Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Salla_vallavalitsus (EAA.3983.1.10)

Lehekülg 23
223
Weel suurem aga on see wiga, kui näituseks ühes proto-
N. N. wilja ära ja said trahwitud igamees 20 ehk 30
nimi ehk kui paljo neid poissa ehk mehi on olnud,
wi raha on wasto wõetud. Mill wiisil saab nüüd nii
kuida wiisi peale ülemad kohtule niisugus protokolli
waataja us
selle üle aru andma. Kaa saab kohtu üle kuula-
ühes joones edasi kirjutatud, nõnda, et paljo aega
leida. Seepärast pango walla kirjutajad seda tähe-
nii pilk, kui tahes, ikka poolest reast peawad peale
ja selgem olema ja tema läbi waatamine paljo
saago kriips alla tõmmatud. Kui kohtu poolt
tusse parema poole tähenduste tarwis tühjaks jäetud,
ülespandud, kui üks kohtu otsus on täidetud. Ülepea saaga
aru saada, nii samuti saago kaa mõistmise juures
ja kui wõimalik saago kaa seaduse §§ juure lisatud.
see kohtu otsus on saanud kuulutatud ja kas kohta
b, Wälja walmistud kirjade raamatu kohta tuleb
kellest arwata on, et neid edespidi ehk weel tarwis
tud. - Mõned weikemad kirjad, kohtusse kutsmi-
Iga ükslane kiri saago wäljawalmistud kirjade
jast allakirjutud seda mööda kelle poolest kiri
See muudatus saago ise äranis tähele pandud.
e. Sissetulnud kirjade raamat (Laua-reegister)
warsti muretsetud. Sesse raamatusse peawad kõik
ja numbri all, milla nad sisse tulnud - lühidalt
tarwis trükitud lehed näitawad. Kaa ringkirjad
tud.-
d, Sissetulnud kirjad saago hoolega alles hoi-
käige wiisil kokko seatud, et igal ajal wõib leida
pärast wõiks iga aasta käigule ühe reegistri
e, Ringkirjad, mis waldatesse tulewad
kirjutajatest sõna sõnalt üleskirjutatud, sest
kollis, et N. N. küla mehed ehk poisid töötid
koppikaga; ütlemata aga on jäänud, mis kellegi
kaa sedagi ei ole üles pandud kui paljo trah-
sugusel korral trahwiraha sisse wõetud, ehk
raamatud riwi teerima ja suurema kohtule
mine ja mõistmine mitmest kirjutajast
ära kulub enne kui kohtumõistmist wõib üles
le, et nemad igakord kohtumõistmise olgo ta
hakkama; seeläbi saab protokolliraamat pal-
hõlpsam. Selle sõnale kohus mõistis
on termin antud, saago se protokolli raama-
ruumi sisse ülespandud, niisamuti saago sina
protokoll nõnda kirjutud, et sellest igamees wõib
ööldud, mis põhjusel see mõistmine on tehtud
Protokolli lõppul saago üles tahendatud, millal
käijad suuremat kohut wõiwad nõuuda.
aga nõnda paljo öölda, et kõik kohtu kirjad
on, - peawad sõna sõnalt saama sisse kirju-
sed j.n.e. wõiwad lühendatud saada.-
raamatus kohtu peawanemast ehk Tallita-
on wälja läinud.
kus see raamat juhtub puuduma, saago ta
sisse tulnud kirjad järgi mööda kuu pääwa
saama sisse kirjutud, nõnda kui selle raamatu
saago selle raamatusse täielikult wälja kirjo-
tud, numbri järel kokko pandud ja aasta
mis tarwis on. - Kergema ülesleidmise
juure kirjutada.
saago sisse tulnud kirjade raamatusse
et sageduste Tallitaja ehv. kohtu peawa-
Salla_vallavalitsus (EAA.3983.1.4)

Lehekülg 19
18.
Protokoll.
Emmomäe valla wolimeeste kogus
20mal Märtsil 1887.
Tallitaja käsu peale olid woli-
mehed koos, ja sai Magasi wil-
ja wäljalaenamise pärast nõu
peetud, ja läbi räägitud, kui
paliu wõib kellegile walla li-
getele wäljalaenata.-
Siis paluwad wolimehed Kei-
serliku kihelkonna kohtu käest
luba meie Magasini uksed.
lahti teha, ja märaseiwad kui
paliu iga ühele wõib kuu
peale laenata.
1. Peremeestele lubati kuu peale
4. Tsetwerik Rukid, 4 Tsetw. Odre
ja 4 Tsetw. kaeru.
2 Wabatikudele saab kuu peale
1 Tsetwerik Rukid ja 1 Tsetw Odre.
Tallitaja:
I Abimees: Kustas Ottenson
Wolimehed: Juhan Raus +++
2. Kustas Einmann +++
3. Jakub Tammekand.
Protokoll.
Emmomäe walla wolimeeste kogus.
20mal Märtsil 1887a.
Tänasel pääwal oli meie täis
wolimeeste kogu Tallitaja käsu
peal koos ja sai nõu peetud
ue kohtu maea ehituse pärast
ja läbiräägitud, kuidas wõiks ta
ehitud saada.-
Et meie wald wäga weike ja
kõik talukohad müüdud on, ka
ei ole meie walla krundis nii
sugust pasliku maa tüki leida
kus teda wõiks ehitada, ja teiseks
ei ole ka wallal omal wõimalik
selle maa material saada, ega
üksi seda maa edespidi üles-
pidada.-
Siis palus wolimeeste kogu mõi-
sa herra käest seda kohtu maea
aset ja ehituse material anda,
kas Emmomäe ehk Lasnurme
maa peale, et siis oleks meie
ehitanud teda kahe walla
peale kokku, ja kahe wallaga
oleks ka pärast see maa ker-
gem üles pidada. Seepärast
soowib meie wolimeeste kogu

Lehekülg 21
20
Kogukonna maksud.
Kubermangu seitungi ette 3.R.K.
Rõuge pania ja kihlk. kirjutaja 3 - 37 k.
palk.
Hakenrihtri polisei teenri palk. 2.- 50 K.
Kreis kohtu kõrwameeste palk. 3. - 30
Tallitaja palk. 10 -
Walla kirjutaja palk. 30 -
Kohtu wannema palk. 5 - "
Kõrwameeste palk. 2 - 50,
Postimehe palk 10 -
Kihelkonna kohtumeh. p.
2
7. 1 R. 37. K.
Tallitaja: K. Korjas x+x
I. abimees. K. otsenson x+x
Wollimehed: Kustas Einmann +++
2, Juhan Raus +++
3, Jakub Tamekond. +++
Kirjut: J Tamm.
Protokoll.
Emmomäe kogukonna täies kogus
19 Detsembril 1887.
Tallitaja käsu peale oli ute wolimeeste
arwamise pärast, sanud täis walla kogu
kokku kutsutud, siis said siin alamal nime
tud mehed rohkema hälte läbi wolimees-
teks arwatud.
Wannad wolimehed said tagasi
arwatud: Juhan Raus 19. hälega
2, Kustas Einmann 14 "
Ueks wolimeheks: Jakub Tamekand 14 "
Tallit. K. Korjas +++
Kirjot: JTamm
Salla_vallavalitsus (EAA.3983.1.10)

Lehekülg 16
Sissetulnu Mis lehe
kirja No: Külje all.
, ja kiri kirjade
Kuupääw raamatus
26 febr. Kiriko
1886 Wöörmündri
1.
No: herra
28. - poolest.
Mis kirja sees seisab?
1886.
Selle Tsirkuläri läbi annan kõige walla
Tallitajatele teada, et Jüri pääwa ümber
saawad kiriko teed parantatud ja nädal
enne pilluta mise wastu wõtmist saab
termin kiriko postis ülespandud.
Teed peawad hoolega hea kruusiga parandud s.
2, Walla Tallitajad ja kiriko wöörmündrid on
palunud olle mattuse aja kabeli ehitamise
pärast üks raha korjamise arv teha
kui paljo adrade järele iga walla peale
maksu langeks, mis jälle maksja hingede
peale saaks jaotatud.-
Makso tuleb 1 1/4 R. adra peale selle järel
on siis Koila wallal 20 R. 40 k. maksta.
Seda raha wiige kewadise pea raha korjamise
ajal köstri isanda kätte kus kwitung saab
wastu antud.
2
28.
kihelkonn
Aprill
kohtust
1886
N: 212
Et ülewaataja kohus on teada saanud, et mõningates waldades
Tallitajad, Maa-kogukonna seaduse §§ 8, 11 ja 12 (aastast 1866
19 Webr k. s.p.) hoolimatta walla täitkogu koko kutsuwad kõigi
suguste asjade läbirääkimiseks, mis selle kogusse ei puutu ja
et Tallitajad seda, et nemad igakord niisuguseks walla kogu
kokko kutsumiseks peawad Ülewaatja kohtu poolest luba saanud
olema, - hoopis tähelepanemata jätwad ja ülepea need nimetud
seaduse punktid kaa selle poolest ei täida, et nemad wolikogu
otsused jäätud aja sees mõisa poolitseile teada ei anna.-
waata § 12 Maa-kog. säädus), siis annab Ülewaatja seega Tallita-
jattele kõwa käsko, et nemad edaspidi need seaduse määramised
suurema hoolega tähele paneksid.-
Teiseks saawad Tallitajad käsko kirja läbi Ülewaatja
kohtule warsti teada anda, mill nädala päewal ja
kui sagedaste kogukonna kohut saab peetud.
Kihelkonna Kohtu surra.
Kohtu mõistus.-
Salla_vallavalitsus (EAA.3983.1.10)

