Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Veski_algkool (EAA.4513.1.1)

Lehekülg 28
Uus olukord ja õppejõud, ning puudulik
teadmine eelmisel aastal läbi võetavast
õppekavast andis tunda igas klassis, alates
II kuni IV kl., nii õpetajale kui ka õpilastele.
1) õpilastele olin uus õpetaja 2) abiõppejõud
Salme Paal osutus väga nõrgaks, nii tundide
andmisel, kui ka distsipliini korraldamisel
tundidel ja nende vahel. Tal puudus selleks
pedagoogiline haridus ja oma alas kogemused,
nii et soovitud abi mina ei saanud, kõik ras-
kused tulid endal kanda.
Uue olukorra kohanemiseks kulus aega,
3) õpikute puudus teatud ainetel, 4) väga
sageli tuli siirduda, et uuest ainest aru
saada, eelmisel aastal läbivõetu-pike-
male kordamisele; nähtus et eelmise aasta
kursus pole läbivõetud sellise põhjali-
kusega ja ulatuses, et oleks saanud normaal-
selt töötada. Näiteks II - III - ja klassi õpilastel
lugemine, pähe õppimine ja matemaatika
olid väga nõrgad. Sageli oli kuulda
õpilaste kõikides klassides - "seda meie ei
ole õppinud" ja tuligi asuda eelmise aasta
kordamisele, mis takistas uute teadmiste
omandamiseks. 5) Õpilased pole kasutanud
näitlikke õppevahendeid, sest need puudu-
sid ja koolis neid üldse ei ole. 6) Tuli
silmas pidada kolme asjaolu: a) õppe-
kavade miinimum, b) labivõtu põhjalikult
ja c) õpilaste töökoormus. Vaatamata
nende väärnähtuste peale aasta
lõpul selgus, et õppekavade järele
sai kõikides ainetes ja klassides
läbivõetud kogu ulatuses õppetöö,
kuigi alul õpilaste edasijõudmine andis
soovida.
Kasvatuslise külje kohta järgmisi tähelepane-
kuid sel aastal: õpilastel puudus igasugu-
ne isetegevuse võimalus väljaspool õppetööd,
kuna koolis pole ühtki õpilasingi. Töö rin-
gides distsiplineerib õpilasi, süvendab ühis-
tunnet, arendab ilutunnet. Selle asemel esines
sageli vargusi sõnelemisi ja pahandusi.
Puudus kõikides klassides - nii koolis
kui ka väljaspool igasugune distsi-
pliin. Näit. kui õpilastele esitakse
küsimus ette siis vastus kõlas tervelt
klassilt. Käetõstmisest õpilased üldse
ei teadnud. Aasta lõpul distsipliin nii
koolis kui ka väljaspool oli jalule.
seatud, ainult endise koolijuhataja
poja käitumine andis palju soovida,
sest ta oli väga kasvatamata ja toores
õpilane. Ebakohased ja teravad vastused
minule - kui koolijuhatajale avaldas tea-
tud mõju ka teistele õpilastele. Rääkides
selle kohta vanemaga - mingit tagajärgi
ei andnud. - poiss jäi oma halva harju-
muse juure.
Õppe-kasvatustööle halvavalt mõjus
mustus nii eneste õpilaste kui ka õpperaa-
matute ja vihikute juures. Tuli lahendada
igasuguseid varguse juhtumeid, õpilastel
kadusid villased kindad ja õppetarbed
(vihikud, kummid ja pliiatsid). Võttes arvesse
kõik eeltoodud põhjused - lonkas õppe
ja kasvatustöö aastas kolmveerandid.
Peale selle tuli väga palju töötada õpilas-
29
Veski_algkool (EAA.4513.1.1)

Lehekülg 29
tega peale tunde, et saaks õppeaasta ra-
huldavalt lõpetada. Selle pingutusrikka
töö tagajärg oligi see, et aasta lõpul võis
näha edusamme õpilaste juures nii õppe-
kui ka kasvatustöös. Õppetöö edukusele
vanemais klasses aitas tunduvalt kaasa
õpperingide avamine, nagu loodusloo,
esmaabi ja pioneer-ringid.
Kasvatustöös omab raamatukogu suure
tähtsuse, loetakse peamiselt juturaamatuid,
samuti ka ,,Pioneer" ja "Kehakasvatus" ja
ajalehti.
Vahelduse toomiseks õppetöhe kasutati eriti
halbadel ilmadel ja vahetundidel mitmesu-
guseid mänge: male, kabe ja teisi
Õppenõukogu koosseis oli järgmine: 1) koolju-
hataja MPaškov, 2) tunniandja õpetaja SPaal,
ühtlasi ka õppenõukogu sekretär, lastevanemate
poolt A Kantso.
Koolikomitee töötas järgmises koosseisus
1) koolijuhataja MPaškov, 2) tunniandja õpetaja
SPaal sekretärina, liikmed A Karles
T.K. esindaja Salme Pala.
Suuremaks koolitööd segavaks nähtuseks
oli õpilaste puudumine. Põhjuseks olid
jalanõude puudus ja ka haigus.
Nakkushaigusi ei olnud.
Kontrollides kooli asjaajamist ja kogu
inventari, torkas silma, et kõige tähtsa-
mad asjaajamise raamatud puudusid -
kassa, õppenõukogu, hoolekogu, inventari
ja raamatukogu raamatud. Koolitarbed
olid laiali viidud, suurema osa sain
tunniandja Salme Paali käest kätte, kuid
30
kooli tööõpetuse riistad pea täielikult olid
kadunud.
Jaoskonna arst korraldas 1944/45 õ.a. mitmeid
kordi tervislist järelevaatust; õpilastele pani
rõugeid ja tegi kaitsesüstimist nakkushaiguste
vastu.
MPaškov
Koolijuhataja
Veski_algkool (EAA.4513.1.1)

Lehekülg 30
1945/46
õppeaasta
Õppeaasta algas täiesti rahu tingimustes -
sõda on juba lõppenud ja unustatud.
Õppetöö algas 1 septembril 1945a., kõikides
klassides ja õpilaste arvu ja klasside järele
kujunes järgmiselt:
I kl. 11 õpilast
II. " 10 "
III. " 3 "
IV. " 6 "
Kokku 30 õpilast. Aasta jooksul ei ilmunud
kooli I kl haigus tõttu 4 õpilast - seega üld-
arv oli 26 õpilast.
Õpetajana - jäi töötama senine koolijuhataja MPaškov
ühes tunniandja õp. S. Paaliga. Klassijuhatajaks
oli koolijuhataja MPaškov; komplektiline arv
koolis endine - üks. Tunniandja õp SPaal andis
matemaatikat, ajalugu, laulmist ja kehalist kasvatust.
Koolitöö algas 1 septembril ja lõppes 31 mail 1946a
seega kool töötas 208 päeva.
Kui eelmisel aastal esimesest paevast ei
saanud koolitöö edeneda rahuldavalt, siis
sel aastal õppetöö hakkas arenema kõigiti
normaalselt, sest eelmise aasta väärnahtused
ei esinenud. Kasvatuslise külje kohta võib
märkida järgmist, mis annab küllalt suure
väärtuse, pole olnud õppeaasta jooksul päeva-
korral ühtki küsimust, kus oleksid esinenud õpi-
lased sihiliku koolikorra rikkujana, peale õp.
S. Paali poega, kes on jaanud oma vanade harju-
muste juure, samuti ka Toivo Paal, kes ei saanud
maha jätta endiselt varguse esinemisi.
Raske oli endiselt võitlus mustusega: raama-
tud ja vihikud määrduvad ja lagunevad. Õppeaasta
II poolel sain sellestki raskusest üle. Lapsed
31
hakkasid raamatute ja vihikute üle hoolt kande,
pandsid neile vajaduse korral puhtad pabe-
rid ümber. Puhtuse pidamisest ja selle vaja-
dusest korraldasin kord nädalas üldise
puhtuse ülevaatuse; puhtusest sai ka räägitud
lastevanematele koosolekutel, mis andis suuri
tulemusi.
Õpikud olid kõik olemas, vihikutest ja muust
koolitarbest puudust ei olnud.
Õppetöö edukusele aitas tunduvalt kaasa
õpilasringid, nagu pioneer, sanitaar,
vene keele ringid; samuti loetakse ka jutu-
raamatuid, ajakirju ja ajalehti; mängitakse
suure huviga kabe, male ja teisi mänge.
Koolis olid korraldatud koolijuhataja MPaš-
kovi poolt sanitaar ja õhukaitse lühikursused.
Kooli õppe- ja kasvatustööd revideeris koolide
inspektor J Vilismäe kaks korda 1945/46 õ.a.
Jaoskonna arst korraldas tervistlist järelevaatust
õpilastele kaks korda õppeaastal.
Koolitööd segavaks nähtuseks oli nakkushaigus
(leetrid) ja ka osaliselt jalanõud, sest et kõik
õpilased ei saanud kaugeltki rahuldatud
jalanõudega.
Õppenõukogu koosseis oli järgmine: 1) kooli-
juhataja MPaškov, 2) tunniandja õp. SPaal ühtlasi
ka õppenõukogu protokollija, lastevanemate poolt AKantso
Koolikomitee koosseis: 1) T. K. esindaja Salme Pala,
2) lastevanemate poolt valitud V. Madise ja AKarlis, 3) koolijuhataja
MPaškov ja õp. SPaal sekretär.
Suvel 1946a. enne koolitööd said klassiruumid
valgeks lubjatud ja trepi astmed ja trepp
juhataja korteris sillutatud.
MPaškov
Koolijuhataja
Veski_algkool (EAA.4513.1.1)

