Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
NAE_EAA_T-354_Tartu_Tamme_Gumnaasium (EAA.T-354.2.606)

Lehekülg 98
Protokoll nr. 77/2
Tartu Linna 6. Täieliku Keskkooli (2). (II
IVa, IVb ja V klassi lastevanemate koosolek
5. märtsil 1945. a. kell 18.30 kooli ruumes Näi-
tuse 20/22
Koosolekule on ilmunud 23 lastevanemat
koolijuhataja J. Seeru ja õpetajad J. Kuusik
F. Martma, E. Tiit ning A. Ramm.
Päevakord.
1. Koosoleku avamine ja tööle rakendamine
2. Direktori ülevaade kooli arengust.
3. Esindajate valimised lastevanemate
komiteesse.
4. Läbirääkimisi.
1. Koolijuhataja avab koosoleku
tutvustades lastevanemaid vanemate komi-
tee õiguslike alustega
Koosoleku juhatajaks valitakse kooli-
juhataja J. Seeru, protokollijaks õpetaja F. Martma
Protokolli kinnitama volitab koosolek sm.sm.
Jaan Lõhmust, Liidia Rõõmust ja Elli Lees-
menti.
2. Direktor annab nüüd lühikese kuid
asjaliku ülevaate kooli arengust tänini.
Ta kirjeldab alguses raskusi, mida tuli üle-
tada, et oleks võimalik olnud alustada neis ruumes
õppetööga. Ennast säästmata on õpetajad
ja teenijad lõhkunud koolitööd takistavaid.
juurdeehitusi, kandnud välja prügi ja saas-
ta ning vaatamata puhastusvahendite puu-
dusele teinud ruumid kasutamis kõlbu-
96
likeks. Kohe peale esialgset puhastust algasid koo-
li ruumides remonttööd, milliseid teostab Ehitustrust
nr. 3. Klassiruumide parandamisega ja valgendami-
sega on nüüd lõpule jõutud. Nimelt töötab kool vähe-
malt puhtais ruumes. Siis peatub direktor asja
olude juures, mis takistavad töö alustamist ühe
vahetusega. Selleks on peamiselt klaasipuudus ja
küttematerjali vähesus. Töötamine kahes vahetu-
ses suurendab märksalt õpetajate ja teenijate
töökoormust.
Tunnustavalt mainib direktor kooliteeni-
jaid kes nurisemata hommikust õhtuni töö-
tavad, et hoida kooliruume töötamiskõlbuli-
kena, vaatamata puhastusvahendite puudusele.
ja veesaamise raskustele.
Nüüd selgitab direktor lastevanematele nõu-
deid, milliseid kool esitab õpetajaile ja õpilaste-
le kasvatus küsimuste suhtes, et me noortest saaks
hääd Nõukogude kodanikud. Koolis olgu sage-
dasti pikset ja kõuemürinat, aga seejuures
ka pidevalt päikesepaistet. Rõhutades kooli
vastutavust vaimse arenemise ja käitumise
õpilaste.
eest, nõuab direktor vanematelt nende
laste huvides tihedat koostööd kooliga ja
pidevat ning kindlat kodust järelealvet.
Sest kui kodu ei suuda taltsutada last, siis
kool on sunnitud eemaldama sarnaseid õpi-
lasi. Seda on ka tehtud karmi järjekindlusega.
Kui õpilaste käitumises õppeaasta algul
esines mitmeid väärnahteid, siis viimasel
ajal on selles rõõmustaval viisil märgata
paranemist.
Õpilastel on terav puudus rõivaist ja eriti
jalatseist. Kool teab seda, kuid koolist mitte
olenevatel põhjustel pole ta seni suutnud
abistada puudustkannatajaid. Vahest suu-
NAE_EAA_T-354_Tartu_Tamme_Gumnaasium (EAA.T-354.2.606)

Lehekülg 99
dab ehk vanemate komitee siin enam ära teha.
Kool on siiski suutnud hankida lastele,
lisatoitu suhkru ja leiva näol ja tulevikus
kui keldrikorra ümber ehituse tulemusena.
valmib köök ja söögisaal on lootust ses suh-
tes veel mõndagi ära teha. Seks otstarbeks
tahab kool ärakasutada kooliaeda ja abi-
majandit.
Kõiki neid kavatsusi saab kergemini
teostada kui lastevanemad oma nõu ja
tööga kooli abistavad. Külastagu vanemad
sagedamini kooli tuues kaasa oma soove ja
heatahtlikku kriitikat. Lõpuks hoiatab
direktor vanemaid poliitilise pimeduse eest.
toonitab seejuures aga, et kool ka ses
suunas on ainult kasvataja ning suunaja
mitte sundija. Seda mõistku vanemad ja
kergendagu omalt poolt kooli töökoormust
3. Esindajaiks vanemate komiteesse
valitakse:
V klassist 1) Raadi Gerda, Koidula tn 8-3.
2) Org, Edgar Lepikutu tn 7-10.
IVa " 1) Leesment, Elli Jakobsoni 13-1.
2) Rohtla, Elsa Kooli 44-2
IVb " 1) Jaska, Elfriede Ülikooli Haavakliinik.
2) Tammelaas, Ülikooli Raamatukogu
II " 1.) Lõhmus, Jaan Näituse 2-1
2 Rõõmus Liidia. Jakobsoni 18-2
4. Lõpuks võtab veel sõna lastevanemate esin
daja tänades kooli nähtud vaeva eest ja lubab
tulevikus aidata kanda seda koormat. Koosolek
lõpeb pimedas kell 20.
Direktor J. Peenu
Vanemate esindajad
Protokollija J Martine
97
Protokoll nr. 78
Tartu Linna 6. Täieliku Keskkooli Ia, I b.
IIIa ja IIIb klassi lastevanemate koosolek
7. märtsil 1945. a. kell 18.30 kooli ruu-
mes Näituse 20/22.
Koosolekule on ilmunud 35 laste-
vanemat, koolijuhataja J. Seeru ja õpetajad
E. Tiit, L. Meimers, Haas ja A. Ramm.
Päevakord:
1. Koosoleku avamine ja tööle rakendami-
ne.
2. Direktori ülevaade kooli arengust.
3. Esindajate valimised lastevanemate
komiteesse.
4. Läbivääkimised.
1. Koosoleku juhatajaks valitakse sm. J. Villemson
protokollijaks õpetaja A. Ramm.
Protokollile allakirjutajaks lastevanemad
H. Anier, L. Lubl, Saarepuu.
2. Direktor annal lühikese ülevaate
kooli arengust tänini. Ta jutustab, kui
palju raskusi pidid õpetajad ja kooli-
teenijad ületama, enne kui oli võima-
lik alustada neis ruumes õppetööga, sest
koolimaja esimene mulje pärast sõda on
masendav. Koolimaja oli 3 aastat saksla-
kasarmuks. Ta oli lõhutud ja must.
Edasi, tuli otsida koolivarandust. Ka selleks
tegid kooliteenijad ja õpetajad tublit tööd.
Kohe peale esialgset puhastust, algasid kooli-
ruumides remonttööd paralleelselt õppetööga.
NAE_EAA_T-354_Tartu_Tamme_Gumnaasium (EAA.T-354.2.606)