Lehekülg 24
nem kellesse asi puutub, kodugi ei ole ja tarwilised asjad
Ring kirjad saago nii ruttu kui wõimalik edasi saadetud.
f, Walla kassa raamatud ei saa mitte igalpool
on mõnes wallas see laituse wäärt pruuk, et üks ehk
ja läinud summad üles kirjutatud. See läbi wõiks peagi
andmised kirjutamata jääwad
g, Magasi kassa raamatud, mis nüüd wiimast
peetud. Walla Tallitajad ehk walla kirjutajad pea-
Märtsi kuu kohtu pääwal kihelkonna
h, Magasi laeka intressi paberid saago
hoida on Kõige hiljem Martsi kuus Kredit kassas
teada. Tallitajad peawad aga omale kihelkonna
wis wiima, sest et muido neid laeka paberid mit-
i, Magasi konto raamatud niisama ka
wad ette kirjutatud munstri järele peetud.
k)
Igas walla kohtus olgu Eestimaa Talurahwa
seadus aast, 1866.- Kogokonna kohtu seadus
1856. a kinnitatud Eesti maa Talurahwa sea-
mis 1882 sai wälja antud, - on kokko pandud:
nüüd kus wallawalitsused ise omad soldatide
Kus mõned neist ülemal tähentatud seadustest
malt muretsema.-
l, Ammetmeeste walimise kohta saab meele
dust mööda saaks ette wõetud: Sagedaste on selle
walimise juures mitte kõik auusal kombel ei saa
waim on walitsemas, kellel see tagajärg on, et
peale koguni ei kõlbaks ja wallale suureks kah-
tema muutmistega a, 6, j.n.e. / 29. Ammetmeeste
et kogokonna täiskogu neid §6 juhatust möö-
Wiimaks tuletan wallakirjutajatele meele,
tutwaks teha, sest just seeläbi kui seaduse raamatu
mad eksitused kohtu mõistmiste juures ette.
peale ammetisse seatud, ei wõi mitte loota, et
tallituse ühtlaisi kaa oma pere koha üles pidu
temal selle läbi mitte teadmata ei jäeks.
nõnda wiisi peetud, kui tarwis oleks. Nimelt
paar korda saawad aastas sissetulnud ja wäl-
juhtuda, et mõned sisewõtmised ehk wälja
ajal said sisse seatud saago niisama korras
wad need magasi kassaraamatud.
kohtus ette kohto näitama.
neis waldades kus nad Tallitajate käes
ümberkirjutatud, nii kui see Tallitajatel juba
kohtust enne ühe tunnistuse selletar-
te ei saa magasi laeka nime peale kirjotud.
walla waeste magasi raamat pea-
saama.
seadus aast. 1856, - Maakogukonna
aast, 1866 ja muud lisad, mis enamiste
duse raamatu lisas (sinine raamat)
ka sõa wäe kohuse seaduse raamat on.
kirjad peawad walmistama wäga tarwis.
puuduwad, need peawad omale neid war-
tuletud, et seda tallitust ükspäinis pea-
üle kaebtust olnud, et walla ammetmeeste
toimetatud, et peal sagedaste parteilik
mehed ammetisse pääwad pandud, kes selle
juks on. (Loe Maakogk. sead. § 8, 26, 28
walimise juures on iseäranis tähelepanna
da walib.-
et nemad püüaksid seadustega rohkem ennast
tundmine puudulik, tulewad kõige suure-
Walla ammetmeestest, kes aga 3 aasta
neil wõimalik oleks oma ammeti
damise kõrwal kaa seadusi uurida ja
Parnu_Linna_Vaeslastekohus (ERA.4061.4.335)

Lehekülg 3
Pärnu linna vaestelaste kohtule.
1
Pärnu linna Vaestelaste-Kohus
Saadud 29 VII 1930
Nr. 93
Eesti vabariigi kodanikud
Jüri ja Helene Mürk'id
Palve
Meie abielus olevad Eesti vabariigi kodanikud
palume Pärnu linna vaeste-laste kohut, tütarlast
Lia-Erika Astoni sünd. 1 juuli 1930 a. Tema ema
Amanda Astoni nõusolekuga, adopteerida ja ümber
kirjutada meie nimele, keda meie võtame jäädavalt
enestele kasulapseks.
Asja tõenduseks lisame juurde, notar Hans
Tuksami tunnistuse, ülal nimetud lapse ema Aman-
da Astoni nõusoleku üle. (1930 a. juuli kuu 24 p.
Not registri Nr. 1880.)
Ja Nõmme Rahukiriku perekonnaseisu ametniku
õiendis lapse sünniregistri järele / 24 juuli 1930. N. 543.
Pärnus: 28/VII. 1930.
JMürk
Hoese tän N 34.
H. Mürk
Pärnu.
Selle palvekirja juure lisatud
tunnistused olen tagasi saanud
12 aug 1930 a
H. Mürk

Lehekülg 7
Pärnu Evang. Lutheruse usu
Ära kiri
Elisabeti koguduse
Perekonna tunnistus.
II. Pihtkond.
29 juulil 1930a.
Wäljavõte Pärnu Elisabeti kog. II. pihtkonna
N. 391.
Pärnus, Pühavaimu t. N23.
personaalraamatust.
Telefon N. 3-37.
Jüri Mürk. Jüri poeg on sündinud Põltsamaal
1894 a. 17 veebruaril ja laulatud Gatschinas 1920 a.
24 detsembril Helene Reinberg, Hansu t. kes on sün-
dinud Gatschinas 1897 a. 15 novembril
Lapsi sellest abi elust ei ole
Pitsat:
Pärnu Elisabeti
ev. Luteri usu
kirik.
Ed. Soodla.
Perekonnaseisu ametniku eest
asjaajaja.
Parnu_Linna_Vaeslastekohus (ERA.4061.4.1098)

Lehekülg 3
1.
Pärnu linna Vaestelaste - Kohus
Pärnus, 4. III. 1931.a.
Saadud 5/III 1931 a.
Nr. 278
Pärnu Linna Vaestelaste Kohtule,
Kod. Anna Paulsen'i
V. Sepa tn. 1, Pärnus
palwe,
Käesolewaga pööran Vaestelaste Kohtu poole palwega,
määrata mind, Anna Mihkli tüt. Paulsen'i sünd. Linde,
oma poja, leitnant Karl Paulsen'i poja Charles Paulsen'i
sünd. 5. I. 1923.a., hooldajaks. Leitnant Karl Paulsen suri
7. juunil 1924.a. Narwas. Leinama jäid abikaasa
Dagmar ja poeg Charles. Kuna hiljem lesk abiellus
uuesti, siis määrati Charles'ile käemehed, kes aga
senini minu poja poja saatusest midagi pole hooli-
nud. Pärast teise mehe surma, saatis Charles'i ema
nüüdne Dagmar Matt, poja Charles'i minu juurde
kaswatada, põhjendusega, et temal käib ülejõu kolme
lapse kaswatamine ning nii esimeselt kui teiselt
mehelt pole temale mingit warandust järele
jäänud. Nüüd on Charles juba kolmandat aastat
minu hoole all ning tema lihane ema pole
teda senini ei moraalselt ega aineliselt toetanud,
palun sellepärast mind, Anna Paulsen'i määrata
Charlesi seaduslikuks hooldajaks. Ühtlasi paluksin
Charles'ile ka uusi käemehi määrata ja nimelt
Karl Linde`t, elukoht W. Sauga tn. 2 ja August
Tomberg'i elukoht V. Sepa tn. 3
Anna Paulsen
Parnu_Linna_Vaeslastekohus (ERA.4061.4.335)