Lehekülg 31
32
1946/47
kooliaasta
Käesoleval kooliaastal õppetöö algas
2 septembril ja lõppes 27 mail, kestes
üldse 200 päeva
Kool töötas ühe komplektiga, ühe
õpetajaga. 10 septembriks 1936a. ilmus
kooli 35 õpilast jagunedes klasside
järele järgmiselt:
I kl. - 11 õpilast
II " - 14 "
III " - 7 "
IV " - 3 "
Kokku 35 õpilast.
Koolitöö hakkas arenema kõigiti
normaalselt, sest eelmise aasta
väärnähtused ei esinenud.
Kasvatuslise külje kohta võib mär-
kida järgmist pole olnud õppeaasta
jooksul päevakorral ühtegi küsimust,
kus oleksid esinenud õpilased sihiliku
koolikorra rikkujana.
Võideldes mustusega seadsin sisse
puhtuse kontrolli õpilastest ja õpetajast,
iga päev õpilased kontrollisid keha, pesu
raamatute ja vihikute puhtust ja kord
nädalas kontrollis õpetaja, need tulemused
märkisime vihikusse; see andis suuri tule-
musi, õpilased hakkasid hoolitsema
üldise puhtuse eest. Õpilastel ei olnud
sügelisi ega ka pea- ja riidetäisid
Õpikud olid kõik olemas, peale vene keele
õpiku II kl.
Vihikud ja muud koolitarbed olid küllu-
ses.
Õppetöö edukusele aitas tunduvalt kaasa
õpilasringid nagu: pioneer-, sanitaar-, vene
keele ringid; samuti loeti ka juturaamatuid,
ajakirju ja ajalehti; mängiti suure huviga
kabe, male ja teisi mänge.
Kooli õppe- ja kasvatustööd revideeris koolide
inspektor J. Vilismäe.
Jaoskonna arst korraldas tervislist järele-
vaatust 2 korda.
Koolitöö segavaks nähtuseks oli nakkushaigus
(tuulerõuged), mille tõttu kool oli suletud üheks
nädalaks.
Õppenõukogu koosseis oli järgmine 1) kooli-
juhataja, 2) lastevanemate esindaja A.Kantso.
Koolikomitee koosseis: 1) TK. poolt Salme
Pala, 2) lastevanemate poolt: V. Madise,
L. Ereline, Krips, J. Ovatski.
Koolikomitee juhatajaks oli valitud lastevane-
mate poolt koolijuhataja MPaškov
MPaškov
Koolijuhataja.
Tallinna_kinnistusamet (EAA.2840.1.8763)

Lehekülg 25
osasse ja volitavad Haapsalu notar Taavet Akermann'i lepingut Tallin-
na-Haapsalu Kinnistusjaoskonnale kinnistamiseks esitama ja kinnistusakti
vastuvõtma. Parandatud "360"-õige.
Haapsalus, 5. juulil 1927 a.
Alex. Feldmann. P. Reikmann.
Ed. Siegfeldt.
1927 aasta juuli kuu 5 päeval. Not. reg. Nr 426.
Mina, allakirjutaja, notar Taavet Akermann Haapsalus, kelle
kontor Wiedemanni uul. Nr 24, tõendan, et eelseisva lepingu on
minule tõestamiseks esitanud ja oma käega allakirjutanud minule isikli-
kult tuntud õigus- ja teguvõimsad Eesti kodanikud Eduard Sieg-
feldt, Alexander Feldmann ja Peeter Reikmann,
asukoht kõigil Haapsalus Turuplats Nr 4; Feldmann ja Reikmann toimivad,
kui TALLINNA KREDIIT PANGA volinikud, minule algkirjas esitatud voli-
kirja põhjal ja piirides, mis antud neile kaugema edasivolitamise õigu-
sega Tallinna Krediit Panga juhatuselt Georg Vestel'i ja Viktor Kargaja
isikus ning viseeritud Tallinna notari J. Linnamägi kontoris 30. detsemb-
ril 1926 a. registri Nr 15478 all.
T. Akermann.
/L.S. / Notar.
23
Kinnistusjaoskonna ülema otsus ja otsuse tegemise aeg, ühes
Märkus otsuse
Kellele ja millal
põhjuste äratähendamisega, millede pärast kinnistamise palv
teadaandmise
teadaanne
1392 tagajärjeta jäetud
üle
saadetud
Ettepandud üürileping algkirjas Haapsalu
ja Paldiski linnade ning Lihula alewi kinnistus-
raamatusse 1927 a. eest sisseköita ja Haapsalus
linna registrisse köide 4 osasse 523 (Edu-
ard Siefeldt'i (Siegfeldt´i) inmobiil) III jaosse
1 lahtrisse järgmine sissekanne teha:
"Lepingu põhjal 5 juulist 1927 a. on kindlusta-
tud Tallinna Krediit Panga kasuks üüri-
õigus selle immobiilil leiduwa maja
teisel korral asuwa 6 toalise korteri,
köögi, puukeldri ja teiste kõrwalruumide
kohta kuueks aastaks, arwates 1 juulist 1927 a.
sa kuni 1 juulini 1933 a. Üürihinnaga 720.- krooni
aastas".
16 juulil 1927 a.
Mehed
Tallinna_kinnistusamet (EAA.2840.1.10417)

Lehekülg 15
ja krahw Michail Stenb
310 rubla suuruses, wa
tarwiliste kustutus pealkirjade
ja 2) tarwilised kantselei maks
- palun Kreposti jaoskonda
neid wõlgasid minu nimetat
mõisamaa koha. Kiige N. VI
pealt mahakustutada. Kust
tuse toimetuse usaldan Tallin
notariuse J. Linnamägi lu-
Tallinnas 4 septembril 1924
Mahakustutatud - talukoha
J. Kleerment
Registri No 9034.- Tuhat üheksasada kahekümne
neljanda aasta septembri kuu 4 päeval
on see palve minu, J. Bergmanni, Tallinna
notariuse J. Linnamägi kohuste täitja, juures kinnita-
miseks avaldatud ja oma käega allakirjutatud tegu- ja
õigusevõimulise ja minule isiklikult tuntud
Eesti vabariigi kodaniku, herra Jakob
Kleesment'i poolt, kes elab Harjumaa-
13
12
konnas, Kolga vallas, Pedaspäe külas,
Kiige talus.
Notariuse k. t. JBergman
Tallinna_kinnistusamet (EAA.2840.1.9608)

Lehekülg 4
ad No 1481
K. E. Ots
Tunnistuss.
No 214.
Keiserlikko Kullama kihelkonna kohtu
polest saab lubbatut et need Törja koha peale, Waikna
waldas, wõlga jäänud üks tuhhad rbl (1000 r.) kaupa hinnast
kohtu ramatust saab maha kustutut, kuddas wörmündri
kohas selle mitte teiss kaswand tüttriku Henriette Malmbergi
ette.
Kullama kihelkonna kohtu wannema assemel:
Carl Mohrenschild
Tallinna_kinnistusamet (EAA.2840.1.36776)

