Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Martna_vallavalitsus (EAA.2599.2.261)

Lehekülg 13
20
Aastal 1873.
No7.
Ranna wala
Kustus Nõmm!
kohtu maias
16mal Küünla k.p.
1873.
Wallawallitsus on Teie walitsuse palwe,
No 7.
peale kihelkonna kohtust järel küssinud
Teie passi raha kätte saamise pärrast, ja
on wastuseks sanud, et kihelkonna
kohus sedda kogguni ei woi lubada, sest et
se keisrist ennesest, keige palti kuberman-
gudele on seatud ja kinnitud.
Walawalitsuse nimmel:
Tallitaja: P. Mänd xxx
Kirjotaja: KAllaberg
No 8
Ranna wala
kohtu maias
Ma-Läänema hakenritri kohtule.
21sel Küünla k.p.
1873
Jürri Saare ja Rein Mikkas aida
No 8
lõhkumisse ja warguse pärrast, wata
kogukonna kohtu protukolli ramat
1873, lehhe külg 100, 3mas kohtu pääw
teine moistminne.
Tallitaja: P. Mänd xxx
Kirjotaja: KAllaberg.
No 9.
Ranna wala
kohtu maias
21sel Küünla k.p.
Ma- Läänema Hakenrihtri kohtul.
1873
No 9.
Hindrek Must, p. Mart, Juhhan
Uttubert, ja Hans Uttubert, kirjad,
mis Aidu wallawalitsusele Ranna wala-
walitsuse polest on kirjotud saawad
ülemal nimmetud kohtuse nähha sade-
tud. wata wälja walmistud kirjade
ramatu 12 lehe külg No 3, ja lehe külg
16, No 11.
Tallitaja: P. Mänd xxx
Kirjotaja: KAllaberg.
Aastal 1873.
21
No10
Ranna ja Haeska
kogukonna kohtu
Keisrilikku Martna kihelkonna
maias
kohtul.
24mal Küünla k. p.
1873
Wollimeeste koggu pallub luba kihel-
No 10
konna kohtust Magasini aidast wilja
müüa, wata wolimeeste protukol lehe
külg 10, 1873 No 2
Tallitaja: Tõnnis Stachelstrauch xxx
Kirjotaja: K. Allaberg.
Rannamoisa wala
No11.
kohtu maias.
Keige kogukonna walitsustele,
6mal küünla k.p.
kes selle tee ääres, Rannamoisast
1873
kunni Ranna Läänema Haken-
No 11
rihtri kohtu (Oidenorm.)
Et Peetso Tohmasson, kes Tali kogukonna
lige, aga Rannamoisas elab, Tali walawalit-
suse käest se kowwa käsk on sanud, Rannamisa
walawalitsusele anda, seal järel kulata, kas üks
mees, Jakub Lidemann, kes 1865 Tali wala eest
Rekrutiks läinud, ja 30mal Augustil 1872, (ta
oma tunnistuse järel) wälja lastud ennast par-
randama, aga Januari kuus 1873 Pernu lin-
nas ühe sure pahanduse teinud, kus tema pas
ja krono rided siis arawõetud, aga ta isse
jooksma sanud, seal näha on. Siin leiab nim-
metud walitsus teda oma wena jurest, kus ta
paar nädalid juba kortlis on olnud ilma, et
walawalitsus seda oleks teadnud, et Tali walawalit-
sus teda taga otsib. Seda Tali walawalitsusest an-
tud P. Tohmasoni läbbi tootud käsko täites
sadab Rannamoisa walawalitsus J. Lideman-
ni kahe mehe wahel ligema moisa, kus taale
jäle seaduse järel nisama kaks meest peawad
antud sama,
Martna_vallavalitsus (EAA.2599.2.261)

Lehekülg 25
44
Aastal 1875.
No 4
Rannamoisa-Haeska
kogukonna kohtus
6mal Märtsil 1875
Auustatud
No 4.
Sinnaleppa wallawallitsusele.
Ülemal nimetud wallawallitsus
saab Rannamoisa wallawallitsuse poo-
sest wäga pallutud, sep Kristjaan Trei-
mannile see kowa käsk anda, et ta 17mal
Paastu k. p. homiko kel 10 wist nim-
metud kogukonna kohtus peab olema.
Kui ta seda käsko ei kuula, - langeb seadu-
se järel trahwi alla.
Wallawalitsuse nimel:
Tallitaja: P. Mänd.
Kirjotaja: CAllaberg
No 5.
Rannamoisa-Haeska
kogukonna kohtus
10mal Märtsil 1875
Auustatud Saare Läänema
No 5
Hakenrihti kohtule.
Üllemal nimetud kohtul saab see
läbi Rannamoisa ja Haeska kogukonna
kohtu poolest tunnistud, et see on Peeter
Nebukat, kellel nimetud kohtu kirja
20mal Nowem. 1874 No 21. Kidewa walla meh-
hest K. Tambergist auustatud kohtuse
5 Rbl. h. on sisse maksetud.
Tallitaja: Tõnnis Stachelstrauch
Kirjotaja: CAllaberg.
45
Aastal 1875.
Rannamoisa
No 6.
kogu konna kohtus
24mal Märtsil 1875
Auustatud.
No 6.
Maa Läänemaa Hakrihti kohtul.
Üllemal nimetud kohus saab Ranna-
moisa wallawalitsuse poolest Rannamoisa
riewisioni raamato järel tunnistud, et
Hans Tannaw on enne wiimist riiwisioni
nekrotiks läinud, ja see läbi siis 1858 sa
riiwisioni kirjotamise aegas Rannamoisa
walla riiwisioni raamatust wälja kus-
tud, ega pole pärast seda, milgi wiisil
uuest senna ülleswoetud.
Wallawallitsuse nimel:
Tallitaja P. Mänd.
Kirjotaja: CAllaberg
No 7.
Rannamoisa
walla kohto maias
24mal Märtsil 1875
No 7. Sutleppa wallawallitsusel. -
Üllemal nimetud wallawallitsusele saab
Rannamoisa wallawallitsuse poolest tun-
nistud, et Mari Raaden on Rannamoisa
walla kogukonna liige.- Ta tunnistab oma kogu-
konna kohtus, et ta on juba Mihkli pääwast
saadik 1874 ilma passita Sutleppa kogukondas
teeninud, ja ammu juba sealt tahtnud ära-
tulla, aga se peremees, keda ta teninud,
polle lasknud, ja nüüd pidada Teie walla-
wallitsus weel tema kraami kinni, ilma
midagi süüd ehk koerost oleks teinud.
Martna_vallavalitsus (EAA.2599.2.261)

Lehekülg 46
86
Haeska walla
walitsusest.
Auustud Kaare Rentniku Herrale
sel 28. Septembr 1880
No 26.
Sellega saab nimetud auustud Herrat palutud
Jaan Weide palk selle nimetud kirja tooja, tema
isa Jaan Weide kätte anda, kes selle raha siia
walla walitsuse kätte toob.
Walla walitsuse nimel: Tallitaja
Rannamoisa
walla walitsusest
Aleksander Kiisale Pass saadetud
sel 12 Oct 1880
No 27
Pernu maantee ääres Kaltenbrunni maeasse
Tallina, sel 12 Oct 1880.
Kogukonna kohtust
sel 20 Oct 1880
Maha kirjutud kogukonna kohtu protokoll
Haeska moisa walitsusele Priidu Torri ja
No 28.
Juhan Weide tüli asjas, sel
Haeska walla
walitsusest
Auustud Määmoisa walla walitsusele
sel 20 Oct 1880
Sellega saab Haeska walla walitsuse
No 29
poolest auustud nimetud walla walitsusele
teada antud, et üks sealt walla kerjaja
sant Hendrik ehk Pendi Hendrik
kuidas teda hüütakse, on kerjamise
pärast siia Haeska walda kirjama
tulnud, aga on haigeks ja wäga nõd-
raks jäänud, et teda ei woi äralasta
seepärast on siit walla walitsus sunni
tud nimetud auustud walla walitsusele
teada anda, teda juba home siit
äräwiia
87
Rannamoisa
Keiserl St. Martna kihelkonna kohtu
Haeska kog.
kohtust
maha kirjutud kog. kohtu protokoll Priidu Wälli raha
sel 28 Oct. 1880
pärijatte pärast saadetud.
No 30.
Rannamoisa
walla walitsusest
Anton Kikkajonile tunnistuse täht antud
sel 3 Nowembr. 1880
ühe aasta peale. se on kunni 1881 Nowembr. 3ni
No 31.
Rannamoisa
Auustud
walla walitsusest
sel 6 Nowembr 1880
Audru kogukonna kohtule
No 32
Nimetatud auustud kog. kohtu kirja sub No 293
Oct 15 s. a. saab Rannamoisa walla walitsuse
poolest teada antud, et se kiri on wäga hilja siia
jõudnud, se on alles 5 Now. s.a. Ja peale selle
ei ole need nimetud mehed mitte Rannamoisas
elamas, waid Andrus Jaani poeg Laans -
on Weike Rudes elamas ja Jakob Jakobi p.
Pirso oma poeaga on Suure Rudes elamas. -
Adress on: Suure- ehk Weike Rude
pr Hapsal Turpel
Rann amõisa
walla walitsusest
Lihula kiriku walla walitsusele
sel 17 Now. 1880
No 33
Sellega saab nimetud auustud walla walitsust palutud, Jüri
Kerrale käsku anda, et tema oma Pearahawõlga 1934 kop
ja 1880 a I ja II pool pearaha 358 kop. ühtekokku:
22 Rubla 92 kop. keige hiljemast 1 Jõulu kppääwaks
äramaksab.
Martna_vallavalitsus (EAA.2599.2.454)