Lehekülg 6
Ära kiri
4
Mina allakirjutaja Amanda Aston aval-
dan käesolevaga oma nõusoleku minu tütre Lia-
Erika, sündinud 1 juulil 1930a., adopteerimiseks ja
ümberkirjutamiseks abielupaari Jüri ja Helene Mürk`i
nimele ja ütlen enese jäädavalt lahti igasugustest
õigustest ja nõudmistest selle lapse kohta
A. Aston.
1930 aasta juuli kuu 24 päeval Not. reg. N 1880.
Mina allakirjutaja, notar Hans Tuksam, kelle
kontor Nõmmel Jaama tän. 12, tõendan, et
eelseisva avalduse on oma käega alla kirjutanud
Eesti kodanik vallaline, Amanda Aston, kelle
asukoht Nõmme rinnalaste kodus ja kes esi-
tas oma isiku tõenduseks isikutunnistuse,
mis väljaantud Tallinna 2 jsk. pol. kom.
22 okt. 1928 a. N. 1197 all.
H. Tuksam
notar.
Pitsat:
Notar Hans Tuksam
Nõmmel. K.
Parnu_Linna_Vaeslastekohus (ERA.4061.4.1098)

Lehekülg 8
Pärnu linna Vaestelastekohtule
5
alaealise Charles Paulseni
eestkostja Anna Paulseni
eluk V. Sepa 1.
Pärnu linna Vaestelaste-Kohus
Saadud 12.4.1943 a.
Nr.
avaldus.
Eestkostealune Charles Paulsen on
saanud täisealiseks ja võib nüüd ise-
seisvalt kaitsta oma huve
Sellepärast palun Vaestelastekohut
lõpetada käesolev eestkostetoimetus
ja vabastada mind ühes kaaseest-
kostjate Karl Linde ja August
Tombergiga eestkosteametist
Pärnus 12.4.43
A Paulsen.
Parnu_Linna_Vaeslastekohus (ERA.4061.4.1049)

Lehekülg 3
Käenundeks palub himuladud
2
1) Eduard Kuiw 2) Jaan Nuut
Karl Mihkli p
Maarmanni
Perekonna tunnistus.
Pärnu-Elisabeti kiriku raamatu järele on:
Karl Heinrich Aleksander Leppik, Johann Mathias'e poeg
Pärnus sünd. 21. septembril 1867a. - sai laulat. 5 sept. 1893a.
suri 17. juunil 1907a. -
abikaasa Adele, end. Rohde sünd. Pärnus 28. jaanuaril 1872a. -
lesk.
Sellest abielust on:
1. Hilda Amalie sünd. Pärnus 11 novembril 1893a. - astus abiellu
August Peterson' iga - lahut.
2. Martha Maria sünd. Pärnus 21 juunil 1895a. -
3. Ida Juliane sünd. Pärnus 2 veebr. 1898a. - neiu
4. Ilse Emilie Marie sünd. Pärnus 10 märtsil 1900a.- suri
16. veebr. 1906 a.
5. Karl Heinrich sünd. Pärnus 16. märtsil 1908a. - poissm.
Peale nimet: laste on Adele, end. Rohde`l väljaspool
abielu sünd. lapsed:
1. Voldemar Heinrich sünd. Pärnus 15 jaan. 1910a.
2. Johann Martin sünd. Pärnus 31 märtsil 1911 a. - suri 24 juulil-
1911a.
3. Pauline Vilhelmine sünd. Pärnus 28. juunil 1913a. - suri 5 aug.
1913 a.
Seda tõendab
Joh. Hasselblatt
Pärnu-Elisabeti kog. õpetaja.
N. 398
Pärnus 19 märtsil
1926.
Parnu_Linna_Vaeslastekohus (ERA.4061.4.1098)

Lehekülg 4
2.
Pärnu linna Vaestelaste-Kohus
Pärnus, 6 märtsil 1931 a.
Koos: Eesistuja, linnapea R Mathiesen
Liikmed: Küstner, Jube, Tomberg
Sekretär Punmeri juuresolekul
Vaatas läbi Anna Paulseni palwe 4. märtsist
s.a surnud Karl Paulseni alaealise pojale
Charles, sünd 5 jaan. 1923 a. eestkostjaid nimetatud
ja tähelepannes, et palve põhjendatud, vaeste
lastekohus Otsustas: surnud Karl Paulseni
alaealise poja Charles Paulseni, sünd
5 jaan. 1923 a. peaeestkostjaks nimetada
lapse vanaema Anna Paulsen ja
kaaseestkostjateks Karl Linde
kelle elukoht W. Sepa tän N 2 ja
August Tomberg, elukoht W. Sepa
tän N 3.-
Eesimehe kt liige R Mathiesen
Liikmed
J Küstner
V. tuul
As Tomberg
Kuuma
Sekretär
Otsus kuulutud
Juartsel 1931 a.
K. Linde
A. Tomberg
A Paulsen.

Lehekülg 9
Pärnu linna Vaestelaste-Kohus
Pärnus, 4. mail 1943. a.
6
Koos: Eesistuja, linnapea. W. Ernesaks
Liikmed: A. Jürine ja H. Spriit.
Sekretär E. Martensi juuresolekul kohus
arutas alaealise Charles Paulseni eestkoste
asjas eestkostja Anna Paulseni avaldust
12. aprillist s.a. eestkoste lõpetamiseks ja
pannes tähele, et Charles Paulsen on saa-
nud täisealiseks, et eestkostja Anna Paulsen
on eestkoostetava vanaema ja seega vaba
aruande kohustusest, Vaestelastekohus
otsustas
lõpetada Charles Paulseni eestkostmise
asjas alatud toimetus ja vabastada eest-
kostja Anna Paulsen ühes kaaseestkost-
jate Karl Linde ja August Tombergiga
ametist
W. Ernesaks
Esimees
Linnapea
Liikmed
H. Spriit.
Jürine
EMartens
Sekretär
Parnu_Linna_Vaeslastekohus (ERA.4061.4.335)

Lehekülg 4
Pärnu linna Vaestelaste-Kohus
2
Pärnus, 20 augustil 1930 a.
Koos: Eesistuja, linnapea: OKask
Liikmed: Küstner ja Malhiesen
Sekretär: Kunsnu juuresolekul
vaatas läbi abielurahwas Jüri ja Helene Mürkide
palve 28 juulist 1930a Amanda Marie Astoni
väljaspoole abielu sündinud tütre Lia-Erika
Astoni, sünd 1 juunil 1930a. lapsedamiseks (adop
teerimiseks, nõusolu andmise asjas.
Tähelepannes, et lapse ema Amanda Aston
oma allkirjaga 24 juulist 1930 a, mis tõestatud
Nõmme notar Hans Tuksmani poolt samal
Kuupäewal not. reg. N 1880 all, annab oma
nõusolu oma alaealise tütre Lia-Erika adop-
teerimiseks ja ümberkirjutamiseks abielurahwas
Jüri ja Helene Mürkide nimele, et Pärnu Elisa-
beti koguduse II pihtkonna perekonnaseisu
ametniku tunnistuse läbi 29 juulist 1930a
N 391 on tõestatud, et abielurahwas Mürkidel
lapsi pole ja et selle lapsestamise vastu
seaduslikka takistusi ei ole, leiab vaestelate-
kohus, et lapsestamine sünnib alalalise
Lia-Erika Astoni huwides ja sellepärast
Otsustas:
Anda oma nõusolu alalalise
Lia-Erika Astoni adopteerimiseks abi-
elurahwas Jüri ja Helene Mürkide
poolt, esitamiseks Viljandi Pärnu
Rahukogule.
Kask
Esimees linnapea
Liikmed JKüstner
RMathiesen
Sekretär Kuusu
Ajakirja_Uliopilasleht_toimetus (EAA.2463.1.6)