Lehekülg 4
2
259
Ärakiri
Eesti kodanikud Gottfried Michael'i p. Matwey ja Johannes Johan'i p. Waldmann
on teinud järgmise ostu-müügi lepingu:
1) Gottfried Matwey müüs ja andis üle Johannes Waldmann'ile endise Ober-
landkohtu otsuse 5 septembrist 1887 a. põhjal tema nimele kreposteeritud Haap-
salu linna obroki liikumatu waranduse, mille krep. No 360 ja mille suurus 100 ruut
sülda on, kõikide päraltolemistega ning õiguste ja kohustustega, seitsmekümne-
wiie tuhande /75.000/ marga eest.
2) Selle ostuhinna on ostja täielikult äramaksnud.
3) Lepingu kulud kannab ostja.
4) Lepinguosalised tõendawad, et 1 punktis nimetatud summa ka tõesti määratud
ostuhind on, awaldawad nõusolemist lepingu kreposteerimiseks ja wolitawad Haap-
salu notariuse K. Nieberg'i kreposteerimist toimetama
5) Müüdaw warandus ei ole kinnitatud tule wastu. - Gottfried Matwey. Jo-
hannes Waldmann. – Mina, Haapsalu notarius Karl Nieberg, tunnistan,
et Eesti kodanikud Gottfried Michael'i p. Matwey ja Johannes Johan'i p. Waldmann
kes elavad Haapsalus: Matwey Ehte t. N 2, Waldmann Uus-Sadama t. N 1, minule isiklikult
tuntud ja õigus- ja teguwõimelised on, selle lepingu minule kinnitamiseks ette paniwad ja
oma käega allakirjutasiwad. Kreposti poshlini 4500 mk., aktiposhlini 50 mk. ja tempelmak-
su 1516 mk. andsin Eesti Panga Haapsalu osakonda, t. p. kwiitungi No 7030 wasta.
Haapsalus, 1925 a., 3 augustil. Registri No 873. Notarius K. Nieberg. (Pitser)
Tallinna_kinnistusamet (EAA.2840.1.22050)

Lehekülg 3
Lehe
külg
Paberite ja dokumentide nimekiri
Järje-
korra
nr.
X1
KINNISTUSJAOSKONNAS
puudub
SAADUD 10 apr 1934 a.
No 15615
Tallinna-Haapsalu rahukogu kinnistusjsk.
Palve.
Esitatud lepingu põhjal palun kinnistada Kolga-
küla Haridusseltsi Rahvamaja Ehitusühingu nimele talu-
maakohast "Pruuli N 14", kinnistu N 6754, lahktav
1,045 hr. suurune maatükk. Kolgaküla Rahvamaja
iseseisus hüpoteküksuses ja kinnistusakt ühes
tunnistusega välja anda. Tunnistuse palun saa-
ta Eesti Maapangale, kuid kinn-akti omanikule.
K. Eerik.
1934 aasta aprilli kuu 5 päeval. Not. reg. No 844
Mina, allakirjutanu, Tallinna-Haapsalu Rahukogu Kinnistusjaoskonna
sekretär Felix Ojandi, tõendan, et eelseisva palve ---------
on minule tõestamiseks esitanud ja oma käega alla kirjutanud õigus- ja
tegevõimne Eesti kodanik Karl Eerik, --------
--------------------- elukoht Kõnnu vallas, kes isi-
kutõenduseks esitas isikutunnistuse, mis antud Kehtna
vallavalitsusest 17 novembril 1922 a. N. 1 all ja kes toi-
mib Kolgaküla Haridusseltsi Rahvamaja Ehitusühingu vo-
litusel, mis väljendatud minule algkirjas esitatud nime-
tatud ühingu otsusvõimsa peakoosoleku protokollis 25
märtsist 1934 a. Kolgaküla Haridusseltsi Rahvamaja Ehi-
tusühingu põhikiri on registreeritud kohtu- ja sisemi-
nistri otsusel 31 märtsist 1931 a.- Tempelmaks 70 senti
on palvel marges kustutatud. Parandatud "Kolgaküla".
Sekretär Ojandi
Tallinna_kinnistusamet (EAA.2840.1.12358)

Lehekülg 15
12
Kinnistusjaoskonna ülema otsus ja otsuse aeg, ühes
põhjuste äratähendamisega, millede pärast kinnistamise
Märkus otsuse
Kellele ja millal
teadaandmise
teadaanne
palve tagajärjeta jäetud
1031 / 30 a
üle
saadetud
Mõisamaakohtade kinnistusregistri 32
köite 3861 ossa (Wilhelm (Villem) Kütti
mõisamaakoht "Uuetoa N4") IV jao 4. ja
5 lahtrisse teha pärgmise sissekanne:
30 novembril 1929 a. Tallinna linna ja
Tallinna Ev. lut. usu Oleviste, Niguliste
Jaani, Pühavaimu ja Mihkli (Soome-Rootsi)
kirikute (end. Gottes kasten'i) kasuks
kindlustatud ühetuhande kolmesaja
kuuekümne (1360) krooni suurune
pantõigus on kustutatud."
12. APR 1930
Ши-
Tallinna_kinnistusamet (EAA.2840.1.24600)

Lehekülg 11
Isiku ehk asutuse nimetus, kes kinnistamise palve
sisse annud, palve ehk nõudmise sisu, liikumata
varanduse kinnistus nr.
Ettepandud paberite
arv, nimetus ja
lõivude summa
10
Tallinna-Haapsalu Rahukogu
2214
Kinnistusjaoskonnale
--Sissetulnud Kinnist.
jsk. "15" juunil 1932 a
Nõudja Andrei Madisson'i, elk. Kehra
wallas, Alttrahteris, vol. wann. adv. Manfed
Fiskar'i elk. Kehra alewis, Uus tn. No 9
nõudmises kostja Johannes Treier'i
wastu, elk. Vääna wallas, Sõduri talus,
4986 kr. 90 s. pärast,
nõude kindlustamise asjas
4950 kr. suuruses summas
Palwe.
Lisades juurde ärakirja Tallinna-Haapsalu Rahu-
kogu resolutsioonist (määrusest) 10. Juunist 1932 a.
n.a. N 1019 - 1932 a), palun tähendatud määruse
põhjal hüpoteegilises korras kanda vastav märkus.
neljatuhande üheksasaja wiiekümne (4950) krooni
suuruses Tallinna-Haapsalu Rahukogu kinnis-
tusjaoskonna kinnistusraamatutesse Johannes
Treier'i omanduses olewa kinniswara peale, mille
moodustab Harjumaal Wääna wallas asuv
maakoht "Sõduri m. A-13", kinnist. N 686.
Käesolewat palwet awaldama volitan not. JKristeltein'i
Lisa: ärakiri
11. Juunil 1932 a.
Andres Madissoni volitusel.
edasiwolitamise õigusega
ta. Irinawar
kustutatud 15. VI. 1932 a.
Tempelmarke 10 snt eest
wam. adv.
Sekretääri Nppan
1932 aasta juuni kuu 11. päeval
10 osa 686
NOT. REGISTER No 3658.
aakoht "Sõduri N A13
Mina, allakirjutaja, avalik notar JAKOB KRISTELSTEIN
m. Johannas Jaani p.
Tallinnas, kelle kontor Vana-Posti No 6, tõendan, et eelseisva
palve --- minule tõestamiseks esitanud
Treier
ja oma käega allakirjutanud minule isiklikult tun-
tud õigus- ja teguvõimne Eesti kodanik vannu-
tatud advokaat Manfred Fiskar, elukoht
Keila alevis, Uus tän. 9, kes toimib Andrei
Tallinna_kinnistusamet (EAA.2840.1.36776)

Lehekülg 3
Järje-
korra
Paberite ja dokumentide nimekiri.
Lhkg.
Nr.
Tallinna Haapsalu Kreposti Jaoskonda.
augustil
25
300
Saatsin postiga:
5
3951
1) lepingu, mille järele Gottfried Matwey müüs Johannes Wald-
mann'ile Haapsalus asuwa linna obroki krundi krep. N. 360 ka-
he ärakirjaga.
2) Haapsalu linnawalituse poolt antud tunnistuse selle üle, et linna-
wolikogu müümisega nõus on, Haapsalu linnawalitsuse ja Maksu
inspektori poolt antud tunnistused selle krundi hindamise üle
31 300 mk. kantseleimaksu ja palun nüüd sellega lepingut
kreposteerida ja krepostiakti minule postiga saata.
Haapsalus, 1925 a., 13 augustil. No 180.
Notarius K. Nieberg.
Tallinna_kinnistusamet (EAA.2840.1.22050)

