Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 17
30.
Jaan Jansen tulli ette ja kaebas, et Perrakülla perremees
Jaan Jürgens muist temma pöllodest lubbanud ärra watta
mis kohto polest temmale lubbatud.
Jaan Jürgens wastas selle peäle, et Jaan Jansenile kohto polest
lubbatud 1/2 wakkama pöld igga kolmandisse, agga temmal on
rohkem; peäle sedda on ta üks wägga tüllikas innimenne, ei
olle rahhulik majas, teeb tülli ja püab üht ja teist asja
majast sellajal wisil ommale püda, mis temma ei olle
ja kui ta ennast mitte ei parranda, ei wöi ma tedda ommas
majas piddada.
Jaan Jansen püdis ennast wabbandada, et temma
ühtegi maja asja pölle sallaja ommale peidnud.
Said kohto polest manitsedud rahholikult ellada
ja issi ärranis Jaan Jansenile ööldud, keik maja
asjad rahhul piddada ja mitte ommale sallgial
kombel püda, mis temma ei olle, mis läbbi
tüllewad:
tüllid ja pahhandussid n issi keskisse ello wahhele
Kohto piddamisse kirri sai moisawallitsuse polest.
kinnitud.
Möisawallitsus
XXX Jaan Tonnissohn kohtowannem,
XXX Juhhan Törw kohtomees
xxx Jakob Schneider kohtomees
G. Fr. Lorenzsonn
koggokonna kohto kirjutaja
31.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 9. Junil 1861.
Kohto peal ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnissohn kohtowannem,
Juhhan Törw
Jakob Schneider kohtomehhed.
Krono metsa härra von Mülleri kirja peale 7masr selle ku
päwast No 60 ollid Sellie walla kohtomehhed Selli Murro
krono metsa tükkides käinud, mis Puppa Jakobi, hoida
on ja seält pahhandust leidnud, kus kaebaja Jurri Masso
ja ka metsawaht Jakob Masso jures olnud:
1, 31 kuse kändo 4 kunni 9 tolline jämme, neist olnud
28 kando kuivad ja 3 kando torest.
2, 29 kasse kando 3 kunni 8 tolli jammedad.
3, 17 hawa kändo
5 leppa kändo
Neist üllemel nimmetud raiutud pudest andis metsawaht
Jakob Masso üllesse kes neid raiund:
Jurri Masso 2 kuuske ja 2 kaske 6mal Junil jubba
Mart Masso 2 " 3 kaske selletud.
Andres Anson - 4 kaske
Jurri Busch 2 - 1 kask
Jurri Anson - 1 " 3 hawa
Karl Janson - 5 kaske.
Selli moisa 8 kuuske, mis metsa härra olleks lubbanud
Summa 14 kuuske 16 keske 3 hawa.
Teisi puid ütles Jakob Puppa mitte teadwad, kus ehk
kes naad on raiund.
Se kirri sai Metsa härra von Mülleri kätte sadetud.
Jaan Tõnnisson kohtowannem
Juhhan Törw kohtomees
Jakob Sch Schneider kohtomees
Lorenzsonn
Kirjotaja
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 18
32.
33
Sellie koggokonna kohhus olli koos 20ma Junil 1860
kohto peal ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnissoni kohtowannem
Jakob Schneider kohtomehhed.
Juhhan Törw
Metsa von Mülleri kässo peäle tulli metsawaht, Juh-
han Nandi ette ja kaebas, et Testama mees Wenne
Jurri Juhkam Selli krono metsast 27 kaske, 1 haaw ja
1 kuusk olleks warrastand ja nende eest, kui kohhus
töe leidnud ollewad, metsa härra kirja peale 9mal Juni
ku p. NB 61. 14 rub. 50 kop. trahw olleks maksa olle-
wad.
Testama mees Jürri Juhkum lasti ette tulla ja ütles
sedda tõssi ollewad, et temma need puud on raiund
Sai möistetud, et Jürri Juhkum krono taksi järrele
nende 27 kasse, 1 hawa ja 1 kuse eest
14 rub. 50 kop. trahwi peab maksma ja
peale seda 30 hopi witso.
Jurri Juhkam maksis se trahw rahha ärra.
Metsa herra kirja peale 16mal Juni ku p. lasti Anso
Andres Anson ette tulla, ütles 4 kaske ja maksis
krono taksi järrele
2 rub.
Jürri Anson lasti ette tulla, ütles krono
metsast 1 kesk ja 3 häwa raiund, maksis
krono taksi järrele
2
Karl Jansen lasti ette tulla ütles ennast
krono metsast 5 kaske raiund ja maksis
krono taksi järrele
2 rub. 50 kop.
Jurri Pusch ajas sedda walleks, et temma mitte ennam
kui agga 1 kuse on raiund, ja mitte nende kuida metsa
waht kaeband 2 kuske ja 1 kas kask raiund.
Et Jurri Pusch sedda naitust walleks ajas, anti se assi
metsa härra holeks, temma peale suremas kohtus kaewata.
ja sai möisteto: et Jurri Anson, Andres Anson ja Karl
Jansen peale selle rahha trahwi weel se
krono metsa wargusse pärrast igga üks 30
hopi witso sawad.
Karl Masso tulli ette ja kaebas nende made pärrast,
mis temma Turni Jaan Bachsoni ja Jakob Bachsoni käest
on sanud ehk wasto wötnud:
1, ei olle Türni mehhed selle ma peäle möda lainud aastal
egga ka se aasta sönnikud pannud, mis läbbi need
üsna lahjaks on läinud.
2, pälle Türni mehhed selle ma peale mitte rukkid
mahha teinud, waid keik keswa ma peale, kus rukkid
piddid küllitud sama, olleks naad sui wilja peale külla-
nud ja ärra leikand, pallus sedda asja kulatada
ja temmale selle kahjo eest tassuda laska.
Turni Jaan ja Jakob Bachson ütlesid, et nemmad
selle pöllo ka nendasammoti ilma küllimitta sanud,
sellepärast ei olle naad mullo, kus neile koggokonna
kohto polest kulutud, et maad tullewa kewwadi peawad
rukkis
ärra andma, mitte pölle peale teinud, nenda samma
mitte sönnikud, sest et kahhe aasta eest keik pöllud
sönnikud tais pannud.
Kohhus arvas järrele ja sai moistetud:
et Türni Jaaw ja Jakob Bachson selle eest, mis
sai willi wahhem walja annab 3 wakka rukkid ja
35 koorma sonniko eest Karl Massole 350 kop.
peawad maksma.
Kohto piddamise kirri sai möisawallitsusse polest kinnitud
XXX Jaan Tönnissohn kohtowannem
XXX Juhhan Tarw kohtomees
XXX Jakob Schneider kohtomees.
G. Fr. Lorenzson
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 19
34.
35.
Selli koggokonna kohhus olli koos 7. Julil 1861.
kohto peäl ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnisohn koggokonna kohtowannem
Juhhan Törw - kohtomees.
Mõisawallitsusse polest kaebeti, et Ue külla lomad moisa
heinama külla alt ärra sönud, kus Hans Lillewälja pühha
pääw enne Jani päwa 9 hobbust, lambid ja 1 wassikas see
heinama peal o käinud ollewad.
Moisa sullane Jaan Jürgeni tulli ette ja ütles, kui
ta seal aeda teinud, on keik heinama lomi täis olnud,
ja Jakob Jurro naene tulli neid ellajaid sealt ärra ajama
siis ütles se, agga se heinama põllu waid karjama
Ue külla perremehhed ütlesed, et moisa ommad lomad
on ka sealpeäl käinud
karja tüdruk Anw Jurro ütles üks kord poled mõisa
lomad heinama peale läinud, temma olleks naad
agga kohhe ärra ajanud.
Sai möistetud: et se assi weel kulamisse peale jäeb
ja siis jälle ette woetud, kui selgemat
arro saab.