Lehekülg 100
Klassiruumide valgendamise ja korrastamisega
on nüüd lõpule jõutud. Puudub veel elekter
ja vesi. Kuna ka aknaklaasi ei saa veel
vajalikul hulgal, siis ei saa korda seada
kõiki klassiruume ja kool peab töötama
praegu kahe vahetusega:
Tänu kooliteenijatele on meil kooliruumid
ka puhtad ja korras, ehkki vett peab
kandma käsitsi kaugelt ja ka puhastus-
vahendeist on puudus
Samuti on terav küttepuude küsimus, kuid kool
on ületanud senini kõik raskused ja ületab
need ka edaspidi
Nüüd selgitab direktor lastevanematele
nõudeid, milliseid kool esitab õpetajatele ja
õpilastele kasvatusküsimustes, et me noortest
saaksid tublid Nõukogude kodanikud
Õpilasmaterjal oh üldiselt hea, kuid
tuleb siiski ette üksikuid õpilasi nooremates
Klassides, kes ei käi korralikult koolis ja
on ulakad. Nende vastu võitleme energi
liselt ja oleme resoluutsed. Niisuguseid näh-
teid tuleb ette just perekondades, kus
puuduvad isad. Lapsed peavad käima
koolis korralikult, nende soeng peab olema
korras, puhas. Kui õpilased kooli tulid, siis
esines nende käitumises ja välimuses palju
puudusi. Nüüd on aga need enamasti kõik
kadunud.
Õpilased ei tohi kooli kaasa tuua
ülearuseid asju ega laskemoona. Õpetajad
kontrollivad seda pidevalt
Õpilaste varustamise küsimuses ei ole kool
suutnud niipalju kaasa aidata, kui see õpilas
tele tarvilik Koolile lubati küll 150 paari.
saapaid, kuid saadi ainult 75 paari ja
98
needki olid niivõid väikesed numbrid, et osa
õpilasi ei saanud üldse neid ordereid kasu-
tada, kel saapaid tarvis oli. Tanksaapaid
saadi ka vanemaile klassidele ainult 14-15 p.
300 õpilase kohta.
Koolile on saadetud ka pesu 75 paari,
kuid ka need on niivõrd väikesed, mis
sobivad ainult esimestele klassidele.
Kooli kaudu saavad õpilased suhkrut ja
leiba - 10gr. suhkrut ja 50gr. leiba päevas
Edaspidi tahetakse ka koolikööki sisse
seada, et õpilased saaksid pisut lisa
kodu toidule. Ka on koolil oma aed ja kooli-
talu, millest kool loodab ka lisa saada.
Õppetöö areneb koolis korralikult, mõ-
ningaid raskusi oli koolis algul õppe-
vahenditega.
Kool on pioneeride arvu poolest esikohal.
Kool tahab kasvatada tublisid Nõukogude
kodanikke, seepärast olgu siin ka vane-
matel õige arusaamine poliitikast ja ümbrit
sevast elust, et nad saaksid lapsi sa-
mas suunas kasvatada ka kodus.
3. Esindajaiks vanemate komiteesse valitakse.
Ia klassist: 1) J. Viira 2) Kallas
Ib klassist : 1) E. Mällo ja 2) Protsin
III a -"- 1) L. Lubi ja 2) M. Klaos
III b - 1) E. Käsner ja 2) E. Jakobson
Koosolek lõpeb kell 20
Koosoleku juhataja:
Direktor: J. Teeni
Lapsevanem: Lihul
Protokollija: A. Ramm.
NAE_EAA_T-354_Tartu_Tamme_Gumnaasium (EAA.T-354.2.606)

Lehekülg 102
100
Protokoll
Tartu Linna 6. Keskkooli lastevanemate komitee
koosolek pühapäeval, 2. detsembril 1945. kell 15 koo-
li ruumides Näituse 20/22
Päevakorras:
1. Tutvumine lastevanemate komitee põhimäärustega.-
-dir. J. Seeru
2. Kooli majanduslikke muresid ja kooli novembrikuu
tegevuse aruanne - dr. J. Seeru.
3. Komitee presiidiumi valimine.
4. Algatatud küsimused
5. Läbirääkimised.
Koosolekut juhatas 1.,2., 3. päevakorrapunkti puhul
direktor J. Seeru, 4. ja 5. ajal uus komitee esimees
Rudolf Pallav, protokolli kirjutas Kustas Põldmaa.
p. 1
Esimese päevakorra punkti all tutvustas direk.
tor lastevanemate komiteed ENSV HR -le allu-
vate koolide lastvanemate komiteede põhimää-
rusega (Nõuk. Õpet nr. 47, 30. XI 45), mis võeti
teadmiseks ja rakendamiseks.
p. 2
Teise päevakorra punkti all andis direktor
ülevaate kooli õppe- ja kasvatustööst novembrikuu
jooksul ning tutvastas komitee liikmeid kooli valu-
samate päevaküsimustega, millede lahendamine va-
jab komitee otsest ja tegelikku abi. Need oleksid:
õpilastele sooja eine võimaldamine, katla sissemüüri-
mine kööki, ventilatsiooni sisseseadmine kööki ja

Lehekülg 103
päew
veevärgi korrastamine ning akende kleepimine.
p. 3.
Tartu linna 6. Keskkooli lastevanemate Komitee
presiidiumi (juhatusse) valiti ühel häälel:
esimeheks Pallav, Rudolf
abiks, Marran, Anna
sekretäriks, Mahnke, Hilda
liikmeteks: Voltri, jaan ja Ruusman, Eduard
Presiidium (juhatus) on 5-e liikmeline, ja nad on vali
tud ühe aasta peale.
p. 4.
Algatatud küsimuste all otsustas komitee:
a) abistada kooli akende kleepimisel;
b) aidata kaasa suhkrupeetide ümbertööta-
mise juures (pesemine ja "Kemaks"i toimetamine),
c) abistada kooli nääriõhtu korraldamisel
esijoones piparkookide küpsetamisel ja jahu han-
kimisel. Küpsetamine toimub Kooli köögis.
d) aidata kaasa Köögi korrastamisel.
(katla sisse müürimine, ventilatsiooni sisseseadmine),
et võimalik oleks kiiremas korras õpilastele
sooja einet (suppi, putru) anda-
e) koostada oma töökava.
p. 5.
Läbirääkimiste all võeti sõna koolikorrast. Leiti,
et see on kõigiti hea, tänu heale distsipliinile, mis
valitseb 6. keskkoolis. Koosolek lõppes k. 16.35
Wastavõlmas
protokollija.
Testamentide_kollektsioon (ERA.3736.1.105)

Lehekülg 2
1
Testament
Sellega teen mina Rudolf Laanerünk
Lampe oma võimaliku surma puhul
järgmise korralduse.
1. Minu maatükk "Lillearu" N A19 Kinnis-
tus N 149 Udriku asunduses Virumaal
Undla vallas jääb minu kaksiktütar-
dele Ada ja Leida Laanerünk' idele.
2. Minu inventar, elus ja elutu Alt-Naela
talus Virumaal Undla vallas jääb
minu tütre allen Laanerünk'ile
tingimusel minu naine Elisabeth
Laanerünk (sünd. Vestholm) eelpool
nimetatud inventari valitseb oma
eluajal.
Selle oma testamendi olen kirjutanud
täie mõistuse juures ja oma väega
mida tõendan oma allkirjaga
Rudolf Laanerünk Lampe
Tallinnas
Diakonisside haiglas
R. Lih. Sawan.
17. Oktober 1935 a.
Helene Laulu.
Eri Rosen.
TRU_Ajalooring (EAA.5304.1.10)

Lehekülg 3
selhimehed!
Käesoleval ajul võib Tartu Riikliku Ülikooli
üks suuremaid ja elujõulisemaid ringe - ajaloo-
ring - vaadata tagasi oma 18-aastasele tege-
vusele. Pärast saksa okupantide väljakihuta-
mist meie maalt algas ülikoolis õppetöö 17.
novembril 1944 aastal. Juba esimesel õppeaastal
organiseeriti nii üliõpilaste kui ka õppejõudude
algatusel üksikuid üliõpilaste teaduslikke ringe.
Nii loodi 1944/45 õppeaastal spordi-, muu-
sika ja 21.aprillil 1945 aastal ka kirjan-
dusring. järgmisel aes õppeaastal s.o. 1945/46
loodi rida uusi ringe juurde, mis aitaks
loengumaterjali süvendada ja oleks soodustaks
uurimistööd ning aasta lõpuks ulatus see au
juba 12-le; 1946/47 - 19. Sel ajal juhtis
ringide tegevust TRÜ a/ü komitee. Pärast
Tartu Riikliku Ülikooli Üliõpilaste Teadus-
liku ühingu asutamist 1948 on üliõpilaste
teaduslik töö kulgenud organiseeritult kindlate
tööplaanide järgi. Möödunud aastate jooksul
nii
kui ka
on kasvanud ka ringide arv ja ka tööde
teaduslik tase. Kui 1948/49 õpplaasta lõpuks
oli 42 teaduslikku ringi, 1. jaanuaniks 1958
- 59, siis 1962/63. a. ulatus see arv 65, kuhu
liigilähedale on ka praegu püsima jäänud.
üliõpilaste teadusliku töö keskusteus on
ringid, kus esitatakse uurimistöö tulemusi