Lehekülg 10
KINNISTUSJAOSKONNAS
SAADUD "4" mail 1934 a.
8
2043
Tallinna-Haapsalu rahukogu
kinnistusjaoskonnale.
Palve.
Esitatud võlakohustuse põhjal palun kinnistada talu-
maakohale "Kolgaküla Rahvamaja" kinnistu N. 11993 Eesti
Vabariigi kasuks 3000 kroonine pantõigus võlakohustu-
ses tähendatud tingimusil ja kinnistusakt ühes tunnistu-
sega registrist saata Eesti Maapanka. Seda pantõigust palun
kinnistada esimese hüpoteegina.
K. Eerik
1934. aasta mai -- kuu 4. päeval. Not. reg. No 1.228.-
Mina, allakirjutanu, Tallinna-Haapsalu Rahukogu Kinnistusjaoskonna
sekretär Felix Ojandi, tõendan, et eelseisva palve ---
on minule tõestamiseks esitanud ja oma käega alla kirjutanud õigus- ja
teguvõimne minule isiklikult tuntud Eesti kodanik Karl
Eerik --- elukoht Kõnnu vallas, kes toimib
Kolgaküla Haridusseltsi Rahvamaja Ehituseühingu volitusel,
mis väljendatud minule algkirjas esitatud nimetatud
ühingu otsusvõimsa peakoosoleku protokollis 25. märt-
sist 1934 a.- Kolgaküla Haridusseltsi Rahvamaja Ehitus-
ühingu põhikiri on registreeritud kohtu ja sise-
Järje-
korra
nr.
Aasta, kuu
ja kuupäev,
millal nõud-
mine ehk
palve sisse
tulnud
Isiku ehk asutise nimetus, kes kinnistamispalve
sisse andnud, palve ehk nõudmise sisu ja kinnis-
vara kinnistu nr.
Ettepandud paberite
arv, nimetus ja
lõivude summa
d) III. jao 1. lahtrisse: "Alalhoitud talumaakohale
kinnistu N 6754 all 5. mail 1908. a. ja 2. aprillil
1916. a. kindlustatud kitsendused ja koormatused."
14. Aprill 1934
Weli
Tallinna_kinnistusamet (EAA.2840.1.2270)

Lehekülg 65
bivaadanud surn. Carl Jürgens'i päranduseasja
OTSUSTAS:
Täiendavalt Rahukohtuniku otsusele 14 maist 1930 a. nöuda kadunu Karl Jürgensi
pärijailt tema leselt Emma Jürgens'ilt ja tütrelt Estelle Jürgens'ilt kumma-
gilt veel nelisada kolmteistkümmend (413) krooni 98 senti pärandusemaksu.
Alguskirjale allakirjutanud otsust teinud kohtunikud.
(P.K.) Ärakiri algkirjaga öige. Sekretäär (allkiri).
Öiendus: ärakirjas tähendatud otsused on seadusejöusse astunud ning neis tä-
hendatud pärandusemaks ükstuhat krooni (Kr. 1000) ühes viivitus %% on pärijate
voliniku v.a. G. Kress'i poolt tasutud ning makstud Eesti Panga Tall. osak. 18
märtsil 1932 a. kv. nr. 101944 vastu; pärandusemaks ükstuhat kuusteistkümmend
krooni 28 senti (Kr. 1016,28) ühes viivitus %% kolmsada kaheksakümne üheksa
krooni 56 sendiga (Kr. 389,56) on makstud sama panga Tall. osak. 24 augustil
1932 a. kv. nr. 63059 vastu ning kohtulöiv üheksakümmend üheksa krooni 03 senti
(Kr. 99,03) ja aktilöiv 50 senti on makstud ülalnimetatud panga Tall. osak. 3
oktoobril 1932 a. kv. nr. 26112 vastu.
(P.K.) Sekretär: (allkiri).
Käesolev testament ühes pealolevate kohtuotsustega kokku kahel (2) pitsee-
ritud ja läbinööritud lehel on Tallinna I jsk.Rahukohtuniku poolt väljaantud
pärijate Emma Jürgens'i ja Estelle Jürges'i voliniku v.a. Gerhard KRESS'ile,
tema sellekohasel palvel.
Tempelmaks 25 senti ja kantseleilöiv 1 kroon tasutud.
Tallinnas, 5. oktoobril 1932 a. nr. 43/30. a.
Tallinna 1. Jsk. rahukohtunik (allkiri).
Sekretär: (allkiri).
Kinnistusjaoskonna ülema otsus ja otsuse tegemise aeg,
ühes põhjuste äratähendamisega, millede pärast kinnistamise
2619/32 a.
palve tagajärjeta jäetud
I Esitatud wäljakirjutus Tallinna notari
G. Riesenkampff'i 1924 a. aktiraamatust, kui
surnud Karl Jürgens'i testament, mis Tallinna
1-se jaosk. rahukohtuniku otsusega 14. maist
1930 a. on seaduse jõusse astunuks tunnistatud
köita Tallinna altlinna 1932 a. kinnistusraa-
matusse ja I linna hüpoteegiringkonna
registri 1 II kõite 95 ossa (Karl Jürgens'i immobiil)
teha järgmised sissekanded:
a) II jao 1 lahtrisse: "Omandasid pärimise
teel surnud Karl Jürgens'i testamendi põhjal
lesk Emma Jürgens ja Estelle Jürgens wõrdsetes
tema tütar
mõttelistes osades
ja b) III jao 1 lahtrisse: "Surnud Karl Jürgens'i
Märkus
otsuse teada-
andmise üle
60
Kellele ja millal
teadaanne
saadetud
Tallinna LINNAVALITSUS
2619
Kviitung Nr. 4167 65
25 X 1932 a.
Kr. 3.-
linnakassasse on maksnud E. Jürgens
surnud Karl Jürgensi testamendi
põhjal Tallinna linna
vaeste heaks.
Kr. kolm kr.
kassahoidja K. Meemann
Arvepidaja Therman
Tallinna_kinnistusamet (EAA.2840.1.1992)

Lehekülg 33
isiku ehk asutuse nimetus, kes kinnitamise palwet sisse
annud on, palwe ehk nõudmise sisu, liikumata waran-
duse kreposti Nr.
Ettepandud paberite
arw, nimetus ja
poshlinide summa
35
Ärakiri.
35 38
386.
37 8.
31
7 aprillil 1922 a.
Tallinna Haapsalu Kreposti
Fik.
Jaoskonda.
aprillil 22
No 130
Tallinnas
Narva nr 26,2.
Tallinna-Haapsalu Rahukogu
resolutsiooni põhjal 24 märtsist
1922 a., palun Kreposti Jaoskonda
maha kustuda Helmuth Lilien-
feld'i liikumata wara pealt - Tallinn-
nas Pikkal jalal nr 11 krep N 60
märkuse, mis oli sisse kantud minu
wahekirja põhjal 20 märtsist 1922 a.
N 90 all Steen Giebelhausen'i
nõudmise asjas nimetud Helmuth
Lilienfeldiga Tallinna-Haapsalu
Rahukogu täitmise lehe põhjal
31 jaanuarist 1922 a. N 897 all.
Kohtu Priistaw T. Kir
Tallinna_kinnistusamet (EAA.2840.1.22050)

Lehekülg 14
12
TALLINNA KINNISTUSAMET
11
SAADUD 22. aug 1940 a.
Nr. 5009
Tallinna Kinnistusametile
Palve.
Esitatud võlakohustuse põhjal palun kinnis-
tada talumaakohale "Kolgaküla Rahvamaja", kinnis-
tu No 11.993, Eesti Vabariigi kasuks 2.000 kroo-
nine pandiõigus võlakohustuses tähendatud
tingimusil ja kinnistusakt ühes väljavõttega
kinnistusregistrist saata võlauseldajale.
volitusel Arved Pedjase.
1940 aasta augusti kuu 22 päeval. Not. reg. Nr. 2116
Mina, allakirjutanu, Tallinna Kinnistusameti sekretär Felix Ojandi
tõendan, et eelseisva palve - - - on minule
tõestamiseks esitanud ja oma käega alla kirjutanud teovõimeline Eesti
NSV kodanik Arved Pedjase, elukoht Kõnnu vallas, kes isiku-
tõenduseks esitas isikutunnistuse, mis väljaandtud
Kõnnu vallavalitsusest 31. juulil 1940. a. nr. 133. Arved
Pedjase toimib Kolgaküla Haridusseltsi Rahvamaja Ehi-
tusühingu volitusel, mis väljendatud algkirjas esitatud
nimetatud ühingu erakorralise otsusvõimsa peakoosoleku
protokollis 11. aug. 1940. a. - Kolgaküla Haridusseltsi Rah-
vamaja Ehitusühing teotseb põhikirja põhjal, mis registree-
ritud Kohtu- ja Siseministri otsusel 31. märtsist 1931. a.
Tempelmaksuvaba. Parand. "antud", n 2.116.-
Sekretär Ojandi
Aasta, kuu
Järje-
Isiku ehk asutise nimetus, kes kinnistamispalve
Ettepandud paberite
ja kuupäev
millal nõud-
sisse andnud, palve ehk nõudmise sisu ja kinnis-
arv, nimetus ja
korra
nr.
mine ehk
palve sisse
lõivude summa
vara kinnistu nr.
tulnud
Vaike-Kopu_(Puiatu)_vallavalitsus (EAA.3525.1.5)

