Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 85
Karksi wollimeestekoggu 19 Mail 1876.
Kous ollid: Peeter Pais. - wollimees
Henn Mõttus. do
Henn Kanter. do
Hendrik Jakobi. do
Peeter Murrik do
Hans Laane, do
Hans Ain. do
Jaak Jerw, do
Hans Jakk do
Margus Joosep, do
Walla perremeeste soowimist mööda panni
wallatallitaja Jaak Wink, et rükki põllud
iggal pool kehwad on, wollimeestekoggule nõu-
pidamiseks ette, kui palju nemmad peremeestele
rükki seemne murretsemise tarwis raha abbi
wallakassadest lubbawad wäljaanda.
Wollimeestekogu lubbas ja kinnitas peremeestele
1 rubla rahhaabi igataadri peale wäljaanda
agga ainult neile, kellele wallatallitaja arwab
uskuwad - ja 2 aastaks ilma protsendita.
Kästi:
Seda kirjapanna ja protokolli
ärakiri kinnituseks Keiserliku 3" Pernu-
maa kihelkonna kohtule ettepanna.
Jaak Wink, wallatallitaja.
XXX
87
Karksi wollimeestekoggu 7 Juulil 1876.
Kous ollid: Peeter Paio. - Wollimees. -
Jaak Paio. do
Annus Pärn, do.
Hendrik Jakobi. do.
Henn Kanter, do.
Johan Karru, do.
Peeter Murrik, do.
Margus Joosep, do.
Hans Laane, do.
Henn Mõttus, do.
Wallatallitaja Jaak Wink panni wollimeestele
nõupidamiseks ja arwamiseks ette, et nõdrameelelised
Annus Kanter ja Mai Paio allati ümberhulkusid ja
kahju tehha, ning wallale küütisid ja kullu, - mis
wollimeestekogu nõuaks wõtta nendega tehha. Jaak
Kanter olla küll Annus Kantert oma wastutamise
peale Hallikul pidada lubbanud, kui ta walla
poolt moon saada.
Wollimeeste kogu arwas ja kinnitas:
I, Mai Paio saab omma wannemate juure ahelasse
kinnipantud saama ja saab walla poolt: 4 waka
rükkid ja 3 wakka odre moonaks muist peab ka
temma mees Riidu Paio andma, - kui nemad teda
lasewad ärajooksta, wastutawad kõige kahju ja
pahanduse ette, mis selleläbi sünniwad
II Annus Kanter jääb Jaak Kantre hoolekandmise
ja wastamise peale, ärajooksmise korral Hallikule
oma wenna Henn Kantre juure ja saab walla
poolt 3 wakka rükkid ja 3 waka odre moonaks
III, Tiio Kullile lubbati wollimeeste poolt tännawuse
aasta moona juure, see on kunni sügiseni a. mill.
waeste ülle uus aru saab peetud, weel 1 wak rükid
ja 1 wakk odre.
Kästi:
Seda protokolli kirjutada
Jaak Wink, wallatallitaja
XXX
IV, Liisu Waablile lubati 1 1/2 waka rükkid ja 1 1/2 wakka keswi
monaks ja jääb ta oma õemehe juure Homuli 3 kuus korteri
V, Waene Mari Tirru saab 1 wak rükkid ja 1 wak odre.
Kästi.
Seda kirja panna.
Jaak Wink, wallatallitaja.
XXX
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 86
Karksi wollimeestekogu 9 Septembril 1876. -
Kous ollid: Peeter Paio - wollimees
Henn Kanter, do
Henn Mõttus, do
Jaak Kalts do
Hans Jakk, do
Margus Joosep, do
Jaak Puuslep do
Hans Laane, do
Jaak Kopel, do
Hans Turb, do
I. Panni wallatallitaja Jaak Wink wollimeestekogule
teise lutteri kooli asutamist, mis kooliwallitsuse
poolt peale sunnitud saab, nõupidamiseks ette,
et millkombel see peab ettewõetud saama.-
Wollimeestekogu arwas: peab sinna ehhitud
saama, kuhhu mois maad lubbab, ehk selle tar-
wis üks tükk maad osta, kui mois allt hinna
ehk sugu odawam müüb.
II, Panni wallatallitaja Jaak Wink walla-
maea asutamist wollimeeste kogule ette. ning
arwas wollimeste kogu, et kohtumaea sinno
ehhitud saab, kuhhu mois maad lubbab.-
Kästud:
Seda protokolli kirjutada.
Jaak Wink, wallatallitaja
XXX
88.
Karksi wollimeestekogu 28" Oktobril 1876.
Kous ollid: Peeter Paio, wollimees
Henn Mõttus, do
Henn Kantes, do
Annus Pärn, do
Märt Kukk, do
Hendrik Jakobi, do
Jaak Paio, do
Hans Turb. do
Hans Jakk, do
Hendrik Turri, do
Jaak Jerw, do
Hans Laane, do.
I. Said wollimeeste poolt waesed, kes walla poolt moona
tahtsid saada, läbbi praagitud ja neile moon luba
tud, kes waesteraamatus klasside järele märgitud
seiswad; järelnimetud waestele ei lubbatud aga
wollimeeste poolt mitte moona ja nimmelt:
Jüri Paio, Ann Pallu, Tiiu Liisment, Tiiu Muks,
Jaanus Tirru, Kadri Mitt, Peeter Allik, Mari Israell,
Mari Kangur, Kadri Pedaja, Mari Rõigas, Kärt
Rõigas Tiina Kits, Mari Ronk, Peeter Turri,
Marri Rauks, Hendrik Sarw, Marri Walge,
Madli Õunapu, Reet Wiilup, Johan Koppel,
Jaak Kursa kes kogune Tuhalane hingekirias on. -
Jaan Surle poeg Hans toitjaks jäänud ja nekrudi
loosist rahhu, Kasper Säks, - et neil ole weel
wõimalik olla, omale üllespidamist muretseda.
II, Waestewilli saab muretsedud: odrade magasini wilja
kasu, mis sellest weel puudus tulleb peab rahha
eest muretsedud saama, niisamma ka rükkid, mis
rahha walla pearahha maksjad hinged pea-
wad kandma.-
III, Wollimeeste kogu lubbas soldat Johan Neemele
tunniskirja anda, et temal siin wallas, ega ülle-
ültse kusagil wanemaid ega suguseltsi ellamas polle.
verte %
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 94
16 December 1876
Kui kousollewa wallakogu liikmete healed kirja
ollid pantud, olli nähha, et ennam healdega walli-
tud on, nii kuis eesseisaw nimekirri näitab.-
peakohtumeheks: Henn Mõttus 73 healega, luteri usku wana.
kohtumeesteks: Margus Kanter,92 do do do
Peeter Kangur 29 do do uuesti
Jaak Kiwisäk 100 do do wanna.
Henn Torim - 47 do do do
Peeter Kanter. - 56 do do uuesti.
abikohtumeesteks: Jaak Jerw - 68 do do wana.
Mats Turri 62 do do uuesti.-
Kästud:
Seda wallitemist, kuis sündinud, kirja
panna ja protokolli ärrakiri kinnitu-
seks Keiserliku 3" Pernumaa Kihhelkon-
na kohtule ettepanna.-
Jaak Wink, wallatallitaja.-
XXX
Seepeale sai nüüd seadust mööda wollimeeste ühejau
uuendamine ettewõetud, kuis allamal kirjutud
seisab: Lahti said:
peremeeste seast: Peeter Paio.
Jaak Jerw.
Hans Laane.
sullaste seast: Hans Ain
Hendrik Turri.
Nende asemele said wallitud:
peremeeste seast: Jaak Kotkas.
Hans Karru
Johan Kotkas.
sullaste seast: Jaak Ronk.
Hendrik Turri
16 Decembr 76.
96.
Nii olleks siis Karksi walla wollimeestekogu 1877. aasta
peale ollewa:
Perremeeste seast: Märt Kukk. - luteri usku.
Annus Pärn do
Henn Kanter, do.
Peeter Murrik do
Henn Mõttus, do
Jaak Kotkas, do.
Hans Karru, do.
Johan Kotkas, do
Sullaste seast: Jaak Kalts. - wene usku.
Hans Jakk, - luteri usku.
Jaak Puussep, do.
Jaak Ronk do.
Hendrik Turri -wene usku.
Mõisarahwa seast: Jaak Paio, - luteri usku
Johan Karru, - wene usku.
priirahwa seast: Margus Joosep. - luteri usku.