Isaki Ann Perens tulli ette ja kaebas, et temma sullane
Hans Jansen on tedda hirmsaste peksnud ja ükskord kewwadi
randas kiwide peale mahha wiskand.
Hans Jansen lasti ette tulla ja ütles et temma perre-
naest Ann Perentsi wikkati witsa puga kolm korda lönud ja
teist korda ühhe kasse haga lönud.
Kohto käiad leppisid selle rio pärrast kohto ees arra.
XXX Jaan Tönnissohn, koggok. kohtowannem
XXX Juhhan Törw
do kohtomees.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 25. Julil 1861.
Kohto peäl ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnissohn kohtowannem
Juhhan Törw
kohtomehhed
Jakob Schneider
Türnimatsi Mart Jürgens tulli ette ja kaebas et Uetoa Mart
Erikson ja Hans Masso tedda 16. Julil möisa körtsis hirmsal
wisil peksnud ja Mart Erikson hammastega ta käe ärra
närrinud ja kui ta wimaks nende käest lahti peasnud,
olleks ta moisa pöllale krawi pitkali mahha heitnud,
sest et ennam jöudo pölle olnud eddasi minna; sinna
olleks Mart Erikson ja Hans Masso Esmaspääw hommiko
jälle järrele tulnud, kus Mart Erikson ta jalle peasse wötnud
ja jälle ühhe penikse puga peksnud. Selle kohkumisse
peale, et naad ueste jälle mo kallale tullid, olleks ta koh-
kund ja raw käe sisse lönud, mis läbbi kässi nenda
otsast ärra on, et middagi ennam ei wöi tehha, egga tea
kas sest käest weel terwet kät saab.
Mart Erikson lasti ette tulla ja ütles, et Mart Jürgens
tedda söimanud, selle pärrast olleks ta Merti lükkand, selle
peale on Mart tedda lönud, siis olleks ta wasto hakkand
ja se läbbi se riid tulnud ja ka Mardi sörme ärra närrinud
Ka sedda ütles Mart Erikson tössi ollewad, et esmaspääw
hommiku pöllale läinud ja seal Mart Jurgentsid ühhe
witsa tükaga lönud, kaks ehk kolm korda.
Hans Masso ajas sedda walleks, et temma Mart Jürgentsis
mitte pölle peksnud, - agga Mart Eriksoniga kül seltsis
käinud pöllal, kus Mart Erikson Mart Jurgentsit kolm nelli
kord lönud.
Tunnistaja Jakob Isak ütles, et Hans Masso temmale
üttelnud, et Mart Jürgentsit karwo piddi kiskund ja Mart
Erikson üttelnud, pärrast sedda kui riid körtsi jures mödas
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 20
36.
37.
olnud: Kui ma Mart Jürgentsi kätte saan, siis peab ta omma
terwisest ilma olle ma.
Selle tunnistusse peale ei woinud Mart Erikson egga
ka Hans Masso midagi räkida, waid ütlesid tössi olle
wad.
Mart Jürgens ütles rio sees kül Mart Eriksoni lönud
agga mitte essiminne löja olnud.
Kohhus arwas sedda asja järrele ja leidis Tallo r.
seädusse järrele § . et se assi sure kohto selletata
jäeb, sest et karta on, et Turnimatsi Mart ommast
kaest ilma jäeb, ja mitte ennam terwet kät ei
sa ja sai möistetud:
et se assi Keiserlikko kihhelkonna kohto
holeks selletada jäeb
Kui kohhus kohto käiattele otsust kulotas, pallus
Mart Erikson Mart Jürgentsiga leppida ja lubbas tem-
male 5 rubla maksa.
Mart Jurgens lubbas siis kül leppida ja mitte
suremasse kohtusse minna, agga makso pärrast
ei leppind ta weel mitte, ennoge naeb, kuida kae
terwisega luggo on.
Se assi jäi siis kohto käiatte palwe peale waat-
misse peäle.
Kui Lerima Hindrik Lerima metsa hürra von
Mülleri polest krono metsa wahheks olli wallitsetud
ja saetud: sai se Lerima tallo koht koggokonna
kohto polest Jaan Puppale lubbatud.
Kohto piddamisse kirri sai möisawallitsusse polest kin-
nitud
Moisawallitseja R. Hellmann
XXX Jaan Tönnissohn kohtowannem
XXX Juhhan Törw kohtomees
XXX Jakob Schneider kohtomees
G. Fr. Lorenzson
koggokonna k. kirjotaja
Sellie koggokonna kohhus olli koos 31. Septembril 1861.
kohto peal ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnisson kohtowannem
Jakob Schneider kohtomehhed
Juhhan Törw
Andres Jurro naene Liso kaebas, et ta poja naene
Tina Jurro tedda hirmsaste peksnud, nenda et silmad
sinnised ja lohki on, selle pärrast, et temmale ja ta
lastele pölle wöid andnud. - ja poeg Jakob Jurro
on tedda kaks kord lönud.
Jakob Jurro ja temma naene Tina ütlesid sedda
tössi ollewad, et omma emma peksnud.
Sai möistetud: et Jakob Jurro selle peksmise
20 hopi witso ja naine Tina 15 hopi
peab sama.
Peale sedda said kohto polest maenitsedud, rah-
holiste ellada ja et emma Liso maja otsuse peab
Jakobi naese Tina kätte andma ja Jakob peab
ilma tüllita om ma emmale toidust andma,
Kohto piddamisse kirri sai moisawallitsusse polest
kinnitud
Möisawallitseija R. Hellmann
XXX Jaan Tönnissohn kohtowannem
XXX Juhhan Törw kohtomees
XXX Jakob Schneider kohtomees
G. Fr. Lorenzson
koggok k. kirjotaja.
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 21
38.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 11. Oktobril 1861.
Kohto peal ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnissohn koggok. kohtowannem
Juhhan Törw
Jakob Schneider.
kohtomehhed
Möisawallitsusse polest kaebati et Rino Rand ommad
lomad lasknud möisa rist heina orraste peäl käia, kust
kaks loma möisa sanud kinni ajada, mis agga nim-
metut Rino Rand möisa karja ajast jälle sallaja ärra
ajanud ja peäle pandud trahwi 1 rubla h. mitte pölle
täutand maksa.
Rino Rand lasti ette tulla ja ütles sedda tössi olle-
wad, et temma lomad rist heina pealt kinni aetud
ja et neid ilma lubbata ärra ajanud mõisa karja ajast.
Sai möistetu: et Rino Rand se trahwi 1 rub. peab
maksma Tallo r. seadus § ) ja ühheks
päwaks selle eest wangi honesse kinni
pandud, et lomad sallaja moisast ärra
ajanud.
2. Ler Metsawaht Hindrik Lerima kaebas, et Jakob
Masso sead temma heinama ärra töngund ja siis weel
Jakobi naene ja naese emma teda söimanud. - Jakob
Masso ütles sedda tössi ollewad, et sead heinamaad
tengund. Kohto käiad leppisid kohto ees ärra.
XXX Jaan Tönnisson kohtowannem
XXX Juhhan Törw kohtomees
XXX Jakob Schneider kohtomees.
G.Lorenzsonn
kirjotaja
Selli koggokonna kohhus olli koos 20. Oktobril 1861.
39.
Kohto peal ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnissohn kogguk. kohtowannem.
Jakob Schneider
Juhhan Törw
do kohtomehhed.
Kihlepä metsa härra von Mülleri kirja kaitasse peäle
12. selle ku p. No 108, et Selli wallast pilleti soldat Jurri
Masso 25 noort wahtra puud Selli krono metsast raiund
ja ärra winud, mis metsa wahhe abbimees Juhhan Pöllerins
ki käest ärra wötnud, - pallub koggokonna kohhut,
sedda asja järrele kulatada ja süüdlast krono taksi
möda igga pu peält 35 1/3 kop. h. trahwida ja ka ihho
nuhtlust anda.