Lehekülg 2
Martna walla töörahwa
nõugogule.
1917. a, Oktoobri kuul kui
179 Ustwintski polk Martna
walla piirides olewasse W. Rõude
mõisa tuli, ja nimetud mõisast
lehmi ära wottis Laiküla
mõisa wiia, kus nimetud polgu
Staap asus; Et w Rõude mõisas
sell korral loomi töörahwa kätte
anti mina ilma jäin, läksin
Laiküla mõisa kus wõetud lehmad
olid. nimetud polgu rekwireeri
mise komite andis ka mulle
lehma walja komite all kirjaga
nüüd nouab seda lehma W.
Rõude mõisa töörahwa nõugogu
esimees: Siis pööran palwega walla
nõugogu poole asja läbi arutada
Martna_vallavalitsus (EAA.2599.2.261)

Lehekülg 44
82
Rannamoisa
Auustud
walla walitsusest
Hapsalo Rentei walitsusele Liisa Rand
März
Walla Pass saadetud Plakat Passi wasto ümber
sel 25 Jan. 1880
No 14.
wahetada.
Sellega saab Rannamoisa walla walitsuse
poolest Lisa Rand walla Pass saadetud, mis palutud
saab ühe Plakat Passi wasto ümberwahetada ja
Lisa Rand palwe peale temale kätte saadetud, sest
et Liisa ei ole siia ühtegi oma adress saatnud
Walla walitsuse nimel Tallitaja P. Nurk.
Rannamoisa
walla walitsusest
Keiserl. Läänema Hakenrihteri Herra
sel 1 April 1880
juure tule kassa lehed Magasi aida ja
No 15
koolimaea üle saadetud.
Haeska walla
Tunnistuse täht An Jankowits'ile, kunni
walitsusest
Octobri 27mani 1880
sel 27 April 1880
No 16
Rannamoisa
Tunnistust.
walla walitsusest
sel 3 Mail 1880
Sellega annab Rannamoisa walla walitsus
tunnistust, et Hans Tannaw lubab oma wenna
No 17.
Juhani tütre Miina, 8 a wanusega, oma kasu tütreks
wastowõtta, mis nimetud walla walitsuse poolest
tunnistud saab, et kellegil selle wasto ei ole.
Walla walitsuse nimel
Tallitaja: Priidu Nurk.
83
Haeska walla
Auustud Kidepe mõisa walitsusele
walitsusest
sel 5 Mai 1880
N 17
Sellega saab Haeska walla walitsuse
poolest nimetud auustud Kidepe mõisa
walitsust palutud, Kurra Mihkel 19ma
Mai ku pääwaks, homiku kel 11me aeaks
Rannamoisa-Haeska kogukonna kohtu
tulla, ühe Haeska mõisast ärawarastud
raud kangi pärast seletust andma.
Walla walitsuse nimel: Tallitaja
Haeska walla
walitsusest
Auustud Matsalo walla walitsusele
sel 5 Mai 1880
Sellega saab Haeska walla walitsuse
No 18
poolest nimetud auustud Matsalo walla
walitsust palutud Mõrra Madisele käsku
anda, 19ma Mai k. pääwaks enne lõunat
kell 11 aeaks siia Rannamoisa e Haeska
kogukonna kohtu tulla Haeska mehe
Pridu Fisch käest ostetud mõrra raha
pärast otsust andma.
Rannamoisa
Walla walitsuse nimel Tallitaja J Weide
walla walitsusest
sel 3 Junil 1880
Aleksander Kiisale saab teada antud, et temal
on wõlgo:
No 19.
Pearaha rest - - - 387 kop.
1879 a. Pearaha - - - 394 "
1880 " - 400 "
Passi raha - - - 305 "
Passi saatmine ja kwiitung Posti peale - 30
Mari Krusiauk wõlg - - - 280
18 96 kop
Postiga on tema saatnud 8 Rubla ja enne seda üks Rubla se on 9 Rubla, siis on
temal weel juure saata 896 kop. siis saab temale ühe aasta peale Pass saa-
detud.
Martna_vallavalitsus (EAA.2599.2.454)

Lehekülg 16
Martna walla Töörahwa nõukogule
Üle Martna.
Walla Töörahwa
15al Januaril
ülevõetud
nõukogule
Et juba mitme walla töörahwa
nõukogu wallawalitsuse laiali on
ajanud paneme Teile ete kohe
walla walitsuse asjaajamise oma kätte
võtta. Senine wallanõukogu tuleb
laiali ajada. Asjast palume kohe
meile teatada.
Teadaantud
Esimees
C. Treufeldt
16al Januaril 18 a.
Sekretär
Himm
N 6all.
Martna_vallavalitsus (EAA.2599.2.465)

Lehekülg 2
N 1401
21/XII
ruttuline
1.
Kõigile wallawalitsustele
Eesti Asutawa Kogu Läänemaa wali-
misasjade Komisjon pöörab kõigi wallawalit
suste poole järgmisi teateid saata
1. Kas on walimiskomisjonid juba wali-
tud ?
2 Kui on, siis palun iga üksiku
walimise komisjoni adress ja ühtlaisi
ka walijate arv teatada et selle järe-
le wõimalik oleks walimise ümbrikka
j. n. e. wälja saata
Asi on tähtis ja kiire selle pärast
palun mulle wiibimata täpipealseid tea
teid saata.
Eesti Asutawa Kogu
Walijaid 1221.
Läänemaa walimisasjade
Üle Martna.
komisjoni esimees.
C. Treufeldt
Adress. Kreisi komissarile
Haapsalus.
Martna_vallavalitsus (EAA.2599.2.261)