Lehekülg 16
14.
Weikses Kõppus sel 16. Jaanuaril 1873.
juures olid:
Wallawanem: Johan Sarepera
Wöörmünder: Karl Martinson
No 1.
Wallawanema poolt sai koko tulnud wollikogo-
le wälja läinud maksud ete pantud, kui:
Kõppu kihelkonna maksud - 88 rubl. 86 Cop.
Willandi kihelkonna maksud - 3 - 46 -
Summa 92 rubl. 32 Cop.
Wollikogo arwas seda makso luteruse uso peara-
ha maksja hingede peale ärajagada, kus
iga 175 pearaha maksja luteruse uso hinge
peale 53 Cop. wälja teeb ja sisse nõnda tu-
leb.
No 2. Wallawalitsuse kässo peale oli wollikogo
kokko tulnud, ning sai wallawanema poolt
Keiserliko kihelkonna kohto kirjaliko käsko ete-
kulutud, et arwatud magaski aeda ülewaataja
Mart Martinson weel mite seaduliko wana-
duses ei olle, ning seepärast sele ametise
kinitud ei wõi saada ja peab tema ase-
mile ühte teist, kelel seadulik wanadus on
magasi aeda ülewaatajaks arwama.
Wollikogo pidas nõu ja arwas senna,
et Tõnis Grass, tulewa termini aea peale
magaski aeda ülewaatajaks saab arwatud.
wollimehed:
Mart Sarepera, +++ Tõnis Grass, +++
Michel Martinson, +++ Jüri Asaw. +++
Wallawanem: Joh Sareperra
Wöörmünder
Kirjotaja: P. G. Köhler.
Weikses Kõppus sel 26. Februaril 1873.
juures olid: Wallawanem: Johan Sarepera
Wöörmünder: K. Martinson.
No 3. Wallawalitsuse kässo peale oli wollikogu koko
tulnud, ning sai wallawanema poolt neile
järele nimetud wälja maksud ete. pantud, kui:
100 pearaha raamatide eest - 3 rubl. - Cop.
kohtomaea üüri raha - - - 6 - " -
2 walla Conto raamatud - 2 - 30 -
Pearaha I pool 1873 mis sissetul-
nud hingede eest rentereisse juure nõutakse - 31- 84 -
Summa 43 rubl. 14 Cop.
Wollikogo arwas seda senna pearaha maksja
hingede peale ärajagada ja sisse nõuda. -
wollimehed:
Michel Martinson, XXX Mart Sarepera +++
Tõnnis Grass, +++ Karl Saks +++
Jüri Asaw +++
Wallawanem: Joh. Sareperra
Wöörmünder:
Kirjotaja: P. G. Köhler
No 4.
Weikses Kõppus sel 6. Septembril 1873
juures olid:
Wallawanem: Joh. Sarepera
Wöörmünder: R. Martenson.
- Wallawanema poolt sai koko tulnud wolli-
kogole ete pantud, et kõrgema walitsuste poolt
uut rulli raamato kirjotamist nõutakse, ning
kuida wiisi seda korda tuleb saata. -
Wollikogo pidas nõu ja tegi walla kirjotajaga
kaupa, et kirjotaja seda rulli raamato kir-
jutust enese peale wõtab, ning saab sele
töö eest iga kirjotawa hinge pealt seitse
Vaike-Kopu_(Puiatu)_vallavalitsus (EAA.3525.1.5)

Lehekülg 17
15
kopik palka, kust aga sandid, need kes walla
poolt täidetud saawad, ilma palgata kirjotab
ja sele kirjotuse tarwis pruugitawad raa-
matud ise oma kulu peale muretseb. -
wolimehed:
Michel Martinson +++ Tõnnis Grass +++
Karl Saks XXX
Wallawanem: Joh. Sareperra
Wöörmünder:
Kirjotaja: P. G. Köhler
Weikses Kõppus sel 1.s Octobril 1873.
juures olid:
Wallawanem: Johan Sarepera
Wöörmünder: Karl Martinson.
No 5.
- Wallawalitsuse käso peale oli wollikogo
koko tulnud, ning sai wallawanema poolt
järel nimetud aasta maksud ete pan-
tud, keda wollikogo arwas pearaha maks-
ja hingede peale ärajagada ja sisse nõuda.
kui: pearaha II pool 1873 ja I pool 1874 ---- 541 rubl. 28 Cop.
walla maks ------------------------------------------------36--------79
ameti meeste palgad ----------------------------------75 " --- "
kubermangu tseitungi eest ----------------------------3 " 3 "
kogokona petsaht --------- 2 rubl. 50 Cop.
kihelkonna tööd ----------- 15 ---- " -----
talurahwa seaduse ramat 1 --- 20 --
silla kohto kulud --------------1-----58 ---------------------20 " 28 "
waeste, wanade ja surnute wõlad.
kui: Tõnis Hanson - 13 rubl. 11 Cop.
Mari Saks - ----------- " ------ 78 --
Mart Martinson - 13 - 11-
Mart Pärts - 1 - 91 -
Leno Sarepera -------- " ------ 79 --
Ado Martinson --------13------71 1/2
Juhann Karro -------------5----- 21 1/2 -------------------------58 " 63 "
Summa. 735 rubl. 1 Cop.
mis summa iga 177 luteruse uso maksja hinge
peale 3 rubl. 53 ja iga wene uso maksja hinge
peale 3 rubl. 44 Cop. wälja teeb.-
wolimehed:
Tõnis Grass, +++
Mart Sarepera +++
Michel Martinson +++
Karl Saks +++
Wallawanem: Joh. Sareperra
Wöörmünder:
Kirjotaja: P. G. Köhler.
Vaike-Kopu_(Puiatu)_vallavalitsus (EAA.3525.1.5)

Lehekülg 18
Weikses Kõppus sel 22 Februaril 1874.
juures olid: Wallawanem Joh. Sarepera
Wöörmünder: Karl Martinson
No 1.
Koko kutsutud wollikogole said järele nimetud
wälja maksud ete pantud keda wollikogu pearaha
makssa hingede peale arwas ärajagada ja sisse
nõuda, kui:
Kihelkonna maksud Kõppo - 34 Ru 31 Cop.
Kihelkona maksud Willandi - 1-25 "
Walla koolmeistri palk 30 --
Kooli raamatud - " 75" - 66 Ru 31 Cop.
Ritterschafti maksud - " - - 14 " 31 1/2 "
Kihelkonna postimehe palk - " - " 2 " -
Nekrudi kulud ja nende pearaha ja
kihelkonna maksude kulud - - 16 " 6 "
2 lauade eest kihelkonna ehituste juure - 1 " - "
pearaha rentereise sisse tulnud hinged eest 1874/I 147 " 77 "
ära arwatud rehnung No 5 1873 - 735 " 1"
Summa 881 Ru 46 1/2 kop.
sest maha arwata 1873/II sisse korjatud pearaha 463 "
jääb weel sisse nõuda 463 Ru 46 1/2 Cop.
sele sumast 66 Ru 31 Cop. 221 luteruse hingede
peale üksi a 30 Cop. ja 397 Ru 15 1/2 Cop. kõige
255 pearaha maksja hinge peale= à 1,56 Cop. seda
mööda on luteruse usso hingede peale 1 Ru 86 Cop.
ja wenne usso hingede peale - 1 "56
pro 1874/II pool pearaha maksta.
Wollimehed:
Michel Martinson, +++ Mart Sarepera +++
Tõnis Grass, XXX
Karl Saks XXX
Wallawanem: Joh. Saseperra
Kirjotaja: P. G. Köhler
Weikses Käppus sel 12. Oktobril 1874.
juures olid:
Wallawannem: Joh. Sarepera.
Wöörmünder: Karl Martinson
No 2.
Wallawanema poolt said järel nimetud aasta-
sed rehnungid ja wäljamaksud kokutulnud
wolikogole ette antud ja seletud, kui:
" pearaha 1874/75 - - 63 Rbl. 82 kop.
wallamaks. 36 - 79 -
rittesahwi maks - " - " " 15 - 90 -
walla ametimeste palgad - „77 - 50 -
Kuwernemango seitungi eest-"-"-" 3 - 3
Wamili kirjotuse eest - " "38 - 98-
Nikrudi Michel Riesenbergi laatserile kulud - 4 - 12 -
Külla koolmeistri palk - 30 --
Hans Telisare pearaha wölg - 5 - 36
Arasurnud Michel Sarepera wölg - 3 -
Walla kohtomaea üür 187, 72 ja 74. 18 - "
Summa - 864 Rbl 50 Cop.
Sele summast sai 30 Rbl. 229 luteruse uso pearaha maksja
hinge peale üksi = a 13 kop. ja seda ülejäädawad summad 34.
Rbl 50 kop. kõige 263 pearaha maksja hinge peale ärajaga
tud ning tuleb sedawiisi iga luteruso uso pearaha maksja
hinge pealt 3 Rbl. 30 kop. ning iga wene uso pearaha maks-
ja hinge pealt 3 Rbl. 17 1/2 Kop. sisse nöuda.
wolimehed:
Michel Martinson XXX Tönnis Grass XXX Märte Martin-
Jurri Lacko - xxx Mart Sarepera xxx san +++
Wallawanem: Joh. Sarepera
Kirjotaja: P. G. Kõhler
Vaike-Kopu_(Puiatu)_vallavalitsus (EAA.3525.1.5)