Jürri Masso lasti ette tulla ja ütles kohto küssimisse
peäle, et Selli krono metsast 25 wahtra puud raiund.
Et se nimmetud Jurri Masso, pilleti soldat on
kedde koggokonna kohhus mitte ihhu polest ei wöi
nuhheldu, ja se wargus Tallo r. sead. järrele § 730
surem on, kui et koggokonna sedda wöib selletada,
pallutakse sedda asja surema kohto selletada anda.
Wanna sant Rino Isak tulli ette ja kaebas, et temma
omma minnia Rino Isak kaest sada olleks 1 kört, 1 rub.
rahha 1 3/4 wakka rukkid rannast tonud ja Testamalt tonud ka
jahhu, mis ta mitte ei tea, kui paljo neid olnud; ka
Rino Isaki jures ellanud 20 näddalat
Rino Isak ütles seda tössi ollewad, et omma ammale
sedda maksa on, agga kui ei wöi ta mitte taggasi maksa
sest et 20 näddalit ta jures olnud.
Sai mõistetu: et Rino Isak omma ämmale
se kört, 1 rubla rahha, 1 wakk rukkid ja pajokedre
peab taggasi maksma.
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 22
40
3,
Perraküllast Karl Jürgens kaebas, et temmal Perra-
Jaan Jürgensi käest 40 wihko hölgi sada olleks, mis
Jani kätte jänud, kui ka need Perrakulla Jurri tallo
maad temme käest Jaan Jürgensi kätte sanud
Jaan Jürgens ütles sedda tössi ollewad, et Karl Jürgensil
40 wihko hölgi temma kätte jänud, 20 wihko olleks
ta ärra maksnud ja Karl on temmal ühhe koorma
rukkid pöllult omma luaga, otsekui warrastand, arra
winud, mis keige wiljaga Karlile jänud ja selle eest
arwab ta teist 20 wihko; selle järrele ei olleks temma
ennem midagi maksa ollewad.
Et kohhus selle asja jures selget arro ei sanud
käskis tunnistust tua ja siis jälle ette tulla
4, Karl Masso tulli ette ja kaebas, et teisipääw näddala eest
7 möisa hobbust temma arrasel käinud, nendasamma
on ka 2 hobbust ööd moisa hobbused temma orrasel kei-
nud, kus viimsel ho ööl hobbused kinni wötnud.
pallus sedda kulatada ja temma kahjo lasta tassuda
Möisawellitseja wastas selle peale, et temmal sellega
teggemist pölle, sest need hobbosed, mis päwa on arra-
sel kainud, nad ollid karjamehhe Hans Lilliwälja
holeks ja mis öse on käinud Andres Eriksoni holeks
Karjamees Hans Lilliwälja ütles hobbosed jooksnud
orraste peäle ja Andres Eriksen ütles ka tössi olle-
wad, et hobbosed kaks ööd arrasel käinud
Sai möistetud: igga hobbose pealt 25 kop. ja on nenda
maksa Hans Lilliweljal 1 rub. 75 kop ja
Andres Erikson. 50 kop. Karl Massole.
arraste kahjo.
41.
5, Andres Masso tulli ette ja kaebas, et temmal Puppa Jakob
Masso käest, kes metsawahhest lahti sanud 1 kassakas, 4 särki,
2 pari sukki, 4 pari kindaid, 1 paar kappetaid ja pool wakka
odre sada on.
et Jakob Masso mitte mõisas polnud, käskis kohhus
tullewa redi ette tulla.
XXX Jaan Tönnissohn kohtowannem
XXX Jakob Schneider kohtomees
Juhhan Törw kohtomees
XXX
G. Fr. Lorenzson
kirjotaja.
Selli koggokonna kohhus olli koos 27. Oktobril 1861.
Kohto peäl ollid kohtomehhed.
Jaan Tönnissohn kohtowannem
Jakob Schneider
kohtomehhed
Juhhan Törw
Testama wallast Nantsi Hanso naene Madli tulli
ette ja kaebas, et temmal Turnimatsi Mart Jürgens
kaest 4 wakka kartuhwlid sada olleks; mis Mardile
laenand, agga nüüd ei tahha makse.
Mart Jürgens ütles seda käitust tössi ollewad.
Sai möistetud: et Mart Jurgens need 4 wakka kar-
tuhwlid ühhe näddala sees peab arra maksma
Karl Andres Masso ja Jakob Masso ei olnud mitte kohto
ette tulnud.
XXX Jaan Tönnissohn kohtowannem
XXX Jakob Schneider kohtomees
XXX Juhhan Törw kohtomees
G. Fr. Lorenzson
kirjotaja.
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 23
42.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 11. Nowembril 1861.
Kohto peal ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowannem
Juhhan Törw
Jakob Schneider
kohtomehhed
Krono möisade kohto abbihärra von Tallbergi küssi-
misse peäle Sellie koggokonna kohto kaest: "kas need
30 palki, mis Sellie walla tallopoeg Türni Jakob
Januari kuus 1860 aastal krono metsast sanud, mis
metsa härra von Müller tahtnud nimmetut Jakobi
käest ärra wötta ja Sellie möisa rentniko Rein
Hellmannile anda, sest et temmal ostetud palki
dest 30 palki pudust jänud, ka töeste tarwis olnud"
annab se koggukonna kohhus selle küssimisse peale
allandikkult wastust, et need palkid Türni Ja-
kobile walla kohto polest neist 70 palkidest, mis
krono polest Sellie wallale lubbatud ja metsa härra
lubba kirja peale krono metsast raiutud, sai antud,
ja et se maja wägga laggund olli, kus sees se perre-
mees koggoni ei wöinud ennam ellada, selle pärrast
ei wöinud ka koggokonna kohhus sedda mitte
lubbada, et neid krono polest Sellie wallale lubba-
tud palgid, mis walla kohto polest ühhe tallopoja-
le said antud, kel neid häddaste tarwis olli, wöi-
sid rentniko Hellmannile ostetud palkide assemil
antud sada. Agga rohkem ei olle Sellie wald sel
aastal krono metsast mitte sanud, kui agga neid
lubbatud 70 palki.
XXX Jaan Tönnissohn kohtopeamees
XXX Juhhan Törw
Kohtomees
XXX Jakob Schneider
Kohtomees
G. Fr. Lorenzson
kirjotaja
43.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 27. Nowembril 1861.
Kohto peäl ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnissohn koggok. kohtowannem.
Juhhan Törw - do kohtomehhed.
Jakob Schneider
Uetoa Mart Erikson tulli ette ja kaebas, et Karroga
körtsi mees Mart Masso omma lomadega temma heina-
ma lasknud ärra süa, sest süggise Andro lada päwal
kui ladalt on tulnud, ulleks Mart Masso 8 loma
heinama peäl olnud, kus ühhe wärsi kinni wötnud,
mis agga Mart Masso naene temma jurest ärra warras-
tanud.
Mart Masso ütles sedda mitte teadwad, sest karja-
ne on jures olnud ja piddand karja hoidma ja mitte
pahha peäle laskma minna, kus teistele kahjo sünnib.
Temmal ei olleks ka mitte 8 waid 6 loma. Sedda
ütles tössi ollewad, et Mart Erikson temma wärsi
kinni oinud ja ta naine arra tonud.
Karjane Rino Puppa ütles muist lomi ärra kaddand
ja siis lomad Uetoa Mardi heinamale läinud. Kaks
olnud Wölla lomi.
Sai möistetud: et Mart Masso Eri Mart Eriksoni
le selle kahjo eest, mis lomad heinama
peäl teinud, 25 kop. loma peält, se on 1 rub.