Lehekülg 6
Wälja walmistud kirjad. 1870
No 14
Tunnistus:
Rannamoisa walla kohtust saab tunnistud, et
wälja tulnud pisrotsnoi Madrus rittawoi Juhhan
Lepmets, kes 1868 pilleti peale lastud on Ranna-
moisa walda taggasi tulnud ja siin hinge kirjas
ülleswõetud teeb ma tööd temmal on Hapsallo rentirist nim-
metud seadusse järrel 25mal Junil 1867 aastal
Ardikel 1 ja 2 ühhe korne armo-rahha sada.
Ranna walla
Tallitaja: K. Randpõld xxx
kohtomaias
Abbimees: H. Tommingas xxx
15mal Julil 1870.
" " J. Saar xxx
No 14.
Kirjotaja KAllaberg.
No 15
Kaubi walla wallitsussel
Üllemal nimmetud walla wallitsus saab Haes-
ka walla wallatsusse polest wägga pallutud, sel-
le ülle wastust anda, kus Mihkel Wichterpal ja ta
wõlla rehknung, mis 3mal Oktobril s. a. Haeska walla
wallitsusse polest sai sadetud, ja mis Kaubi walla wal-
litsus omma No 90ne kirja sees s.a. pallus. -
Walla wallitsusse nimmel:
Tallitaja: P. Stachelstrauch
Haeska walla
Kirjotaja: KAllaberg
kohto maias
3mal Oktobril 1870.
No 15.
No16
Mart Läät protokoll Ma-Länema Hakenrichtrile
wata koggokonna kohto protokoll 64jas lehhe-
külg ja 19mes kohto pääw, 1870.
Ranna walla
Kohto peawan. Mart Sarrapik xxx
kohto maias.
Kohto kõrwane: K. Holm
20mal Oktoobril
" " " : J. Kisa
1870 No 16.
Kirjotaja: KAllaberg.
Wälja walmistud kirjad. 1870
No 17
Tallinna postkontori herra Jurgens kätte, Fridrih Paulsoni
naese Liso lubba täht temma passi pärrast, et ta om-
ma mehhe passi peale saaks ülles woetud.
Walla wallitsusse nimmel:
Tallitaja: K Randpõld.
Ranna walla
kohto maias
Kirjotaja: KAllaberg.
26mal Oktob. 1870.
No 17.
Kamerralhowi Kohtule:
No 18.
Rannamoisa walla meeste hingede arroandminne
21est kunni 30ne aastani.
29mal Oktob. 1870. No 18.
No 19
Nisammoti ka Haeska walla hinged arro Kamer-
ralihowi kohtule. -
29mal Oktob. 1870. No 19.
Tunnistus:
No 20
Rannamoisa ja Haeska koggokonna kohtust saab
tunnistud, et Soltat Willem Lest, kes on teninud 15mas
Tiisliskai polkus 3mas pataljonis, 9mas rodus, ja pille-
ti peale lastud 24 Oktobril 1869, piljet No 4136,
on Rannamoisa walda taggasi tulnud ja siin hinge
kirjas ülles woetud ja teeb ma tööd, temma on om-
male ühhe maia Rannamoisa walla ma peal ehhi-
tanud, sepärrast on temmal nimmetud seadusse
järrel 25mal Junil 1867 aastal Ardikel 1 ja 2 kahhe
korne armo rahha Hapsallo Rentereist sada.
Tallitaja: K. Randpõld xxx
Rannamoisa
Koggokonna kohto
Abbimees: Hans Tommingas xxx
maias 25 Talwe ku p.
" " : Jürri Saar xxx
1870 No 20.
Kirjotaja: KAllaberg.
No 21
Peter Heindrihson!
Rannamoisa walla wallitsus on Teie kirja, ja
kahheksa rubla hõbbe kätte saand ja lubbab ka
passi
Martna_vallavalitsus (EAA.2599.2.261)

Lehekülg 14
22
Aastal 1873.
ja nenda eddasi mois moisalt, kunni ülemal nim-
metud hakenrihtri kohtu, kus temaga siis seadu-
se järel saab tehtud
Wallawalitsuse nimel:
Tallitaja: Prido Mänd xxx
No12.
Rannamoisa wala
Kirjotaja: KAllaberg.
poolitseis
14mal Märtsil
Stali walawalitsusele.
1873.
No 12.
Stali wala walitsuse kirja No 18 s.a.
on Rannamoisa walawalitsus katte
saand, ja annab selle peale oma wastus.
1. Uleswõtmise hinge kirja A. Lidemanni pärast
on Rannamoisa wallawalitsus juba Stali
walawalitsusele saatnud, ega tea nüüd muud kirja
Teile ennam saata, kui 3 ümber kirjotuse lehte
Tallinna Kaameraalhowi, ja ni peate ka wist Teie
saatma. Seda wisi on seadus nendega, kes ühe
kubermangu walast teise lähwad; aga kui sele
tarwis isse moodi seadust tarwis on, kes teisest
kubermangust teise lähwad, seda ma weel ei ole
teinud, ja selle üle palun ma auustud Tali wala
kirjotaja ma keli kirja läbi mule teada anda.
2, Kui A. Lidemanni hinge-kirjad 15maks Mai kuu
pääwaks seaduse järel seletud sawad, siis on Stali
walawalitsusel wist aga I pool 1873e aastast
pearaha pärrida, aga ometi näitab ta Tali
walawalitsuse poolest antud kontu-ramat,
et juba 1873e aastane täis pearaha taal maks-
tud on. Kui Hapsalu rentereis A. Lidemanni
II poolt pearaha Rannamoisa walawalitsuse
käest päritakse, siis pate seda tagasi maksma.
3, Ütleb A. Lidemann ennast Andres Rootsiga
Stali kogukonna kohtu laua ees selgeks teinud
olewad, mis juba Teie siis oma kogukonna protu-
koli ramatust näha saate.
4, Sai Peet Tohmassonile se käsk antud et ta omad
wõllad Teie kohtuse pidi tulema äraseletama.
Aastal 1873.
23
Nisamuti sai ka Peet Tohmasoni kässo peale, mis ta Tali
walawalitsuse käest saanud, (Soltat) Jakub Lidemann ta
wenna (A. Lidmanni) jurest kinni wõetud, ja kiri kasa,
kahe mehe wahel 6mal Märtsil mois moisalt Ranna
Läänema hakenrihtri jure sadetud. Nii kui kuleme,
olla ta Lihhulas omad wiajad joobnuks jootnud, ja
isse ärrajooksnud. Kas teda kätte seadud ehk mitte,
on meil selgeste teadmatta.-
Tallitaja: Prido Mänd xxx
No 13
Rannamoisa
Kirjotaja: KAllaberg.
wala poolitseis.
14mal Märtsil
Wäina Witti wala poolitseile.
1873.
No 13
Ülemal nimetud wala poolitsei kirja
1sel Märtsil No 3 s. a. on Rannamoisa
wala poolitsei kätte saanud, ja annab sele
peale omma wastus.
Kärnal Juhan Mihra pallub Teid omma wõl-
laga, kunni Aprilli kuuni kanadada, sest et
walitseja Proua praego kottu ära on, ja sepär-
rast temal praego teadmata kas ta weel seia
tenistusese jääb woi mitte, sest et proua moisa
ära woib müüa, mis läbi ta ehk siis Ranna-
moisast koguni ära woib sada. Rannamoisa wala
poolitsei wastab selle eest, et J. Mihra wõlg
teise kuu sees wist makstud saab.
Haeska walla
Tallitaja Pridu Mänd xxx
politseis
17mal Märtsil
Kirjotaja KAllaberg
No 14.
1873
Keisrilikko Martna kihelkonna kohtule.
No 14.
Ülemal nimmet kohus saab Haeska kogukon-
na ja wollimeeste kogu polest pallutud luba
anda Magasinist leiba anda sest et paljo
kogukonna liikmed wäga häddas on.
Tallitaja: Tõnnis Stachelstrauch.
Kirjotaja: KAllaberg.
xxx
Martna_vallavalitsus (EAA.2599.2.454)

Lehekülg 4
Walla Töörahwa Noukogule.
3
Läänemaa Töörahwa nõukogu poole pööras
küte muretsemise osakonna 4 rajoni walitseja ette-
panekuga, mõisades nälgiwaid hobuseid temal aju-
tiselt tööle anda, tingimusega, et tema neid selle
aja täieliselt ülewal piab. Tema teadande järele
olewat temal suurema arvu loomade jaoks kuni
eestulewa tööalguseni mõisades, toitu. Ettepaneku
järele tuleks igal walla töörahwa nõukogul tema
esitaja seltsis tingimised teha, mille järele loo-
mad antame hobused ja riistad ära hinnata ja
määrata kui kauaks neid antud saab. Küte
muretsemise osakond oleks siis sunnitud hobu-
seid kuni tähtaja lõpuni täieliselt ülewal pidama
ja juhtumisel kui loom nende juures wiga saa-
nud, seda ühisel hindamisel wäljamaksma.
Ettepanek on sellepärast kohane, et meie wõime
wähemalt niiwiisi ülejäänud loomadele toitu wõita
ja peastame ka hobused endile ees olewaks tööajaks, mis
meil endil wast ehk raske kui mitte täiesti wõimatu
oleks. Peaasjalikult wõidaksime meie selle läbi aega
seisukorra lahendamiseks, mida meil kibedasti
tarwis on. Seda koik tähelepannes, palume meile
kohe teatada palju loomasid (hobuseid) on kohastes
mõisades mida ajutiselt ära anda wõiks. Looma
del peab ka riistad saan j.n.e. olema.
Esimees C. Treufuns
Sekretär hirm
Martna_vallavalitsus (EAA.2599.2.261)

