiusid
kervega valitsuse juhtide pilte. Klubis
raiusid raud ahju katki, panid siibri
kinni lasid suitsu klubisse klubi
uksed lõhuti kivide abil puruks
Klubi oli 2 sutkit ilma usteta.
Kui lugemise toa juhataja sel Vaarik
hakas hulgaanisi noomima ööldes
selle lubamata teo eest võite kohtu alla
saada. Siis vastas A. Aruksar, ära
kisenda mino sind ei karda õemees

Lehekülg 64
ja Tšistakova, Viimane rääkis, et
Kuusk peaks esimeses järje korras
vabriku aja lehte kirjutama ja nendest
puudustest partrikomitees rääkima
aga mitte "Edasisse" kirjutama.
4) suudistus, et mina Eestimaa
ga sidet pean. Minul oli üks vend
Eestis, kes möödunud aasta sügisel.
seal ära uppus, naine jäi kahe veikse
lapsega üksi, ta kirjutas minule ja
oli väega õnnetu. Mina tundsin
ennast kohustatud olema teda
trööstida, ma tean, et ta on oma
kahe lapsega seal nälgas. Ma kirju-
tasin, tadile, kes on kehvik, ja palusin
teda oma venna lapsi aideta, et
need nälga ei sure. Viimase kirja
kirjutasin ma käesoleva aasta jaanu
ari kuus, kuid vastust ei ole siia maale.
saanud.
Niisugune side on minul Eesti-
maaga
17. juulil käesoleval aastal, kutsuti
mind N.K. V. D. sse. ja kuulati üle, sest
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 84
Meeste jutt hakkas juba lõppema,
selle pärast et päike tüüris õhtu
poole. Wetka hakkas kodu kiirusta-
ma minna, sellepeale waatamata
et Jaak teda waigistada püüdis.
Rääkis weel kuidas Polle poisid
tema naise olla tuppa kinni pan-
nud ja ukse tagant nööriga kinni
sidunud. Rääkis igasuguseid ähwar-
dusi Polle poiste poolt. Arutati nisu
seeme küsimust külwiks, mille järele
ka nüüd Wetka oli tulnud. Jaak
lubas ise seemne temale kodu tuua,
sest praegu oli seeme weel puhastamata.
Wetka wõtis siit weel noore koera-
kutsika, et omale koera kaswatada ja
astus kodu poole minema.
Kiirelt astus Wetka kodu poole,
läbi metsa. Kodu jõudes astus ukse
juure, tõukas teda mis aga kinni
oli seest poolt, warsti awati uks ja
Wetka astus tuppa. Toas jooksid
lapsed talle wastu hea meelega.
Opetatud_Eesti_Selts (EAA.2569.1.77)

Lehekülg 4
Kirjawastus Kolist
1) Harjojani Kihhelkonnast, Annia walla Kool
2) Kolmkümmend pois- ja kümme tüttarlast
on sel talwel ühhes toas kolis käinud.
3) Lapsi on üllepea kaks sadda, kes peawad ülles-
andmas käima, kuidas moistwad luggeda.
4) Wiimselt olli Kolis nellikümmend üllepea.
5) Lapsed õppiwad luggema, laulma, kirjotama,
rehkendama, kui ka nattukenne saksa keelt.
6) Kolilapsed on üllepea 10nett kunni 15 aastad
wannad.
Peale selle annan weel teada:
1) Koolmeistri nimmi on Johann Dreyer,
kolmkümmend kuus aastad wanna; Naese mees.
2) Koolmeistri ammetid ollen õppinud Läne
maal Wiggala Kolis B. Gildenmanni jures
Kes praego Pernus ellab ja moistan ka saksa keelt.
3) Koolmeistri ammetid ollen piddanud kolm-
teistkümmend aastad ühhe kohha peäl.
40.

Lehekülg 5
4) Abbi ei olle mul ühtigi.
5) Muud ammetid ei olle mul koli kõrwas, kui
Maggasini kirjotus.
6) Palga eest on mul moisa poolt nelja wakka
maad pöldo (liwamaad) kui ka heinamaad kingi
tud, ja walla. Maggasinist saan wiis tündert rukk
aastas kõrwa.
Annial
Kolimaias sel 18mal
Märts 1863
Koolmeister
J. Dreyer
Aulikkud kolide järrekulajad!
Teie sowimisse järrele annan minna
Teile teädust Prasiko ja Kampiwalla
kolist, Harjo-Janikihhelkondas.
Ses kolis ollid sell talwel 33 kolilap-
sed. 19 poisid ja 14 tüttarlapsed.
Sawad ühhes kous õppetud; agga
poisid isse ja tüttarlapsed isse lau-
das istmas.
Sel wiimsel näddalas ollid 28 lapsed
kolis 16 poisid ja 12 tüttarlapsed.
Neid saab õppetud: luggema, laulma,
kirjotama ja rehkendama.
No 110.