Lehekülg 2
350
"Üliõpilaste leht"
Tartus, 191
1
Adress Tartu
Rüütli uul. nr. 26.
Üleskutse Eesti üliõpilaste
org-dele ja üliõpilastele.
Tartu Eesti üliõpilaste üleüldine koosolek
5 veebr. s.a. tunnistas tarvilikuks kokku kut-
suda juba lähemal ajal (kõikide) Eesti
üliõpilaste kongressi,- Praegune aeg seab
Eesti üliõpilastele palju ülesandeid,
lugematta
nõuab wiibimata seisukoha võtmist
terves reas küsimustes, mis viivitust ei
luba, Eesti üliõpilastel tuleb mobiliseerida
Oma jõudusid kodumaa ja Eesti ühiskonna
uuesti korraldamisel mul suuremal määral
kui harilikult. Et tagajärjerikkalt kõiki neid
ülesandeid täita, et mitte üksikasjadesse uppuda,
tuleb kontakti alal hoida oma vahel. õigen
ning ühiselt teatavate põhivaadete üles-
seadmistele asuda, selleks ära tarvitada
kõik need võimalused, mis uuendatud riigi-
kord meile kätte on andnud.
Selles mõttes pööravad Tartu Eesti üliõpilaste
org-de asemikud kõikide Eesti üliõipilaste
organiseeritud ja organiseerimata õpilaste
org-de ja üliõpilaste poole üleskutsega
25-27 märtsini s. a. Tartus [arvatavasti
Vanemuise ruumides] Eesti üliõpilaste

Lehekülg 3
Kongress ära pidada, kus püütaks vastust
leida küsimustele, mis (akadeemilisi ring-
enese
kondi üleüldse ja üliõpilasi iseäranes prae-
gusel silmapilgul huvitavad.
Esialgselt on kongressile järgmised teemad ja
Kõnelejad üles antud:
Meie Rahvuspoliitilised ideaalid - J. Tõnisson
Teadus ja meie - V. Ernits
Meie hariduslised ideaalid - P. Põld
Tartu ülikool - A. Bachmann
Rahvuskultuurilise stiili põhjusnõuetest
Eesti üliõpilaskonnas - R. Kangro-Pool.
Pääle selle on kavasse võetud ained:
Praeguse seisukorra selgitamine;
Eesti rahvus ja Vene riiklus
Üliõpilaskonna ja ühiskonna vahekord.
Nende teemade üle kõnelema palutakse
mitmeid vilistlasi ja üliõpilasi
See kava on ainult esialgne ja jääb kõiki-
dele org- dele, kui ka üliõpilastele ja vilistlas-
tele õigus, kas samade teemade pääle kaaskõne-
lejatena üles astuda, ehk uute teemade t
ja kõ üle kõneleda. Kui võimalik
palutakse teemad ja kõnelejad enne Üliõpi-
laste Lehe toimetusele teada anda.
Soovitav oleks, et kõned kokkuvõtlikud
ja mitte liig pikad ei saaks, niisama et
kõnelejad oma kõnede pääteesid Ü.L. toim.
enne
kätte saadaks, et neid võimalik oleks Kongressist
osavõtjatele kättesaadavaks teha.
"Üliõpilaste Leht"
Adress: Tartu,
Rüütli uul. nr. 26.
No
Ajakirja_Uliopilasleht_toimetus (EAA.2463.1.6)

Lehekülg 4
Üleüldiste kõnekoosolekute kõrval, millest
ka mitte akadeemilised ringkonnad on
kavatsetud osa võtma kutsuda, tuleks
ära pidada org-de asemikkude kogu
koosolek, mis otstarbel palutakse
organitatsjoonisid võimalikult pea Ü. L.
toimetusele teada anda, kas nad seks
ajaks
oma asemikka saavad Tartu saata üht-
lasi kui võimalik umbkaudu kindlaks.
määrata, kui suur oleks kongressist,
osa võtjate arv sellest organisatsjoonist.
Otsustanud on seltsust korda
W 110 GM рHgavireerteada
Kongressi ette valmistamise aeg on lühike
See ei peaks aga mitte takistama
sama tema ära pidamist. Selles
mõttes peaks kõik üliõpilased püüdma,
võimalikuks teha 25-27 märtsili Tartus
viibida, mis ju pühadeks koju sõitmise
tähtajaga ühte langeb.
Tartu Eesti Üliõpilaste Org-nid
Tartus, 8.III.17.
organisatsjoonid
3 1
Esimene Eesti üliõpilaste
Tartus
Kongress 25-27 märts. 1917.
Kongress algab 25. märtsil kell 12 päeval
Aleksandri gümnaasiumi turnisaalis.
Osavõtjaid on ruumikas saal pea täis, nende
hulgas suurel arvul ka külalisi. Pääle
rohkel
Tartu ülipilaste on suuremal arvul
Peetrilinna üliõpilasi ilmunud, ka
Moskvast ei puudu organisatsjoonide
asemikud.
Kongressi avab Tartu Eesti üliõpilaste
as-kogu.
organisatjoonide (ülesandel R. Kangro
Pool, üleelatava momendi tähtsust
hinnates ja meie rahvale ja üliõpilastele
ja sellest väljakannavad käesoleva
kongressi ülesandeid lähemalt piirates.
Üliõpilaskond, kes senini olude ja võimaluste kohaselt ainult väikesti jooksvate
päevaküsimuste, häätegevate pidude korraldamise ja karskuse aate propageerimise
teenistuses seisnud, peab uute vabade aegade vaimus uuestisündima ja enese
tegevuskavasse võtma ka teisi ühiskonna hüvisid. Üliõpilaskonna vaimu-
jõutagavarad peavad sisemise renaissance'i kaudu kujunema suureks
aateliseks kogujõuks, mis vabade päevade koiduaja tegevust kui reguleeriv
rahva südametunnistus juhtima kohane oleks. Väline autonoomia
jääb surnud väärtuseks, kui rahva parem noorus mitte ei suuda
enestes leida seda stiililist ühtlust, omapärasuse ilmet, mis autonoomi-
at kui elav hing kannaks.
Juhatajaks valitaks vil. P. Põld, abideks
üliõpilased V. Nano ja J. Seljamaa;
Kirjatoimetajaks A üliõp. A. Luha, ase-
mikkudeks üliõp. J. Vilms ja H. Rägo.
Juhatama hakkab P. Põld.
Ajakirja_Uliopilasleht_toimetus (EAA.2463.1.6)

Lehekülg 25
J. Uluotsa kõne "Keelte õigus"
24 1
aluslaused.
Üleüldse tuleb keelte õiguse all mõista õi-
gusliste normide kogu, regu mis keelte tarvita-
mist inimlises ühiskonnas reguleerib. Kit-
samas mõttes mõtleme keelte õiguse all selle-
kohaseid normisid riikides (osariikides, auto-
noomilistes provintsides) mitmet keelt rääki-
va rahvakoguga, kus keelte õigus rahvuste
eluküsimusena esineb, ning tõsiste vajadus-
liste ja vormiliste (kultuuriliste) huvidega seotud
on.
2. Keelte õiguse (kitsamas mõttes) aluseks või-
vad olla: a) Valitseva keele printsiip (cuius
imperium, eius lingua), vastav valitseva
rahvuse, fiskaaliste, ametliste asutuste funktsio-
neerimise, mõnikord ka rahvamajanduse tarve-
tele; aitav mittevalitsevate rahvuste huvisid
(kultuuriliselt, harilikult ka majandusliselt),
kalduv mittevalitsevate rahvuste hävitusele
ehk riikluse mõtet kangutav, kodanikkude
vabadust ja üheõiguslust eitav.

Lehekülg 26
25 -
b) keelte üheõigusluse printsiip (cuius lingua
eius j ius), vastav kodanikkude üheõigusluse
mõttele, rahvuste vabale edenemisele (vormili-
selt aga mitte igakord vajadusliselt); kahju-
lik fiskaalselt, kalduv kahju tooma ametliste
asutuste funktsioneerimisele, järjekindla
läbiviimise juures riiklust kõigutav, koguni
hävitav.
C) Rahva hää käekäigu (kompromiss) põhjus-
mõte (salus populi - suprema lex linguarum).
aa) keelte üheõigusluse printsiip maksmas, nii palju
kui see fiskaalistele, võib olla ka rahvamajan-
duse, ametliste asutuste funktsioneerimise tar-
bele ning riikluse mõttele vastu ei räägi:
bb) vasturääkimise piirides maksab valitseva
keele printsiip ametlise keele näol (riigis, osa-
riigis, provintsis.)
g. Keelte õigus reguleerib keelte tarvitamist üleüldse
riigi ect.) kuid pääasjalikult keelelisi wahe-
kordi A) riikliste (avaliku õiguse) asutuste ning
B) eraisikute (-asutuste) vahel ja kuulub seega ava-
liku õiguse piiri: Aa) Administratiivistes ja
kohtulistes asutustes tuleb vahet teha nn.
sisemise ja välimise asjaajamise keele vahel:

Lehekülg 27
26
esimeses - soovitav-keele üksus, viimased - mit-
mekordus (kompromisspõhjuste v. § 2c). b)Sea-
dusandlistes kogudes (riigis, osariigis, provintsis)
soovitav ühe keele printsiip, seaduste keel-
autentiline üks, ametline tõlge teistes keeltes
c) hariduslistes ja kiriklistes asutustes - ühe-
õigusluse printsiip. Selletõttu aa) ühekeelsed (rah-
vuslised (kogudused, õpiasutused, ehk bb) kogudu-
sed ja õpiasutused ühed samad, kuid mitme
keelega. Esimene soovitav alamates, teine üle-
mates. d) Ühe keele tarve sõjaväes - rah-
vusliste väeosade tarve
4. Keelte tarwitamine, mis eraisikule (asutusele).
riigi organidega läbikäimises ehk oma ava-
likkude õiguste-kohuste täidesaatmise juures
antakse, võib olla: a) õigusline refleks (habeo
alieno jure), annab ametnikkude omavolile
maad, ainult administratiiv-politseilise kaitse
all, äratab rahvuslisi kiresid; b) subjektiivne
avalik õigus (habeo suo jure), kindlustab koh-
tuliselt keelte julgeoleku, ei ärata umbusku riigi
organide vastu, mõjub kaasa rahvuste rahu-
likule kooselamisele.
Ajakirja_Uliopilasleht_toimetus (EAA.2463.1.6)

Lehekülg 28
27
5. Keelte tarvitamise õiguse (ja refleksi) subjektina
on eraisik (-asutus) teatavate eelduste korral.
Viimased võivad olla: a) territoriaalsed (cuius-
regio eius lingua) - ei vasta keelte üheõigus-
luse printsiibile. Jaguneb aa) kohaliste keelte
süsteemiks - ei ole juriidiliselt täpipäälne,
omab üheõigusluse printsiibi halvad küljed;
bb) kohaliste ülesloetud keelte süsteemiks-
juriidiliselt pretsiis, waatab kompromiss-
põhjusmõttele (v. §2c). b) personaalne
(cuius nationis, eius lingua), põhjeneb aa)
deklaratsjooni pääl, annab võimalust isik-
lisele omavolile, ümberrahvustamisele, äritab
rahvuslisi kirgesid; bb) "loomulise", "koduse", "oma"
"läbikäimise" keele pääl. Soovitav emakeele print-
siip. c) Territoriaal ja personaal eelduste
ühendus. aa) territoriaalprintsiip keelte ülesluge-
misega, bb) personaalprintsiip emakeelega.
6. Eeloleval Vene riigi korraldusel paistab
poliitiliselt otstarbekohane olevat keelte regu-
leerimiseks maksma panna: kompromiss-
põhjutmist (v. § 2c) subjektiivliste õiguste

Lehekülg 29
näol (v. § 4b), ühendatud personaal; terri-
toriaal eeldustega (v. § 5c), mille juures
Estonias oleks Eesti keel ametline keel
(v. § 2c,bb), muud kohalikud keeled oleks
Saksa ja Vene (ühes osas ka Rootsi keel),
(v. § 5c); väljaspool Estooniat leiaks Eesti
keel kaitset keelte üheõigusluse printsiibi
põhjal (v. § 2c,aa) sellekohastes riigiasutus-
tes (v. § 8).

Lehekülg 30
29 1
Kui need read ilmuvad, on möödas esi-
mesed entusiasmi tormid. On maad
võtnud mured üle öö üleskerkinud va-
badushoone vastupidavuse, alusmüüride
tiheduse üle; on suuremal ehk vähemal
määral andutud selle hoone ehitustööle,
raskele, vastutusrikkale ja enesesalgamist
nõudvale. Üles kutsuda tööst viimiseni
meheni osa võtma, töös demokratismi eest
omandama sisemist jõudu, tööle andma-
mitte üksi välist hoogu, vaid ka väärtuslikku
sisu - on käesolevate ridade otstarve
Allpool leidub P. Freibergi kõne, mis küllas-
xxval kombel selgeks teeb iga üliõpilase ko-
huse praegusal momendil mitte hoiduda.

Lehekülg 31
ühiskondlikest ja tegelikust poliitika tööst
rõhutada
Tahaks siin ainult alla kuuputada, et nii
töö kui ka tegijate endi huvides on aju-
tiseks sellele tööle anduda tagasihoidma-
tult ja täie jõuga. Ainult siis võime loota,
Et üliõpilaste jõud rutem võivad vabaneda
6, - kui mitte praeguste, siis tulevate
oma otsekoheste ülesannete jaoks.
Sest meil on tarvis, et meid ainult aju-
tiselt meie oma töö juurest kõrvale juhitaks.
meie ei suuda areneda täisväärtuslisiks
inimesteks, ei suuda kasvada orgaaniliselt
kui meie püsivalt lahkuminevatele nõuetele
- teaduslise eneseharimise ja jooksvatele ühis-
konna nõuetele - vastama peame. Selle-
pärast, kohtadel selgitus- ja korraldustööd
tehes, keskkohtades koondustööle kaasa aida-
tes, teeme seda nii, et edasi jätkajaid oleks ja
meid sama asja juurde enam teistkord tarvis
ei oleks nõutaks.
Nõudes ainult ajutist rakendust demokraati-
lise korra püstitamistöösse, peab aga kohe sama
kaaluva rõhuga täiendama, et üliõpilaskonna
ees mitte vähema üldktunuga sunduslik ala-
line kohustus üles on kerkinud.
Ajakirja_Uliopilasleht_toimetus (EAA.2463.1.6)

Lehekülg 32
31
saks. Vähe on demokraatlise välise korralduse,
ellu kutsutamisest, vähe on neljasabalise Vali-
mise vormeli arusaadavaks tegemisest rahvale,
kui seda tegevust ei kanna sügavam sisemine
veendumus kõige päält tegijas eneses. Demo-
kraatia kui kultuuriteguri tähtsusest aru saada,
demokraatiliste vormide sisusse tungida ja
valmistuda neisse vormidesse omalt poolt
uut sisu juurde looma-see on ülesanne,
mis küll alati on seisnud üliõpilaskonna ees,
kuid mille mitteturustamist ühede, mitte
saavutamist teiste poolt seni on vaban-
danud vana reshiim. Nüüd vabandab see
iga päevaga ikka vähem. Küll takistab,
esialgul tegeliku kihutus- ja organiseerimis töö
nõue päälegi ka tehnilised raskused nagu kir-
janduse puudus jne., kuid algusest pääle näha
mida ees ka seda ülesannet on üliõpilaskon-
na otsekohene kohus. Eesti üliõpilaskonnal
seda enam, et suur osa temast, võib olla
isegi suurem osa, otsekoheses ja tegelikus
võitluses demokraatia võidule pääsemise eest
ei ole olnud ja sellega juhus on puudunud sügava-

Lehekülg 33
malt läbi mõtelda kõik küsimused. Püüame
siis tagantjärelegi valmiks saada sellele vaba-
dusele, mis suurelt osalt teenimata meile
revolutsjooni taevast on sülle kukkunud.
Üldpoliitilised küsimused tõrjuvad nüüd
lühemaks või pikemaks ajaks meie üliõpi-
laspoliitika tagapinnale. Silmnähtav
on seega nende kahe ala vahel. Meil ei
saa muidugi ette kuulutada, kuidas ku-
juneb tulevikus uue korra juures meie
üliõpilaste vaheline korraldus. Kuid ei
või kahelda, et teatavad tegurid sennises
üliõpilaspoliitikas oma püsima jäävad
ja sellepärast sennine arenemine mitte
ilma mõjuta ei jää tulevikus. Nii
tuleks ka nüüdki silmas pidada neid-
ülesandeid, mis sel alal meie üliõpilas-
konna ees seisavad.
Meie üliõpilaskonna sennised katsed
organiseeritud
end kui tervikut konstitueerida, luua
ühine vahekord, on aset leidnud põranda-
aluses, sellega tingimistes, mis paljuid häid
32