Lehekülg 4
ettekannetena, kirjalikult vormistatud artikli-
tena, konverentsi- või auhinnatöödena V. Tea-
duslikel ringidel on mitmesuguseid tööstiile,
mis võivad olla tingitud nii teaduse eriharude
spetsiifikast kui ka väljakujunenud tradit-
sioonist. Osa teadusharusid (füüsika, keemia,
kelleteadused) lubavad raskemini leida ringi-
des käsitlemiseks probleeme, mis võiksid te-
kitada huvi väljaspool antud kitsa tea-
dusalaga tegelevaid üliõpilaste ringkondi.
Kuid on teadusharusid (ajalugu, kirjandus),
mis juba oma olemuse poolest on määratud
hulkadell
laiadele ringidele. V Üheks selliseks ringiks
on ka ajalooring olnud oma 18-aastase
tegevuse jooksul. V Tema ülesandeks on
kaasa tõmmata üliõpilasi teaduslikule
tööle, arendada teadusliku uurimistöö
vorme ja levitada neid üliõpilaskonnas,
korraldada ettekandekoosolekuid ja auhinna-
tööde esitamist, populariseerida teadusalaseid
ja poliitilisi teadmisi nii üliõpilaskonnas
kui ka väljaspool ülikooli.
da
Järgnevas töös on valgustatud aastate
ettekandes tahaks
järgi kõigepealt ajalooringi organisatsioonilist
külge, põhilist töövormi, see tähendab ette-
kannete koosolekuid, konverentse, populaarteadus-
nagu
likke ettekandeid, muid üritusi (laualeht,
ekskursioonid, temaatilisi konverentse, kohtumis-
TRU_Ajalooring (EAA.5304.1.10)

Lehekülg 47
1951.
7. sept. juhatuse - 10. juhatus 9 liikmeline
19. sept. aruandlus-valimiskoosolek. Osavõtjaid 35
21. sept. juhatuse koosolek.
27. sept. Pedagoosilis-metoodilise konverents. 26 osavõtja
Ajalootunni näitlikustamisest" E. Saul (V)
Keskkoolis kasutatavate ajalooõikute kriitika.
12. Pärn. (V).
5. veet. töökoosolek osavõtja 35
E. Leesment "ülestõus ristlejal "Pomjut Asova "1906. a."
23. okt. juhatuse
30. okt. töökoosolek. osavõtja 30.
Dolcino ülestõus (Märtin)
Jacquerie ülestõus (Ligi)
16. nov. töökoosolek. osavõtj -29.
Ing. Ameerika teine rinne. Malvõgin. vene keeles
30. nov. töökoosolek osavõtja 32.
Lenini monumentaal propaganda dekreet, selle
tähtsus ja kasutäimine nõukogude skulptuuri-
loomingu arengus. Varang (V)
14.dets. töökoosolek osavõtja 29.
"Imperialistlik Põhja-Atlandi liit "Silvia Tasane (III)
15.dets. juhatuse.
12. veebr. töökoosolekul osavõtj 42.
"Kutuzovi vastupealetung 1812. a. Isamaasõjas.
J. Kahu (Leningradi Ülikooli aspirant)
29. veebr. töökoosolek osavõtja 15.
L. Müürsepp Esimesed sotsiaalidemokraatlikud ringid
Eestis.
18. märts töökoosolek osavõtj 40
12. Liim "Tartu üliõpilaste revolutsioonilise liikumise
ajaloost Stõlõpini reaktsiooni aastail.
29. apr. töökoosolek osavõtja 20
muljeid minsui Riikliku ülikooli ÜTÜ teaduslikust
konverentsilt. L. Meri.
Tartu Riikliku Ülikooli ehitised. Varang.
6. mail töökoosolek osavõtja 23
Hiina Rahva vabariigi majanduslikud ja kultuuri-
lised olud. R. Männamaa.

Lehekülg 52
1952/53.
41
J.V. Stalini mälestusele pühendatud üliõpilaste 7. teadulik
konverents 5-12. apr. 1953.a.
Plenaaristungid
5. apr. kell 15.
Avasõna. ÜTÜ Nõukogu esimees. dots. J. Tammeorg.
J. V. Stalin kapitalistlike maade kommunistlike
parteide ülesandeist antud momendil.“
ajaloo III k. Jaan Vendla. (V. Reiman)
Leninliku kooperatooniplaani edasiarendus J. V. Stalini
teoses "Sots. majandusprobleemid NSV Liidus"
ajaloo III a. Leenart Fibek
Ajaloo alasektsioon
/ H. Moosberg/
teaduslik juhend van. õpet. L. Eringson
ajalooringi esimees M. Ariste
Esmaspäeval 6. apr. kell 18 peahoone aud. 82
1. Sotsialimi pahelise majandusseaduse avastamine
sm. Stalini poolt" ajaloo IV k. Polina Ložkina
(L. Siisjon)
2. Hiinaa rahvavabariik teel sotsialismile.
ajaloo V a. Ruth Männamaa (J.Konks)
Kolmapäeval 8. apr. kell 18. aud 4.
1. Feodaalkorra kriitika Petri töödes.
ajaloo IV k. Helju Kaev (dots L. Loone NSV)
2. T. Bock - dekabristide ideede kandja Eestis"
ajaloo V k. Lennart meri. (L Erigson).
Reede 10. apr. kell 18. peahoone aud. 4.
EKP võitluses rahvamajanduse taastamise ja edasi-
arendamise eest sõjajärgsel perioodil.
ajaloo III k. Õie 12lt. (V. Reiman)
Rahvademakraatia kui proletäriaadi diktatatuuri.
vorm üleminekul sotsialismile.
V k. H. Ligi (L. Roots. )
TRU_Ajalooring (EAA.5304.1.10)

Lehekülg 53
Stalini teose "Sotsialismi majandusprobleemid
NSV Liidus ja partei XIX kongressi materjalide
rakendamine ajalooteaduses.
Peterson, Lepiste, Punula, Arst.
Ajaloo õpetamise metoodika uurimisi
Kommunistliku moraali kasvatamine
ajaloo tunnis
Leeman, Männamaa, Liim, Ligi, Jaanveirel, Teesov,
Punemäe.
Eesti-töölisliikumise ajalaost.
V. Kingissepa revolutsioonilise tegevuse algus. Eiber
Hans Heidemann. Rungi
Aleksander Leiner. Nurmid
Joh. Laenitus - EKP juht võitluses nõukogude võimu eest
Eestis. Liin
Bocu dekabristde ideede kandjana Eestis, Meri
Hans Heedemann töölisklassi ja kehvtalurahva
võitluse organisaator Lõuna-Eestis. Rungi
1905-1907 a rev. sündmused Tartus.
1918-1920 a klassisõja küsimusi.
Bolševistlik ajakirjandus Eestis esimesel nõukogude
võimu perioodil 1912-1919 jaanvärk.
üliõpilasliikumine Eestis 1907-1912. Liim.
Tartu ajaloost.
Arheoloogilised andmed Tartu vanima ajaloo kohta
Molvõgin.
Tartu feodaalse killustumise perioodil. Pet
Tartu aastail 1550-1710. Jakobson
Tartu aastail 1710-1917 Tingre
Nõukogude Tartu. Hollina.
Talurahvaküsimus Eesti- ja Liivimaal XIX sajandil
42
Pehi feodaalkorra suhete kriitikuna. Kaev
Mervel feodaalkorra paljastajana. Tuhues dets.
Talurahva diferentseerumine Lõuna-Eestis 19. saj. I poolel Moloogin.
Ajalooliste sündmuste käsitlus Ed. Vilde teoses Mahtra sõda.
Ajalooliste sündmuste käsitlus Ed. Vild "Anija mehed. Tusov
" " " " " " "Prohvet Mals" Malu Urbel
Liiv.
Talurahva diferentseerumine Eesti 19 saj II poolel. Jakobson
Nõukogude Liidu Välispoliitika
Nõukogude - Hiina suhete areng 1917-1952
Nõukogude vastase interventsiooni kujunemine
Pehõlpadi all 1919.a. Rooma.
Põhjasõja lahingud Eestis. Teras.
Tallinna ajaloost.
Tallinna kunstiajaloolistest mälestusmärkidest.
1861. a talurahvareform marks. - leninismis
klassikute hinnangus. Lepiste
Rahvademokraatlike maade tekkimine ja nende
tee sotsialismile
Rahvademokraatia kui proletariaadi diktatuuri
vorm üleminekul sotsialismile. Ligi
Hiina rahvavabariik teel sotsialismile. Männamaa
Kesk- ja Kagu- Euroopa vabastamine Hitlerlike
okupantide võimu alt nõukogude armee poolt
ja selle ajalooline tähtsus. Kustin.
Sotsialistliku mõtte areng utoopiast teaduseni
Thomas Morus ja tema "utoopia" Maar, Mets dets
Campanelle ja tema "Päikese riik" Kollina dets
P-Ameerika Ühendriikide agressioon hiina rahva
vastu, eriti aastast 1945-1951. Ligi.
India rahva võitlus oma vabaduse eest
15. sajandil. Leeman.
TRU_Ajalooring (EAA.5304.1.10)