Kui see kokkutulnud wallakoggu liikmetele tutwaks
sai tehtud, ollid seega kõik wägga rahhul, - siis
Kästi:
Wallitemise protokolli ärrakirri
kinnituseks Keiserliku 3" Pernumaa
kihhelkonna kohtule ettepanna.
Jaak Wink, wallatallitaja.
XXX
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 95
Karksi kogukonnawollimeeste kogu 12 Januaril 1877.
Kous ollid: Peeter Paio. - wollimees
Hans Laane, do
Johan Karru, do.
Jaak Jerw, do
Margus Joosep. do
Peeter Murrik, do
Henn Mõttus, do
Enn Kanter, do
Jaak Paio, do
Annus Pärn, do
Hans Jakk, do
Endrik Turri, do
Jaak Puussep, do
Hans Turb. do
Märt Kukk, do
Jaak Kalts, do
Wallatallitaja Jaak Wink panni wolli-
meestekogule arwamiseks ja nõupidamiseks ette:
1, Kui palju wõib magasini wilja eest iga sugu wilja
pealt rahha wõtta:
Wollimeestekogu arwas ja kinnitas:
rükkide eest tsetwert = 6 rubla.
keswade eest, do 4 -
kaerde - eest do 3 -
2, Kuidas wallawaestele küttet saab muretseda.
Arwati iggal waesel 1 süld agu osta ja hind
saab wõetud kohtu trahwi rahhast.
3, Wallatallitaja Jaak Wink panni wollimeeste kog-
gule ette, et Karksi wallal oma kohtumaea
hädaste tarwis on ja Nujas nüüd kaupmehhe
Dreybladti maea saada on, mis selleks wäga
kõlbab ja tullulik on; kas tahab wald ise
omale maea ehhitada, wõi seda maea wanke
Härra käest ärraosta?
97.
Dreybladti maea ostmise piddi ollid:
Peeter Paio, - wollimees
Hans Laane, do
Johan Karru do
Peeter Murrik, do
Enn Kanter, do
Jaak Paio, do
Annus Pärn, do
Hans Jakk, do
Endrik Turri, do
Jaak Puussep, do
Hans Turb. do
Jaak Kalts, do
selle wastu aga ollid:
Jaak Jerw
Margus Joosep
Märt Kukk.
Et suurem osa wollimehhi selle maea ostmise
pidi ollid, siis Kinnitadi:
Kaupmehhe Dreybladti maea Nujast saab
ärraostetud Karski wallamaeaks, hind
kunni 3000 rubla (kolm tuhat rubla).
aga ülle seda mitte; ostmise tarwis tulleb
keiserliku kihhelkonnakohtu läbbi
laekast rahha palluda: jault walla-
laekast pärris ärrapruukimiseks ja jault
priwat kassast laenuks. -
Jaak Wink, wallatallitaja.
XXX
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 96
Karksi walla perremeestekogu 12 Januaril 1877.
Kous ollid: Rebbase = wenne.
Murassu. do
Timumatti luttri
Kurre do
Mõtsamatsi do
Timu Annus, puudus.
Masa Johan. luteri.
Kauksi Kotkas do
do Hendrik, do
Jõksi Henn, puudus.
Annimäe, lutteri.
Kiisa Jaan. puudus
do Peep do
Sep Kiisa, luttri.
Tindi Henn, puudus.
do Peeter, lutteri.
Irrandi, lutteri
Puisemäe, do
Kaprali do
Pilgu Kanter,
do Kukk. do
Kekki Hans, puudus.
do Jaak lutteri.
Karutoosi, do
Kekkani. do
Jõksi Tamberg. do
do Torrim, do
Kurimetsa do
Tauli Rauks, do
do Luukas, do
Lunarse, do
Kõdare
Arraku Utsu puudus.
Birrn Peeter, do
Lep=Nõurite - lutteri
WanaWiite lutteri.
Konnisimmu.
Wardirma - puudus.
98.
Kitsi Kits. wenne.
-Kangur, do
Noorkitsi - puudus.
Anilsti Kits wenne.
Pissina - lutteri.
Ränglemaa, do
-wana.wenne.
Lilliluuasse = lutteri.
I. Wallatallitaja Jaak Wink panni perremeestele ette,
kuidas nemmad õpetaja puid maksta tahhawad,
sest et mõis iga wenne kui lutteri usku tallutaalri
pealt ostja perremeeste eest puud ärrawõtta. -
Perremehhed kostsid:
Lutteri usu perremehhed, naad weawad kül nii kui
kõik, aga siis kui mõis annab, muidu mitte, sest et
mõis ostmise aeal ju kontrakti järele puud neile
mitte peale polle pannud, ise muretseda.
Wenne usu perremehhed: nemad olla teist usku ja
olla neil omma õpetaja, ega olla neil lutteri maksu-
dega midagi teggu.
Kinnitadi:
See asi kohtu kätte anda ja walliti pere-
meeste poolt kaebajaks, kes selles asjas
nende eest iga kohtu ette wõiwad astuda,
kus tarwis on - ja nimmelt:
Annus Mäggi
Peeter Kanter
Johan Kotkas
Peeter Loitt.
II. Karrutoosi kattusse õlgi ja palke lubbas igaüks
ostja perremees 1 palk 4 süld pikk 7 tolli ladu ja pooled
õlled tallu summast anda
Kästud:
Seda kirja panna.
Jaak Wink, wallatallitaja.
XXX
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 97
Karksi walla wollimeestekogu 2 Aprillil 1877. -
Kous ollid: Henn Mõttus, wollimees -
Märt Kukk, do
Peeter Murik, do
Jaak Paio, do
Annus Pärn, do
Henn Kanter, do
Hans Karru, do
Johan Kotkas, do.
Jaak Kalts, do.
Hans Jakk, do.
Jaak Puussep, do
Jaak Ronk, do
Johan Karru, do
Margus Joosep, do
I., Wallatallitaja Jaak Wink panni wolli-
meestekogule arwamiseks ja kinnituseks ette, kas
Tartu tallu peab lutteri usu teise kooli tarwis
ostetud saama wõi mitte, nii kuis temma
seda kord ka jubba kaubelnud olla?
Wollimeestekogu arwas ja kinnitas, 1, et nemad
seda tallu ülleültse koolikohaks mitte kõlbliku
ega tululiku ei tunda ollewad, et selle maa
põhhi liig waene ja pealegi oma taalri arwu
järele ka koolikohaks liig suur olla
II olla Karksi wallal üks suur kiwihoone kooli-
maeaks ehitadud, mis terwe wallalastele kül-
lalt ruumilik olla aga poole wallalastele liig
suur - pealegi wallale ülleliig raskeks minna, kaks
koolimaea kütta, sest et puud aast-aastalt
ikka kallimaks minna; sellepärast tunda
nemad tululikuma ollewad mitte kahte kooli
ehitada ega asutada, parandada ja kütta
waid seda üht ainust kooli täielikult ülles-
pidada ja teise koolmeisti tarwis igga
aasta rahha palka 100 rubla juure maksta
Kästud:
Seda kirja panna ja protokolli ärra-
kiri kiriku wöörmündri Härra
kätte saata.
Jaak Wink, wallatallitaja.
XXX
99.
2, Panni wallatallitaja Jaak Wink wollimeestekoggule
ette, et temmal sugugi ennam wõimalik ei olla
küllakubjad tellida, sest et wanna palgaga keegi enam
seda ammetid wõtta ei tahta, mis pidada temma siis
nüüd teggema?
Wollimeestekogu arwas ja kinnitas, küllakubjatele
palka juure lubbada ja nimmelt:
1, walla wahimees wõttab teise poole walla käsude omma
andmist
ammetile kõrwa ja saab ühtekoku 75 rubla palka.
2, teise poole wallaküllakubjale kuni 50 rublani
palka anda
Kästud:
Seda protokolli kirjutada.
Jaak Wink, wallatallitaja.
XXX
3, Said aasta lõpu rehnungid wollimeestele ettepantud
pro 1876 walla magasini ja kassade ülle. - Kelle
wastu neil midagi ütlemist polnud
Kästud:
Seda protokolli panna. -
Jaak Wink, wallatallitaja
XXX
4, Tulli wollimeeste kogu ette Jürri Jüri poeg Jerw,
andis ülles, et temma wanem wend Jaak ühhesilmaga
ning waene olla ja pallus wollikogu otsust anda,
kas ta oma wana isa toitjaks ehk oma Familie
ette hoolekandjaks kõlbab wõi mitte.