Lehekülg 19
17.
Weiksees Koppas sel 30 Januaril 1875.
juures olid:
Wöörmünder: Karl Martinson
No 1.
1. Wallawöörmündri poolt, sai kokotulnud woli-
kogole järelnimetud wäljamaksud ette antud ja seletud,
kui: "Pearaha 45/I juure tulnud - - 34 Rbl. 82 1/2 k.
Kihelkonnamaksud Köppus - 66 -- 79
Kihelkonnamaksud Wiliandi - 6 - "
Nikrudi äraandmise kulud -- 10 --
wallamaksudeks laenatud raha intresid - 25 - 68-
sügisest järele jäänud pearaha - - 338 -
Summa 481 Rbl 29 kop
Wolikogo arwas seda summa pearaha maksja wala
liikmede peale ära jagada, kelest aga 72 Rbl. 79 kop.
258 luteruse uso pearaha maksja hingepeale üksi
a=28 1/2 kop. ja seda ülejäädawad summa 408 Rbl. 50 kop.
üle kõige 296 pearaha maksja hinge a = 1,38 kop. ning
tuleb seda wisi iga luteruso uso hinge pealt 1,66 1/2 kop.
ja iga wenne uso hinge pealt 1 Rbl. 38 kop. sisse nöuda.-
Peale seda pidas wolikogu nöu, et need walla
liikmed kes oma pearaha mitte termini aeal ära
ei peaks maksma, oma wöla eest iga rubla
pealt, kuus protsenti aastas, peawad maks-
ma, kus siis seda nönda wiisi sissetulewad in
tressi raha, wölglaste perast maksuteks laena-
tudraha intressideks ja ülemal nimetud 25 Rbl
68 Kop. intressi raha kustutusseks peab
pruugitud saama.
N: 2.
No 2
Tänasel päwal sai wolikogo sees aastalik woli-
kogo liikmede ametist lahti loositamine ette wöe
tud, ning järelseiswad wiisil toimetud, kus siis 2
teise korra wiimse numbri tömbajad ametist
lahti, ja esimised ametise jääwad.
kui: "Michel Martinson esimine number 1 teine 3-
Märt Sarepera 3 - 4
Tönnis Grass- " 4 - 1
Jürri Lacks 5 - 6
Mart Martinson " 6 " 2 -
Karl Lacks " 2 - 3
Seda wiisi on ametist lahti saanud:
Karl Lacks ja
Jürri Lacks.
Wolimehed:
Michel Martinson x x x Mart Sarepera xxx
Tönnis Grass - xxx Jürri Lacks XXX
Mart Martinson XXX.
Wallawanem: Joh Sareperre
Kirjotaja: P. B. Köhler
korjeksioha ära on seisest miskiga Kaeguks et Kohtogu
Revidest on 5 tru Mai 1875 - dus der Guurahommatud
(пуоз-ду хия волуянъ ъigulagu.
Kirjuhärstu 25 Helmets.
Vaike-Kopu_(Puiatu)_vallavalitsus (EAA.3525.1.5)

Lehekülg 20
18.
Klein Kõppo den 1 1 Vetaber 1875.
juures olid:
Wallawannem: Joh. Sareperra,
Wöörmünder: K. Martinson
N: 3.
Ülemal nimetud päewal sai kokotulnud
wolikogo wahel järelmimetud aastalikud
wäljamaksud seletud, ja sissekorjamiseks maks-
ja hingde peale ärajagatud, kui:
pearaha 1875/76 - = 701 Rbl. 47 1/2 Kop.
wallamaks - = 36 - 79 -
rittersahti maks - = 14 - 12
walla ametimeste palgad = 77 - 50 -
kubermemango tseitungid = 3. - 3
kohtomaea üür pro 1875 = 6 -
luteruse koolmeistri palk = 30
ümberkirjotuse kirjad = 2 - 60
wallaramatude eest = 5 -15.
wallaraamatud ja pabride est Riga 3 - 38.
kohtomaea walgustuseks = 1 - 30
walla raha kapi makso tarwis 80 -
tullekaasa raha walla maea est -" - 12 -
wene kooli walgustuseks
= 3 --
Summa 964 Rbl 46 1/2 kop.
selle summast 930 Rbl. 16 1/2. kaso. köige 293 1/2.
hinge peale, - 30 Rbl. 256 luteruse hinge peale
3 Rbl. 37 wenne usso hinge peale
sedamöda tulleb luteruse hingepeale 3 Ru 29 kop
ja iga wenne usso hinge peale = 3 -25 -
(kus aga siis 1 Rbl. 50 kop. h. ülle jäeb.)
Peale seda sai magaski rehnungi petud
kus 150 tset. 44 kar. rukid 20 tsetw. 51 karn. otre ja
35 tsetwerti 43 karnitsed kaero see
aasta wäljast sisse olli nöuda.
wollimehed:
Michel Martinson xxx Märt Martmann,
Karl Lacks XXX Jürri Lacks XXX
Märt Sareperra XXX
Wällawannem J. Sarepere
Kirjotaja: P. B. Köhler
Vaike-Kopu_(Puiatu)_vallavalitsus (EAA.3525.1.5)

Lehekülg 21
Weikses Köppus 7 Januaril 1876.
juures olid:
Wallawannem: Joh. Sareperra
Wöörmünder K Martinson
No 1.
Tännasel päewal sai kohalise wolikogo
poolt aastalik rehnut peetud ja walla
kassad läbiwatatud ja ülleloetud, kus sees
leida olli, kui:
A. magaski laekas:
a sullaraha 54 Rbl. 42 Rop.
b. wäljas walgo- 555- 60
B. Wallalaekas:
a sullaraha 10- 98 1/2
C. Wallawaestelaeks:
a sullaraha 20.
Summa 641 Rbl. 1/2 Kop.
No 2.
Tännasel päewal sai kokotulnud wolli
kogoka aastalik rehnud peetud, kõige
wäljamakso ja kassade ülle läbirääki-
tud ja selletud, kui ka järgmised wäl-
ja maksud, maksja kingede peale ära-
jagatud.
"kihelkonna maks on Kokko - - 123 Rbl. 10 kop.
Willandise - " - 42
nikrudi ärandmise kulud = 14R. - k.
rittersahwti makso kulud - = 3 - 84 -
pearaha wölg 76/II nikrudide est = 8- 7 -
Andres Serewe wölg -= 8 -86 -
wallaramatude ümber kirjutamine=6-"- = 40-77
wenne koolmeistri Jaan Saare pearaha wölg -0 5
Summa 169 Rbl. 30 kop
19.
sellest summast 123 Rbl. 53 kop. üksi 259 luteruse
hinge peale = 48 1/2 kop. piale seda 39 Rbl 70 kop
köige 203 hinge peale = 14 1/2 Kop. ja 5 Rbl. h. üksi
24 wenne uso hinge peale 21 kop.
seda mööda tulleb 1 kop. h. rohkem
sisse, mis tullewa korraks kassase jäeb.
1.
wollimehed:
Jürri Lacks XXX Michel Martinson XXX
Märt Sareperra XXX Tönnis Grass XXX
Märt Martinson XXX Karl Lacks XXX
Wallawanem. J. Sareperra
Kirjotaja: P. B. Köhl
Weikses Kõppus 19. Junil 1876.
juures olid:
Wallawanem: Joh. Sareperra
N: 3.
Wöörmünder: Karl Martinson
Kohalise wollikogo poolt sai tänna-
sel päewal rehming läbiwaadatud, ning
leitud et wallawannem Johann Sareperra
minewal aastal 100 Rbl. h 35 kop. h. omma
käest pearaha kassase, wallamaksude
tarwis olli laenanud.
wollimehed
Michel Martinson XXX Märt Martinson xxx
Jürri Lacks XXX Willem Lacksberg XXX
Tönnis Martinson xxx Jaan Martinson XXX
Wallawannem: J. Sarpera
Kirjotaja: P. G. Kohler
Vaike-Kopu_(Puiatu)_vallavalitsus (EAA.3525.1.5)