Lehekülg 79
1957/58
III
68
Ka esines külalisena ajalooringis
Läti Riikliku Ülikooli ajaloo-osakonna III
kursuse üliõpilane Inarts Skujinš ettekandega
"Progresiivne üliõpilasliikumine Riia ülikoolis
aastast 1918-1934" Läti ajaloo-osakonna
üliõpilase külaskäik on mõeldud vastusena
meie ülikooli ajalooringi liikmete H. Palli
ja A. Vahemetsa esinemisele Läti-Riikliku
ülikooli ÜTÜ teaduslikull konverentsil
Oma ettekandes andis külaline sisuka ülevaate
läti progressiivsete üliõpilaste võitlusest
kodanliku diktatuuri ja reaktsiooniliste
üliõpilasorganisatsioonide vastu. Pärast
ettekannet arenenud diskussioonis puudutati
mitmeid nii naabrite kui ka meie endi
üliõpilaselu aktuaalseid küsimusi.
peale eespoolnimetatute võiks veel ära
märkida O. Langseppa "Eesti spordiajaloo
suurkuju Georg Lurich",
Ka uujunes huvitavaks õhtu "Kuidas see ?
oli esiisade ajal"
esinesid
31. oktoobril 1957 toimus Suure Sotsialistliku
Oktoobrirevolutsiooni 40. aastapäevale pühedatud
teaduslikul konverentsil H. Palli (V k) "Suure Sotsia-
listliku Oktoobrirevolutsiooni maailma-ajalooline
tahtsus" (juhendaja prof. H. Moosberg), R. Vahemets (IV k)
"Tallinna Tööliste ja Soldatite Nõukogu tegevus
Suure Sotsialistliku Oktoobrirevolutsiooni ettevalmista-
mise perioodil V" (juhendaja prof. H. Moosberg)

Lehekülg 81
1957/ 58
70
Mõne aastast vaheaega on hakanud jälle
ajalooringi liikmed esinema Tartu ettevõ-
tete ja asutuste töötajate ees. Nii on üliõpilane
Tunne Sink- esinenud jub kümmekond
Kelam
korda Tartu töötajate ees loengutes: "Keelata
aatomirelv" ja "Revolutsiooniline miilitsa
tegevus Eestis 1917. a." Ka valmistas
ajalooring dots. H. Seilivase juhtimisel ette
loenguid Tartu ülikooli ja linna komsomoli
ajaloost.
Eesti NSV Poliitiliste ja teadusalaste Teadmiste
Levitamise Ühingu liinis on ajalooringi
liikmed pidanud 60 loengut Tartu ja Põlevkivi-
basseini ettevõtetes ja asutustes. Loenguid
on peetud järgmistel teemadel: "Suur Sotsialist-
lik Oktoobrirevolutsioon Eestis ", „Suur Sotsialistlik
Oktoobri revolutsioon Tartus" jne.
26. veebruenil 1950. a. organiseeris ajalooring
ülikooli kohvikklubis anektootide õhtu, millest
fragmente kandis üle Eesti Raadio üliõpilas-
saates. Sama üritus tuli kordamisele Tartu II
Keskkoolis. 23. märtsil aitas ajalooring organiseeri-
da Tartu I ja II Keskkooli vahelist kohut
Napoleon I üle.
Auhinnatööd
1958
Agraarsuhted
Palli H. Eesti 13-14 saj, Kütt, Mervis II
1858 a. Talurahva
rahutused
Mahtras
Pullat, R II Hause ja
Novgorod.
TRU_Ajalooring (EAA.5304.1.10)

Lehekülg 82
1957/58
71
kaheteistekümnes üliõpilaste teaduslik konverents
16.-20. apr. 1958.
plenaaristungid.
kolmapäeval 16. apr. kell 17.
Avasõna V. Krinal, ÜTÜ Nõukogu esimees.
2. Kuimme aastat TRÜ ÜTU tegevust.
ajalooring III k. Ants Kaasik. (L. Eringson)
3. 1858. a. talurahva ülestõus mahtras-
ajaloo IV k. Maris Kütt. (L. Eringson).
Ajaloo alasektsioon
Teaduslik juhendajad dots. J. Konks ja van. õpet. E. Plotnik.
Alasektsiooni juhataja A. Vahemetsa.
Kolmapäeval 16. apr. kell 19. Peahoone 49.
1. Agraarsuhted Eestis 13. sajandi algul.
ajaloo V k. Heldur Palli (S. Vahtre)
Neljapäeval 17. apr. kell 10. peahoone 5.
Kašmiri küsimus.
ajaloo IV k. Tunne Sink. (J. Konks).
Hispaania sündmustesse "mittevahelesegamise"
poliitika 1936-1939. a.
ajaloo V k. Aili Suur 12. (L. Roots).
Neljapäeval 12. apr. kell 17. aud. 82.
1. Sari "Eesti rahvuslikud suurmehed" kodanliku
natsionalismi levitajana.
ajaloo IV k. Vilma Vares (E. Plotnik).
Nõukogude Eesti intelligentsi kujunemisest aastail
1940-1948. ajaloo V a. Meeli Vooder (H. Moosberg).
TRU_Ajalooring (EAA.5304.1.51)

Lehekülg 178
153
152
- 1 -
1960-ndate aastate kunstnike põlvkond - on tänapäe-
va nõukogude eesti kunstnike seas kesksel kohal.
1960-ndaid aastaid, võib kogu edasise kunstiarengu
seisukohalt pidada uue arenguetapi hoogsaiks
algusaastaiks. Nõukogude Eesti kunst astus uude
arenguetappi küll juba 1950-ndate aastate II poolel,
kuid siis välja astunud noored kunstnikud ei ol-
nud läbimurdeks nii monoliitselt ühendunud
ajaks
kui 1960-ndatel aastatel, mis oli kujunenud
ka kunstisoodsam situatsioon.
Järgnevalt vaadeldakse, kuidas 1960-ndate aas-
tate keskpaiku ERKI-s õppinud kunstitudengitest ku-
junes Anki nime all 1960-ndate aastate II poolel
end maksma pannud noor avangard, kuidas
oli see seotud üldise kultuurisituatsiooniga.
Kunstiõpilaste aktiivne tegevus kunstiinstituu-
dis algas üliõpilaste Teadusliku Ühingu põhikirja
vastuvõtmisega 1962. aastal, selle järel asuti
ÜTÜ liinis enesetäiendamisprogrammi reali-
seerima loengutesarja organiseerimisega XX
sajandi kunstist, mida õppepogrammis ei kä-
sitletud.
Pandi alus iseseisvate tööde näituste (ITN) tra-
ditsioonile ERKI-s. Esimene sellelaadne näitus
toimus 1964.a. kevadel.
1) T. Vint, M. Leis, E. Ootsing [M. Mutsu], J. Arrak, K.
kaasik, I. Pallo-Vaik, A. Vint, T. Laanemaa, jt.
-2-
Hakati korraldama ÜTÜ teaduslikke konverent-
se, kus tuli ettekandmisele kogu aasta vältel kogu-
tud teave, mida käidi otsimas Moskvas, Lenin-
gradis (nii omal käel kui komandeerituna),
mida tõlgiti kätte saadud võõrkeelseist allikaist.
Kubateaduslik konverents ja ITN toimusid
ühel ajal, oli ITN-i lahutamatu kaasosaline
- näituse arutelu - konverentsi ja ühtlasi ITN-i kok-
kuvõttev üritus, kus osales ka juba tunnustatud
nõukogude eesti kunstnikke.
Nn. ankilaste tegevus ei piirdunud instituu-
diga. Tööde eksponeerimise kohtadeks olid peale
ITN-de paljud poolavalikud väikesed grupinäitused,
esimene neist 1964. aastal "Estonias". Näituste põhi-
osa moodustasid väljasõitudele, kohtumistele ja
mujale kaasa võetavadekspositsioonid.
Suhtlemine teiste kõrgkoolide üliõpilastega toi-
mus ÜTÜ liinis. Tähedadnad sidemed olid Tal-
linna Riikliku Konsevatooriumiga, kus korral-
dati ERKI loengutesarjale analoogilist üritust
muusikaliste sügispäevadena XX sajandi tõsise
muusika tutvustamiseks.
ERKI ja TRK suhtlemisringi tõmmati
1964. aastal muusika ja kunsti nädala organiseeri-
misega Tartus kaasa ka Tartu Riiklik Üllikool.
Kohvik "Pegasus" oli 60-ndatel aastatel
TRU_Ajalooring (EAA.5304.1.10)