50 kop. peab maksma. Tallor. sead. §
2. Mart Masso kaebas, et Mart Eriksoni (lomad) hobbosed
temma heinama peäl käinud ja heinamaa ärra sönud.
Mart Erikson ütles sedda walle ollewad ja essimist korda
kuulwad, et temma hobbosed Mart Masso heinamaal käinud
kohhus käskis Mart Masso selle jälle tunnistust tua ja
eespiddi kinni wötte.
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 25
47.
odre, mis ütleb Jaan Jürgensi käest laenand ollewad
peab maksma.
Kohto piddamisse kirri sai möisawallitsusse polest kindlaks
kinnitud.
Möisawallitseja RHellmann
+++ Jaan Tönnisson koggokonna kohtowannem
XXX Jakob Schneider
Kohtomees
XXX Juhhan Törw
Kohtomees
G. Fr. Lorenzson
koggokonna kohto kirjotaja
Sellie koggokonna kohhus olli koos 4. Detsembril 1861.
Kohto peal ollid kohtomehhed.
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowannem
Jakob Schneider - do kohtomees
Juhhan Törw.
kohtomees.
Kihlepa krono metsa härra von Mülleri kartusse peäle
29. Novembri ku p. N 138, et allamal nimmetud mehhed
krono metsast warrastanud, nimmelt
Jakob Jurro 2 kuuske, 3 sülda pikk 4 wersokki jämme
Jaan Sunnisen 5 kaske
Tanni Isak 4 kuuske
Tõnnison 2 kaske
Jaan Sunnisen 3 kaske
4
Wöhma Juhhan 4 kaske 3 - " 4 "
Uetoa Mart - 5 " 3 - " 4 "
Pallus kohhut metsawahhede peält kuulmisse al järrele kulo-
tada, ja kui tössi olleks süüdlassi kronotaksi järrele trahwida
Kohhus laskis, ette Jakob Jurre ette tulla ja ütles agga ühhe
kuiwa kuse raiund, kust kaks hawa pakko sanud.
Jaan Sunnisen ajas walleks, et temma krono metsast mitte
ühte kaske ei olle raiund. Ta käinud krono metsas waiko otsimas
Jaan Tönnisson ütles ühhe kasse raiund, agga mitte kolm
Wöhma Juhhan ütles, et temma krono metsast 4 kaske
raiund, sai moistetud: et krono takse järrele nende nelja
kasse eest 2 rub. peab maksma ja saab
30 hopi witso.
Uetao Mart ütles agga kaks kaske krono metsast
raiund
Tanni Isak ei olnud mitte koddo ja kästi siis jälle ette
tulla, kui kohhus kokko tulleb.
Et krono metsawahhed sedda asja mitte toeks ei sanud
tehha, anti keiserlikko kihhelkonna kohto selletada.
+++ Jaan Tönnisson koggok. kohtowannem
XXX Jakob Schneider
do kohtomees
XXX Juhhan Törw.
kohtomees
G. Fr. Lorenzsonn
kirjotaja
Sellie koggokonna kohhus olli koos 29. Decembril 1861.
Kohto peal ollid:
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowannem
Jakob Schneider
do kohtomees.
Tanni Isak lasti metsa härra naitusse peale 23mast No-
wembri ku päwast metsawargusse pärrast ette tulla ja ütles
kohte küssimisse peäle, et temma need kaks kaske raiund
aga mitte kuuski; sest temma läinud metsast samlid toma
ja leidnud need kuse puud okste alla maetud, kui metsawaht
jure tulnud, ja arwanud, et ta neid raiund, agga temma
pölleks neid mitte raiund.
XXX Jaan Tönnissohn kohtowannem
XXX Jakob Schneider kohtomees
G. Fr. Lorenzson
kirjotaja
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 26
49.
48.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 13. Aprillil 1862.
Kohto peal ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowannem,
Jakob Schhneider
Juhhan Törw
do kohtomehhed
Perraküllo Jakob Andresen, endine krono metsawaht
tulli ette ja kaebas et temma poeg Jakob, kes nüüd jälle
temma assemel krono metsawaht, olleks ta wasto wägga
sant ja sündmetta; on tedda hirmsaste ähwardand, lubband
tedda purrustada ja majast wälja ajada, et kül keik temma
ellajad ja ellomaja asjad poja Jakobi käes prugitawaks
olleks
Poeg Jakob Andresen kostis selle omma issa kaitusse
peale, et issa ennamiste iggapääw joobnud olleks, se-
läbbi majas rido ja tülli teeks, temmale koggoni rahha
ei annaks ellada, mis läbbi siis ka need mitmesug-
gused riod ja pahhandussed on tulnud.
Selle rio ja tülli pärrast issa ja poja wahhel, püdis
kohhus neid leppitada, panni nende möllemate
ette, mis kahjo sest tulleks, kui mitte rahholikult
ei püa ellada ja ühhes nöus maja üllewal piddada,
sest poeg Jakob on metsawaht ja peab omma am-
metit trüiste üllewal piddama, mis läbbi saggedaste
koddunt ärra on, sepärrast on siis issa kord jälle koddo-
se tö järrele wadata, ning nenda wisi lahheks keik
majas korra pärrast. Kui agga lahkumine issa ja poja
wahhel tulleb, ei olle issal wannadusses toitjad ja nenda
samma ka jälle pojal waewaks, sest lähhub issa majast
wälja, wiib ommad lomad ja ma warandust, seal jäeb
seltsi
poeg Jakob nenda samma kimpo, sest et maja
ilma lomata jäeb.
Kohto käiad wötsid kohto nöu heaks, ja leppisid ärra ja lubba-
sid ühhe teisega rahholikkult ellada.
Kohtopiddamisse kirri sai möisawallitsusse polest kinnitud
ja manitses ka ommalt poolt kohto keiiad rahholikkult
ühhes koos ellada.
Möisawallitseja R. Hellmann
+++ kohtowannem, Jaan Tönnissohn
+++ Kohtomees Jakob Schneider
XXX Kohtomees Juhhan Törw
G. Fr. Lorenzsonn.
koggok. k. kirjutaja.
Sellie möisa koggokonna kohhus olli koos 25. Aprillil 1862
Kohto peäl ollid kohtomehhed.
Jaan Tönnissohn koggok. kohtowannem
Jakob Schneider
Juhhan Törw
do
kohtomehhed
Möisa rentnik Rein Hellmann kaebas, et Jurri Ansoni
hobbone moisa rukki orraste pealt kinni todud, talli kinni
pandud ja se hobbone olleks tallist ärra kaddunt; kas on
Jurri Anson selle hobbose seält ärra warrastanud ehk on ta
issi lahti kiskund ja ärra peasnud, sedda ei tea Rentnik
mitte. Nendasamma, olleks möda läinud süggisel ue külla
alt möisa rukki kuhhelad ärra södud olnud, mis kohto
mees Juhhan Törw waatmas käinud ja kahjo 1 pajok rukkid
arwand ja ka odra kuhhelad olnud ellajatest södud, kus
Jurri Masso sedda tunnistanud, et Jurri Anson sead rukki
kuhhelad ja temma härg need odra kuhhelad ärra sönud.
Jurri Masso lasti ette tulla ja tunnistas, et temma näi-
nud, kui Jürri Ansoni sead moisa rukki akkide ja kuhhelate
kallal käinud, sest Jurri Ansonil olnud, üks punnane,
pörsas, mis wägga tuttaw ja temma teiste siggadega seltsis
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 27
51.
50.
käinud; nendesamma ütles ka Jurri Masso nainud, kui
Jurri Ansoni härg möisa odra kuhhelatte kallal sömas kainud
Jurri Anson püdis ennast wabbandada, et temma sead
pölleks mitte rukki akkide ja kuhhelatte kallal käinud,
moisa
punnese pössa ütles ennessel kül olnud, härga ütles wahhest
ülle aja läinud, agga ka mitte suurt kahjo teinud.- Sedda
ütles Jurri Anson tössi ollewad, et temma hobbone möisa
arraselt kinni todud, agga temma sedda hobbust mitte
möisa tallist pölle ärra tonud.