Lehekülg 16
26
Aastal 1873.
Rannamoisa wala
No21
kohto maias
1sel Lehe kuu p.
Auustud Keiserliko
1873
No 21.
Ma-Läänemaa Hakenrihtri kohtule.
Jürri Tang ja Andres Lidemann üm-
berkirjutuse lehed said üllemal nim-
metud kohtule ara sadetud.
Talitaja: P. Mänd.
Kirjotaja: KAllaberg.
No22.
Rannamoisa wala
kohtu maias
Auustud Keiserliko
5mal Lehe kuu p 1873
No 22
Hapsallo poolitsei kohtule.
Üulemal nimetud kohus saab Ranna
moisa walawallitsuse poolest alandlikult
palutud, Hapsallo linna karjatse, Jürri
Kullassep, kes Rannamoisa kogukonna
liige, palka 3 rubla 54 kop. kinni piddada, mis
Martna kihelkonna koolide üllem kohus
J. Kullassep laste kooli wõlla pääwade trah-
wiks Rannamoisa wallawalitsuse käest pärib;
sest keige hiljemast peab se raha 19maks Lehe
kuu pääwaks ülema kooli kohtus sisse maks-
tud olema.
Tallitaja: P. Mänd xxx
Kooli wannem: M. Sarrapik.
Kirjotaja: Kristohw Allaberg
Aastal 1873.
27
Rannamoisa wala
No23
kohtu maias
Auustud Keiserliko
14mal Lehe kp. 1873
No 23
Martna kihelkonna kohtule.
Ülemal nimetud kohtule saab Ranna-
moisa wala Magasini ramatu järel tunnis-
tud, et K Randpõld on 3 aastad tallitaja
olnud, 1869sast kunni 1872ni, ja pidi sea-
duse järel walast palka saama 2 tsetwerti
rukkit iga aasta, aga ta pole ennam saa-
nud, kui 2 aastad (4 tsetwerti) 1871 ja 1872,
sest 1870 Augusti kuu ümbermõõduni
andis endine tallitaja P. Lepmets Magasi-
nist wälja, ja sai siis ka selle aastase pal-
ga. Seda mööda on siis K Randpõld õi-
gus 1873me aastane palk sada, aga uus
tallitaja P. Mänd ei maksa seda wälja
Kirja tunnistuseks:
No24
Rannamoisa walla
kohto maias
Kirjotaja: KAllaberg.
26mal Lehe ku p.
1873.
No 24
Pennia wallawallitsusel.
Üllemal nimmetud wallawallitsusse
saab Rannamoisa wallawallitsuse poolest
pallutud, Pennia moisa rentnikole käsk
anda, et ta wõõras poeg Jakob Einberg
16sel Jani ku päwal nimmetud koggukon-
na kohtu tulleb, kui ta kässo wasto
panneb, langeb seaduse järrel trahwi
alla.
Wallawallitsuse nimmel:
Tallitaja: Prido Mänd.
Kirjotaja: KAllaberg.
Martna_vallavalitsus (EAA.2599.2.261)

Lehekülg 17
28
Aastal 1873.
No25
Rannamoisa wala
kohtu maias
26mal Mail 1873
Karel Krusiauk!
No 25
Sinu kirja ja 8 rubla hõbbe on
walawallitsus kätte saand, aga ei woi
ene passi anda, kui 5 rubla oled weel
saatnud; sest Kihelkonna kohtust
sai walawallitsustele käsk antud, iga
kogukonna liikmele trükkitud reh-
nungi ramat muretseda, kus ta iga
aastased raha maksud saawad üles kir-
jotud, ja mis ta siis igal aial oma ju-
res peab hoidma. Nimetud suma on
Sinul siis weel tarwis, kui Sinu krono
ja wala maksud 1874ja aastani koik
makstud sawad, mis oma rehnungi raa-
matust isse näha woid, kui passiga
ühtlas saab So kätte sadetud.
Tallitaja: P. Mänd. xxx
Kirjotaja: KAllaberg.
No26.
Ranna wala
kohtu maias
19mal Jaani k. p.
Keiserliko Martna kihelkona kohtul.
1873.
No 26
Karel Randpõld kaewtus üllemal
nimetud kohtul, wata protokolli ra-
matus 104 lehe külg, 11 kohtu pääw
ja 5es moistmine
Tallitaja: P. Mänd xxx
Kirjotaja CAllaberg.
Aastal 1873.
29.
No27.
Rannamoisa
wala kohtu
Auustud Läänema
maias,
28mal Julil 1873.
Manrihtri kohtule
No 27.
Kustas Tobja tunnistus Paawel Ut-
tubert naese Mareti peksmisse üle
wata protukolli ramatu 108 lehe
külg, 15 kohtu pääw ja 9sas moist-
minne.
Tallitaja: Prido Mänd xxx
Kirjotaja: KAllaberg.
No28.
Rannamoisa
wala kohtu
Auustud Keiserlikko Martna
maias,
30mal Juulil
kihhelkona kohtule.
1873
No 28
Liso Kuk kaebtust Jüri Kasik peks-
misse pärast, waata protukolli
ramato 107mes lehe külg 28sas koh-
tu pääw ja 7mes moistminne.
Tallitaja: P. Mänd xxx
Rannamoisas
28mal Augustil 1873.
Kirjotaja: KAllaberg.
No 29
No29.
Keiserliku Martna kihelkona kohtule.
Jaan Tumma kaebtus Rannamoisa wala
walitsuse üle, waata protukolli ramatu
110nes lehe külg, 17nes kohtu pääw ja 11nes
moistminne.
Tallitaja: P. Mänd xxx
Kirjotaja: CAllaberg.
Martna_vallavalitsus (EAA.2599.2.261)

Lehekülg 27
48
Aastal 1875.
nüüd on jo 10mast Nowembri k. p. 1875 saadik
Aleksandr Paulsoni passi aeg täis, ja sepärast
siis ka tema kroonu ja walla maksud wõlgo.
Isseäränis nouab wallawalitsus nende kõiki-
de suguseltsi hinge kirjad,- ue waetenistuse
seaduse pärast. - Et nüüd Ranna walla-
wallitsus nende ellu kohta ei tea; sepär-
rast saab Teid pallutud nende järel
kuulata, ja seda üllemal nimetud wal-
lawalitsuse kasko neile ette panna.
Ja kui naad seda wallawalitsuse käsko
1se Mai k. p. ka weel ei täida siis lan-
gewad naad seaduse järel trahwi alla.
Walla walitsuse nimel:
Tallitaja P. Mänd
Kirjotaja: CAllaberg
No 14.
Rannamoisas
15mal Mayl 1875
Ümerkirjotuse lehed Kame-
No 14
ralhowi kohtu, P. Randfeld ära-
minnemise ja Andres Lidemann
ülleswotmise pärast.
Tallitaja: P. Mänd.
No 15
Haeska walla poolitseis
1sel Augustil 1875.
No 15.
Tunnistus
Haeska wallawalitsuse poolest saab
se läbi tunistud, et Priidu Nebukat,
on 1868 Hapsallo Rendereist kahe kord-
se armu raha saanud, ja se labi siis
ka üllemal nimetud aastal Haeska
walla riiwisioni saanud ülles
kirjotud.
Tallitaja T. Stachelstrauch
Aastal 1875.
49
No 16.
Rannamoisa
walla poolitseis
XImel Augustil 1875.
No 16.
Tallinna Hospidali wallitsusel.
Rannamoisa wallawalitsuse poo-
lest saab üllemal nimetud wallit-
susele H. Tannawa hospidali raha
seitse rubla kolmkümend kop.
(7 Rbl. 30 kop.) saadetud.
Tallitaja: P. Mänd.
No 17.
Rannamoisa
walla poolitseis
15mal Augus 1875
Kaarl Krusiauk,
No 17.
Pass sai walla pitseri all ära saa-
detud.
Tallitaja: P. Mänd.
Rannamoisa
No 18.
walla poolitseis
30mal Augustil 1875
No 18.
Hindrek Wärraw!
Sinu kirja ja 8 Rbl. on wallawalit-
sus 10mal Augustil kätte saand, aga
see ei löö walla ja kroonu wõlla
tassumisseks ette, waid pead 8 rbl.
weel saatma, siis saab aastane pass
Sulle ilma wiiwimatta saadetud.
Wallawallitsuse nimel
Tallitaja: P. Mänd.
Martna_vallavalitsus (EAA.2599.2.454)

Lehekülg 22
1. Febr 1918 a. peale Toidu norm
21
Töölistele 4 kuud à 5 p. rukkist 5 p. odre, 3 p. kardohwl.
Töö hobus. 6 " à 5 " kaeru
sälgudele 7 " à 2/3 " "
lehmadele 4 " " 1 3/4 "
sigadele 7 " " 5/12 "
Külwi norm
tündrimaa odra. - 8 p.
v " kaeru - 9 "
" segawilja 9 "
" kardohwlid - 132 "
Heina norm
Töö hob. 4 kuud à 20 puuda
sälgudele 4 " 15 "
lehmadele 15 "
mulikadele 4 "
Sui wilja
lehmadele - 4 kuud à 20 puuda
mulikadele 4 " 15 "
Aluspõhk
Kõigile - 4 kuud à 15 puuda.
Martna_vallavalitsus (EAA.2599.2.261)