Lehekülg 22
20.
Weikses Köppus 18 Septembril 1876.
juures olid
Wallawannem. Joh Sareperra
Wöörmünder: K Martinson
No 4.
Tännasel päewal sai kokotulnud wolikogu
wahel järgmiset aastalikud wäljamaksud
selletud," ja sissenöudmiseks maksja hin-
gede peale ärajagatud, -
kui: "pearaha" pro 1876/77 -= 678R 59 K.
wallamaks - " =36 - 79 -
rittersahvti maks - =13 -64
kubermemango tseitungid - =3 -3 -
kohtomaea üür -= 6 - "
ümbekirjotuse kirjad. - =2 - 10 -
wallaraamatud - =15 - 3 -
wallaametimeste palgad -= 77-50 -
pearaha wõlad
Michel Riesenberg - = 7R 60K.
Tönnu Reinberg = 9-90
Jaan Sacks = 8-60
Peter Awik = 12-97
Peet Rosenberg = 2-6
Jaan Weidner = 2.
Jaak Graaf = 3-94
Jaak Saar= 3-94
Jaan Tedder = 1-94.
= 52- 95
luteruse koolm palk 30
Summa = 915 Rbl. 63 kop.
sellest summast tulleb ennem rohkem arwatud 1 - 10
maha arwata jäeb weel - 914 Rbl. 53 kop.
kelle summast 238 luteruse usu hinge, iga hing 3 Rbl 31 K. h.
ja 40 wenne uso hinge, iga hing - 3 Rbl 18 K. maksa.
wollimehet:
Tönnis Martinson x x Märt Martinson xxx
Jaan Martinson xxx Jürri Lacks XXX
Willem Lacksberg XXX
Kirilist: Käesse härsti Jõlland: Wallawanem.
Lohowi onu 15 t. Woksaba 1476.
J. Sareperra
Weikses Köppus, sel 21 Oktobril 1876
juures ollid:
Wallawanem: Joh. Sarepera
Wöörmünder K. Martinson
No 5.
Tänasel päewal sai wolikogu ja Walla-
wanema wahel järelseisaw kaub tehtud,
et Wallawanema Johan Sarepera laseb
kõik wallatallitused oma talus öiendada
kus tema selle, eest aastas 12 Rubla höb-
üüri saab. Walgustus ja maja kütmine.
on Johan Sarepera oma poolt, üüri,
maksmine hakab 1. Nowembrist 1875.
wolimehed
Michel Mbertinson +++ Märt Noortinson +++
Jüri Laks +++
Jaan Martinson +++
Wallawanem: Joh Sarepera
Kirjutaja: P. G. Köhler
Vaike-Kopu_(Puiatu)_vallavalitsus (EAA.3525.1.5)

Lehekülg 23
21.
Weikses Köppus, sel 30. Detsembril 1876.
juures ollid:
Wallawanem: Joh. Sarepera.
No 7.
Tänasel päeval sai kokotulnud kohalise
wolikogo poolt aastalik magasini rewision
peetud, kus wallawalitsuse poolt neile maga-
sini seisus ja kõik rehnungid etteantud.
ja äraseletud said ning Weikse Köppo magaski
sääduslik suurus 341 rewisioni hinge peale
341 tsetwert talwe ja 170 Tsetwert 32 karnitsa.
suwewilja peab olema ja paergune suurus
seisab
Magaskis seisab wilja: 113,40 kar. talwe ja 103,27 k. suwew.
wäljas wõlgo: 4,24 5,32 "
Summa 118 tset talwe ja 108 tset 59 kar. suwew
wolimehed
Michel Martinson +++ Mart Martinson +++
Jaan Martinson +++ Tönis Mаrtinson +++
Jüri Laks. +++
Willem Laksberg +++
Wallawanem: Joh. Sarepera
Detsember
Weikses Kõppus sel 30 Oktobril 1876
juures ollid
Wallawanem: Joh. Sarepera.
No 6
Kohalise wolikogu poolt said tänasel päewal
aastalikud magaski rehknungid läbi
waadatud ja seletud, kus see aasta magas-
kist wäljas seisis. ja sissenõudmiseks olli,
ning nimelt:
1. wäljaandmised, mis sisse
peab korjatud saama Rukkid - Odrad - Kaerad
2. laenatud wõlad 17. - 19.32 -25,
3. laeno eest selle aasta protsent 1.03 - .1" - 1.18
Summa 18.03 - 20.43 26.18
wolimehed
Tönis Martinson +++ Märt Martinson +++
Jaan Martinson +++ Jüri Laks.
Willem Laksberg +++
Wallawanem: Joh. Sarepera
21.
Keikses Kõppus, sel 30. Detsembril 1876.
juures ollid:
Wallawanem: Joh. Sarepera.
N. 7.
Tänasel päeval sai kokotulnud kohalise
wolikogo poolt aastalik magasini rewision
peetud, kus wallawalitsuse poolt neile maga-
sini seisus ja kõik rehmungid etteantud.
ja äraseletud said ning Weikse Kõppo magandi
saaduslik suurus 3 1/4 1 rewisioni hinge peale
1341 isetwett talwe ja 170 Tsetwert 32 karnitsa.
sunawilja peab olema ja paergune suurus
seisab
Magaskis seisab wilja: 113, 40 kar. talwe ja 103. 27 k. suurem.
wäljas wõlgo: + 4,24 " 5,32 "
Summa 138sest talwe ja 102 tset 59 kop. suwel nr.
wolimehed
Michel Albertinson +++ Mart Martinson +++
Jaan Martinson +++ Tõnis Mаrtinson +++
Jüri Laks. +++
Willem Laksberg +++
Wallawanem: Joh. Sasepera
Kirjotaja P. T. Köhler
Kirjotaja: P. G. Köhler
Vaike-Kopu_(Puiatu)_vallavalitsus (EAA.3525.1.5)

Lehekülg 24
22.
Weikses Köppus, sel 4. Januaril 1877.
juures ollid
Wallawanem: Joh. Sarepera.
Wöörmünder: K. Martinson
No 1
Tänasel päewal sai kohalise wolikogu
poolt aastalik walla kassade rewision
loetud, kus sees leida oli
peetud, kõik kassad üle waadatud ja läbi
A. Magaskilaekas.
raha paberides 150 Rubla h
sula raha 7 " 84
B. Wallalaekas
raha paberides üks
Willandi kassa raamat üle - 13 Rubla 88 kop.
sula raha. 1/2 "
C. Waeste laekas
rahapaberides üks Willandi
kassa raamat üle 25 Rubla. h.
wolimehed
Mart Martinson +++ Michel Martinson +
Jaan Martinson +++ Tönis Martinson xxx
Jüri Laks XXX
Wõõrmünder: K. Martinson xxx
Wallawanem: Joh. Sarepera
Kirjotaja: P. G. Köhler
Weikses Köppos 24mal Januaril 1877.
juures ollid
Wallawanem Joh. Sarepera.
Wöörmünder Karl Martinson
No 2
Ülemal nimetud päewal sai kokkotulnud
wolikogu wahel järelnimetud, aastalikud
wäljamaksud seletud. ja sissekorjamiseks
maksja hingede peale ärajagatud, kui:
Kihelkonna maks Kokko. 40 Rbl. 92 kop.
Kihelkonna maks Willandisse 3 " 30 "
Wene koolmeistre pearaha ja
kooliwalgustuseks 6
Summa 50 Rbl 22 kop.
Selle summast sai 44 Rbl. 22 Kop. üksi
238 luteruse hinge peale = a 18 1/2 kop, peale
seda 6 Rbl, üksi 40 wene usu hinge peale
= a 15 kop. sissekorjamiseks arwatud.
wolimehed:
Jüri Lacks XXX Willem Lihastebmann +++
Tönis Martenson xxx Märt Martenson +++
Jaan Martenson +++ Michel Martenson
Wöörmünder: K. Martinson
Wallawanem: Joh. Sarepera
Kirjutaja P. G. Köhler
Vaike-Kopu_(Puiatu)_vallavalitsus (EAA.3525.1.5)