Et Jurri Ansoni kül püab wabbandada, ja ütleb seada
mitte rukki kuhhelatte kallal käinud, Jurri Masso sedda,
agga tunnistab näinud ollewad, härg odra kuhhelatte
kallal sömas kainud ja ka hobbone möisa arrasel
olnud, sai möistetud:
et Jurri Anson selle kolme kordse söötmisse eest
möisale kahjo tassumisseks 3 rubla hobbedat peab
maksma.
2, Moisa rentnik Rein Hellmann, pallus kohhut, sedda
asja ueste ette wötta ja selletada, mis 7mal Julil 1861
jubba olli kaeband möisa külla perremeeste peale heinsas
söötmisse pärrast ja ka sel korral protokolli sai pandud,
sest nende kõikide lomad on moisa heinama peäl kai-
nud ja kahjo teinud ja lubbas sedda trahwi, mis
kohhus nende peale pannub waeste laeka kassuks.
Kohhus laskis moisa küllamehhed: Jurri Masso, Jurri Ansm
Jurri Sunnisen, Jurri Busch, Andres Puppa, Jakob Isak
ja Jakob Jurro ette tulla ja wöinud ei wöinud nimme-
tud moisa kulla peremehhed mitte endid öigeks wabban
dada, waid ütlised ommad lomad möisa heinama
peal käinud
Sai möistetud: et igga üks: Jurri Masso, Jurri Anson,
Jurri Sunnisin, Jurri Busch, Andres
Puppa, Jakob Isak ja Jakob Jurro peawad selle hole-
tusse eest, et möisa heinamaad söötnud, waeste laeka
1 rub. hobb. maksma.
Nimmetud mehhed pallusid selle trahwi rahhaga kan-
natada, sest et neil rahha ei olleks, sai lubbatud, et 1.
Juli ku päwaks selsi aast. se rahha peab makstud
ollema.
3, Jakob Eriksoni poeg Andres tulli ette, pallus moisa
wallitsusse ja koggokonna kohto käest lubba, et wöiks
wöiks linna minna pottiseppa jure möriseppa ja
ahjo teggemisse ammetit öppima ja jääks eespiddi
walla möriseppaks ja pallus ennast siis ka, kui nekrud
wötminne tulleks nekrudi liso alt lahti tehha.
Andres Eriksonile sai se lubbatud et möriseppa ja
ahjo teggemisse ammetet wöib öppida ja peab siis
jälle walda taggasi tullema, wallale makso eest möri-
seppa tööd teggema; lubbati ka liso alt lahti, kui
kihhelkonna kohhus ka sellega rahhul on.
Kohto piddamisse kirri sai möisawallitsusse polest
kinnitud.
xxx Jaan Tönnisohn koggokonna kohtowannem
do kohtomees
+++ Jakob Schneider
xxx Juhhan Törw - do kohtomees.
G. Fr. Lorenzson
kirjotaja
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 28
52.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 10mal Mail 1862.
Kohto peal ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowannem
Juhhan Törw
Jakob Scihneider
kohtomehhed
Kihlepa metsa härra von Mülleri pallumisse peale 26.
Aprilli ku p. selsi aastal, sai se kaetus, mis metsa härra
möda läinud aasta lõppetusse sia satis ja 4 Detsembril
1861 sai järrele kulatud ja protokolli pandud metsa wargusse
parrast, ueste ette wöetud järrele kulatada:
1, Jakob Jurro olleks krono metsast metsawahhe Hindrik
Lerima kaitusse peale 2 kuse palki, 3 sülda pikk ja 4 wersoki
jämme warrastand.
Jakob Jurro ajas sedda walleks, et temma kaks kuuske
ei olle raiund, waid ühhe kuiwa kuse, agga pallus
ennast selletada, sest et suremat, kohhut ei tahta käia, kad ja
lubbas se trahwi rahha maksa
Sai möistetud et Jakob Jurro nende kahhe kuse
eest krono taksi järrele 1 Rubla trahwi - peab maksma
ja saab 30 hopi witso.
2. Jaan Sunnisin olleks krono metsast metsawahhe Hindrik Lerima
kaitusse peale 5 kaske, 3 sülda pitkad 4 wersokki jämmeded warastand
Jaan Sunnisin ajas sedda walleks, et temma mitte ühte kaske
krono metsast pölle warrastand ja et metsawaht sedda töeks
ei wöinud tehha käskis kohhus parremat tunnistust tuua.
3, Tanni Isak olleks krono metsast metsawahhe Hindrik
Lerima kaitusse peale 4 kuuske ja kaks kaske, 3 sülda pitkad 4
wersokki jämmedat warrastand. Neet 4 kuuske ütles metsawaht
Hindrik Lerima raiutud leidnud ja neid wahtind, on Tanni Isak
hobbuse wankrega, pude jure tulnud ja tahtnud peale, panna
ja ärra wia, kus ta Tanni jure läinud ja Tanni temmale
üttelnud, et ta neid puid pölle raiund
Tanni Isak lasti ette tulla ja ajas walleks, et temma neid
53
raiund, pallus aga ennast ärra selletada ja lubbas kõik sedda trah-
nelja kuuske mitte pölle raiund, agga need kaks kaske olleks ta
wi maksa, sest et ei tahha suremat kohhut käia, waid wälja
töösse tahhab minna.
Sai mõistetud: et Tanni Isak nende 4 kuse ja 2 kasse eest
krono taksi järrele kahhekordne trahw 3 rub. hobb.
peab maksma ja saab 30 hopi witso
4, Jaan Tõnnissohn 3 kaske krono metsast warrastand.
Jaan Tõnnisson põlnud mitte koddo, waid passi peale
walja töösse lainud.
5. Uetoa Mart Erikson olleks krono metsast metsawahhe Jakob
Andreseni kaitusse peäle 5 kaske warrastand 3 süld pitkad 4 werssokki
jämmedat
Uetoa Mart Erikson ütles ennast 1 kasse ja 1 tule murtud
kuse raiund ollewad, agga pallus ka ennast selletada, sest
et ei tahha suremat kohhut käia.
Sai mõistetud: et Mart Erikson nende wia kasse eest krono
taksi järrele 2 R. 50 kop. saab maksma ja saab
30 hopi witso.
6, Isaki Hans Jansen polnud mitte koddo waid wälja tösse läinud
tulnud.
7, Wölla wallast Sööro Jaan ei olnud mitte kohto ette kässo järrele
8, Körnase Jaani sullane Hindrik Kärnas Audro kirriko wallast
Juhhan Pöllerinski kaitusse peale Sellie krono metsast
2 kuse palki warrastand. 4 sülda pitkad 5 wers. jämmedat.
Hindrik Kornas ütles sedda tössi ollewad, et temma need kaks
kuse palki krono metsast warrastand.
Sai möistetud et Hindrik Körnas nende kahhe warrastud palgi
eest 2 R. 12 kop. peab maksma ja saab 30 hopi
witso
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 29
54.
9, Audro Kirriko wallast Hans Mardik olleks Sellie krono
metsast metsawahhe Jakob Andreseni kaitusse peale 3 kase
palki warrastand, 2 palki 4 sülda pitkad, 5 wersokki jämedat
ja 1 palk 3 sülda pitk 4 wers. jämme
Hans Mardik ütles sedda tössi ollewad, et need 3
palki krono metsast on warrastanud.