Lehekülg 11
Aastal 1872
No 10
Rannamoisa walla
politseis
15mal Nowembril
Auustud
1872
No 10.
postkontori Jurgensi Herra!
Teie tellimisse ja palwe peale on
Aleksander Paulson Rannamoisa
wallawallitsusse käest ikka passi
saand, agga nüüd on ta passi aeg
18mal Augustist sadik täis, ja sepärrast
ka temma 1872e aastased walla ja
krono maksud wõlgo; sepärrast pallub
nimmetud walla wallitsus Teid tem-
male teada anda, et A. Paulson aeg-
saste ommale uut passi nouab, ja üht-
lasi ka ommad walla ja krono mak-
sud ärramaksab, mudu langeb ta seä-
duse järrel trahwi alla.-
Wallawallitsuse nimmel:
Tallitaja: K Randpõld xxx
Kirjotaja: KAllaberg
No 11
Rannamoisa
walla kohtus
Sel 29mal Joulu k. p.
1872.
No 11.
Aidu wallawallitsusele.
Et üllemal nimmetud wallawallitsus Ran-
namoisa wallawallitsuse kirja 19mal küünla
kuu p. s. a. No 3 peale sia male weel polle was-
tust annud, sepärrast palluwad Juhhan
Uttubert, Hans Uttubert Hindrek Must
ja poeg Mart nüüd uest üllemal nimmetud
Aastas 1873.
17
wallawallitsust omma krono ja walla wõlla ärrasata,
kus nemmad siis ilma wiwimmatta sedda wäljamaks-
wad; ja kui nemmad ommad wõllad on ärra-
tassunud, siis palluwad nemmad ka ommad
hinge kirjad wälja. Ja kui üllemal nimmetud
walla wallitsus ka teiste üllemal nimmetud
hingete pealt nisuggused ülleswotmisse kirjad
Rannamoisa wallawallitsuse käest nouab, siis
sawad need ka sadetud.-
Wallawallitsuse nimmel:
Tallitaja: KRandpõld
Kirjotaja: KAllaberg.
No 1
1873.
Kaarel Sarrapiko ja Prido Wälli kraam
saab kirja läbbi kihhelkonna kohto ülles-
antud.
Rannamoisa walla
Tallitaja: Prido Mänd xxx
kohtu maias
19mal Januari 1873.
Kirjotaja: KAllaberg
Rannamoisa wala
No 2
kohtu maias
23mal Januaril 1873.
No 2.
Kaarel Sarrapiko ja Prido Wälli hoks-
jooni rahha ja nende wõllad saawad kih-
helkonna kohtu ülles andud:
Karel Sarrapiko hoksjoni rahha tulli sisse:
33 Rbl. 73 kop. h.; selle järrel on temmal wolga:
17 Rbl. 37 Kop. h. rahha ja 3 tsetwk 2 tsetwk. rukkid
ja - - 6 " 4 karn. odrad
Prido Wälli hoksjoni raha tulli sisse 38 Rbl. 95 kop.
mis ta wõlla tassumisseks ja õe Julale 10 rbl. ja
ta ommale sai ärrajautud
Tallitaja: Prido Mänd
xxx
Martna_vallavalitsus (EAA.2599.2.261)

Lehekülg 21
36
Aastal 1874.
Rannamoisa
No 7.
walla politseis
Keiserliku Martna kihelkona kohtul.
2sel Aprillil
1874
Üllemal nimetud kohhus saab Rannamoisa
walla tallitaja poolest allandlikult
No 7.
pallutud Kustas Oja passi kinnitada.
sest et tema ennesel merre püü pärast
kelle järel ta oma herra kässu peal peab
waatma.
Tallitaja: Priidu Mänd
Kirjotaja: CAllaberg.
Haeska.
No8
Rannamoisa
walla politseis
15mal Aprillil
1874
Tunnistus:
No 8.
Nimetud wallawallitsuse poolest
saab selle läbi tunistud, et Juhan
Jü poeg on Haeska walla
hinge kirjas üllewel.
Wallawallitsuse nimmel:
Tallitaja: T. Stachelstrauch
Kirjotaja CAllaberg.
No 9
Rannamoisa
walla politseis
Tunnistus.
22sel Jüri k. p.
1874
Nimetud wallawallitsuse poolest
No 9.
saab selle läbbi tunnistud, et Jakub
Flink, naene Mari, tüttar Helene, ja
poiad: Aleksander ja August on
Rannamoisa walla hinge kirjas ülle-
wel.
Tallitaja: Priidu Mänd.
Kirjotaja: CAllaberg.
Aastal 1874.
37
Rannamoisa walla
kogukonna kohtu maias
27mal Mail 1874.
Auustatud Keiserliku
No10
Martna kihelkonna kohtule!
Üllemal nimetud kohus saab Rannamoi-
sa kogukonna kohtu poolest alandlikult
pallutud, üht Torri walla meest Peet
Tohmasson, kes Rannamoisa waltas
ellab, oma ette kutsuda, sest et se talli-
taja kässo wastu panni, kui se teda
monne tarwilise walla seaduse täitmise
pärast walla kohtu ette kutsus; Kohus
saatis siis tallitaja, abbimehe, ja kaks
wollimeest tema järele, aga kui ta näi-
nud neid tullewad, siis jooksnud ta
metsa, ja ta naene on suure kiwwi wõt-
nud, ja tahtnud seega tallitaja ja abbi-
mehe silmad äralõhkuda, ja sõimanud
neid kõiksugu rumala sannadega.-
Pea kohtumees HFliis
CAllaberg Kirjotaja.
No 11.
Rannamoisa ja
Haeska kogukona
kohtust.
Sel 1sel Junil
1874
Sinnaleppa wallawallitsusel.
No 11.
Üllemal nimetud wallawallitsus
saab Rannamoisa wallawallitsuse poo-
lest pallutud, Sep. K. Treimannile se kobba
käsk anda, et ta 10mal Juni k. p. wist
peab ees nimetud walla kohtu tullemad
Walla wallitsuse nimel: P. Mänd.
Kirjotaja: CAllaberg.
Martna_vallavalitsus (EAA.2599.2.261)

Lehekülg 34
62
teadnud, kes ja kust, ja mis usko ta on. Sellepärast
peate teie meile uhe selge protocolle selle üle saat-
ma, mis usko ja ametmees tema on mis pärast
tema kottu wälja läks, mis asjad ja riideb tema
juures olid, ja kui palju raha temal juures oli
sest Manngerihti kohus nõuab seda meie käest jä-
ehk tema on wahest ära tapetud ja merese wisa
tud.
Tallitaja Kustas Tikkerpu.
Rannamõisa - Haeska
kogukonna kohtust sel 8
Haeska walla walitsusele,
Aug. 1877. No 14.
Saab ülemal nimetud kohtust se käsk antud, Haes-
ka walla meeste, Olli Priido Oll, ja Rannahanso Karl
Mühl se käsk anda, et nemad oma hooste trahwi,
mis neile h Onga meestele on maksta wiibimatta
kunni 11ma Augusti kuu pääwani wastapanematta
aramaksawad. Seda tuleb Priido Oll 2 1/2 rub
hooste eest, ja 50 kop trahwi, kokko 3rub. ja Karl Mühl
50 kop hob. eest, ja 10 kop trahwi kokko 60 kop.
Kohtowanem Tõnis Stachelstrauch xxx
kohtokõrwamees Tonis Randpõld xxx
Mart Karro.
Rannamõisa - Haeska
kogukonna kohtust.
sel 8 Aug 1877.
Kiidewa walla walitsusele
No 15.
Saab tähendud kohtust se käsk antud, kiidewa
walla mehe Soosauna Andrusel se käsk anda
et ta nende hooste trahwi, mis ta ööse Onga Mardi
laudast, äräwarastas wastapanematta kunni 11
Aug ku paawani aramaksab, seda on 2 hobos eest
1 rub. Ja kui se raha mitte seks nimetud pääwaks
Tallitaja kätte
ei ole maksetud, saab weel selle käsest äratoom
eest weel trahw peal pandud.
Kohtowanem. Tonis Stachelstrauch
kõrwamees Tonis Randpõld
Mart Karro
63
Rannamõisa
Wallawalitsusest
sel 18 Oktob 1877
Auustud Ranna Läänema Hakenrihtre
No 16
kohtute
Ülemal nimetud Hakenrihtri kohtod saab
alandlikult palutud siit walla Mehe Karl
Kerrale, kes Lihola kiriko waldas elab
se kõwa käsk anda, et ta keige hiljemak
26 ma sellek. pääw. oma walda Rannamoi
sa tuleb, oma wolgasi 18 R. 44 kop. äramaksma
Tallitaja. Kustas Tikerpuu.
Rannamõisa
Wallapolitseist
sel 24 okt 1877
Tallimõisa walla politseile
No 17
Ülemal nimetud walla politseid saab
alandlikult palutud, siit walla mehe Kustas
Tobjale, kes seal waldas peab ennast ules
pidama ja kõwa kask anda et ta oma
walda sõit tuleb, et oma kaheaastali
maksusi äramaksma
Tallitaja. Kustas Tikkerpuu.
Rannamoisa
Wallapolitsest
Pallewerre walla Tallitajale,
sel 25mal Octobr
1877
Rannamoisa walla wallitsusse poolt
No 18
saab pallutud üllemal nimetud walla
wallitsust nende siin siiswa hingekirjes
meestele Ludwig.-Fromholt ja Alleks
ander Kariis se kowwa käsk anda
et naad wist sel 2he Nowembril seia
Rannamoisa tullewad ommad maksud
1877 aasta ette ärra selletama.
Tallitaja Kustas Tikkerpu
Martna_vallavalitsus (EAA.2599.2.454)