Wollimeeste kogu tundis seda ära, arwas ja
kinnitas, et Jaak Jerw mitte oma isa ega
Familie toitjaks, ega hoolekandjaks, ega ülles-
pidajaks ei kõlba, ja selletarwis waene on.
Kinnitud
Seda arwamist protokolli kirjutada.
Jaak Wink, wallatallitaja
XXX
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 109
Karksi wolikogu 2sel Nowembril 1877.
Kous ollid: Märt Kukk, wolimees.
Peeter Murik, do.
Hen Kanter, do
Hendrik Turri, do.
Johan Kotkas, do.
Jaak Ronk, do
Jaak Kotkas, do.
Hans Karro, do.
Jaak Puussep, do.
Margus Joosep, do.
Enn Mõttus, do.
I, Panni wallatallitaja Jaak Wink wolikogule nõu-
pidamiseks ja arwamiseks ette, mis hinda magasini
wõlla eest võib wõtta, kes seda rahaga maksa tahawad.
Wollikogu arwas heaks ja kinnitas:
Rükkide tsetwert - 6 rubla.
odrade do 4 rbl. 50 kop.
kaera do 3 do.
aga üksnes neile kes wõlga tasuwad. -
I. Panni wallatallitaja Jaak Wink wolikogule
arwamiseks ja kinnitamiseks ette, kas wallamaea
andat
tuleb tulekassasse ülleswõtta wõi mitte.-
Wollikogu arwas ja kinnitas: wallamaea ei saa
üks aasta aega weel mitte tulekassasse üllesanta
ja ühe aasta pärast selle ülle uus arwamine pidada
III Arwas wolikogu kohtumaea tarwis üks suur
laelamp ja 3 toopi õlli trahwirahast muretseda. -
Kästud:
Need wollikogu kinnitused kõik
protokolli kirjutada. -
111.
Karksi wolikogu 4mal Januaril 1878.
Koos ollid: Jaak Kotkas, wolimees.
Johan Kotkas, do
Hans Karro, do
Jaak Paio, do.
Johan Karro, do.
Peeter Murrik, do.
Annus Pärn, do
Margus Joosep, do.
Jaak Kalts, do
Hendrik Jakobi, do
Hen Mõttus, do.
Hen Torim, peakohtumeheasemel.
1, Said aasta lõpurehnungid pro 1877, kõige wallakas-
sade ja magasini seisuse ülle, wallawallitsuse poolt
wolikogule ettepantud, kelle ülle neil midagi muud
ütlemist polnud, kuid
1, Granberg peab oma wõlg kewadel laadikusse ära-
maksma: priwat kassasse 150 rubla ja walla-
laadikusse 350 rubla kapitali ühes protsendidega.
2, Magasini wõlast sui wili, niipalju kui wõimalik,
tassa tehha ja rükkidega, kehwa aastade pärast,
weel kannatada, kellega kannatada wõib.-
Kästud:
Seda protokolli kirjutada.
Henn Torrim, peakohtumeheasemel
XXX
2, Said wallawalitsuse poolt wolikogule praakimiseks
ja kinnituseks ettepantud, mõned inimesed, kes walla
poolt üllespidamise abi nõudsid ja nimelt
1, Juula Kiwisäk, ei lubatud midagi, et tall wäetid lapsi
polle ja ta ise alles tugew inimene tööle ja oma üks
weike laps küll ise toita wõib.-
2, Mai Loitt, kes oma poolhullu mehe Peeter Lottile moona
tahab: ei lubatud niisama migi, et Peeter Loitt ise
alles tugew töömees ja ise ennesele igal aeal tööga
üllespidamist muretseda wõib, kui taga sunnitud saab.
3, Annus Laane: kelle ülle kihelkonnakohus otsuseks
annud, wolikogu arwamise alla anda, kui palju
ema Tiina Laane oma kolme poea käest üllespidamiseks
aastas wõib ärapruukida; - wollikogu arwas: 3
wakka rükkid, 3 wakka keswi, weel pääline korter
ja muud tarwitused ärakulluwad.
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 110
4, Andres Rõigas palus moona: ei lubatud sugugi, et
tall üksik täisealine poeg on, kes teda toitma peab.
5, Palus Hans Kiwisak oma hullu poeale abi, et tall teda
järelpassides muidugi kulu ja waewa küllalt olla.- Ei lubatud
midagi, et isa kui tubli ja jõukas inimene tedaüllespidama
peab, kuni edaspidi saab, mis tarwis teha on,
6, Johan Pärs palus omale ka moona; ei lubatudaga
mitte, et tall waene tüttar muidugi saab, - ja tema
enne Jõulu päris waestele moona arwamise aeal
mitte rohkem ei nõudnud.
Kästud:
Seda kõik, kuis sündinud, korra-
pärast protokolli kirjutada. -
Jaak Wink, wallatallitaja
XXX
Karksi täis wallakogu 4" Jaanuaril 1878.
Kous: wallakoguliikmed.
Sai nüüd säädust mööda ühe jau wollimeeste
uuendamine ettewõetud, mispärast ka wallakogu
kokkukutsutud olli - ja tuleks tänawu aastal
uuendada 6 wollimeest.-
Lahti said:
peremeeste seast: Märt Kukk.
Henn Kanter
Annus Pärn
sulaste seast: Jaak Kalts
Hans Jakk.
mõisarahwa seast: Jaak Paio.
Nende asemele said wallakogu poolt ühhelmeelel
wallitud:
peremeeste seast: Henn Terwand, uuesti
Hans Kangur, do
Hans Wink, do.
sulaste seast: Jüri Ilusmets do.
Jaak Palutaja, do
mõisarahwa seast: Jaak Paio, paigale. -
Nii olleks siis Karksi walla wollimeeste
112.
kogu 1878 aasta peale ollewa:
Peremeeste seast: Peeter Murrik, luteri.
Hen Mõttus, do
Jaak Kotkas, do
Hans Karru. do
Johan Kotkas, do
Hen Terwand, do
,Hans Kangur, wene.
,Hans Wink, luteri.
Sulaste seast: Jaak Puussep, luter.
Jaak Ronk, do wene.
Hendrik Puri, wene.
,Jüri Ilusmets, do
,Jaak Palutaja, lutri.
Mõisarahwa seast: Johan Karru, wene.
,Jaak Paio, lutri
Priirahwa seast: Margus Joosep, lutri.
Kui see nüüd wallakoguliikmetele tutwaks sai
tehtud, ollid seega kõik rahul.
Kinnitadi:
Seda walimist protokolli kirjutada
ja ärakiri kinnituseks Keiserliku 3ma
Pernumaa kihhelkonnakohtule
ettepanna.
Jaak Wink, wallatallitaja
XXX
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 111
Karksi walla wolikogu 9mal Märtsil 1878.
Kous ollid: Johan Karru, wolimees
Jaak Ronk,
Jaak Puussep, do
Jaak Kotkas,
Johan Kotkas, do
Margus Joosep, do
Hen Kanter, do.
Hen Mõttus, do.
Hans Karro, do.
1, Panni wallatallitaja Jaak Wink wolikogule
arwamiseks ja kinnitamiseks ette, kas walla
magasinist wõib tõuwilja müitud saada, wõi
mitte, sest et seda liig palju aitas seista
Wolikogu arwas 100 tsetwerti keswi, à 4rbl
ja 100 tsetwerti kaeru à 3 rbl. - muud kui Jaak
Kotkas arwas keswa tsetwerti hing 5 rbl. jakaera
hind 4 rubla ja ainult oma wallarahwale müüa,-
2, Panni wallatallitaja Jaak Wink wolikogule
ette, et wallakirjutaja G. Rosenberg palka juure
tahab, kas antud saab ehk mitte.
Wiimaks pitka waidlemiste ja läbirääkimiste
järele lubbas wolikogule kirjutajale 50 rubla
palka juure, nii et see nüüd ühtesumma 300rbl.
juba wälja teeb. - Sellega lubas kirjutaja ka
jälle üks aasta edasi teenida.-
3, Kinnitas wolikugu wallatallitaja ettepanemist
mööda, et Juula Kiwwisäk oma haiguse
pärast wallakulu peale tohtri alla wiia.
Kästud:
Seda kõik, kuis sündinud ja
arwatud, protokolli kirjutada,
Jaak Wink, wallatallitaja.
XXX
113.