Lehekülg 5
Õhtuid jne.) ja auhinnatöid. Kui mõni
lõik või ettepanne puudub, siis see ei
tähenda, et sellega ei ole sel aastal
tegeldud, vaid seda; kas ei ole vastavaid
materjale minu käsutuses või ei ole midagi
eriti märkimisväärset.
Käesoleva töövalmimiseks olen kasutanud,
nii suulist mälestust, mis küll ajajoonil
palju.
on oma täpsusest kaotanud, kui ka aruandeid,
tööplaane ja muid pabereid, mida on eriti
vahe säilnud esimeste aastate kohta. Peale
selle on ka üksikuid töölõike käsitletud
ajalehtedes "Tartu Riiklik Ülikool", "Edasi"
/"Postimees"/ "Noorte Hääl" ja mujal.
Ühtasi vabandan veel kord nende ajalooringi
liikmete ees, kes ei leia oma nime selles väi-
keses töös eespool nimetatul põhjusel või
mingil teisel põhjusel. See töö vääriks
põhjalikumat ja pikemaajalisemat
uurimist.
Töö koostamisel ja valmimisel on abista-
nud omapoolsete heade nõuannetega TRÜ
ajaloo õppejõud nn-d: K. Siilivask, S. Vahtre,
H. Piirimäe j. F.
Siinkohal avaldan tänu kõigile, kes on
kaasa aidanud selle töö valmimisele.

Lehekülg 46
1951/52
35
Viies üliõpilaste teaduslik konverents 21. - 30. märts 1912. a.
"mingisugune teadus ei saa areneda ja edeneda ilma arva-
muste võitluseta, kriitika vabaduseta" J. V. Stalin.
Plenaaristungid.
Reede 21. märtsil 1952 a. kell 1800
1. Avasõna, ÜTÜ wolikogu esimees K. Siilivask
2. Keel ja mõtlemine J.V.Stalini keeleteadusline teaste valgusel"
A-II) K. Toem, V k.
3. USA imperialistide taotlused muuta ÜRO oma agressiiv-
se poliitika tööriistaks 1949-1951.a.
A-II. H. Ligi IV k.
Lõppsõna teadusala prorektor prof. E. Martinson.
ajaloo sektsioon.
Teaduslik juhendaja van. õpetaja L. Eringson.
Sektiooni juhataja Liivia Kivisaar
Pühapäeval 23. märts. kell 10. peahoone 5
Käärik, Aino - III k. "Marksismi-leninismi klassikud
ameerika imperialismist" Juhend. L. Eringson /W102/.
Teisipäeval 25. märts kell 17 peahoone 5.
Mälberg, Aime, IV a. „Saksa demokraatliku Vabariigi
moodustamine" juhendaja van. õpet L. Roots (üldaja)
Külalisettekanne Leningradi A.A. Ždanovi nimelisest R.Ü.
Reede, 28. märtsil kell 17. peahoone 49.
Vahtre, sulev V k.
"Aasia rahvaste imperialismivastane võitlus pärast
Teist maailmasõda." juhend L. Roots (üld).
TRU_Ajalooring (EAA.5304.1.10)

Lehekülg 77
1957/58.
I
16. oktoobril 1957. aastal toimunud aruandlus-
millest võttis osa 31 inimest
valimiskoosolekul, valiti ajalooringi juhatuse
esimeheks Aigar Vahemetsa IV kursuselt, NSV Liidu
ajaloo sektsiiooni juhatajaks Tiit Tender / III kursuselt.
ja Tunne Sink-Kelam üldise ajaloo sektsiooni juhatajaks
(VI. kursuselt) ning teaduslikud jahendajad olid
dotsent J. Konks ja van.-õpetaja E. Plotnik.
sellel
Analüüsides ajalooringi tegevust käesoleval
õppeaastal, tuleb märkida olulisi muutusi
ringi töös. Kõigepealt on kadunud kursusetöid
refereerivad koosolekud. Nende asemele on
asunud elavad, dikussioone tekitavad koos-
olekud, mille teemadeks on ajalooteaduse
aktuaalsed uurimused. Nii äratas üldist
huvi üliõpilaste laiades ringkondades dis-
kussioonikoosolek teemal "Eesti-Vene
poliitilised suhted 9-13. sajandil", milles
põhietekandja Heldur Palli läks oma seisu-
kohtadega julget loomingulist teed mööda.
Ettekannet, mis toimus 14. noveembril
oli kogunenud kuulama 122 osavõtjat
ja koosolek kestis ligemalle 3,5 tundi.
Suurt huvi äratas kõige värskema
statistiline materjali alusel läbiviidud
diskussioon proletariaadi vaesumise üle
tänapäeva kapitalistlikus riikides.
13. detsembril kogunes keemia hoone ring-
auditooriumi 112 osavõtjat kuulama
Mart Alleri ilmekat ja rikkalikult illustree-
ritud ettekannet "Eduard Viiralti osa Eesti ja
maailma kunstiajaloos"
66

Lehekülg 78
1957/ 58
67
25. aprillil toimus esitasid IV kursuse II
üliõpilased L. Soom ja Ü. Vooglaid ettekande
"Korporatsioonid ja üliõpilasseltsid Tartu
ülikoolis kodanliku diktatuuri perioodil".
Suurest huvist, mis esinemise vastu valitses,
andis kujuka pildi arvukas osavõtt (115 inimest)
kõigist teaduskondadest.
Algul andis Ü. Vooglaid lühikese ülevaate
Tartu üliõpilasseltside ja korparatsioonide
teavest, nende klassi-iseloomust ning põhili-
sest eesmärgist kasvatada noorsugu kodanliku
ratsionalismi ideoloogia vaimus. Üliõpilane
K. Soom rääkis kodanlike üliõpilasorganisat-
sioonide reaktsioonilisemast osast, korporatsi
sioonidest võttis neist Ettekandja andis ülevaate
korporatsioonide baltisaksa buršidelt
ülevõetud traditsioonidest ja korparatsioonide
omavahelistest tülidest.
Ettekandjatele esitati palju küsimusi
üliõpilasorganiratioonide tegevuse, asukohta-
de, kommete, värvide jne. kohta, küsimus-
tele vastamisel tuli ettekandjaid "abistada"
õppejõududel prof. H. Maasbergil, dots. H. Siilivask.
Sest.
TRU_Ajalooring (EAA.5304.1.10)

Lehekülg 80
kelam
T. Sink- (IVk) 1957/58
IV
69
"Tallinna miilitsa uurimus Suure Sotsialistliku
Oktoobrirevolutsiooni perioodil" (juhendaja prof. H. Moosberg)
Kaheteistkümnes üliõpilaste teaduslik konverents
toimus 16.-20. aprillini 1958.a., uus ajalooringi
liikmed esinerid 7 tööga.
Plenaaristungil esinesid A. Kaasik "Kümme
aastat TRÜ ÜTÜ tegevust ja Maris Kütt
"1858. aasta talurahvaülestõus Mahtras".
Lisaks nimetatuile on kahtlematult üheks
tähelepanu väärsemaks ettekandeks dinlomeid
Heldur Palli "Agraarsuhted XIII sajandil Eestis"
(juhendaja van. õp. S. Vahtre), uus ettekandja
näitab, et XIII sajandi algul oli Eesti jõudnud
võrdlemisi lähedale riigi tekkimise protsessile.
Samuti võiks nimetata veel Vilma Vares /IV kur.
"Sari "Eesti rahvuslikud suurmehed" kodanliku
natsionalismi levitajana" (juh: ajalootead. kand.
B. Platnire. ,Aili suur (V kursus) "Hispaania
sündmustesse "mittevahelesegamine poliitika
1936-1939. a." (juh. aj. teadu. kond. L. Roots).,
Meeli Vooder IV k. "Nõukogude intelligentsi
kujunemisest aastast 1946-1948. (juh. prof. H Moosberg)
EELK_Kaarma_kogudus (EAA.3132.1.261)

Lehekülg 89
40 snt
Viljandis 28.X.34.
Palun siaatke minule ristimis
Tunnistus, järgmise adressiga.
Viljandi Prandsuse Tänv
No 10. A. Tuhk.
Märkus: Ristimistunistust
vajan Viljandi Tööstuskooli
juhatajale esitamiseks.
Austusega: August Tuhk.
EELK_Kaarma_kogudus (EAA.3132.1.263)