Lehekülg 18
Posti wahe 75 sammu 90 sülda
Putk. - Laik. ülewel 229
puuda 30. 17
traadita 30 posti wahe
(97 posti w. 2 tr. No 132 p. ühe
traadiga
Putk. Ramann ülewel 24 posti.
traadiga
Puudo 35 posti ja traati
ei ole ka
tarwis 1050 sülda
Putk. Kuluse
Kihnu_vallakohus (EAA.4595.1.906)

Lehekülg 2
Kaebtuse protokoll.
1903 aastal Juuli kuu 9 päewal, anti Kihnu kogukonnakohtule
kohtu eesistuja Peeter Sutt juuresolemisel, järgmine kaebtus sisse.
Kaebaja: Jaan Ennu p. Palu ja Ann Ilia t. Palo
elukoht Kihnu wallas Palu talus
kaebatud: Liisu Jaani t. Saarents
elukoht Kihnu wallas Turu talus
Kaebtuse põhjus: auuteotamine
Kaebajad kaebas ja palusiwad
Et 8 Aprillil 1903 a. Liisu Laarents laemanud
neid teiste inimeste ees, nõnda kui rääkinud
Mari Wesikule ja Mari Mättale, et nemad kaebajad
olla kahekesi hooranud, et see päris tühi lori ja
nende auuteutamine on, sellepärast paluwad
Liisu Saarentsi kohtusse kutsuda, seadusliku
karistamise alla ja 50 rubla raha maksmisele
auuteotamise eest maksma mõista.
Tunnistuseks paluwad ette kutsuda Kihnu waldas
elawaid Kihnu talu naisi: Suigu Mari Mihkli t.
Wesikut, Mikku Mari Mihkli t. Mättast, Rehe
Ann Jakobi t. Türki ja Palu Mari Wesikut, kes
teadwad tunnistada, et Saarents on neid laimanud.
Kaebtus sai wastuwõetud ja asja seletamiseks järgmine kohtupäew 25 Juuliks
1903 määratud. Kaebaja sai suusõnal käsu, sel päewal kohtu ette ilmuda, ühes wäljajäämise järel-
duse tuttawaks tegemisel, teised asja sisse puutuwad kutsesedelite läbi ette telli.
kaebajad: Jaar Palu. Ann Palu ei mõista kirjutada
Kohtu eesistuja P. Sutt.
Kirjutaja: HTamm

Lehekülg 3
2.
Kohtu koosistumise protokoll.
1903 aastal Juuli kuu 25 päewal, seletas Kihnu
walla kohus oma awalikul istumisel, kellest osa wõtsiwad eesistja
P. Sutt
ja kõrwalistjad. M. Kester
ja J. Alas
Jaan ja Ann Palu asja
kaebtuse asjus
Liisu Saarents wastu
auuteotamise pärast.
Kutsumise pääle oliwad kohtusse ilmunud: Kaebajad Palud
südistataw Saarents ja tunnistajanad
Kaebaja kaebtus sai ette loetud:
Kaebajad jäewad oma esialgse kaebtuse juurde.
Liisu Saarents räägib, et tema küll käinud
Jaan Palu toas ja näenud, et Jaan Palu
ja Anu Palu olnud kahekesi toas ja rääkinud,
tema läenud kohe minema ja ei ole kedagi
teotawaid sõnu rääkinud, ega neile kedagi
ütelnud.
Tunnistaja Kihnu walla talunaene Mari
Mihkli t. Wesik 25 a. wana, greeka õiget
usku, pooldele wõeras räägib, et Liisu Saarents
rääkinud temale, et tema näenud et Jaan
Palu ja Ann Palu istunud kahekesi ja jalad
olnud wahelite. Palub päewa raha
Tunnistaja: Mari Wesik
Tunnistajanna Kihnu walla talu tüdruk Mari
Mihkli t. Mättas 30 a. wana, greeka õiget
usku, pooldele wõeras räägib, et Liisu Saarents
rääkinud temale, et tema näenud omet, Palu
Jaan olnud Annega toa ees.
Mari Möll
30 kopik tunnistuseraha
Olen kätte saanud
Mari Wesik
30 kopik olen kätte saanud
kirja mõistmata
Kihnu_vallakohus (EAA.4595.1.920)

Lehekülg 2
P. Sutt.
Kaebtuse protokoll.
1903 aastal Aprilli kuu 25 päewal, anti Kihnu kogukonnakohtule
kohtulikme eesistuja P. Sutt juuresolemisel, järgmine kaebtus sisse.
Kaebaja: Liisu Jaani t. Saarents
elukoht Kihnu wallas Turu talus
Kaebatud: Jaan Ennu p. Palu
elukoht Kihnu wallas Palu talus
Kaebtuse põhjus: peksmine
Kaebaja kaebas ja palus:
Et 2 nädalit tagasi tema wedanud mere
lanu ja käinud hobuse taga tee peal, seal
tulnud korraga kaebealune Jaan Palu tema
kallale, tõmbanud rinnust kinni, wirutanud
wastu maad ja siis peksnud teda suure jämeda
kepiga, wist üle 10 hoobi küll, nõnda et temal
suust ja ninast weri wälja tulnud ja selg
siniseks saanud. Palub Jaan Palu sellepärast
kohtusse kutsuda, seadusliku karistamise alla
ja 10 rubla walurahwa maksmisele mõista.
Tunnistuseks palub ette kutsuda Kihnu saarel
elawid Kihnu talunaise Kalmu Liis Jaani t.
Laamendit ja Maruse Madli Peetri t. Marust
kes näigid, kuis Palu teda ilma asjata
rängaste peksnud ja kui tunnistajad päewa
raha paluwad, siis seda Palu kanda mõista
Kaebtus sai wastuwõetud ja asja seletamiseks järgmine kohtupäew 23 Maiks
1903 määratud. Kaebaja sai suusõnal käsu, sel päewal kohtu ette ilmuda, ühes wäljajäämise järel-
duse tuttawaks tegemisel, teised asja sisse puutuwad kutseredelite läbi ette telli.
Kaebajana Liisu Saarents ei mõsta kirja
Kohtu eesistuja P. Sutt.
Kirjutaja: HTamm
Kihnu_vallakohus (EAA.4595.1.920)