Sai möistetud et Hans Mardik krono taksi järrele
kahhekordne trahw 2 rub. 62 kop. peab maksma
ja saab 30 hopi witso
2, Sellie walla kohtomehhed ja piri wahhed Kristjan
Anspel ja Jurri Jansen andsid möisale teada, et
nemmad üllema kohto kässo peale nende kuida
igga aasta, ka sel aastal keik wälja poolsed piirid
läbbi waatnud ja neid ommas korralisses seisusses
leidnud, ning ei olle kussagil nähha, et ühhe ehk
teise wisi peäle piri öigust rikkutud, mis nenda
kuida sündinud protokolli üllespandud
Möisawallitseja R. Hellmann
XXX Jaan Tönnissohn kohtowannem
XXX Juhhan Törw kohtomees
XXX Jakob Schneider kohtomees
G. Fr. Lorenzsonn
Selsammal 10. Mai ku päwal tulli Petre Jaan Tönnissohn
kirjotaja
ette ja pallus protokolli ülles panna, et temma lutterusse
usso koli maja jures, Lauda, aida ja rehhe omma kullo peale
on ülles ehhitanud. Lauda ja rehhe toa tarwis olleks ta palgid
sanud krono metsast ja rehhe rehhalusse ja aida tarwis ja pesso
kamber koli maja otsas, olleks ta issi ostnud.
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtwannem
55.
Sellie möisa koggokonna kohhus olli koos 8. Junil 1862.
Kohto peäl ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowannem
Jakob Schneider
Juhhan Törw
do kohtomehhed
Perrakülla Jakob Andresen ja temma poeg Jakob tullid
kohto ette ja andsid teada, et naad 13. Aprillil kül kohto
ees leppinud ja lubbanud ühhes ellada, agga ommeti korda
ei sa, waid tahtwad teine teisest ärra lahkuda, nenda
et issa Jakob Andresen omma naesega sauna ellama
lähheb ja poeg lubbab ka temmale ommast maast pöldo anda.
Sauna ei olle neil praego mitte selle ma peal, issa olleks
agga ühhe sauna ostnud, ja poeg lubbab sedda sauna,
selle metsawahhe ma peale, mis temma kaes on ülles
ehhitada. Jakob Andresen wöttab ka ommad ella-
jad ja maja warrandust ja kasa ja lubbab poja Jakobile
1 hobbone ja teine hobbone woib ka temma kätte.
tööd tehha jäda
10 lammast
1 muldne mullikas.
1 orrikas sigga
1 aastane sigga
4 pörsast
3 lehma annab ta poja kätte lüpsa agga jäwad weel,
temma ommaks, kunni näeb, kuidas poeg Jakob
temma wasto on.
1 härg on poeg Jakob möda läinud süggisel ärra mü-
nud, mis weel temma, se on issa Jakobi jaggo olnud
sedda jättab ta ka pojale ja pärri sedda mitte ennam taggasi
Kohto piddamisse kirri sai möisawallitsusse polest kinnitud.
Möisawallitseja RHellmann
XXX Jaan Tönnissohn koggok. kohtowannem.
XXX Juhhan Törw do kohtomees
XXX Jakob Schneider do kohtomees
G. Fr. Lerenzson
kirjotaja
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 30
56.
57.
Sellie möisa koggokonna kohhus olli koos 26. Septembril 1862
Kohto peal ollid kohtomehhed
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowannem,
Andres Naudi
Juhhan Matteesen
do kohtomehhed
1, Perkulla endine metsawaht Jakob Andresen tulli ette
ja kaebas, et Nõmmukusse Tanni Jahnsen tedda kolme
naddala eest Sellie möisa körtsis ilma asjata peksnud
ja soimanud seaks.
Tanni Jahnsen lasti ette tulla ja ütles selle kai-
tusse peale, et temma Jakob Andreseni mitte pölle
peksnud, waid Jakobid, kui omma öe meest nomind,
et omma lastega mailma naeruks sandiste ellab ja
kui ta selle peale olleks Jakob Andreseni tedda
ka hirmsaste hakkanud söimama, wargaks ja weel
mitmeks muuks, siis olleks ta Jakobit rinnust rappu-
tand.
Tunnistaja Jurri Masso ütles kuulnud, kui Tanni
Jahnsen Jakob Andreseni körtsi kambres nomind
sest et omma lastega sandiste ellab, ja perrast Jakob
Andreseni rinnust rapputand, kus Jakob Andrsen
pea wasto seina läinud
Tunnistaja Kristjan Anspal ütles kuulnud, kui
Jakob Andresen ja Tanni Jahnsen üht teist was-
körtsis
tastikko söimanud, agga temma olleks ärra
läinud ja nende riost muud middagi
Kohtomees Andres Naudi ütles kuulnud, kui Jakob
Andresen Tanni Jahnsenile üttelnud: et temma
perses ennam moistust olleks, kui Tanni Jahnseni
peas.
Kohhus arwas sedda asja järrele ja leidis et möllemad
süüdlased on, sest et üht teist söimanud ja Tanni
Jahnsen pealegi Jakob Andreseni rindo kinni hakkand
ja pea wasto seina lönud, püdis kohhus neid leppitada,
agga et se korda ei läinud, möistis kohhus
et möllemad trahwi alla langewad ja waeste
laeka Jakob Andresen 1 rubla ja Tanni Jahn-
sen 1 rubla 50 kop. peawad maksma.
Kui kohto käiattele kohto otsus sai kulutud, ütles
Jakob Andresen sellega mitte rahhul ollewad ja
pallus omma asja keiserlikko kihhelkonna kohto
anda, mis temmale lubbatud sai
2, Selle wölla pärrimisse pärrast, mis Ninepölma
Jurri Tönnisonil koggokonna kohto protokolli järrele
18 Hans Lani käest sada on sai
möistetud: et Hans Laan se wölla 7 aasta sees
se on igga aasta 5 rubla peab ärra
maksma ja esiminne 5 rub. Nari päwaks 1863.
Kohto piddamisse kirri sai möisawallitsusse polest
nenda, kuida moistetud kindlaks kinnitud.
XXX Jaan Tönnissohn kohtowannem.
XXX Andres Naudi kohtumees
XXX Juhhan Mattiesen Kohtomees.
GFrLorenzsonn.
kirjotaja.
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 31
58.
Sellie moisa koggokonna kohhus olli koos 17ma Oktobril 1862
Kohto peal ollid kohtomehhed
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowannem
Andres Naudi
kohtomehhed
Juhhan Mattiesen
Selle tülli pärrast, mis endise Perrakülla metsawahhe
Jakob Andreseni ja temma poja, nüüdse metsawahhe Jakob
Andreseni wahhel on, on krono metsa härra von Müller
lubba andnud üht teist ello maja /sauna/ selle metsawahhe
kohha peale ehhitada ja peale sedda issa ja poja wahhel
se leppitus tehtud, mis protokolli saab pandud:
1, Need palgid selle sauna ehhitamisse tarwis, kus issa
Jakob Andresen sisse ellama lähheb, sawad selle metsa
wahhe ma peält raiutud ja annab poeg issa üllespiddamis-
seks omma walmis tehtud põllust issi ärranis tukkis
6. wakkamaad pöldo ja selle järele ka wakkamaad
heinamaad, mis agga pärrast issa Jakob Andreseni
ja temma naese surma jälle metsawahhe kätte
taggasi sawad, egga tohhi nii heasti se saun, kui ka
pöld ja heinama, egga tohhi nende enneste wahhel
selle ma polest mingisuggust muud kaupa tehtud sada
2, saab selle assemil metsawaht Jakob Andresen,
omma issa kaest 1 hobbone, 2 lehma, 6 sigga, 10 lam-
mast ja üks paar kanno. - Keige pöllo wiljast sawad
essite keik wöllad ärra maksetud ja siis se ülle jä-
nud willi, kui ka linnad ja linna seemned on
sawad poleks jagga tud, mis ka nenda on
sündinud. Linnadest on issa Jakob Andresen
100 peo rohkem sanud
59.