Ülpre Hans " 1
Mõtsamatsi " 1
do Märt " 1
Noor-Metsamatsi " 1
Kiini Peeter " 1
Timu Märt " 1
do Mats " 1
do Jüri " 1
do Hans " 1
Masa Hen " 1
Kõwa wana " 1
do Johan " 1
do noor " 1
Kiini Peeter " 1
do Johan " 1
do Jaak " 1
Laane Peeter fehlt
Rauksi Mats " 1
do Andres fehlt
do Hendrik " 1
Ronga Jaak. " 1
do Johan " 1
Kullesse " 1
do Laur " 1
Timumatti " 1
Jõksi Peeter " 1
Nahkru " 1
do Henn " 1
Kurre fehlt
Piibu " 1
Piire " 1
Animäe " 1
Murassu " 1
Kiisa Peep " 1
Rebase " 1
do Jaan " 1
werte!
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 115
Karksi wolimeestekogu 11mal Oktobril 1878.
Kous ollid: Johan Kotkas, wolimees
Jaak Kotkas, do.
Hen Mõttus, do.
Jüri Ilusmets, do.
Jaak Puussep, do.
Johan Karru, do.
Jaak Palutaja, do
Hans Wink do
Hans Karru, do
Hendrik Turi do
Jaak Paio do
Hen Terwand do.
Margus Joosep, do
Wolikogu arwas ja kinnitas: kui magasinist
wilja müüa tuleb,on wilja hind: rükkid tsetwert
6 rubla, odrad tsetwert 5 rbl. ja kaerad tsetwert 3 rubla.
Walla waestele, kelle wolikogu poolt moon ehk ülles-
pidamise abi arwatud on, arwati magasini willi
anda ja raha, mis selle ette walla poolt sissewõetud,
laadikusse panna, ega mitte wilja asemele osta.
Kästud
Seda kinnitust protokolli kirjutada,
Jaak Wink, wallatallitaja
XXX
117.
Karksi wallakogu 8mal Decembril 1878.
Kous ollid: wallakoguliikmed ja täisealised.-
Et wallatallitajal ja abimeestel, ametis olla, kolm
aastad ümber on, siis sai Keiserliku 3ma Pernumaa
kihelkonnakohtu käsku mööda 10 Nowembrist c. No 4685,
nende uuesti walimise pärast tänasel päewal täis walla-
kogu kokkukutsutud; - ka on sulaste, - mõisarahwa
ja priirahwa saadikud uuesti walida- ja ka wolli-
meestest seadust mööda üks jagu uuendada, mis walimine
ja seadmine kõik nii sai ettewõetud, kuis järeltulewas
nimekirjas ja protokollis kirjutud.
Karksis on hinge arwu järele: wallatallitaja, 4 abi-
meest ja 1 aidamees walida.-
Kui see kõik wallakogule tutwaks sai tehtud,
hakati walima:
Kõige esmalt sai mõisarahwa,- priirahwa- ja
wallasulaste saadikute walimine ettewõetud.
Walla Rulliraamatu ja tema muutmiste järele on
Karksi wallas:
Mõisarahwa seas - 102 täisealist
Priirahwa seas - 73 do
Walla sulaste seas - 376 do
Seejärele tulleb walida
Mõisarahwa seast - 10 saadikud
Priirahwa seast - 7 dp
Walla sulaste seast - 37 do
Walitud said:
Mõisarahwa seast:
Johan Karu
Kadrina Johan Allik
Peeter Järw.
Jaak Seller.
Karumalane Johan Torim.
Jaak Mägi
Peeter Rebane
Jaak Paio
Jürri Kals ja
Hans Kask
verte!
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 121
wastu wõetud, leiti süllaarw 70 ruutsülda; tellitud olli 1 rbl 10 Cop
süld, aga Männik, palus 10 kop. palka juure, sest et lauad
halwad ja okslised olnud.
Wolikogu arwas 3 rubla juure, ühte summa kõige selle töö
eest 80 rubla.
Kästi: Seda kirja panna.
Wallatallitaja: Jaan Wink
XXX
No 9. Et wallamaea, trepp lagunud on, ja uueste ehitatud peab saa
saama, siis panni wallatallitaja wolikogule ette, mil wiisil
ja mis hinna eest see töö tehtud saaks.
Wolikogu arwas: Kohtumaea trepp saab palkidest ja laudest
ehitatud, tulbad, mis kõlblikud ja muud puud jääwad wanad,
Jaan Mänik saab 7 rubla tööpalka
Kästi: Seda kirja panna:
Wallatallitaja: Jaak Wink
XXX
Karksi walla peremeeste kogu, sel 19. Octobril 1879.
No 10. 1, wõttis wallatallitaja ostjad peremehed ette, kellest kous ollid:
Matti Peeter Kanter.
XXX Rebase Margus Loitt
Simmuli Tõnis Kaasik
Kure Hans Waabel
XXX Metsamatsi Jaan Waabel,
Timmu Jüri Matson
Timmu Märt Mägi,
XXX Masa Johani wöörm. Kotkas
XXX Rauksi Kotkas
XXX do Hendrik Rauks
do Hendrik Rebane XXX
XXX Jõski Peeter Mõisawald
do Enn Torim
123.
XXX Animäe Hendrik
XXX Kiisa Peep Uibu
21 Märtsil 1880 andsid ennast sisse:
XXX do Jaan Palu
XXXKiisa Peeter Reenbach.
XXX Puise Jaan Tamberg
XXX Pilgu Jaak Kuk
XXX Kaprali Enn Kapral
XXX Tindi Peter Torim
Pilgu Kanter
XXX Kõdara Jaak Kunimägi
Kekki Hans Wink
XXX Kekkani Annus Mägi
XXX do Jaak Wink
XXX Jõksi Enn Luukas.
Tindi Henn Tõrwand
+++ Karotoosi Hendrik
+++ Wiinamäe Hendrik
Kurimetsa Hendrik
Kurimetsa Mats
XXX Tauli Rauks
+++ " Luukas
XXX Karumatsi Peeter
Wana Wirite Märt
XXX Kitsi Kangur
do Kits
Wilsti Kits
Rängle noor
XXX do wana
XXX Noor Kits
ja küsis nende käest, kas nad rentnika oma tulekassasse palgiost-
misega sissewõttawad, ehk mitte?
Ostjad peremehed kostsid, et nemad rentnika ei palgiostmisega,
ülesraiumise rahaga, õleandmisega ei ka materiali weuga oma
sekka ei wõtta.
Nüüd arwasid ostjad weel omad wastaspidised lubadused üle, kui
kellelgi nende seast see õnnetus peaks juhtuma ja lasksid kirja panna:
1, palkide ja roowikute ostmise tarwis - 300 rubla
2, ülesraiumise tarwis -"- 200
3, õlgi katusse tarwis -"- 1200 punda.
Palgid ja roowikud ei tohi mitte kaugemalt ostetud saada, kui
25 wersta kauguselt, kui kaugemal peaks olema, siis peab selle
üle enne kõneldud saama. Palka saab wastastiku üksteisele weetud
400 tükke
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 122
Roowikud saab niipalju weetud, kui ehituse tarwis waea tuleb
Seda lepingut täidawad wastastiku ilma wahepidamata ühte-
wiisi nii sama suure; kui weikese taadri mehed ühe tasa, saawad
ühte wiisi ja maksawad ühte wiisi
Täna kinnitasid seda leppingut protokolli eesotsas olewad pere-
mehed oma risti alla tegemisega
Kui ühel peaks oma maea ehitus omalt poolt käes olema ja tei-
sel tuleb tulekahju õnnetus selsamal aastal pääle, siis saab selle
üle enne üks nõu peetud, kas ta sest lepingust osa wõttab,
ehk mitte
Seepääle said nüüd rentnikud ettekutsutud, ja nende käest küsitud,
mis teel nad üksteise tahawad awitada, kui neil üks tulekahju
õnnetus peaks juhtuma
Kous ollid:
XXX Ülpre Märt Eewert
XXX Kiine Mats Uuk
XXX Kiini Hans Laane
XXX Kõwa Jakob Kaarl
XXX Kõwa Johan Kadak
XXX Kõwa Johan Järw
XXX Laanejägu Hans Kuut
XXX do Andres Sep
XXX Ronga Jaak Joosep
XXX Kullesse Jüri Allik
XXX Nahkru Kaarl Rüüsak
XXX Nooremetsamatsi Hans Mikal
XXX Masa Enn Rist
XXX Kiini Peeter Järw
XXX do Jaak Järw.
XXX Rauksi Mats Sep
XXX Piibu Johan Suurmats
XXX Ridamäe Hans Palu.
XXX Tindi Jaak
XXX do Käärik
XXX Muriku Margus
XXX Järwe Hans
XXX Kõlda Jüri
XXX Tartu Peeter
124
XXX Turwa Mats
21 Märtsil 1880 andsid
XXX Püre. Hans
ennast sisse:
XXX Araku Märt Kangur
xxx Sambla Peeter Kadak.