Lehekülg 51
10 weebruar
1937 a.
w. a
Kaarma koguduse
õppetaja.
Ado Janson kärla
koguduse liige palun
õppetajad minu palwet
tähele panna praegu
kus nõutake perekonna
rekisri laaritust mule
Ema on olnud kaarma
Koguduse liige ja sünd-
ind sääl, abi elumises
On tema saanud kärlas
koguduse nii siis Karla
walla raamatute järel

Lehekülg 78
Selepärast peab minu ema.
Kaarma kiriku raamatustes.
olema Siis palun teid V. a. Herra
Õpetaja mulle saata minu
ema neiu põlwe neme kohta
Kiriku tunnistus et tema nimi
oli Liisa Roomelt.
see tunnistus lähes mulle.
oma wäär nime muutmisel.
wäga kehesti tarwis kõik teised
kirjad on kordas, aga puutub.
weel ainult minu ema neiu
põlwe nime tõentuse kiri.
teie kogutuselt.
Palun siis südamest Õpetaja
Herra olge nii südames lahke,
ja täitke minu alandliku palvet.
muidu tean ma et tema oli
Kaarma kogutuse liige aga
see ei aita peab teie poolt
Tallinn lugemine
I
937
järg numbrid
läks minu käest
80
V.a.
tegemine
Herra K. Reinart.
Liisa Roomelt:
Palun mitte minu palwelt ära tütida
aga mis tehja minu asja lugu ei
luba teisti muud kui pean jälle
sind oma palweka tülidama minu
asi ei edene muitu mitte kutagi
tahan oma wäär nime muuta ja
ilma minu ema tütruk põlwe
liig nime peab seles nime muut-
misel teada olema;
Ma arwan et sinu ema ja minu
ema olid muitugi ühe liig nime,
peal siis kui naad olid weel alles
mehele minemata palun sind
armas Karla ole nii kallis mees
saada mulle see teatus kus kiriku
kogutuses sai nemad ristitud ja
leeridud ja mis oli nente liig
nimi tütarlapse ajal.

Lehekülg 79
II
Minu ema tütruku liig
nimi peab teada olema ja ka
mis suguse kirikus sai naad.
ristitud ja leeritud ka oleks
wäga ea olewad kui sull läheks.
korta selle kiriku nimi kus sai
minu ema ja isa laulatud
isa nimi oli Toomas ja ema
nimi oli Liisa.
Noh kui ka seda laulatamise
kirikud sull kerge pole leita.
ehk läheb ka siis läbi kui aga
need 2 asja saaksid mulle
wõimalikult saada ole nii
kallis sugulane ja katsu
üht ehk teist moodi mulle
need sult palutawad teaded
saada olen päris ädas selle
oma ema turuk polwe liia.
nime pärast.
IIII
Palun sind weel kord nii
rutu kui sull wõimalik on
minult palutawad palwed.
täita. Ma saadsin joba
ühe kirja sulle aga see aadres
oli nõnda puudulik aga nüüd
sain ehk parema aadresi
Teile kõiki perekonnale wäga
tuhad kord palju terwisi.
Palun kui mulle kirjudad siis
kirjuda ka oma elust mulle kutas.
teie terwis ja elu kaek on
jään nüüd jälle ootma sult
palutawad wastust
Jumalaga sinu ema
õe poeg A.Kristumann
(Aadres) Uumõisa post. Akent.
p. k. 3. Orisaare
Weere küla AK.
7. Märtsil
EELK_Kaarma_kogudus (EAA.3132.1.261)

Lehekülg 92
EV.-LUTH. USU KIRIK
KAARMAS
Kärla valla pereks.
Aadr: Üle Kuresnare
"19" nov. 1934a.
ametile.
No 704.
Saatekulu ära saatmisel
saadan tunnistuse välja.
Lisa: 15. snt.
Märkus: tempelmarke palun
mitte saata.
V. Kirotar
Kaarma Ev.-Luth. usu kog.
perekonnaseisuametnik.
EELK_Kaarma_kogudus (EAA.3132.1.263)

Lehekülg 77
19 15III 37. a.
V.a
N188
Herra Kaarma kogutuse
vastatud
Õpetaja!
21.III 37
Kord wist joba päris Uuemõisa
walla walitsus teilt Toomas.
Kristumanni laulatuse kohta
teadeid. Ja olide wastanud et
teie ei leia oma Kiriku raamatust
nii sugust nemelist laulatuse
kirju. V.a Herra Kaarma kiriku
Õpetaja. mina olen selle Toomas
Kristumanni poeg A Kristumann
ja minu ema kes selle T. Kristumanni
abikaas oli on Moratsis sündinud
ja tema oli Kaarma kiriku
liige ja neiu polwe nimi oli.
temal Liisa "Roomelt"
ja tema ema nimi oli Reet. ja
isa nimi Negulas Roomelt.
EELK_Kaarma_kogudus (EAA.3132.1.261)

Lehekülg 15
V.a.
Kaarma koguduse Õpetajale.
Kodanik Vladimir
Aleksandri p. Üksti
Uuemõisa vallast, Kesk-
vere asundusest, Mõisa
talust.
Palve.
Minu ema Juuli, Jakobi tütar
Salm (praegu Üksti), sündinud 5. mail
1879. a. Kastil, ristitud Kaarma ki-
rikus, elab Pöidel. Vajan tema risti-
tunnistust perekonnaseisu ametile
ettenäitamiseks abieliumise puhul.
Seks palun Teid ehk koguduse Õpe-
taja puudumisel koguduse pere-

Lehekülg 53
Kuresaar 9. Juul 1934.
V. a.
Härra Pastor!
Saatsin Teile 21. aprilil kirja milles
palusin mingisugusid teateid või
andmeid Otto Vilsaare isa, Gustav Willem
sündimese ja surma pääva kohta.
Neid andmeid tarvitab Otto Welsari poeg
Valentin Saksamahl kus tema sõja-
vangina satteenud, elama jäänud.
abiellnud, ja nüüd oma laste pärast
tungiwald andmeid wajab muidu neid
koeri ega kooli ei wõeta. -
Tähtis oleks meil Gustav Welsari
sünni ja surmapääw nii ka tema
abikaasa, mina arvan et oli üks
sündinud Rosenfeld. Praost Maekle ei
leidnud siin kiriku raamatutes
nende kohta mitte teateid nii et arva
me nad peaksid kaarma kirikus
maetut olema, sest et seal Murratsis
wai Roosmal elasid. Dokumentid.
peaksid saksa keeles kirjutatud
EELK_Kaarma_kogudus (EAA.3132.1.263)

Lehekülg 24
h. A.
hr. Kaarma ew. lut. kog. õpetaja.
Minul kui endisel Kaarma koguduse liikmel oleks Teile palwe, kui
Teie sellele saaksite vasta tulla, see oleks et Teieminu paberid
s. o. minu ja minu ema ema isa sünni ja ristimis tunnistused
minu perekonna paberite korraldamiseks ära saataksite.
Teie kui kiriku õpetaja teate paremini kui mina mis perekonna
ja rigistreerimise paberite korralduseks tarwis läheb.
Palun need mulle ära saata nii kiirelt kui jõuade, milleks
saadan teile kulude katteks kaheksakümne viie senti eest
post marke.
Austusega. Juljus Umal.
vastatud
15. II 37 N 117, 118
Tallinnas. 9. veebruaril 1937 aast.
Minu isikutunnistuse peal on minu perekonna nimi Omal
kuid kiriku raamatutes on vist Umal, ema neiupõlve
nime järgi.

Lehekülg 52
on tema sünind 17 det.
aadres oleks
1844 a Krisjani t. Miina
Mikk Antsi külast.
Kärla post kost.
aga tema ema nime ei
Kandla II küla
tea ma mitte
Palun südamest
et. Janson.
vastatud
Õppetajad wanatest
Kaarma kiriku raama-
N 1111
12.II.32
tust ülese otsida ja mulle
tema sündimise tunnis
tus saata olksin isiklik
kult õppetaja juure tul
nud pikka tee läbi palun
Õppetajad posti kaudu
seda toimeta
25 sen. saadan markis.
Kuresaares 1 matsil 1937.a.
Kaarma koguduse õpetaja
Hra A. Kõiw!
Palun minule saata, wäljawõtte. Teie Kiriku raa-
matutest Aleksander Simmo poja Treumann'i ja tema
abikaasa Juula Karoline sündinud Tõnnsoni sünniaegade
kohta.
Mina wajan neid andmeid, perekonnaseisuametis,
perekonnakirjade korraldamisel.
Ühtlasi lisan ligi, kantselei kuludeks 50 sendi ja
posti kuludeks 10 sendi eest kirjamarkisid.
vastatud
Kõige austusega E. R. Treumann.
2.III.37 N159
Uus-Roomassaare 14.
Kuressaar.
EELK_Kaarma_kogudus (EAA.3132.1.261)

Lehekülg 16
konnaseisu ametnikku kiires korras
saata väljavõte sest ristitunnistusest.
Ka võiksite saata selle kirja Tornimäe
ap.- õige usu koguduse perekonnaseisu
ametnikule, preestrile, Tornimäel,
Uuemõisa postiagentuuri.
Lisa: 35 snt. postmarkides saatekuluks.
Keskveres, 8. II. 1934. a.
Paluja
v.üksti.