2, Jakob Andresen tulli ette ja kaebas, et so te äres 4 palki
maas olnud ja metsa härra temmale neid lubbanud ärra toa
omma sauna ehitamisse tarwis ja olleks need 4 palki seält
arra tonud omma sauna ehitamisse platsi peale, agga Jaan
Isak olleks temmal seält 5 polki ärra winud, temmal üks
kärro seält ärra winud, rauad ärra löhkund ja krawi umbe
ajanud.
Jaan Isak lasti ette tulla ja ütles temma wiis palki
sealt ärra winud, sest need palgid, mis Jakob Andresen
so te ärrest, mitte 4 waid 5 tonud, olnud temma pärrast;
metsawahhe Juhhan Naudi lubbaga krono metsa ärest
tulest mahha murtud puud kahhe aasta eest raiund, kärro
ei olleks ta winud, egga ka raudi löhkund, nendasamma,
ka krawi mitte umbe ajanud.
Et krono metsawaht Juhhan Naudi mitte kohto
ees pölnud, käskis kohhus 19mal selle ku päwal
jälle ette tulla ja ka Juhhan Naudi
ette kutsuda.
Kohtopiddamisse kirri sai möisawallitsusse polest
nenda kuida moistetud kindlaks kinnitud.
Möisawallitsus R Hellmann
XXX Koggokonna kohto wannem Jaan Tönnissohn
kohtomees Andres Naudi
XXX
XXX
kohtomees Juhhan Mattiesen
G. Fr. Lorenzson.
kirjotaja
Sessammal 17ma Oktobri ka päwal, sai Jakob Andresonile kulutud
et temma omma kaebdusse asjus 26mal Septembril Tanni Jahnseni
peale mitte keiserlikko kihhelkonna kohtus, kuida sedda kohto ees ütles
pölle kaeband, se koggokonna kohto otsus, kihhelkonna kohto polest
Oktobri ku p. N
on kinnitud.
Koggokonna kohtowannem Jaan Tönnissohn
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 32
61.
60.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 19mal Oktobril 1867.
Kohto peal ollid kohtomehhed:
Jaan Tõnnissohn koggokonna kohtowanem,
Andres Naudi
do - kohtomehhed.
Juhhan Mattiesen
1, Metsawaht Juhhan Naudi tulli lasti ette tulla ja an-
dis nende palkide pärrast, mis Jakob Andresen so te
ärest tonud ja Jaan Isak jälle Jakob Andreseni sauna
ehhitamisse platsi pealt ärra winud, sedda tunnistusses
et temma Juhhan Naudi need 5 palki Jaan Isakile
kahhe aasta eest walla palkidest on andnud ja ei
wöi Jakob Andresen neid mitte ommale pärrida.
Selle tunnistusse peale sai moistetud:
et need palgid Jaan Isakile peawad jama
ja kärro wimisse, raudade löhkumisse ja krawi
ümbe ajamisse pärrast tunnistust toma.
2, Jani Jakob Martsohn tulli ette ja pallus proto-
Jakob
kolli panna, et temma poeg Tönno tallo perremehheks
saaks pandud, sest et se koht ilma perremehheta
on ja et se nimmetut Jakob Martsohn, Jani Jakob
Martsoni poeg üks wisi pärraline innimenne on,
ei olnud koggukonna kohtul selle wasto midagi
räkimist
3, Sullane Hans Isak tulli ette ja kaebas, et temma
Jansen
omma perrenaese Isaki Ann Perensi käest 6 wakka
rukkid, 4 wakka odre, 1 kuub, 1 kassukas ja 3 pari wilsid
püksa sada olleks, mis Isaki Ann temmale ei
tahha maksa.
Ann Perens lasti ette tulla ja ütles, et temma,
Janseni
hea melega Hans Isaki palga kätte maksab, kui
Hans Isak Jansen temma rahha kätte maksab, mis
mis omma kätte on piddanud ja need on:
1, ühhe müüdud lehma rahha
10 rub.
2, teise müdud lehma rahha
4
3, ühhe wakka linna semette rahha
4
4, talline töde ja woride rahha:
13 rub.
b, - 18 -
c, 7 -
38 -
Summa 56 rub.
Hans Isak olli selle Ann Perensi kaitustse peale
üsna kahtlane, ei ta üttelnud, et se rahha temma
kae on, ei üttelnud ka, et se mitte temma käe,
ei olle, sellepärast käskis kohhus
möllemid koddo minna, endid issekes selle-
tada, ehk selget tunnistust tua ja siis
jälle ette tulla.
Kohtopiddamisse kirri sai möisawallitsusse polest
kinnitud
Möisawallitsus R. Hellmann
xxx koggokonna kohtowannem Jaan Tönnissohn
kohtomees Andres Naudi
kohtomees Juhhan Naudi
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 33
62.
Sellie moisa koggokonna kohhus olli koos 14. Detsembril 1857
Kohto peal ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowannem
Andres Naudi
Juhhan Mattiesen do kohtomehhed
Hans Janson tulli jälle ette ja pallus, et kohhus
tedda Isaki Anne Perentsega selletaks, sest issi ei sa nem-
mad mitte õigeks ja selletud. Temmal olleks weel
nimmetut Anne käest peale sedda, mis 19ne Oktobri
ülles andnud palka sada olliwad: 7 pari linnasid pükse
7 särki, 4 pari sukki, 2 pari kappetid, 6 pari kindaid
ja 5 wanna särki
Nende kaituste peale, mis Hans Janson palga pärri-
misse pärrast 19. Oktobril ja ka tänna kohto ette to-
nud andis Isaki Ann, Perens wastust ja ütles, et se
pärriminne mitte öige pölle, sest Hans Jansenil
olleks minno käest sada olliwad, kui ta omma
aasta olleks täis teninud, kunni küünla päwani
1, 2 wakka rukkid; 3 wakka rukkid on Hans Jansen
minno poja Andrese jäust ärra münud, 3 küllimitto
minno rukkid omma kusso pöllo peale semeks mah-
ha teinud ja 1 küllimmit rukkid omma härjale,
2, 2 wakka odre; sest kahhe aasta eest olleks ta Hansole,
ärra söötnud.
3 küllimitto odre semeks andnud ja se aasta 1 1/4 wakka
andnud.
3, 1 kuub, 1 kassukas ja 3 pari wilsid pükse
4, 1 paar linnasid püksa; sest 4 pari püksa on kätte sa-
nud 5 aasta sees ja 5 pari eest ollen ma temmale 2 rubl.
hõbb. andnud.
5, 4 särki, 2 pari sukki ja 1 paar kappotaid. Kindaid
63
ei olle temmal Hansole ühtegi anda, sest ta olleks
Hansole selle assemel 8 pari sukki pöitand.
Peale seda ütles Isaki Ann Perens: et ta Hans Janseni
enne aasta täis samist ommast tenistussest on ärra ajanud
ei wöi kohhus immeks panna, sest se ei olle kohtule
mitte teadmatta, missuggust ello meie ellasime ja
ma ollen ammogi kohhut pallonud, et Hans Isak
minno jurest piddi sama ärra wöetud, sest et te mind
mönda korda üllemeelse wisil on peksnud, minno
mind
pojale ka pahha nöu andnud, kes mo käske mitmes
asjas ei täitnud, minno au on rikkund, mind omma
laste ja teiste innimeste ees häbbi sisse saatnud ja
weel selle aja sees, kui jubba omma nüüdse naesega
olli mehhe kulutud siis tikkus ta minno jure, mind
teotama, tenistusse rahhad omma kae piddanud
ja neid ilma minno teadmatta jälle wälja and-
nud ja wiimaks sest suise tenistussest minnole agga
12 rublo andnud ja 35 rubla wallade eest ommale
piddanud.