XXX Karumärdi Jüri
Jõksi Jaak Aader
XXX Karuannusse Peeter
XXX
XX Kiinijaasi Märt Kuk
Muksi Jüri Ümarik
XXX Muksi Jaak Kuill
XXX
XXX Püksi Jaak Priimägi
Koni Marg. Ennok
XXX Püksi Jaak Wiilup
XXX
XXX Koni Margus. Ennuk
Margus Kanter
XXX
Rentnikud, niisama mõisarenditalud, (Demarkationslinie) kui ka
walla renditalud lubasiwad wastastiku material wedada aga mitte
osta, ka õled anda 1000 punda ja ülesraiumise raha 200 rubla.
Seda kinnitasid täna eesseiswad peremehed:
Kästi: Seda kirja panna.
Wallatallitaja: Jaak Wink
XXX
Karksi walla wolikogu, 26. Septembril 1879.
Kous olid: Enn Luukas wolimees
Hendrik Suurmatz do
Enn Tõrwand, do
Jaak Kotkas. do
Hans Wink do
Peeter Sulg do
Hans Järw do
Jaan Kuill do
Jaak Pork do
Jaak Paio do
Hans Kangur do
No 11. Täna saiwad wallawaesed kous olewa wolikogu moistuse järele
klassidesse jautud ja neile seejärele walla poolt ülespidamise abi
mõistetud:
1) Jaak Sillaots ja Mats Sillaots moon maha, et neil kaswata
mise tarwis abi tänini, wois anda, et nad ise teeni, ei woinud, aga
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 140
Karksis, 7 Oktobril 1880.
Koos oliwad:
Wallawanem: Jaak Wink
Wolimehed: Hendr. Suurmats
Jaak Pajo
Hans Karro
Hans Wink
Hans Kangor
Hendr. Taklaja
Jaak Priimägi
Margus Turi
Juhan Mikolai
Jaak Kuill
Tanapäew sai waeste moona ar-
wamine ette woetud ja olewad
selle tarwis walla waesed kokko
tellitud. Arwati:
1. Reet Uibule mitte enam moona anda
sest et tööle kõlblik
2. Annus Kanter jäeb Jaak Ümariku
hoole, toitmise ja katmise ala, kes
selle eest walla poolt peale 1 klassi
moona 40 rubla raha saab.
Jaak Ümarik oli sellega rahul.
3. Kadri Timpsonile aastas paar past-
laid anda.
Peale selle oliwad weel üles annud
kes walla poolt moona soowisiwad
1. Jüri Allik: Arwati 5 rbl. riiete raha
anda
2. Hans Kapral: arwati mitte moona
anda, sest et isi alles tugew mees.
3. Reet Kangor: arwati mitte moona
anda, sest et isi alles rabe naesterahwas
ja temal 6 poega
4. Made Palu: arwati mitte moona an-
da, sest et seni aeani weel rabe ja wäi-
mees teda toitma peab. Wiimaks
arwati siiski temale 3 klassi moon
anda
5. Ädu Sillaots: arwati mitte moona
anda, sest et temal poeg kes nekrudist
priiks ja ema toitjaks jäänud.
6. Hendrik Seller: arwati mitte moona
anda, sest et talu isa, tema ka
kui wana mõisa teener siiamaale
moisa herra poolt abi saanud.
7. Mari Rauks: arwati mitte moona anda
sest et isi alles rabe inimene
8. Johann Palu: arwati mitte moona
anda, sest et isi alles kärmas ja temal
pojad kes teda toitma peawad.
9. Juula Kiwisäk: arwati walla poolt
mingit moona anda, sest et töö-
tegija inimene
10. Mari Joosep: arwati mitte moona
anda, sest et wäimees nekrutist äm-
ma toitjaks priiks jäänud.
11 Johan Kaelas: arwati mitte moo-
na anda, sest et poeg toitjaks
nekrutist priiks jäänud.
12. Jaan Palu: arwati mitte moo-
na anda, sest et isi alles rabe mees.
nõuab
13. Jaak Sillaots oma poja Märdile,
toidule
kellel täit aru ei olla, arwati: Et
pois wolikogu ees wapper näitas -
temale midagi moona anda.-
14. Peeter Kuill: arwati mitte moona
anda, sest et isi weel töötegija ja
tema pojad teda toitma peawad.
15. Tiina Korka: arwati temale 3“
klassi moon anda.
16. Kasper Säks: arwati temale
3 klassi moon anda.
17. Els Kangor: arwati mitte moo-
na anda, sest et isi alles redse ja rabe
inimene
18. Ann Pürg: arwati mitte moo-
na anda, sest et tubli töötegija
inimene ja temal kaks poega.
19. Els Kangor II: arwati mitte
moona anda, sest et temale poeg
toitjaks nekrutist priiks jäänud.
20. Peeter Iisrael tahab korterit saa-
da. Arwati temale midagi abi an-
da sest et töötegija inimene
21. Mats Rist palub poega Willemit
pearahast lahti jätta, sest et wigane.
Arwati: pearahast lahti jätta.
Kästi: Waeste raamatu järele
13 waesele I klassi moon
19 " II "
23 1/2 " III " " anda
Wallatalitaja: Jaak Wink
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 141
143.
Karksis 10. Octobril 1880.
Wallawanem J. Wink.
Wolimehed: Hendr Suurmats
Jaak Pajo
Johan Kotkas
Peter Suilg
Hendr. Taklaja
Margus Puri
Jaak Priimägi
Jüri Ilusmets
Jüri Kangur
Hans Wink
Jaak Kuill
1. Otsus: Keik soldati pojad, kes seni
aeani pearahast priid olnud
14 aastast saadik pearaha ala
üles wõtta.
2. Otsus: Hans Feldbach, Pajo käest tema
pearaha wõlg taga järele sisse wõtta
3. Otsus: Friedrich Säbelmanni käest
kes seni aeani pearahast prii
olnud 5 aasta pearaha 30 rbl.
89 kop taga järele sisse nõuda.
4. Otsus: Wilhelm Georg ja Johan Adolph
Takki pearaha maksjate auust
wälja jätta, neid aga wangi wii-
sil siia tuua lasta.
5. Waeste ülespidamise poolest, otsus:
1879 aasta kasu wili waeste üles
pidamiseks ära pruukida, nimelt
8 1/2 setwerti rükid, 12 1/2 setw. odre
ja 18 1/2 setwerti kaeru. Kaerad
tulewad 4 rbl. setwert wälja müia.
kasu
Peale selle wäkste wilja tuleb waes-
te jauks tarwis: 83 wakka rükkid
ja 68 wakka odre. Rükid arwati
magasinist, odrad ka sealt samast
wõtta, rükide hinnaks kinni-
tadi 7 ja odrade hinnaks 5 rbl.
setwert. Selle järel tuleb, peale
selle kui kasukaerte hind 74 rbl.
maha wõetud, walla pealt sisse
wõtta 232 rbl. 2 kop.
6. Pani wallatalitaja otsuse tege-
miseks wolikogule ette:
Karksi endisel ja praegusel kool-
meister Tiidul olnud enne juba
40 rubl. raha palka, peale selle
rüüd, kui kolme aasta eest uus
ja teine koolmeister Kukk ametis-
se säetud saavad, olla selle wii-
mase palk kihelkonnakonwendi
poolest 100 rbl. kinnitud saanud.
Nüid olla aga kolme wiimase aas
ta sees keiges 100 rbl. aastas sisse
wõetud saanud. Kas nüüd need
40 rbl. aastas kolm aastat taga
järele sisse wõtta tulla?
Mõlemad koolmeistred, Tiit
ja Kukk oliwad wolikogu ette
tulnud.
Kukk andis üles, et tema en-
dise palgaga läbi ei saada ja
paluda tema palgale, 100 rubl.
weel söögi raha juure.
Otsus: Need 40 rbl. 3 aasta eest
mitte enam taga järele sisse
wõtta, sest et see juba nõnda
olnud et uus koolmeister Kuk
60 rublaga aastas rahule pida-
nud jääma
Leppisiwad koolmeister Kukk ja
woli kogu nõnda
Koolmeister Kukke palk saab
esi otsa 120 rubl. aastas kinni-
tud, peale selle saab 60 rubla
möödaläinud, 3ne aasta eest
tema heaks wallast söögi ra
haks sisse wõetud.