Lehekülg 34
33
liikumisi moonutavad. Nii on ka siin ühest-
küljest vahekorda propageerivatel püüda
võimalus puudunud täie selgusega aval-
duda ja selle all on loomulikult nende
püüete endi kindlajoonlikkus kanna-
tanud. Teisest küljest on poliitiline surve
ainult edendanud laialipüüdvaid kultuuri
lisi tendentsisid, sellega kohase pinna loo-
nud umbusu õitsemisele üksikmete organi-
datsjoonide vahel kui ka üksikutes organi-
satsjoonides endis. Kui selle pääle vaa-
tamata on korda läinud ühineda ühise
töö juures - käesoleva aasta algul anti sel-
lele ka formaalne alus (v. "vahekord" Ü.L. nr. 6 s.a.)
Siis annab see ainult häid lootusi, et
tulevikus loomulikumates tingimistes
töötades on võimalik paremaid tagajärgi
saavutada. Loodame, et siis ka igal pool maad
võtab äratundmine ühise vastutuse tun-
nustus ühise töö eest, ja et läbikäimist
normeerides väljapääsutee leitaks ka au-
mõistete mitmekesiduse pääle vaatamata.
Ajakirja_Uliopilasleht_toimetus (EAA.2463.1.6)

Lehekülg 35
Ühinemistendentsi
kuulduse tarvilikus ja eluline mõte ei peaks
enam vastuvaidlemist leidma, kui me endid
autonomistideks-föderalistideks tunnistame.
Üliõpilaskond ei saa autonoomia kindlustamisele
kuidagi paremini kaasa aidata, kui et ta
loob omavahel kõigile eritendentsidele vastu-
võetava platformi, annab võimaluse üliõpi-
laskonna liigetel rühmituda kõige loomu-
likumal kombel, töötab välja esitusviisi,
mis annab võimaluse kõigil mõttevendadel
üliõpilaskonnas mõjuda oma reaalistele
jõudude kohaselt iulult. Muidugi tuleb
selle jaoks sennised projektid põhjaliku revi-
deerimise alla võtta. Üliõpilaste vahekorras
töötama harjunud, astub suur osa haritlas-
test ellu teatava ettevalmistusega ühi-
seks tööks ka oma poliitiliste vastastega.
ja igal üliõpilaspõlvel saab olema auahnus
eelmistest viljakamalt töötada.
Võib olla, et seesugustele tendentsidele saab
raskusi sünnitama poliitiline rühmitumine
Üliõpilaskonnas.

Lehekülg 36
35
Võib olla, et tekkiv erakondade võitlus
ja üliõpilaste keskel kajastub ja ühinemis-
püüdeid tõsiselt takistab. Sääl saab siis
küll aidata ainult appellatsjoon kõigi
kaasvõitlejate ühistunde poole ja mis üle
selle, sedda ei saa ette näha.
Lähema tuleviku jaoks aga peaks soo-
vima, et kaasvõitlejad kas olevates
ehk tekkivates organisatsjoonides Koonduks
ja neid aateid ka meeldival kombel näha laseks
oma ulatavamate aadete ümber see
aitaks vähendada kui võõristust, millega
iga organitatsjoon nagu aiaga on teis-
test ära piiratud. Peet ma oleks tei-
sest Suuremad ülesanded, aatelisem
võitlus aitavad kergemini välistest
konarustest üle saada ja jõuda
ühiste lõpueesmärkide tunnustamisele.
Selles mõttes soovime kaasvõitle-
jatele hääd võitlust pidada.
Eesti_Vabariigi_Tartu_Ulikool (EAA.2100.11.16)

Lehekülg 86
81
Vorm 8.
EESTI VABARIIK
PEREKONNASEISU AMETNIK
Perekonnaseisu tunnistus.
Väljavõte Tallinna linna perekonnaregistrist.
Köide 72 lehekülg Nr. 130
Isiku perekonnanimi ja nimi Vesk, Hinrik
sündimise aeg ning koht 22. okt. 1882 Saksi vallas.
Isa: Vesk, Kaarel, sünd. 11. märtsil 1858 Vao vall.
Ema: Vesk, Miina, n. Kütt, sünd. 23. veebr. 1862 Saksi
vallas.
Abiellumise aeg ning koht 31. aug. 1907. Kalvi vallas, Viru- Ni-
gula kog.
Abikaasa: Vesk, Helene, n. Kustavson.
sündimise aeg ja koht 26. dets. 1887. Kalvi vallas-
Isiku alaline elukoht Tallinnas
Tema lapsed t. Marie, sünd 16. aug. 1908. Kundas
p. Karl Georg, sünd. 6. aug. 1911. Kundas-
t. Agnes, süüd 22. sept. 1914. Kundas, suri 3. apr.
1918. Kunda-Malla vallas.
Suremise aeg ning koht p. Endel, sünd. 27. aug. 1920 Kunda-Malla v.
Märkus: Abik Perk, Helene, on kantud Tallinna linna
Matmisekoht per. reg. k. 72 lk. 131. ja p. Endel - k.72 lk. 132
Väljavõte õige:
Tallinnas "26." aprillil 1933.a.
P. Hoivunaeni
Riigi trükikoda
Perekonnaseisu ametnik.
Pärnu linna perekonnaseisuametniku otsusega,
24. jaan. 1939. a. on määratud Lembit-Voldemar Verner'ile
uueks perekonnanimeks "Viljari".
Pärnus, 15. veebr. 1939.a.
VIIIat
direktor
No 25.
Eesti_Vabariigi_Tartu_Ulikool (EAA.2100.15.52)

Lehekülg 274
272
Ülikooli Rektorile.
Tartu
Seisukoha võtmiseks
Ülikooli Rektorile.
Dr Treial
Lia Kuusk
nr 355
6 m
Kungla 13-6
Avaldus
Tallinn,
22.06.44
Käesolevaga palun mind vabastada
kohustuslikest turbatöödest alaägeda pi-
3. mesoole põletiku tõttu. Kannatan eel-
mainitud haiguse all üle kahe aasta,
mille tõttu mul igasuguse füüsilise töö
tegemine takistatud on. Minu hiline-
nud avaldise sisseandmine oli põhjus-
tatud haigushoo tõttu, mille all
järjekordselt viimased nädalad kanna-
tasin. Ravib mind praegu hr. Dr. R. Teder,
kelle otsuse kohaselt haiglas operatsioo-
nivõimaluste paranenult kohe end ope-
reerida lasen.
Austusega
Lia Kuusk.
Eesti_Vabariigi_Tartu_Ulikool (EAA.2100.11.16)

Lehekülg 13
Reservlane on kohustatud:
Ennast registreerima: linnas - politseijaoskonnas või maal - vallavalitsuses, seitsme
päeva jooksul pärast reservi arvamist ja elukoha muutmist uue elukoha järele.
Mobilisatsiooni väljakuulutamise puhul on mobilisatsiooni alla kuuluv reservlane kohus-
tatud ilmuma selleks määratud kogumiskohta.
Registreerimise märkused:
11
Vorm 8.
EESTI OMAVALITSUS
SISEDIREKTOORIUM
Tallinna Linna
PEREKONNASEISUAMETNIK
Perekonnaseisu-tunnistus.
väljavõte Tallinna linna perekonnaregistrist.
Köide 82 lehekülg 547.
Isiku perekonnanimi ja nimi Raid, Aleksander
Sünniaeg ja - koht 2. jaanuaril 1913 Venemaal, Gatšinas.
Isa: Jaanson, Jüri, sünd. 23. oktoobril 1874 Vana-
Tänasilma vallas
Ema: Jaanson, Anna, n-na Udikas, sünd. 26. novembril 1880
Venemaal, Gatšinas
Abiellumisaeg ja -koht 24. augustil 1938 Tallinna Linna Pere-
konnaseisuametis
Abikaasa: Raid, Niina, neiuna Neeme
Sünniaeg ja - koht 25. jaanuaril 1917 Tallinnas.
Isiku alaline elukoht
Tema lapsed 1. pg. Tõnu, sünd. 11. novembril 1939 Tartus ;
2. pg. Jüri-Kalle, sünd. 23. veebruaril 1949 Tartus.
Märkus: Tallinna linna perekonnaseisuametniku otsusega
22. veebr. 1936 m. 92. määrati Aleksander Janson'ile
Surmaaeg ja koht uueks perekonnanimeks "Raid"
Matmiskoht
Väljavõte õige:
Tallinnas "12" juulil 1944 a.
R. Sallisto
Perekonnaseisuametnik.
"W.M." 80.000.
Eesti_Vabariigi_Tartu_Ulikool (EAA.2100.15.30)