Lehekülg 52
W. Loewis of Menar.
Kuressaare
Kuressaare, Pikk, 41.
6. juulil 1934.
V.a.
härra pastor.
Minu õe tütrel Harriet Marga-
rete Karin von Harten, sünd. 13. Sept.
1905 a. vana Kalendri järel ja ristitud
Kaarma kihelkonnas, kelle praegune
elukoht on Zoppot´i linn Danzigis, on
vaja ristitunnistus. Sellepärast palun
Teid väljaanda täielikut ristitunnistust
(vanemate ja vaderite nimedegi ja usuga)
niisuure paberi peal, et võimalik oleks
tõlkida. Palun väljasaata nii nobedasti,
kui võimalik minu aadressi peale.
Siin juures 25 santi tunnistuse eest ja
10 senti saatmise eest.
Austavalt Whaewing Meem.

Lehekülg 88
Evangelis-lutherline
Kose kogudus.
30.X 1934 a.
K. a. b. õp Kirotar
Kaarma
No 1395
Aadress: K0SE.
24. juunil 1934a suri
Alavere wallas Pikval ja
maeti Kose kog. kalmistule
Kaarma kog liige Eliise
Kristine Kuris, s. Vahter,
Aleksandri abik, üle 20a-23-28
Vana
RJõgi

Lehekülg 90
W. a.
Kaarma Ew. Luteri usu
kiriku õpetajale.
Palun wäljasaata minu
isa Ado Juhani p. Rüpp'i
sünnitunnistus. Kirjas nimetud
tunnistus on wajalik esitamiseks
kohtule, minu pärimisõigustes
kinnitamise puhul.
Kuludeks siin juures 40 sendi
eest postmarkisi
Kuresaares
Kõige austusega
31 oktoobril 1934 a.
H Rüpp
Minu aadress:
Hermanja Rüpp
Püha m. 6
Kuresaare.

Lehekülg 91
PEETELI KOGUDUSE ÕPETAJA
Tallinn, 27. oktoobril 1934.
BIDDER
Korter: Vismari 2-2, tel. 456-05
Eesti ev.-lut. kiriku Sisemisjoni Seltsi
Büroo: Kentmanni 6. tel. 459-92
peasekretär
Tallinna Linnamisjoni õpetaja
Armas ametivend
personaalraamatu rewideerimiseks
leian, et Marie Sild'i, Miina Reimanni tr. kiriku-
täht puudub siin. Marie Reimann, Miina tr. on
sünd. Mustjala vallas 23. X 1905, ja on vist Kaarmas
leeris käinud. Kui ta kirikutäht on Kaarmasse
saadetud, siis saatke palun see kiri Kaarma
ametivennale, 1930. a. peale on ta Peeteli kog. liige,
kuid 1927 a. on ta elanud. Hallistes ja seal abiellunud.
R. Spuhlau
Marie Reimanni (rsp. Riemann'i) kirikutäht
on saadetud Mustjalast 1910 aastal Kaarma kogudusse.
Akusa
Mustjalas, 1.XI 34.
õp.
EELK_Kaarma_kogudus (EAA.3132.1.263)

Lehekülg 80
III
Ma käisin täna Pöidi kiriku
õpetaja juures siis tema
räägis mulle suurt uutist
et teie poeg olla Püha kiriku
õpetajaks kui tema nii suur
mees on küll tema ehk aitab
ka sind neid palwed täita.
mis ma sinult südamest
palun jään kindlast lootma
et ika minu palwet kuulta
ja tähele paned et see ehk küll
sulle suurt tüli teeb aga
ana see ka mulle andeks
ma muidu sind nii ei tülitaks
aga muitu asja läbi wiia.
ei saa.
Aga kõike parem oleks ika kui
selle kiriku kogutuse teada saaks
kus nemad ristiti ja leeridi
nõnda kallis sugulane
Tõentuse kiri ja teie all kiri
ja kiriku pitsatika tõentus
minul ei ole tema wanemate
teateid waia aga ainult et minu
ema neiu põlwe nimi oli Liisa
Roomelt seda teated palun
wäga mulle saata panen
ka post marka ligi et teie
rutem saate mulle paluwat
palwet täita.
Jäen lootma ja ootma et
minu teie minu palwet kuulda
wõtate ja tähele panede
Teid Austuseka AKristumann
(aadres) Uuemõisa post. akentuur
p. k. 3 Orisaare.
Ak...
EELK_Kaarma_kogudus (EAA.3132.1.261)

Lehekülg 23
Kaarma kihelkonna pere-
konnaseisu ametnikule.
Palun mulle kiires korras saata
minu sünniteade, mida vajan
perekonnaseisu tunnistuse koosta
miseks. Olen sündinud Elmel 24
juunil 1886 aastal, ristitud 6mal
juulil (v.k) Siin juures kantselei ja postikulu 35 snt
Johann Karli p. Knuut
Tuudil 17 m. 1934 a.
Tuudi p. ag.
J kinni
EELK_Kaarma_kogudus (EAA.3132.1.263)

Lehekülg 28
KÄRLA VALA
Perekonnaseisuametnik
Kaarma Ev. Luteriusu koguduse
SAARE AAL
Perekonnaseimametniku. Vaimulikule.
"31. Jaanuaril 1937.a.
No 2040
Palun mulle saata Karl Õun'a - sünd
Saare-Kärla p. ag.
1830.a. Kudjapäl ja tema abikaasa Edi Õun-
Palun mulle saata Karl Õun'a - sünd
sündinud Lätt - sünd. 1937.a. Kudjapäl-
vastatud
7, II N 99
sünniteatised
Mainit dokumendid on tarwilikud nende tütre
Miina Puppart - sünd. Õun - perekonnakirjade kor-
raldamiseks perekonnanime muutmise
puhul.
J. Soosalu
Rongimaseimann
Holstre_vallavalitsus (EAA.1068.1.285)

Lehekülg 19
Uusna
N 120 Prodt d. 6 Maerz 1880 113
Wallawalitsus
sel 26 Febr. 1880
No 65.
Holstre wallawalitsuse kätte.
Ülewal nimetud wallawalitsus saab
seeläbi sõbralikult palutud seal wallas
Hansu weske peal olejale siit wallaliikmele
see kange käsk anda lasta et ta puudu-
mata sel 10 Märtsil s.a. oma pearaha
siia walla walitsuse kätte ära maksab:
Johan Reiel 7 Rubl. 75 kop.
Kui nimetud mees 11 Märtsil s.a. oma maksu
kwitung ülewal nimetud wallawalitsusele ei ole
ette näidanud, teda nii pea wangi wiisil siia
wallawalitsuse kätte saata.
Wallawalitsuse nimel.
Hanso Weskep
Wallawanem: H. Täht.
Holstre_vallavalitsus (EAA.1068.1.267)

Lehekülg 15
13.
Õ. T. W.
Holstre Mõisa Wal-
Willandi
litsussele.
Preester.
Selle kirja läbbi on mul
5mal Märtsil
au palluda sedda Wal-
1865 aastal.
litsust käsko anda Holstre
walla Õigeussoliste tallo-
N 34.
walla Õigeussoliste tallo-
poissidele: Andressele Jan-
Willandi linnas.
sonile, kes Petre poeg, ja
Jani Pilli poia Johannile,
et nemmad peawad lugge-
misse ehk leri õppetusse
alla tullema Willandi
Õige usso Kirriko maiasse
selle Märtsi ku 15 päwal,
kolmeks näddaliks.
Preester N. Schschepetow.