Wallatalitaja andis teada
et Karksi wallawalitsusel praegu
6. Pernomaa kihelkonnakohtu
ees Holleri kogukonnakohtu
wastu, Jaak Willemsoni käest
Karksi wallalaadiku heaks
sisseriisutud raha intresside pä-
rast protsess ees olla.
Kästi: Wallatalitaja J. Win-
ki ja kirjutaja Kitzber
gile selle protsessi edasi
aeamiseks woli anda
walla nimel keige kohtude
juures ette astuda ja asju
toimendada.
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 142
144.
Karksis, 23. Januaril 1881.
Koos oliwad: Wallawanem: J. Wink
Wolimehed: Margus Turi
Peter Suilg
Hen Tõrwand
Jüri Ilusmets
Hans Karro
Joh. Mikolai
Joh. Kotkas
Hendr Taklaja
Hend. Suurmats
Jaak Priimägi
Et kohtumaea üürnik kaup
mees 1 oma korteri wäga
hooletuma korra sisse jätnud ja
toad selleläbi niiskeks jäänud ja
seenetama läinud, siis anti
1.
otsus:
Kui üürnik oma korteri
eest mitte paremine hoolt
ei kanna ja teda ei kütta
saab temale üüri kontraht
üles üteltud
Et kohtumaea ahjud korratumad
ja wangi hoonete sissemine sead-
mine hea ei ole, siis anti
otsus:
Kohtumaea ahjud uuendada
nimelt köögist leiwa ahi,
mida kellegil tarwis ei ole
maha lõhkuda ja selle ase-
mele soe sein wangikam
2.
bri ja kohtutua wahele te-
ha, sell moodul, et siis
ühe asemel 2 wargi hoo-
net saawad. Ehituse kor-
da toimetamine jäeb wal-
lawanema hooleks.
Nende Jaan Willemsoni käest
Holdre kogukonnakohtu läbi sisse
nõutud 146 rubla üle, tehti ot-
suseks:
Sellest summast 120 rubla
3.
Eesti Aleksandri kooli jaoks
ärakinkida ja see raha
Sakala toimenduse läbi
Kooli peakomiteele kätte
saata. - Ulejäänud raha
summa jäeb esiteks lahti seis-
ma, kuni ses asjas protses
ülema kohtudest läbi on
Panni wallatalitaja ette, et
üks Tagawara kassas olew Liiwimaa
pantkiri aastast 1860 No 47607 wäl
ja loositud ja selleläbi protsentidest
37 rubla 50 kop kautsile läinud,- kes
seda kahjut pidada kandma, sest
et tema endal ses asjas mingit
4.
süid ei tunda olewad.
Otsus:
See kahju jäeb tagawara laeka
enese kanda, sest et seda wal-
laametnikude meelega hoo-
letuse läbbi ei wõi tulnud
olewad arwata.
Wolimees Jaan Tõrwand arwas
kahju terwelt, Hans Karro ja
Jaak Priimägi aga pooleks wal-
latalitaja kanda jäewat, õigu-
se olewat.
Soldat Willem Willart oli
walla poolt üles pidamise abi nõud-
nud.
Otsus:
Temale ei mingit abi anda
sest et isi teeniw mees on.
Panni wallatalitaja wolikogule
möödaläinud 1880 aasta aruannet
ehk lõppu rehnungi ette, nimelt:
Tagawarakassa: Kästi: Simuli tare
palkide laen sisse nõuda. Kästi:
panti peremehi aga sundida oma
5
loosipaberid igakord enne loo-
sitamist ära kinnitada lasta ja
kinnitamise kirjad wallawa-
litsusele sisse anda.
Wallalaekas: Kästi: mahakir-
jutada et selle laeka juures woli-
kogul midagi ütlemist ei ole.
Wallamaea ostmise laenu pä-
rast aga uueste kohelkonna
kohut paluda.
Waeste laekas. Kästi: kogukon-
nakohtu juures sisse tulewa trah-
wi ja üleüldse alleshoitawa ra-
hade juurde üle üht raamatut
(Depositengelderbuch) pidada
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 143
145
Magasini seisus: Selle juures ei olnud
wolikogul suuremat ütelda waid
kästi wõlgade sisseaeamise eest hoolt
kanda. Tanawuse aasta wõlgade-
ga lubati weel kannatada, kui
peremehed kõraliste inimeste
wõla eest wastawad
Puuduse trahwide perast tehti
otsuseks neid rahasid üles mär-
kida ja aasta lõpetusel woli-
kogule otsuse tegemiseks ette
panna, kuhu see raha jäeb.
Wallawanem Jaak Wink
Hans Karro
Hen Tõrwand
Juri Ilusmets
Jaak Priimägi
Peter Suilg
Margus Turi
Hans Wink
Henn Luukas
Hendr Taklaja
Jaak Kuill
Johann Kotkas
H. Suurmats
Jo.Mikalai
Sellsamal päewal:
Et Henn Tõrwandi, Hans Kangro
Hans Winki Jüri Ilusmetsa ja Jaak
Pajo 3 aastane wolimehe ameti
aeg täis saanud, Jaak Pork aga
wallast wälja läinud, siis tuliwad
nende asemele uued wolimehed
walida.
Kokkutulnud peremehed, üh-
tekokku 41 walitsesiwad soowi-
mise peale üle üldse ühel healel
ametisse: Jõksi Hans Torim
Eisu Johan Joonas
Tindi Hans Tõrwand.
Kokku tulnud kümnikud walit-
sesiwad ühel meelel ametisse
Jüri Ilusmets
Jaak Pajo
Hans Ümarik
Hendrik Iisrael.
Wallawanem: J. Wink
walla
Karksi peremeeste kogu
15." Septembril 1881.
Koos oliwad: wallawanem J. Wink
wöörmünder Mats Sepp
Juh. Kadak.
Joh. Kotkas.
Hans Taweti p. Wirit, kes tänawu aasta
nekruti loosi all oli wallawalitsusele üles annud
et tema wanem wend Peeter Wirit wigane ja tööle
kõlbmata olla, mis üle tal ka Kreistohtri Herra
poolt wälja antud lunastuse kiri olewat, ja sel-
lest mitte isa ega ema toitjat ei saawat, ja paluwad
walla kogu selle üle otsust teha lasta, kas wend
Peeter tööle ja wanemate toitjaks kõlblik on ehk
soowib wald, et temale, Hans Wiritele üks wanemate
toitmise eesõigus jäetud saab, sest et noorem
wend Hendrik alles alla ealine olla. Selle peale
saiwad kokkutulnud wolimehed ja peremehed
8.
ja lihtrahwa kümnikud uksikult küsitud ja and-
siwad oma heali:
Jaak Wink
Wolimehed:
Jaan Waabel
Jaan Palu
Henn Tõrwand
Tõnis Kaasik
Peeter Suilg
Johan Kotkas
Jaak Waabel
Hans Karu
Peter Murik
Margus Ennok
Jaak Priimägi
Hans Torim
Hendrik Rauks
Hend. Suurmats
Jaak Kunimägi
Jüri Ilusmets
Hans Rauks
Jaak Kotkas
Peremehed:
Peeter Pajo
Märt Ewert
Johan Rauks
Hans Ewert
Henn Rist
Märt Mägi
Hendr. Risu
Märt Kukk
Hans Laane
Andres Sepp
Annus Mägi
Hans Kant
Hans Luukas
Johan Jerw
Jaan Tamberg
Jüri Pakkal
Margus Loitt
Henn Torim
Henn Mõtus
Hans Leedu
Hendr. Karu
Johan Kadak
Margus Kanter
Peeter Rebane
Jaak Seller
Märt Ewert
Jaak Kanter
Mats Sepp
Märt Ruus
Jaak Ander
Mats Pikand
Henn Kanter
Margas Lukas
Peeter Jerw
Peeter Kanter
Jaak Jerw
Henn Kapral.
Jaak Rusak
Jüri Allik
Peeter Loitt
Kümnikud:
Märt Kangur
Jaak Ennok
Jüri Mõtus
Jaak Ain
Johan Kalts
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 144
Keik need wolimehed, peremehed ja kümnikud
saiwad üksikult küsilud ja ütlesiwad oma
otsust "ja" sönaga sinna, et Peeter Wi
ritist isa ja ema toitjat ei saawad ja Hans
Wirit selle asemele kui üksik töötegia wa-
milis sele öigust wöiks saada.
Kästi: Seda meada kui sündinud
protokolli panna.
Wallawanem: JMoiak
wöörmündrid
Akitsused
kirj
22 Septembril 1881.
Juures oli: wallawaam: J. Wink.