Lehekülg 4
Tunnistajana Kihnu walla talunaene Liisid
Jaani t. Laamend 40a wana, Greeka õige
usku, pooldele wõeras räägib, et tema ja
Liisu Saarents tulnud laewa laadmast ja
Palu sauna kohal tulnud Jaan Palu õuest
wälja tee peale Liisu Saarentsi kallale, ilma
et Saarents oleks temale enne kedagi ütelnud
lükanud Saarentsi maha ja peksnud
keppega ja kui Saarents lahti saanud ja ära
jooksnud olnud werine
Palub päewa raha. Tunnistaja Lisu
Laamend ei mõista kirjutada
kohtu poolt soowitud lepitus ei läenud kord
Keisriliku Majesteedi
Ukasi järel
1903a. Mai kuu 23 päewal Kihnu wallakohus
oma awalikul kohtu istumisel eesistuja P. Su
ja kõrwalistujate J. Kester ja J. Türk osawõtmis
katsus läbi kihnu walla talutüdruku Liisu Jaan
Saarents kaebtuse asja sellesamma walla talupo
Jaan Ennu p. Palu wastu peksmise pärast lei
1, et kaebaja Saarents palub südistatawat Jaan Pa
seadusliku karistamise alla ja 10 rubla walura
maksmisele mõista peksmise pärast:
2, et on kohtu ees tõeks tehtud, et Jaan Palu on Lis
Saarentsi ilma asjata peksnud, nõnda et
weri on wälja tulnud, mida tunnistajad
selgeste tõendawad.
3, et tunnistajad päewa raha paluwad; selle
pärast W. K. S. III jau § §
ja Liiwimaa Talurahwa Seadu 1860a. §109
põhjusel
mõistis:
Kihnu walla talupoeg Jaan Ennu p. Palu sel
samma walla talu tüdruku Liisu Jaani t.
Saarents peksmises kohtu poolt süüdlaseks
arwata ja 1 päewase liht-arestiga karistada
ja Liisu Saarentsile 10 rubla waluraha ja tunnis-
tajate Madli Marus ja Liisu Laamend kasuks
kumbgile 30 kopika päewaraha maksmisele
mõista
Otsus sai pooldele kuulutud ja otsuse tühjaks tegemise
kaebtuse kord ja täht-aeg ära seletud.
Liisu Saarents ei mõista kirjutada, Jaan Palu ei
kirjutanud olla
Eesistuja P. Sutt
Kõrwalistujad J Köster
J Tiirk
kirjutaja HTamm
Jaan Palu on 14 Juulil kell 9 aresti alla
pandud ja 15 juulil kell 9 hommi lasti
lastud
Eesistuja P. Sutt
P. Sutt
Olen 30 kopik tunnistuse raha kätte saanud
M. Marus.
Olen 30 kopik tunnistusraha kätte saanud
kirjamõistmete Liis Saamendi eest alla
kirjutanud D: Aaiuekide
Kihnu_vallakohus (EAA.4595.1.906)

Lehekülg 4
Tunnistaja Kihnu walla talunaene Ann
Joobi t. Türk 48 a. wana, greeka õiget usku.
pooldele wõeras räägib, et Liisa Saarents ei ole
temale kedagi rääki nüd ja tema selles asjas kedagi
ei tea üle pea rääkida
Tunnistaja Ann Türk ei mõiste kirjutade
Kohtu poolt soowitud lepitus ei läenud korda.
Keisriliku Majesteedi
Ukasi järel
1903a. Juuli kuu 25 päewal Kihnu wallakohus
oma awalikul kohtu istumisel, eesistuja P. Sutt ja
kõrwalistujate M. Kester ja J. Alas osawõtmisel
katsus läbi Kihnu walla talupoegade Jaan Ennu p
Palu ja Ann Ilia p. Palu kaebamise asja sellesam-
ma walla talutüdruku Liisu Jaani t. Saarents
wastu auuteotamise pärast leidis:
1, et kaebajad paluwad südistawat seadusliku
karistamise alla ja 50 rubla raha maksmisele
mõista nende auuteotamise pärast.
2, et südistataw ennast süüdlaseks ei tunnista.
3, et tunnistuse läbi ka ei ole kedagi selgeks tehtud
et Saarents on midagi teotawat rääkinud ehk neile
kedagi ütelnud lasknud, mis teutaw on,
4, et tunnistaja Mari Wesik päewaraha palub
sellepärast W. K. S. III jau § § 54 ja 55 põhjusel
mõistis:
Kihnu walla talu tüdruk Lisu Jaani t. Saarent
kohtu poolt, sellesanema talupoegade Jaan Enn p.
Palu ja Ann Ilia t. Palu auuteutamise pärast, õigeks
lugeda ja Jaan Palu ja Ann Palu käest tunnis
taja Mari Wesikule 30 kopik 14 päewa pärast sisse nõud
Otsus sai kuulutud ja edasikaebamise kord ja tähtaeg ära seletud
Jaan Palu, Ann Palu ja Lisu Saarents ei kirjutanud alla.
Eesistuja P. Sutt
kõrwalistujad
M Kester
J Allas
kirjutaja HTamm.
3.
Tõutan oma allkirjaga, et mina oma puhta südame tunnistuse ja
selge teadmise järel kõik ülestunnistan, mis mina selles eesolewas asjas
tean, ja kui seda kuskil kohtu juures tarwis peaks olema, siis oma antud
tunnistust ka wandega kinnitama saan.
Kihnu wallakohtus, 25 Juulil 1903 a.
M Wesik
Tunnistaja:
Mari Mös
Tunnistaja Ann Türk ei mõista kirjutada
tema palwe peale allakirjutanud tema eest
J. Kriiwel.
Kihnu_vallakohus (EAA.4595.1.920)

Lehekülg 3
Kohtu koosistumise protokoll.
1903 aastal Mai 23 päewal, seletas Kihnu
walla kohus oma awalikul istumisel, kellest osa wõtsiwad eesistja
P. Sutt ja kõrwalistjad J. Kester
ja J. Türk
Liisu Saarents asja
kaebtuse asjus
Jaan Palu wastu
peksmise pärast
Kutsumise pääle oliwad kohtusse ilmunud: Kaebaja Liisu Saarents
südistataw Jaan Palu ja tunnistajad Liisu
Laamend ja Madli Marus.
Kaebaja kaebtus sai ette loetud:
Kaebaja Liisu Saarents jäeb oma esialgse
kaebtuse juurde.
Jaan Palub räägib, et tema lükanud
kord Saarentsi liiwasse maha, keppi
temal pole sugugi käes olnud ega ei ole
teda peksnud. Lükanud Saarentsi
sellepärast maha, et wiimane tema
auu teutanud.
Tunnistaja Kihnu walla talunaene Madli
Peetri t. Marus 30 a. wana, Greeka õiget
usku, pooldele wõeras räägib, et tema
kuulnud suurt kisa ja plaksutamist, läenud
waatama ja näenud et Liisu Saarents
olnud maas ja Jaan Palu peksnud
rängaste kepiga teda, see tõusnud kõrd
üles, Palu lükanud jälle maha ja peks
nud ikka keppiga edasi.
Palub päewaraha.
Tunnistaja Madli Marus
Korgessaare_vallavalitsus (EAA.2596.1.75)

Lehekülg 5
c. Ado Küttim laste wöörmunder
Mihkel Lilp.
d. Mihkel Õebik laste wöörmünder
Andrus Jürmman
e., Peter Witsik laste wöörmünder
Jüri Napier
f., Pawel Eeik laste wöörmünder
Andrus Demus
g. Mihkel Lilp laste woormunder
Mihkel Luik.
h., Andrus Ulla lapse wöörmünder
Tõnis Köster
i., Jacob Lõper laste wöörmünder
Gustaw Kiiwe
Kihelkona Kohtu wanem:
Baron Stackelberg
S. a. Me.
Hiiomaa
Kihelkona kohus
Kõrgesaare walla
walitsusele,
Putkastes
13mal Janr. 1889.
No 20
Nimetud walla walitsu
sele annan käsku:
1., 20ma Januariks 1889. seia
kohtu ette läkitada:
Luidja Peter Käär
Kouste Andrus Tee
Jacob Mänd
Ingel Leik
Ingel Walk
Wiio Uljas
Jüri Walk
2., Kõrgesaare moisa walitsuse
kirja nõudmist, mis 7mal Oktob.
1888 No 32 all walla walitsusele

Lehekülg 15
14.
Kõrgesaare
walla walitsusele
Et siit walla meestel Ongo
külast Karel Weski, Peeter
Uus, Tõnis Engsoo Juhan
Toks ja Mihkel Hanslepal
Kõrgesaare walla mehe
Mihkel Jaagu käest laewa
kraami raha 25 rubla
saada on, mis Mihkel Jaagu
nendele tundmatta põhjuse
pärast maksta ei taha,
Selle pärast saab Eestimaa
talu rahwa seaduse § 812
mööda Kõrgessaare walla
kohut palutud seda asja

Lehekülg 16
oma kohtus ära seletada
ja siit walla mehed seks
kohtu päewaks, kui see asi
ette saab, kirjaga, senna
kohtu ette tellida.
Waimla walla Talitaja
P. Kruusmägi
15
Austatud
Kõrgesaare walla walitsus.
Sellega saab pallutud peawõi
malikkult seia saata rahha ülle
pea kokko 2 rubl 60 kop mis sai siit
poolt wäljamakstud 2ne teie walla
wangide eest Kersti Kaske ette 1 rubl
12 kop ja Jakob Keeri eest 1 rubl
48 kop.
Tallitaja assemik Särjand.
Kirjutaja JMewas