Lehekülg 65
41
Õ. P. P.
Holstre walla Wallitsussele.
Willandi Preester.
1865 aasta iulikuu
29 päwal.
N 104.
Willandi lin.
Selle kirja peäle, mis Teie ollete
saatnud. minnule N 119ma all sel 29mal
Julil, minna annan Teile teäda, et
minnu polest selles Teie kirjas ülles-
pantud teädust nõuakse mitte teist
korda, agga essimest ükspäinis korda.
Minna arwan, et essimest korda sedda
teädust Teie nõudsite Tuhhalane
Kirriku Herra käest, nenda kui selle
Teie kirja pealkirjotus näitab.
Annan ma ka sedda teädust, et
nüüd Holstre wallas neid Õigeusu
innimeisi, kes on wannemad, kui 7 aastad,
arwatakse 106 meeste ja 91. naeste
rahwast.
Willandi Prester N. Schtshepetow.

Lehekülg 71
mingisuggust wõimust. Peäle selle min-
na pallun trahwi ei mitte omma kas-
suks, agga willandi kihhelkonna waes-
te tarbeks, kellele ma ärra jaggan sedda
rahha, kui mele pärrast on Kohtule,
ühhe Holstre kohtomehhe jures,- kui ei
olle mele pärrast, et ma jaggaksin
kirriko wöörmündri jures.
Willandi Õige-Kerriko Praos, Preester
C K. Albow

Lehekülg 103
Hindrikson näitas ülles, et ta ei olle kindel õiges
Uskus. Et nüüd ei olle sadawal üht head koolmeistrit;
siis ma pean pannema teie walla koli üht köstrit.
Agga et ma tännini ei wõinud leida teist korterit
Õigeusso koli tarwis Holstre waldas, ja Hindrikson
tännini isseennesest ei anna korterit; siis teie walla
lapsed tännini jäwad ilma õppetusseta, mis seadusse
järrele peab hakkama Oktobri ku. 1 päwast sadik, se
on, kaks kuud aega. Sepärrast minna pallun Koggo-
konna Kohhut 1) käskida Hindriksoni, et temma
aiawiitmatta annaks, koli tarbeks korterit, mis temma
kontrakti järrele wõttis ennese peale anda kümneks
aastaks ja 2) nõuda wälja Hindriksoni käest waeste
kassuks trahwi, mis seadusse järrele pannakse maks-
ma kui lapsed kolis ei olle, - nimmelt 1 1/2 koppikut
hõbbedat innimesse peält päwa eest. Keiki lapsi, kes
peawad õppima Holstre kolis tännowuse talwe aial,
44 innimest; sepärrast igga päwa peält keige nende eest
tulleb trahwi maksta 66 koppikut hõbbedat; agga selle
Nowembri ku 30 päwani 26e päwa eest Oktobri kuus
ja 24 päwa eest Nowembri kuus, keigest 50ne päwa
eest arwatakse trahwi 33 rubla hõbbedat. Agga kui
Hindriksoni läbbi weel mõnned päwad ei sa käima
lapsed koli; siis pallun jure arwata ka need päwad.
Selle ülle, kuida Kohhus kohhut mõistab selle
minno asja pärrast, pallun ma teada anda mulle
kontrakti mahhakirjotusse (kopia) taggasi-
saatmissega, mis siin jures liggi sadetakse.
Willandi Makonna Praos, Willandi
Wannem Preester K. Albus
Holstre_vallavalitsus (EAA.1068.1.285)

Lehekülg 32
N 133 Prodt d. 16 Martsil 1880
Tuhalane
Wallawalitsus.
Holstre wallawalitsus
Tuhalanes,
sel 10. Märtsil 1880.
No 161.
saab selleläbi palutud, siit walla
nekrudil, Peter Siibak, Jürri poeg,
kange käsk anda, et tema ilma-
wälja jäämata sel 22. Märtsil s.a.
ennelõunat siin wallawalitsuse ees oma
wamiili seisust ülesandmas peab
olema.
Wallawanem ETamberg
Maggia

Lehekülg 46
N 147 Prodt d. 27 März 1880
Ridaja
140
Kogukonnawalitsus.
sel 18. Märtsil 1880.
No 34.
Holstri
Kogukonna kohtule
Nimetud kogukonna kohus
saab seega palutud, puuduma-
ta sel 18 p. s. a. d. al nimetud sel-
le walla meeste käest peara-
ha wõlgasid sisse riisu, ning
wõlgniko kulu peale seis ära
saata:
Johan Abram 6 rbl. 12 kop.
Kogukonna walitsusse nimel
Kog. Wanem, J. Nälk.
Muust Jez Men
kirjut. Sengelmann

Lehekülg 67
N 168
Prodt d. 27 Maerz 1880
Austedo
Holstre wallawallitsusele.
Wanna Anzla wallawallitsuse poolt.
Päälnimmetedo wallawallitsusele
saab seläbbi teada antus, et siin wallan üts
perremees ütte wanna kõrb ruhn hobbone
keskmise suurusega ja kakkenu sabbaga,
keige sani ja hobbouse riistatega, see 16. Web-
ruaril s. a. Willandi ladelt tullewade inni-
meeste käest ostnu. Kui nüüd Sakalan
No 8 kulutedu, et särane hobbone nink
saan Holstre wallamehhel Jaak Purral
ärrawarrastedo siis saab nüüd eennimmitedo
wallawallitsus sellega palleltud, nimmitud
Jaak Purrale sedda ajawiitmata teada
anda, et se samma täuwelitse tunnistustega
nink se lubbato 15 rublaga ni pea
nis JMoose 1921
kui
Holstre_vallavalitsus (EAA.1068.1.267)

Lehekülg 43
19
Õ. T. W.
Holstre Koggokonna Koh-
Willandi
to kätte.
Se Kohhus on saatnud
Blahotschinnõi
11 Junil 1865.
5mast selle aasta Juni ku päwast
N 77 al üht kirja Tuhhalane
N 84.
Preestri kätte küssimissega:
mitto last minnewa talwel on
Willandi linnas.
kolis käinud? Selle peäle
ma wastan, et minnewal
aastal, 20mal Oktobril
N 196 al Willandi Preester
nende kolilaste arro ehk
nimme -kirja selle Kohto
kätte on saatnud, mis ar-
rust ehk nimme-kirjast Koh-
hus wõib järrelewatada, kui
paljo lapsi minnewal talwel
piddid koolmeistri jure koli
Willandi Makonna Blahotschinnõi,
käima, Tuhhalane Preestrisse se assi ei pudu.
Willandi Kirriko Wannem Preester
f. K. Albow

Lehekülg 102
O. T. W.
Holstre Koggokonna Kohto kätte,
Willandi Õigeusso
Praos.
Nowembri ku I päwal 1862 aastal minna
30 Nowembril
teggin Holstre walla, Luguse tallo perre-
1864 aastal.
mehhe Hindriko Hindriksoniga kontrakti
N 1261.
selle sees, et kümme aastat temma saab and-
ma ses tallus, mis temma käes rendi
Willandi linnas.
peäl on, korterit (:Quartier:) Holstre
Õigeusso koli tarwis. Selle kirja jures
ma sadan ka mahhakirjotust kontraktist, mis olli sanud
allatunnistud Holstre Koggokonna Kohtus. - Agga tän-
nowo aastal koliõppetusse aia hakkatusses, kui ma
saatsin koli üht köstrit õppetama lapsi, Hindrikson
kulutas, et temma ei anna rumi koli tarwis ommas
maias. Selle wastopannemisse weaks Hindrikson panneb
ette sedda, et temma nago olleks tahtnud anda ommas
tallus kolile korterit ükspäinis siis, - kui temma Hind-
rik Hindrikson isse saab koolmeistriks ollema; agga
selle ülle mul Hindriksoniga ei olnud juttogi, kuida se
nähha on sest jurepandud kontraktist. Kaugemale -
Hindrikson ütleb, et temma annab koli tarbeks kor-
terit, kui minna pannen koolmeistriks temma nore-
mat wenda Kärikut; agga minna sedda ei wõi tehha,
sepärrast, et Kärik mõistab wägga pissut, et lapsi
õppetada; agga Hindrikut Hindriksoni ennast
minna, Ria Peapiiskoppi kässo järrele, ei wõi jätta
koolmeistri ammetisse; sepärrast et temma Hindrik
Holstre_vallavalitsus (EAA.1068.1.285)

Lehekülg 26
N 127 Prodt d. 9 Marz 1880
Holstre
wallawalitsus saab palu-
tud seks 19maks Märtsiks s.a.
sia kogukonna kohtu ette
No 91.
tellida lasta, nimelt:
Tanni Jaan Tann
Kulli Jaak ja Jaan Kull
Turwa peremees Johann jun.
Loodis 7 Märtsil 1880.
Kogukonna kohtu nimel
Peakohtumees H. Kotkas
kost Marzinno
kirjutaja Kisin