Eesseiswa asja pärast oliwad täna kok-
ku tulnud allseiswad
peremehed:
Hans Kapral
Jaak Suilg
Peter Reisbach,
Hans Jerw
Jaak Murik
Hans Wesik
Hans Kangur
Jaak Kiwisak
Peter Möisawald
Margus Lukas
Järi Hünerson
Jaak Kuill
Märt Suurwats.
Johan Kadak
Kümnikud: Wolimehed
Jaak Wint
Hans Ümarik
Hendr. Taklaja
Peeter Tint
Johan Kangur.
Kokku tulnud peremehed, wolimehed ja kümnikud
kes üksikult küsitud saiwad, ütlesiwad oma
otsust "ja" sõnauga sinna, et Peeter Wi
risest isa toitjad ei saawat ja Hans
wiris selle asemele kui ainuke töötegia
wanulist eestöigust wöiks saada
Kästi: Seda nenda kui sündinud
protokolli panna
Wallawanem: Adrak
wöörmündrid
Akitski
kirj
146.
Karksi wolikogu
14. Oktobril 1887.
Koos oliwad: Wallawanem J. Wink
Wolimehed: J. Mikolai
H. Karu
J. Kotkas
J. Joonas
J. Koill
Hans Taklaja
J. Ilusmets
J. Priimagi
H. Suurwat
H. Törwand.
Tänapäew sai pearaha reh-
nungi tegemine käsile wöetud.
Hingede hulk sai üksikult
läbi wõetud ja leiti maksjaid
hingi olewat:
498 luteruse
326 wene usulist
Kokku 824 hinge
Kokkuwöetud waeste wilja
rehnungi järele tuleb sell aastal
waeste wilja tarwis:
35 setwerti 22 karn. rükid.
35 " 22 " odre.
Minewa aastane magasi-
kasu wili arwati jälle waeste tar-
wis ära pruukida ; Nimelt
10 setwerti rükid.
15 " odra
13 " kaeru
5 setw. Kaera arwati kirjutaja
palgaks anda, järel jäädawad.
13 setwerti kaeru saawad 3 rbl.
50 kop. wälja müütud.
Arwati tarwis olew waeste
wilja summa jälle magasinist
wötta.
Tarwis lähab, peale selle kui
kasu wili ära pruugitud saanud:
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 145
25 setwerti 22 karn. rükid, 8 rbl. setwert
20 " 22 " odre, 6 " "
Sellega on raha tarwis: 325 rbl.
13 setw. kaerdest tuleb sisse: 45 - 50
Walla pealt sisse wötta: 279 rbl 50
Waestele arwati puid anda:
I Klassi waestele igaühele 60 kop.
II " " 40
See teeb wälja 14 rbl 60 kop.
II Pani wallawanem ette, et mi-
newa aastal 5 luteruse ja 6 wene usu
meest soldatiks läinud, kelle pearaha
62 rbl. 86 k. walla peale hulla sissewõhtu
III Waeste surnukirstusid mööda
läinud aastal tarwis olnud.
1. Hendrik Türk
2. Henn Grass
Jüri Allik
4. Els kuusik
5. Reet Karro
6. Märt Teingial.
7 Laur Timpson
8 Avu Tumpson,
Märt Temple kirstu raha kästi
Wilsti Hans Jerwe käest sisse nöuda
Wana pearahasid tuli walla
peale jagada:
1. Johan Grossi pearaha wõlg, kes waeseks
jäänudd 31 rb. 12.
Kästi: wallapeale jagada
2. Hans Ennoki pearaha wölg
kellest maksjat ei saa 23 " 12
Kästi: teda tüha sundida, raha aga
walla peale ära jagada.
3. Peeter Pilli pearaha wölg kelle
käest kätte ei ole saanud 20 "
Kästi: Teda töösse saadido.
4. Jaak Miili pearaha, kes
waeseks jäänud. 18 " 40
Jaak Tähk pearaha wölg 20
Kästi: Teda pearahast tahti jätta ja wölg
walla peale jagada.
147.
Otsus: Wallas kuulutada, et kes
ollnimetud mehi töösse
wöttab palga pearaha wöla.
heaks kinni peab pidama.
Ka ei tohi ta üle walla
piiri wälja minna
Hans Ennok
Andres Kangur.
Pani wallawanem ette, et lute-
ruse koolimaea juures parandamise
tarwis olnud:
330 telleskiwi - 4 rbl. 32.
100 linkre kiwi - 3 " -
10 wakka lubja - 6 "
15 potti kiwi 1, 50
200 katukse kiwi - 3 " 20
Grauberg 100 ahju naela - - 60
2 x traati - " 64 "
wene kooli.
Palutaja 5 koorma kruusa ja 5 k.
waea juure
sawi wedu - 2 " 50
Palutaja telleskiwide wedu - 2 " 75
Sontag telleskiwi wedu Soetage 1 " 10
linkre kiwide wedu - 1 " "
Palutaja lubja wedu - 2 " -
Graub. Ruki jahu ja Viearuse 80.
Sontag Potsepa tööpalk: ahju eest 18 "
5 4 toa lubjamine - 10 "
1 korstna otsa tegemine - 2 "
Mikolai lae parantamine 1 " 80
1 laad pruugitud - 60
+5
Summa: 61 rbl 81 k
64
Pani wallatalitaja ette, N
wenekoolimaea juures ehitusi olnud:
paumeistre tööpalk 5 r. 40
9 laua eest 5 " 40 "
lauade weu eest 1 " - "
potisepa tööpalk 10 " - "
Sontagile 1 w. lubja eest = 70 "
300 telles kiwi ühes weuga 6 " 90 "
3 wakka lubja - 1 " 80 -
matriali weu eest 3 " -
Palutaja Tööpäewade eest 7 " 50 "
naelade eest 34 64 "
Summa 42 rb 34 k.
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 146
Koolide eest Hoolekaadja kogu
nöudmise peale, otsust anda, kuidas
talwe läbi taar koolimaeas oleks.
Otsus: Iga üks, kelle kohus last
koolitada peab taariterad
omalt poolt andma.
Koolmeister Iisarel (õige usu kool)
annab üles, mis tema koolimaea
parandamise ja kooli inwentari-
umi asjade ostmiseks wälja annud.
1. 4 raud witsadega pangi - 2 r. 4
2. 1 raud tuur 75
3. 3 wanni raud witstega 3 -.
4 toopi - 50
5. 4 labidad - 2 " 60"
6. 2 lukku
7. 2 kirwest 3 - "
8. 1 latern 1-50
9. Koolilaste nimeraamatud 4 "1"
Summa: 18 r .31 k.
Need asjad anti koolmeistri
hoole ala, et ta nende eest wastu-
tawa peab.
Pani wallawanem ette, mis
kohtumaeast üüri sisse tulnud ja
mis sest rahast wälja läinud:
Sissetulek
Protokolli järele 8. Nowembrist 1879.
raha järele jäänud on 29 rbl. 2
1880 aasta üür. 225
1881 -"- 225
226
Summa: 479 rb 2 k
wälja läinud:
tulekassa raha 1880 aasta
eest 43 rb. 75.
tulekassa raha 1881 aasta
eest 43 " 75 "
Maea wärwimine 136 "30
Summa:223 r. 80
Transport 223 "80 k.
Ahju ja pogride ümbertege
mene
1. poodist wöetud naelad, pliit,
ja n. ettepantud rehnungi
järele - 11 r. 49.
2. Purmeistri töö Johan Mi-
kolaile 14 " 80.
3. Seppa töö rehknut, mis A.
le pantud sai. 2 " 75 "
4. Februari kuul 1880 üks uus 12 ".
korsten tehtud sai
5. Pottahi sooja seinaga ja üks
pliit tehtud, tööpalk. 30 " -
6. 1 korstna ots 11 jalga kõrge 8 " -
7. uue korstna tegemine - 11 "25"
1 ahi parandatud - 1 "
9 Kolm raud toru ahju pa-
rantamise juure 2 " 50 "
10. 30 katuse kiwi 45.
11. 1600 telleskiwi - 20 " 80 "
12. 60 pottikiwi 3 " 90 "
13. 3 wakka lubja - 1 " 80 "
Telles kiwide wedu:
Hans Piir - 4 rbl. 12 " 80
H. Palutaja 8 "80
15. H. Palutajale muu mat
riali 7.30
16. 9 saelauda - 5 " 40
Summa: 370 " 4
Jäeb wallawanema kätte raha 108 " 98 k
Sia juure tuleb weel seppa
Jüri Ümariku töö rehnung.