Lehekülg 84
79
Aimar-Edgar Hansu p. Evärdi elulookirjeldus.
Olen sündinud 7. veebr. 1921.a.
Lasinurme külas Salla vallas Virumaal koo-
liõpetaja pojana. Seitsme aastaselt 1928. a.
sügisel hakkasin isa juures koolis käima.
Isa juures lõpetasin 3 klassi 1931. a. kevadel
ja sama aasta sügisel läksin Salla 6kl.
algkooli. Salla algkooli lõpetamise järele 1934.
aasta sügisel astusin V.-Maarja keskkooli.
1937. a. pääsesin V.-Maarja Eragümnaasiumi,
mille lõpetasin 1941. a. kevadel. Suvevahe-
aegadel tegin kodus põllutööd. Moodu-
nud suvel hoidsin mobilisatsiooni eest
kõrvale.
Lasinurmes
24. 01. 42.
Aimar Evärd.
Eesti_Vabariigi_Tartu_Ulikool (EAA.2100.11.16)

Lehekülg 47
T.R. Ülikooli Naistekliinikule esitamiseks
45
14766
EESTI NÕUKOGUDE
SOTSIALISTLIK VABARIIK
SISEASJADE
RAHVAKOMISSARIAAT
PEREKONNASEISUAKTIDE
OSAKOND
Perekonnaseisu-tunnistus.
väljavõte Tartu linna perekonnaregistrist.
Köide 78 lehekülg 619.
Isiku perekonnanimi ja nimi - Sirk, Leida, snd. Herbst.
Sünniaeg ja koht 1 aug. 1915 /tuhat üheksasada wiisteist / Tartul
Isa
Herbst, Minna, sd. 4 juul. 1891 a. Koikis.
Abiellunud 6 juulil 1940. a. Tartu linna perek. s. am. Hendrik
Sirk'uga, süd. 11 aug. 1908. a. Elva l.
Tema lapsed
Surmaaeg ja -koht
Märkusi: Elva linna perekonnaseisuametniku otsusega
31 dets. 1937 a. on määratud Leida-Wilhelmine Herbstile
uueks perek. nimeks "Sillak" ja uueks nimeks "Leida".
Tartus, "14" mail 1941. a.
V. Kuus
Tartu Linna Per. Büroo
Pitsat
Juhataja
Eesti_Vabariigi_Tartu_Ulikool (EAA.2100.15.52)

Lehekülg 297
3. VII 1944
Kärdlas, 28. juunil 1944.a.
295
Prorektorile
Vastus saadet
Palve jääda endise
otsuse juurde nõumba
6.VII 1944
Kinnitan
ettepaneku
5. VII 44
pror. aset
Tartu Ülikooli Majandusjuhataja,
3.07.44
Tartus.
Vastuseks T/ kirjale 21. skp. teatan,
et mul ei ole võimalik täita tööko-
hustust Ulila Turbatööstuses, nagu see
T/ kirja põhjal mulle määratud.
Esitasin 12. skp. Tartu Ülikooli
Majandusosakonnale avaldise, palvega
mind töökohustusest vabastada
Juurde oli lisatud Pühalepa Vallavalit-
suse tõend 6. skp. et olen oma
koduses majapidamises hädavajalik.
Kuna olen praegu ainuke töö-
jõud kodus, on mul täiesti
võimatu sealt lahkuda. Seetõttu palun
mind töökohustusest vabastada
Lugupidamisega
R. Käbin
Ruth Käbin
Kardla as, Pühalepa v.
Hiiumaa
Eesti_Vabariigi_Tartu_Ulikool (EAA.2100.11.15)

Lehekülg 17
15
EESTI VABARIIK
Vorm 8.
Perekonnaseisu tunnistus.
väljavõte Tartu linna perekonnaregistrist.
PEREKONNASEISU AMETNIK
Kõide 23- lehekülg 403 Nr. 403
Isiku perekonnanimi ja nimi Liiwamägi Reinhard
sündimise aeg ning koht 15/28 okt. 1903/ tuhat üheksasaja
Kolmandal/ a. Tartus
Isa: Liiwamägi, Peeter, sünd. 2 dets. 1874a. Raadi
wallas
Ema: Liiwamägi Emiilie-Anna-Marie, sd. Kopli,
sünd. 4 sept. 1882a. Raadi wallas
Abiellumise aeg ning koht
Abikaasa:
sündimise aeg ja koht
Isiku alaline elukoht Tartu
Tema lapsed
Suremise aeg ning koht
Matmisekoht
Väljavõte õige:
Tartus 23 detsembril 1935 a.
toputas
Tartu linna perekonnaseisuametnik
Riigi trükikoda
Perekonnaseisu ametnik.
Eesti_Vabariigi_Tartu_Ulikool (EAA.2100.15.32)

Lehekülg 107
postiga. lõpet. 1932. sündinud 1924.
90
K. a.
Tartu Ülikooli Rektorile.
Raimund Eduardi p.
Kolk'i, elukoht Mõ-
niste vallas, Ala-Tamme t.
Ei
TARTU ÜLIKOOL
16 SEPT.1942
Nr. 2893
palve.
Palun mind vastu võtta Tartu Ülikoo-
li arstiteaduskonda. Olles lõpetanud güm-
naasiumi 1942. a. kevadel ja omade sün-
niaastana arvu 1924, peaksin enne ülikooli
astumist teenima aasta riigitööteenistuses.
Arvestades rasket majanduslikku ja perekond-
likku olukorda minu kodutalus, pole mul
lähemal ajal riigitööteenistusse astumine
võimalik. Nagu ühest juurdelisatud arsti
tõendist nähtub, on minu isa raskesti
haige (neerukasvaja) milline haigus igal
päeval kõige traagilisema pöörde võib
võtta. Seetõttu on õppetöö vaheaegadel vaja-
lik minu osavõtt meestööjõuna-korraldajana
kodutalu tööprotsessist, mis alati nii sü-
dameligidasena tundub. Olles siin arenenud
esimestest tööharjutustest täistöömeheks, olengi
ehk juba omaseks teinud ühe osa riigi-
tööteenistuse põhimõtteist.
Kui 1941. a. suvel tekkis küsimus, kas min-
na rindele või jääda töömeheks tagalasse,
siis kõige reaalsemail kaalutlustel jäi mää-
ravaks viimane seisukoht - asusin tööta-
ma bolševike maareformist lõhutud ko-
dutalus. (Kuigi talundi suurus ulatub vae-
vu 30 ha-ni, said sellest osa kuus uus-
Dokumendid 7 X 42 kätte
saanud
R. Kolk
Eesti_Vabariigi_Tartu_Ulikool (EAA.2100.11.15)

Lehekülg 4
2
Ärakiri
Tempel
Tunnistus.
Selle tunnistuse omanik Amanda Laas
õppis 1918 a. - 1922 a. Eesti Nooresoo Kasvatuse Seltsi
Tütarlaste Gümnassiumis ja lõpetas 3 juunil 1922 a.
kooli reaal haru täieliku kursuse, mille põhjal temal
kõik need õigused on, mis selle kooli lõpetajatele maksva-
te seadustega ja määrustega kindlustatud.
Amanda Laas'i teadmised ja võimised on lõpu-
kokkuvõttes järgmiselt hinnatud.
1. Usuõpetus hää
2. Eesti keel rahuldav
3. Saksa keel rahuldav
4. Inglise keel rahuldav
5. Wene keel rahuldav
6. Ladina keel -
7. Prantsuse keel -
8. Arvuteadus hää
9. Algebra rahuldav
10. Geomeetria rahuldav
11. Trigonomeetria rahuldav
12. Füüsika rahuldav
13. Keemia rahuldav
14. Kosmograafia rahuldav
15. Loodusteadus rahuldav
16. Ajalugu rahuldav
17. Maateadus hää
18. Filosoofiline eelkursus rahuldav
19. Kodanikuteadus rahuldav
20. Tervishoid rahuldav
21. Joonistamine hää
22. Võimlemine rahuldav
23. Laulmine hää
24. Käsitöö hää
Eesti_Vabariigi_Tartu_Ulikool (EAA.2100.15.42)

Lehekülg 192
191
24.8.43
608-M.
Tartu Ülikooli rektorile.
Wabastada
P. Kõpp
23.VIII.43
Kalev Kruup'i, sünd.
19. veebr. 1920. a. Särevere v.,
eluk. Koidu 110 - 7 Tallinn,
matr. nr. 17758,
palve.
Kuna olen töökohuslaste vastuvõtu komis-
joni otsusel alates 15. maist s.a. ehitustöö-
lisena Tallinna "Electroacustic'u" juurde
tööle määratud ülimalt kuni sõja lõpuni,
ei ole minul võimalik osa vòtta küttematerjali
ülestöötamisest ülikoolile. Ja kuigi ma sel-
samal põhjusel ei saa eeloleval õppeaastal
õppetegevusest osa võtta , palun mind siiski
mitte eksmatrikuleerida , sest loodan , et
semestri jooksul mul on võimalik töö-
kohalt mõni päev puhkust saada eksamite
sooritamiseks ülikooli juures aineis, mida
olen kuulanud eelmistel semestritel. Siiani
olen arstiteaduskonnas kuulanud kuue
semestri loengud ja neljandale kur-
susele pääsemiseks vajalikud eksamid
ja tentaamenid on õiendatud.
Eesti_Vabariigi_Tartu_Ulikool (EAA.2100.15.52)