Lehekülg 21
S.a. M.
Hiiomaa
Kihelkona Kohus
Putkastes
25 Janur 1889.
No 39.
Kõrgesaare
walla walitsusele
Nimetud walla walitsusel
annan käsku 16ma Webruariks
1889. seia kohtu ette läkitada:
Peter Käär, Andrus Tee,
Jacob Mänd, Ingel Leik,
Ingel Walk, Wiio Uljas,
Jurry Walk, Kihelk. kohtu
korwasmees Peter Kiiwe,
Andrus Ulla tütre wöörmünder
Tõnis Köster ja J. Joesbergi
laste wöörmünder Carl Espen-
berg - nimetud laste kihelk. k.
hoeda olewa raha kirjadega.
Kihelkonna k. peawanem:
Baron Stackelberg

Lehekülg 22
21
Kõrgesaare
walla walitsusele
Nimetud walla walitsust
saab sellega palutud rahwale
kuulutada et esmapäew 13mal
Webruaril 1889 saawad Waimla
walla maja juures Puulaitus
oksioni wiisil ära müidud:
üks wanker, kaks tislari-
pinki, üks mullikas, üks siga,
üks kirst, üks hobune, üks-
tunni kell, kaks kasukad
ja üks meesterahwa paleto.
Talitaja: P. Kruusmägi

Lehekülg 37
36
Korgesaare
walla kohtule
30 Janur 1889 a.
No 21.
Saab sellega teada antud
et nimetud kohtu kiri 17ma
Januarist s. a. No 26, kellega
neid Waimla walla mehi
kes Mihkel Jago üle kaebanud
27ma selle k. päewaks senna kohtu
ette tellitud said, alles täna
30 Januaril seia walla walitsusele
sisse jõudis selle pärast ei olnud
wõimalik seda nõudmist täita
ja saab palutud nimetud inni
mesi eestulewal kohtu paewaks
waremine tellida.
Talitaja P Kruusmägi
XXX
Korgessaare_vallavalitsus (EAA.2596.1.75)

Lehekülg 39
Saggadi walla
38
Tallitajalt
30mal Januar 1889 a.
Auustud Korgessaare walla
No 22.
Tallitajale
Saggadi walla tallitaja palub järele pärida, kas
Kõrgessaare walla kogu-konnas on üks mees, nime-
ga Paul Täng passi peäl wäljas elamas olnud 1888 a.
Tähendatud mees on Saggadi walla liikme Esko pere-
mehe Maunus Põldmani käest pettisel kõmbel neli
rubla puhast raha ära wiinud, ja aia wiitmine ning
kirjade kulud mis teda on taga otsitud pärib M: Põldman
weel kaks rubla juure. - Paul Täng on ennast
Saggadi Mõisa metsa, puu raiumise töösse
tahtnud hakada, ja Esku pere-mehe M: Põldmani
(saapad)'
juure korteri asuda; aga ni kui Temal on jalanoud
talwise aia kohta wäga wiletsad olnud, ja tema on
pere mehe Maunus Põldmani käest nimetatud neli
rubla raha laenuks palunud, et siis jälle metsa tööga
ära tasuda mees on poodi läinud saapaid ostma
ja ei ole ennast enam täna päwani ilmutanud.
Paul Täng on tema oma kõne järele wist üks
Kõppo mees, tema üteluse järele peab tema elu
(Majakuga)
maia tule paagiga ühe kõrge mäe peäl olema
ja ta on Parepannekuid Telegrahwi omasugid juures
teenijaks olnud, - ja weel ta üttelnud oma isa
tiiskuse haigust põdema, ja isa-isa 80ne aastane
tugew wana mees olema. Tema tähtis tunde
märk: pahem silm pime, mõisa teenistuses pidand
hobune silma peäle lööma.
Selle läbi palun nimetatud walla Tallitajad

Lehekülg 53
52
No 11.
24 Februar
Kõrgesaare
1889.
wallawalitsusele
Wallawalitsuse kirjaliku teada-
andmise peal No 60mne all, sest 20
Februarist, annab allnimmitud
mõisapolizei wastuseks, et Peter
Lööper metsawarguse perast weel
kohtu all seisab, ei woi kohtuam-
metnikuks mitte saama wallitud,
nenda kuidas § 374 Tallurahwa
seadus kinnitab.
C. Nestood.
moisa polizei.
Alma_Vaarman (ERAF.9593.1.124)

Lehekülg 4
Kõik mis ilusat ja head.
Kasku, õeke, Sinu pead!
Sinu terwet elu käike
Ehtigu siin lilled, päike!
Sinu õde: Iida
24 detsembril
1912.

Lehekülg 5
Elutaewast pilwita
Paistku maha päike
Sinu põue saatku ta-
Õrnalt oma läike.
8 Jaan. 1913
A. Silbeberg.

Lehekülg 6
3
Mäles tuseks.
Kui elu hädad sind waputawad
ja elu tormid sind raputawad,
sa Julgeks jää heitluse hoogudel
Sest kajakaid murrab ka tormituhin
ja nendest üle jääb tuultewuhin
kuid julgelt nad õõtsuwad woogudel
Tallinnas 19 14/II 13 LM.

Lehekülg 7
Mälestuseks.
Närtsigu lilled ja närtsigu puud,
Waikigu laulud ja lindude suud,
Kustugu päiksegi heledam sära:
Sind ei unusta iia ma ära!
Sinu õde
Martha.
28 detsembril
1912 aast.

Lehekülg 10
15-6
Mälestuseks:
Ingel kaitsku sind,
Kõigel sinu töödel
Laulgu aknal lahke lind
Uinumiste öödel.
Ada Allik
1 - III - 13.

Lehekülg 11
Mälestuseks.
Wõiks laulja lind sull ütelda
Et ial sind ei unusta.
Kui kuuled linnu laulu he
Siis mõtle ikka minu peal!
Kirjutanud sinule.
Kooli õte I Liidres.
Kiriutad
17 Januar
1913 a.

Lehekülg 12
19
8
Mälestuseks.
Õrna õitswa õie süles
Ärkab armu mõte üles
Tungib koidu punapalgel,
Südamesse talwe walgel
1-III -13.
IJ.

Lehekülg 13
Mälestuseks.
Kadugu nooruse kewadeilm,
Paisugu pisarad, nutku mu silm,
Langegu elugi õitsewast hinnast:
Sina ei kustu mul ialgi rinnast!
Sinu õde
Martha.
28 detsembril.
1912 aast.

Lehekülg 14
Mälestuseks.
Aasta läinud oled näinud.
Mõnda elu sees uus sul jõuab
soowi sõuab Ingel käigu ees
taewa Isa juure lisa Elul õnne weel
Kirjutud 16mal Septembril 1913 a.
L Heiswaldt.

Lehekülg 15
10
Mälestuseks oma kooli õele.
Siin kirjutan albumise.
Ma sulle kalim sõprake
Sest et paremat ei tea.
Mind sõprana meeles pea.
Adele Landberg

Lehekülg 16
11
Mälestuseks:
Kui kaugele wiiwad sind saatuse tiiwad
Ja maha jätab sind kodumaa pind,
Kas tunned seal ilu rõemu ehk walu,
Ma palun siis mälesta mind,
pühendanud
keegi tundmata.
I Jacobson

Lehekülg 17
12
Mälestuseks.
"Taewa ingel kaitsku sind
"Sulle laulgu ööpik lind
"Rõemu tuntku Sinu rind
"Mäleta ka wahel min
M. Hinsenberg
Sinu tuntud kooli õde

Lehekülg 18
13
Mälestusegs.
Hingel Taewast sini lille!
Oli maha pilanud!
Mina olen seda leidnud!
Kingin seda sinule.
Lowise Trautwah.

Lehekülg 20
Mälestuseks
Nii kaugele kui näen:
waiksed, laiad aasad
suihaljust helkjat täis.
19 9/III 13.
hönrok

Lehekülg 21
Miks
Öö waikne; kõik teised ju
uinuwad, on alganud
waimudetund. Kuid mälestuse
mu lainud aiast ei
lase mu laugele und.
Need kujuta warjud
mind piinawad,
mul rikuwad ära kõk
ööd: mis unustasid su
püüdeid sa miks mõttel
ei järgnenud tööd.
A. Wiitin.

Lehekülg 25
18
Mälestuseks!
Ära ilmal walu kaeba
Usu tal on raudne rind.
Küll ta pilkama ja naerma
Igatahes walmis sind.
Sinu
kooliõde
19 I/23 13 aas.

Lehekülg 26
19
Mälestuseks
E. Alley
4 Märtsil 1913
Pahandus ei paigastgi. Wii
Sind ijal edasi Mis Sind kõigest
üle wiib See on kannatse tiib