Kästi:
seda keik kuida säädinud
kirja panna.

Lehekülg 147
Wallatalitaja ja kirjutaja
andsewad üles, et neil Jaak Willem
soni protsessi asjas 2 sõitu lood-
rikki ja 2 sõitu Kreiskohtusse.
1 sõit aga Bocardisse teha tulnud.
Arwati kumbakiga 10 rbl.
sõidukuludeks mahaaewata.
J Diok
wallawanem
A. Kitsse
kirj.
Karksi_vallavalitsus (EAA.3536.1.46)

Lehekülg 148
150.
Karksis, 16 Detsembril 1881.
Juures oliwad: Wallawanem J. Wink.
Peakohdo mees: Henn Möhus
ja teised kohtu liikmed
Täna päew oli keik walla kogukond uue
ametnikude walimise pärast kokku kutsut
Kokku tulejatele sai keige pealt hw.
waks tehtud, et praegusel wallawanemal
ja tema abilistel 3 aastane ameti aeg
täis saamas, ja selle pärast tarwis uut
walimist ette wötta.
Kokko tulnud walla sulased, mõisa
sulased ja käsi töölised ehk handwergid
ja oma käe peal elawad prii rahwas sai-
wad käsitud. Kas nemad oma kümnikud üksi
kult, ehk üle hulga soowiwad walida ja
soowisiwad keik ühest suust üle hulga wa-
lida.
Selle peale saiwad mõisa sulaste
kümnikud walitud, nimelt:
1. Johan Karu
2. Johan Allik,
3. Peeter Jöks
4. Jaan Seller
5. Johan Torim
6. Jaak Wene
7. Peeter Rebane
18. Jaak Paev
9. Jüri Kals
10. Hans Kask.
Nende wasto ei olnud kellegil midagi
ütlemist ja oliwad nad selle pärast keik.
ühel meelel walitud saanud.
Nõava samati saiwad käsitööliste
ja priirahwa kümnikute walimine ette
wõetud ja saiwad walitsetud:
1. Margus Kaiel
2. Peeter Rengel
3. Johan Mikalai
7. Hans Ümarik
5. Margus Josep
6. Hans Sarw.
Nende walimisega oliwad keik ühest
suust rahul.
Nüüd sai talu sulaste kümnikute wali-
mine ette wõetud ja saiwad ühest suust walit-
setud:
1. Jaan Leedu
19. Jüri Pilk.
2. Jaak Ennuk
20. Johan Nöu
3. Peeter Kadak
21. Hans Turb
4. Peeter Allik
22. Mats Kits.
5. Johan Warri
23. Jaak Uuk
6. Märt Püks
24. Joh. Torim
7. Henn Suurmats
25. Hans Palutaja
8. Hans Israel
26. Hans Kiwisäk
9. Peeter Tint
27. Hendr. Turi
10. Peeter Soouts.
28. Hendrik Taklaja
11. Jaan Sörmus
29. Jaan Taklaja
12. Märt Waabel
30. Henn Rauks
13. Jaan Wari
31. Jüri Ilasmets
14. Märt Sörmus
33. Jaak Eraak
15. Willem Eraak
33. Jaan Kaill
34. Hans Karu
16. Jaak Aino
35. Willem Reogel
17. Johan Ümarik
18. Henn Kapral
37. Henn Torim
Selle järele hakati päris ametnikuid
walima.
Palvere-Nikolai_(Ravila)_vallakohus (EAA.2749.1.1943)

Lehekülg 2
5.
Kohtu koosoleku protokoll.
DN 27.
1910
Nikolai walla kohtule
Peeter Pruuali kaebtu-
sed Jüri Muru wastu
löömise pärast
mõlemad elavad
Kosel Nikolai wallas.
13 mail s.a. lõi mind Jüri Muru
ilma mingisuguste põhjusteta pähe
millega mina mitte rahul ei wõi olla.
seepärast palun Nikolai walla
Kohut Jüri Murud ette kutsuda
ja teda seadusliku vastutamise
alla wõtta, ning mulle walu rahaks
5 rubla tema kääst sisse nõuda
Tunnistajaks palun ette kutsuda
Jakob Maar kes Kose külas elab.
Peeter Pruual kirja ei oska
tema palve peale kirjutas alla
PaulRoss

Lehekülg 3
Määrus
See asi tuleb seletamise alla
wõtta 17 iuunil 1910a.
Eesistuja H. Tiul-
Kirjutaja: Pauekop.

Lehekülg 6
5.
Kohtu koosoleku protokoll.
1910 aastal juuni kuu 7 päewal, awas
Nikolai wallakohus Nikolai wallamajas
eesistuja H. Tindi
J. Mäggise
ja liikmete
J. Niirmanni
koosolemisel ning kirjutaja Paul Rassi
juures olekul
kohtu koosoleku Peeter Pruali kaeptuse
asjas.
Jüri Muru
wastu
löömise
pärast.
Kohtusse ilmusiwad kaebaja Peeter Pruual ja
kauptuse alune Jüri Murru
(Tunnistajad saadeti tunnistajate-tuppa.)
Kohtus sündis järgmine:
kohus pakkus kohtukäija pooltele leppitust
mis ka korda läks, kaeptuse alune Murru
maksis kaebaja Puualile 3 rubla leppituseks
ning palusiwad seda asja asjasjamisest
maha kustutada
Peeter Pruual XXX
Jürr Munu
Kohtu Eesistuja K. Tint,
Lukmed J. Mägis
Timson
kirjutaja: Paue Rosi

Lehekülg 7
Määrus:
Kohus seda asja järele waadates
ja tähele pannes, et kohtu käijad pooled
siin isekeskis ära leppisiwad, maaras
seda sinast asja asjaajamisest maha
kustutada
Eesistuja: H. Tint.
Liikmed Mägis
Divunon
kirjutaja: Puura
Oleme kohtu määrust kuulnud.
PeeterPruual XXX Jüri Muru
Ajaleht_Uus_Ilm (ERAF.9595.1.12)

Lehekülg 4
3
"Väliseestlaste ajakir'jaks."
Iga eestlane eriti iga väliseestlane, olgu valvel nende
"üleilmliste" fashistide-kdakasakste noodavedajate suhtes, ärgu
satugu nende valelikuse ja ülesässituse võrku. Nende teod
ei käi mitte nende sõnade kohaselt ja tähelepanelikult
nend propagandad ja tegevust silmitsetes näeb väga selgesti
nende müüti lambanaha alt saksa hundi ja hullukoera
hambaid ja saksa kiriku jaguari ja ilvese teravaid murdja
küüsi paistvad.
Üleilmlise" ja väliseesti" asutajad ja praegused nina-
mehed Ameerikas on vaid usurpaatorid, valetajad võõraste
ausate ideede vargad, kes endistel aegel aastakümne-
te jookul üleilmlise ja väliseestlaste koondamise ja
korraldamise vastu töötasid seda mõtetgi vihkasid ja
väliseestlaste s.o. eesti töötava kihi, kellel julgust ja jõudu
jätkust Bati saksa barunite ikke alt lahti rabeleta
ja võõrsil Venemaal ehk ookeani tagustel mail omale
leiba ja peavarju ausa tööga hankida,-vastu nagu vihatuma
vaenlaste vastu välja astusid neid aina mõnitates ja sõi-
mates vandersellideks, hulgusteks, sotsideks (ka see oli nende
keeles sõimunimi) ehk nagu Saksa parunid hobuse varasteks nime-
tades. Need New Yorkis asuvad üleilmlised" juhid julgevad
avalikult seal esineta, vaid selletõttu, et neil Vabal Ameeri-
ka pinnal nagu Ku-Klux-Klanidel ja mormonidel ja teistel
avalikult tegeleta lubataks, pealegi pole need, nimetatan vaid
kolmikud: K. Pusta, Markus ja Kaiv, kes seal "üleilmlikkust" arenda
vad ja võeraid ideesid varastates väliseestlasi püüavad nina-
pidi vedada ja lollakaid pügada, kaugeltgi need esimese
viiuli mängijad, vaid nende peremeeste alandlikud sulased
ja teenrid, kes ise kusgilgi "neutraalses" Rootsis ja Sak-
samaal elavad, kellest mitmed tegutesid ka saksa oku-
patsiooni ajal saksa Ostlandis (endine Eesti), nagu rahva äraand-
jad Doktor Mäe, jurist ja maamõõtja Otto Tief ja teised
New Yorki "üleilmlised" on vaid saksa ja nimetatud kadaka-
te väljarööked ja oksendused.