Lehekülg 6
Need on wannad 9-17 aastast sadik u
Koolmeister Adam Reisig. 33 aastad
wanna, poismees, Länemaal Kullama
Kihhelkondas ja waldas sündind ja kassund
Jeddewerres kolis olnud. Moistan suggo
Saksa keelt, agga mitte heäste.
5 aastat ollen kolipiddanud ühhe saksa
Graf Sieversi all. 3 aastat ollin
Länemaal Merjamakihhelkondas Kasti
walla kolipeäl; ja nüüd 2 aastat Rasikul.
Muud ammetid ma koli korwas ei olle prukind.
Ainaüksipean koli. Maad mul ei olle,
Herra annab mulle talwe kolipiddamisse aial
leiwa ja 30 rubla hõbbedat palka.
Rasik d. 23. März 1863.
Adam Reisig

Lehekülg 7
sügguga § 20ch Apil 1863.
Auulik Eesti oppetud selts!
Katsun siin teie Pernu Postimehhe
sees nimmetud küssimeste peale wastusam
1) Harjo Jani Kihhelkondas Kehra
waldus ja Kehra Küllas.
2) 15 poissi ja 17 tüttarlast.
3) Meie Küllas ei olle ennam kui
need Nomber 32 Ko KisKooli on
4) Wiimsel näddälal olli ühte koko
24 last.
5) Suremad oppiwad ka kirjotama
ja rehkendama agga wähhemad
luggema ja laulma üksi.
6) Keige norem on 7 ja Keige wan-
nem 14. aastat.
1) Karl Auder 44 aastad wanna,
ja pois mees:
Tallinnas Rettungs Anstaltis
ha keelt ja ka nattuke saksa
N: 104.
Opetatud_Eesti_Selts (EAA.2569.1.77)

Lehekülg 8
Keelt oppind.
3) 1 aasta Kehra waldas.
4) Üksi päini ilma abbita.
5) Ei muud kui Koolmeistri ammetid.
6) Mois annab ühhe innimesse mona
ja 4 wakkama põldo on seäl jures:
Lõppetusel piddin weel auulikko
õppetud Eesti seltsi palluma,
Kas teie ehk ühhe Kolmeistrehe
abbi kassa pärrast ei woiks nou
piddada nago oppetajattel on.
Se olleks wagga tarwis ollewad;
Kust mõnned wannad ja waewasid
ja mõnned lessed ehk waesed lapsed
Kuddas issegi ehk teate et meie
jures se nou pidda menne mis
Kül woiks, agga mitte korda ei
lähhe; sellepärrast olleks auulik-
ko oppetud seltsi kül pa
selle asja pärrast üks sa
Ja weel, kas se ei peaks korda
minnema kui igga Kihhelkondas
Kirriko liggidale üks waeste
maia saaks ehhihud kus need
waesed, Kellel pea warjo ei olle
woiksid asset ja ka nattuke
katte tööd leida uhhe hole-
kandja wallitsusse al.
Kehras sel 13mal Jurriku
1863.
6. Rüdus
Rasina_vallavalitsus (EAA.3213.1.20)

Lehekülg 2
Rasina walla wolikogu 21 April. 1883.
Juures oli walla wanem Hendr. Annijerw.
Tänasel pääwal olid alnimetud wolikogu liikmed
kokku tulnud selle üle nõu pidama, kust tarwiliko
walla hoonete ehitamiste tarwis raha wõiks saada ja
wõtsid pääle läbi kõnelemist hääks arwata:
Trahwi raha kassast 300 rbl. mis
sulas rahas seistab walla hoonete ehita-
miste pääle wõtta, ilma tagasi maks-
mata, ja selle tarwis Keiserliku IV
Tartu Kihelkonna kohtu käest luba
paluda
Nõumees: Johan Romm
Johan Müürsep
Willem Fuchs
Adam Wõgge
Hendrik Munga +++
Jaan Tätte +++
Peter Arik XXX
Otto Zirk +++
Jakob Annijerw XXX
Johan Wardja
Jaan Poska +++
Wallawanem: H. Annijerw
Rasina walla wolikogu 21 Aprillil 1883.
Juures oli walla wanem Hendr. Annijerw.
Tänasel pääwal pandis walla wanem wolikogule
ette, et tarwis walla magatsist wilja wälja anda ja
küsis kui palju wolikogu igast wiljast iga peremehe-
le anda lubab ja kas ka mõisa kantnikudele walla
magatsist wilja anda wõib; selle pääle tegi wolikogu
otsuseks:
Walla peremeestele on walla magat-
sist nende maa suuruse ja tarwi-
tuste pärra wilja anda, aga peab wal-
la wanem ja wöörmündrid selle peale
waatama, et mitte liig palju ei anta.
Popsi ja mõisa kolonistele ei wõi mui-
du anda, kui et üks peremees teda
oma pulga peale wõttab.