Lehekülg 11
nr. 6590
26.VI 1949.
kinnitan
ettepaneku
29. VI. 44
M Jaakson
pror. aset.
nr. 627
Vastu saadet.
Tartu Ülikooli Rektorile
1 VII 44
Prorektorile
Tuleb täitu ühe kuu
Lydia Kahu, eluk. Holstre.
toonorm ulilor siis muu
vald, Nõmme pk. 4, Viljandimaal,
aja võib töötada kodutalus
28.06.44
palve.
Palun mind, õigusteaduskonna esimese kursuse üli-
õpilast, mtr. nr. 18739., vabastada ülikooli huvides toimuvast
metsa- ja turbatööst, kuna minu viibimine kodutalus tööjõu seisu-
kohalt on hädavajalik, sest talu omanik Hans Kahu viibib
rindel, ja koha peal pole peale uurm kedagi, kes oleks võimeline
majandama majapidamist.
Lydia Kahu
Lisa: Vallavalitsuse tõend tööjõu vajalikkuse kohta.
Holstres, 22. 06. 1944.-a.
Eesti_Vabariigi_Tartu_Ulikool (EAA.2100.15.7)

Lehekülg 108
103
c) Loomaarstiteaduskonna need
lt liitetava nimekirja
üliõpilased, kes dekaani tõendi järgi
on lähetatud 1943.a. suvel sigade
punataudi kaitsesüstimisele;
tõendi või tema
d) Ülikooli usaldusarsti poolt
kinnitatud arstitõendi põhjal haiged
või füüsiliseks tööks mittekõlbu-
likud üliõpilased, kes esitavad
sellekohase avaldise rektori nimele.
Vaata
Reinholdi
2. Üliõpilasi, kes stuudiumi kõrval
lehel.
on pidevalt olnud ja on palgalises
teenistuses, võidakse vastava asu-
tise või käitise põhjendatud kirja-
likul nõudel rektori otsusel
vabastada suvisest kehaliste tööde
kohustusest ja lühendada nende
või
töökohustust Ülikooli huvides
toimuvate küttematerjalide valmis-
tööde
tamise ning transportimise alal.
3. Põllumajandusteaduskonna Metsa-
teaduse-osakonna II ja III kursuse
üliõpilastel, kes dekaani tõendil
sooritavad 1943.a. suvevaheajal
õppekavas ettenähtud praktikumid
Ülikooli Õppe- ja Katsemetskonnas,
loetakse praktikumi aeg üliõpi-
lastele ettenähtud füüsiliseks tööks
Eesti_Vabariigi_Tartu_Ulikool (EAA.2100.11.15)

Lehekülg 69
66
TARTU ÜLIKOOLI
Lastekliinik
"25" Mail 1927 a.
No 211
Tunnistus
Alviine Reinhold 44 aastat vana
oli laste kliinikus põetajaks neli aastat,
See on 1922-1926 aastani. Ta lah-
kus kliinikust omal soovil
Kliinikus täitis ta oma kohused rahul-
davalt
4 a.
A. Lüüs
Kliiniku juhataja
Eesti_Vabariigi_Tartu_Ulikool (EAA.2100.15.49)

Lehekülg 88
nr. 392.
14.VI 1944
87
nr. 457
Tööleping.
1.) Käesolevaga kohustub töövõtja Lydia Bormeister töörama
abilisena kalur Otto Sõrmus'e juures alates 15. maist 1944.a
kuni 15. oktoobrini 1944. a.
2). Tingimused töö ja tasu kohta: 50 Rm. kuu kohtа.
3.) Kalur tööandja:
Nimi Otto Sõrmus 43.a. vana, eluk. Ranna külas Jüri
talus Harku vallas omal püüniseid kilu võrku ,15 tk.
räime võrku ,15. tursa õnge 3000.Omab paate
1 mootorpaat, 1 sõudepaat.
4) Kaluri abiline - töövõtja on Lydia Bormeister
21 a. vana eluk. Pihelga talus Ranna külas
püüniseid ega paate ei oma.
5) Käesolev leping sõlmitakse kahes eksemplaris.
6). Määratud püüginorm Otto Sõrmusel on 10000 kg.
Tööameti tõendi
esitab hiljem.
HKaunis
9. VI 44
Tööandja allkiri: O. Sõrmus
Töövõtja allkiri: L. Bormeister
7. mail 1944.
Kui soovib edasi
õppida ülikoolis, siis
tuleb täita töökohustus
Ulilas ühe kuu töönormide
ulatuses. Muu aja
võib seista kaluri
teenistuses.
WO. Hannibal
14.06.44
Kinnitan
ettepaneku.
21.VI.44.
U. Jaakson
prorekt. aset.
Juhatuse otsusega 10 mail
1944 a. abilise pidamine lubatud,
Otto Sõrmuse 1944a. püügi norm on 10000
klgr. kala.
B Laupman
raamatupidaja asjaajaja
10 mail 1944a.
Kakumäe Kalurite Ühistu
Eesti_Vabariigi_Tartu_Ulikool (EAA.2100.15.45)

Lehekülg 31
30
Tartu Ülikooli Üliõpilaskonna Kantselei
Direktorile
ÜLIKOOL
23 III. 1943
Nr. 907
Liisa Masing'i, elukoht
Järwamaal, Wõhmetu
vallas, Koidu talus
Awaldus
Kasutan Järvamaal Wohmetu wallas asuwat
Koidu" talu, mille üldsuurus on 18,5 ha,
ja kus peale minu - 62. aastase haige naise
- teist tööjõudu praegu pole. Läinud suvel
ja ennem olid igal suvel minule talu-
töödel abilisteks minu tütretütar Inna
Salum (Toome) kes nüüd Tartu Üli-
kooli korraldusel töötab Ilmatsalu
turbarabas, ja tütrepoeg Andres Toome
kes nüüd on kui mobiliseeritu saksa
sõjawäes. - Kewadel sain kuidagi wilja
mahakülida, kuid heinatööga ja wilja-
koristamise tööga mina üksi hakkama
ei saa. - Tähendatud põhjusel palun
Teid, herra direktor, wabastada minu
tütretütar - Inna Salum (Toome) Tartu
Ülikooli arstiteaduskonna IV. kursuse
üliõpilane turbatöödest Ilmatsalu
turbarabas, et sellega temale wõimaldada
asuda tööle oma kodutalus - Koidul
Oma palwet põhjendan asjaoluga, et
palgalist tööjõudu praegu hankida
pole mingisugust wäljawaadet, ja
ilma tütretütre abita minu ja ka
Eesti_Vabariigi_Tartu_Ulikool (EAA.2100.15.47)

Lehekülg 48
Suuliselt teatatud
47
608 -M
7. 5. 43
Wabastada.
5. IX. 43
P. Kõpp
TARTU ÜLIÕPILASKONNA JUHATUS
Sissetulnud. No 791
"29." mail 1943 a.
608
V. a.
Tartu Ülikooli Rektorile.
TeIe korralduse kohaselt olen mina,
Herman Väärtnõu, kui T. Ü. Majandusteaduskonna
üliõpilane, kohustatud töötama k. a. suvel
2 kuud kehalistel töödel; sellest 1 kuu ülikoolile.
Käesolevaga esinen palvega minu va-
bastamiseks eelnimetatud kohustusest ülikooli
heaks, sest nagu ligilisatud tunnistusest võite
näha, tekitaks see minu kodutalu tööjõus tugeva
puudujäägi. Kuna toetuse õpinguks saan
kodutalust, siis loomulikult õpingu jatkamise
huvides pean ka kodus töötama, pealegi kui
võõra tööjõu hankimine on kohapeal võimatu.
Arvestades eeltoodut, ja seda, et
kehaliselt töötan suvel kindlasti vähemalt
kaks kuud, julgen loota minu palvele
Teie vastutulekut.
Lugupidavalt
HVäärtnõu
Laimjalas, 24. mai 1943. a.
Lisa: 1
Aadress: H. Väärtnõu,
Kuke pk.
Laimjala.
Majandustead. üliõp.