Sest kõigest wöib nüüd kohhus nähha, mis kasso
mul sullase Hans Isakist Jansenist on olnud ja et
mul öigus olli ommast tenistussest lahti laska,
tedda
muido olleks ta mind sealt kohha pealt ärra kautand.
ja minno wölg temmale ikka suremaks läinud.
Peale sedda ollin ma wenne preestre jures pallonud
et Hans Jansen mitte omma prudiga enne ei saaks
sedda kaitust pölle mitte kuulda wöetud, waid koggo-
laulatud, kui mind Hansoga on ärra selletud ja
konna kohto polest lubba antud, Hans Jansen omma
prudiga laulatada, enne kui endid ollime selletud.
Nuud ei olle mul muud pärrimist ennem Hans Janseni käest-
Rapla_vallavalitsus (EAA.1020.2.4)

Lehekülg 4
Elan praegu olen 89 aastad 3 kuud wana palun minule selle
kooli tunnistuse peale ühe ametliku tokkumendi
saata.
Mõningad wanad asjad üles tähendud.
Palun mitte imeks panna, et minu kooli tunnistus ni ära on lagunud.
seda olen ma seda ole ma Wene maal wiis aastad tassind wasika nahka
Raanitsas ehk mönigi teab et wene söduril muud pani paika ega kappit ei ole.
seal ta sai juba üsna wanaks. ültse on ta ju 69. - 70 aastad minu käes olnud.
Nüid waatame kas mo elu Järg ka selle tunnistuse järele on.
olgu möned weikesed ammetid nimetud kus inimene ise ei sa hakkata.
Koolis olin ma Laulu Kooris Altu häle juhataja pidin Wiuliga keik wiisid
teiste Lastele ja ka wanemate lauljatele kätte öppetama. Edasi, Leeris pani
Praust Malm mind korra pidajaks kus Rummu Jüriga rasge oli korda
pidada üle saea poisi oli ja 6 korra pidajad. aastad kolm wahet 1877 aasta
sügise 22 Now. tuli Wene Kroonuse minna
pidin tahtes ehk tahtmata
Isa maale sella pörama ja Wene ma poole sammuma muidugi Tallinnast
läbi seal oli wähe peatust, se oli Wene Türgi Söea aeal. Kui aea lehed kirjutasid et
Türgi pinnal se oli Plewna linna al kus kaua aega wöideldi wene wäge
5000 Meest iga paew langesid se oli wäga tugew kindlus. Peeterburise jäime
se kord peatama. 7 kuud Kus Söea öppus ni rasge oli et wöttis terwise ni et pidin haige
maia minema kus ku aega läks. aga 2 nädalad meele märkuseta ole kus kus 41.
kradi palawiku oli. haiglast wabanesin risti päewa Lauba 1878 aastal.
ni waese terwisega. mõtlesin et elan weel möned päewad.
Rapla waksal ag post.k. 6,
Mulla talust J Roosimanus.
Rapla_vallavalitsus (EAA.1020.1.146)

Lehekülg 43
82.
Kirjade
Mis
Millal
numbri al
numbri
seisawa kirja
Wäljawalmistud kiri.
järg.
peal se
kiri tehtud
allakirjutud.
Mihkel Martinoff kuulda saanud, et üks waras Tallinna
tee äres ühes kõrtsus on kinni wõetud ja auuliku Ha-
kenrihteri Herra juure saadetud ja sellel olla, siidi rätti-
kuid ka kimpus olnud. Seepärast saab auuliku Ha
kenrihteri Herrad palutud seia ja täeda anda, kui selle
minewa woi seda enne nädalis tootud mehel on nii,
29. August
sugused rättikud olnud wõi mitte?
1883.
74
Auuliku Süd-Harju Hakenrihteri Herra
le saab siin juures wälja tulnud soldat Jaan
Lipstahli pilet selle palwega saadetud, tema
ülespidamise pilet seia seatu.
2. September 83,
75.
Tunnistus.
Rapla walla walitsuse poolt saab tunnistud,
et selle tunnistuse ettenäitaja tumm Siidor
Karlof Rapla waldas elab ja temal see
õigus on see temale Kroono poolt lubatud
armo raha 3 rubla ühe kuu päele, Keiser
liku Tallinna Renteist wastu wõtta.
3. September
1883.
76
Tunnistus.
Niisammuti kui No 75 lesk Natalie
Karlofile antud.
3. Sept. 1883.
77
2368
Auuliku Süd-Harju Hakenrihteri Her-
ra kirja sest 23ma Augustist No 2368 päele saab
siin juures, Mari Winkelmanni hospidali ku
lud 25 rbl. 18 kop. ära, saadetud ja ühte kwiitungi
seia saata palutud.
10. Septemb
1883.
83
Kirjade
Mis
numbri
numbri al
seisawa kirja
Wäljawalmistud kiri.
Millal
allakirjutud.
järg.
peal se
kiri tehtud
78.
2499.
Rapla walla Talitaja poolt üles wõetud. Protokoll
Rapla Laadamä kõrtsus, kõrtsmik Mart Kärdi juures
8 Augustil s.a. hommiku wara sündinud warguse asjus
Mart Kerdi näitamist mööda olid wargad kõrtsu kambri
akna, kellel wäljas pool naelad olid ettelöödud ja sees pool
haaka polnud, - eest ära wõtnud ja haknast sissetulnud
ja toast naela otsast Mart Kerdil ühe taljega ümber
pööratud kuue pruun triiku üherea nööpidega
(kollakad pruuni) kue ja ühe punase willase kujatud
kampsoni, kellel sinine rand ümberringi olnud
ja künnarnükikohad punase ja walge niiu longaga
nõelutud, - ärawiinud ja põrandal olewa lahtise
kasti seest ühe elajate ja lilledepilditega kreiskoolis
pruugitu Saksakeeli raamatu ära wõtnud ja ühe
Torras
kausi seest 5 wõi 6 kanamuna katki teinud ja ära
joonud, ning korred aknast wälja loopinud.
Wäljaspool hoonet olid wargad redelid mooda luuk-
august kõrtsu pööningile läinud ja seald ühe
poisikese, kes ise küll seal magand aga ühti
kuulnud ei ole - lühikeste kahe õmblustega raswa
saapad ära wiinud. Kambriakna taha olid
prajutud
puu
wargad ühe kuuse keppi, arwata 3 jalga pitk
1 toll jäme - maha jätnud,
Hommiku wara koidu hakatusel on kõrtsu waba-
diku Juula Nõmmküla wälja ütlemist mööda
1 mees kõrtsu tulnud ja teine õue jäänud ja wiina
küsind ja pärinud, kus pool otsas kõrtsu rahwas
magawad. Juula Nõmmküla mehele öelnud
et kes temale ööse wiina annab ja seepeale
on tema wälja läinud. Pärast on kõrtsu
Märnu Lass Lindra õues käinud, kui 3 meest
Rapla_vallavalitsus (EAA.1020.2.4)

Lehekülg 6
Koli tunnistus.
A'o allustamisse kolist.
Jaan Rosimannus 14 aastane (Waltust
Tönnu Hans Rosimannuse poeg) on sel
aastal 1868. 1869 ja 1870. talentlikult ja
kituse weart öppinud: Pühhakirja
tundmist. Biibleluggusid, katekismust, laulu-
si pähhe, laulmist ja ka keige kolme kele
peal: eesti, saksa ja wennekeli, luggema ja
kirjutama, kramatiko öppust ja ümberpanemist
Mailmarahwaluggu ja Mailmama luggu,
ja arwamis,t kripsuri ja wiolimängimist
Ning on ommas ello käikis kui üks
öige Jummala laps ennast wälja
näidand. Ja on kolwulik ühheks koli
juhhatajaks innimesseks sada.
Sedda töestab
Allokolitaja
Mis. J.H. Tiirmann
Allus
sel 26 Januaris
1871.mal
aastal.