Lehekülg 25
23.
Weikses Köppus. 24 Januaril 1877.
juures ollid
Wallawanem Joh. Sarepera
Wöörmünder Karl Martinson.
No 3
Sänäsel päeval sai Wallawalitsuse
ja Wallakirjutaja P. G. Köhleri waheline
palga kaeba Kontraht sest 9 Januarist 1871.
No 1 nõnda kaugele muudetud, et Wallakirjutajale
selle nimetud protokollis märgitud palga
juure, käesolewa teenistuse aasta eest ja edas-
pidi weel 45 Rbl. h. /kirjuta neli kümmend
wiis Rbl hõb/ iga aasta, walla poolt, rohkem
palka saab maksetud.
No 4. Tänasel ülemal nimetud päewal sai Wolikogus
aastalik wolikogu liikmede ametist lahtiloosita-
mine ette wöetud, ning järelseiswal, wiisil toime-
tud, kus siis 2 teise korra wiimse numbre tõmba
jad, ametist lahti ja esimesed ametisse jääwad.
kui: Michel Martinson esimine No 5 teine 1.
Jaan Martinson. - " - 4 " 5.
"Märt Martinson" - 3 " 4.
Tönis Martinson " 2 " 2
Willem Lacksberg - " 1 " 3
Jüri Laiks
6 " 6
Sedawiisi on ametist lahti saanud.
Jaan Martinson, ja
Jüri Lacks.
Wolimehed:
Jüri Lacks +++ Willem Lacksberg +++
Tönis Martinson xxx Mart Martenson +++
Jaan Martenson +++ Michel Martenson +++
Wallawanem: J. Sarepera
Kirjutaja: P. G. Köhler
Weikses Köppus, 25 Weebruaril 1877.
juures ollid.
Wallawanem Joh. Sarepera.
Wörrmünder: Karl Martinson
Nr 5. Wallawanema poolt sai kokkutulnud Woli-
kogule ette antud, et uue Rulliraamatu walmis
tamise aeg kätte jöudnud, ning körgemalt poolt
selle usinamad walmistamist nöuutakse, ning
kelle kätte ehk missugusse palga eest, seda tööd
wõib anda
Sellepääle tegi Wolikogu wallakirjutaja
P. G. Köhleriga seda kaupa, et Kirjutaja seda
Rulliraamatu walmistamist oma peale wöttab
kelle töö eest, iga Rulliraamatusse kirjutawa
hinge pealt seitse /:7:/ koppik hõb. palka
saab, kelle summa suurus aga raamatu
walmissaamise järele wäljaarwatud ning
eeltulewal pearaha rechnungi ajal ühes
teiste maksudega kokku, pearaha maksja
hingede peale ärajagatud ja ühte summa
kirjutajale wäljamaksetud saab.
Wolimehed
Jaan Martinson +++. Märt Martinson,
Michel Martinson +++ Tönis Martinson++ +
Willem Lacksberg +++ Jüri Lacks XXX
Wöörmünder: K Martinson
Wallawanem: J. Sarepera
Kirjutaja: P. G. Köhler
Vaike-Kopu_(Puiatu)_vallavalitsus (EAA.3525.1.5)

Lehekülg 26
24
Weikses Köppus. 10. Märtsil. 1877.
juures ollid.
Peakohtumees: Tõnis Martenson.
No: 6
Keiserliku Kihelkonna Kohtu ette and-
mise järele sai kokkutulnud kohalise Wolikogule
ette antud, et Weikse Köppo walla kassades
1876 aastal sulataha seisnud keda kohaline
Wallawalitsus intressi kandja paberidesse
pidanud panema, mis aga mitte tehtud
saanud, ning need intressid sedawisi kassa
kahjuks jäänud kui
Magasi laekas 54 Rbl. 42 kop. sula raha, 4% = 2 R. 17 kop
Wallalaekas - 10 " 98 1/2. - 4% - 44
Waestelaekas. - 20 " - 4% " - 50 "
Summa 3 R. 41 1/2
kui ka ühte kwiitungi siitse Kohtumeeste
palga wäljamaksmise üle 15 Rbl. h. suur keda
kohaline Wallawalitsus iljam ette näitanud, ning
kas see nimetud kwiitung saab kindlaks wastu
wõetud ja kuida selle puuduwa 3 Rbl. 41 1/2 kop
intressi rahaga tuleb tallitada.
Wolikogu pidas nöuu ja arwas senna et
see ülemal nimetud intressi raha summa 3 Rbl
41 1/2 kop. saab kassade kahjuks jäetud, ning
nimetud kwiitung 15 Rbl. üle kui kindel
wäljamaks wastu wõetud.
wolimehed:
Michel Martinson +++ Willem Lacksberg +++
Jüri Lacks xxx Jaan Martinson +++
Peakohtumees: T. Märtinson
Kirjutaja: P. G. Köhler.
Weikses-Köppus, 17 Septembril 1877.
juures ollid:
Wallawanem. Johann Sarepera.
Wöörmünder Karl Martinson
No 7. Tänasel päewal sai kohalise wolikogo
poolt aastalik wäljamakso rehnung
peetud, kõik wäljamaksud seletud, ning
maksuwäärilise siit walla liikmede
peale sissekorjamiseks ärajagatud, kui-
peäraha 1877/78 - - 654 Rbl. 71 kop.
wallamaks. 36 " 79 "
vehteri kassa maks. - 13 " 16 "
wallawalitsuse palk 20 Rbl.
kogokonnakohtu palk 12, 50 kop.
walla kirjutaja palk 90. = 122 " 50
kubermangu tseitungi eest 3 Rbl. 3 kop.
walla kohumaja üür 12 " -
wallaraamatud - 6 " 62 "
walla rulli raamato walmistamine 42,24.
ümberkirjutuse kirjade eest 1, - -
kohtu käske tallituse eest 2.50
kohtu kella eest - 1
walla ameti meeste märgide padad 1. 37. = 69. 76
lutheruse kooli palk - - 30.-
wene kooli walgu-
seks 3.
Summa 929 Rbl. 92 kop.
Vaike-Kopu_(Puiatu)_vallavalitsus (EAA.3525.1.5)

Lehekülg 27
25
kelle summast 896 Rbl 92 kop. üle
kõige 271 pearaha maksja hinge-
3 Rbl. 31 kop. peale seda iga 231
luteruse usu hinge peale 30 Rbl
- 13 kop. ja iga 40 wene usu hinge
peale 3 Rbl. 7 1/2 kop. kus seda
wiisi iga luteruse usu hinge
peale 3 Rbl 44 kop. ja iga wene
on luge peale 3 Rbl. 38 72 kop.
wäljateeb, ning sissekorjata tuleb.
wollimehed:
Michel Martinson xxx Märt Martinson
Märt Saarepera +++ Tönnis Martinson xxx
Willem Laksberg xx
Wallawanem: J. Sarepera
Kirjutaja: P. G. Köhler
Weikses. Köppos 3mal Oktobril 1877.
juures ollid
Wallawanem. Johann Sarepera
Wöörmünder, Karl Martinson
No 8. Wallawalitsuse käser peale kokku tulnud
siit walla taluomanikudele sai kohalise
wallawanema poolt ette antud, et tulle
kassa termini, nende tule eest kinnitud
majade eest selle aastaga otsa lõpeb, ning
kui suure hinna eest, need edaspidi,
see on 1878 kuni 1880 aasta peale oma
hoonid tulekassasse kinnitawad, kus
kõik siit walla talude omadnikud
ühtlasi wastust andsid et nemad oma
hoonid tulle kassa sääduse § 21 järele
15 Rbl. eest ülese tahawad wõtta.
Peale seda takseeris kohaline wolli-
kogu, walla wilja magasini aita 2000,
Rbl. peale, kelle summa eest see hoone
ka tulekassasse nimetud termini peale
peab ülese wõetud saama
wollimehed:
Mihkel Martinsonxxx, Märt Martinson
Willem Laksberg xxx Märt Sarepera +++
Tönnis Martenson +++
Wallawanem: J. Sarepera
Kirjutaja Köhler

Lehekülg 28
26.
Weikses. Köppus 3mal Oktobril 1877.
juures ollid.
Wallawanem Johann Sarepera
Wöörmünder Karl Martinson
No 9
Kohalise wolikogu poolt said tänasel
päewal aastalikud magaski rehnun.
gid läbi waadatud, ja seletud, kus see
aasta magaskist wäljasseisis ja sisse-
nõudmiseks olli ning nimelt:
1. wäljaandmised mis sissekorjatud peawad
saama Rükkid - Odrad - Kaerad
2. laenatud wõlad. 26.24. - 17.48. 32.16
3. laeno eest selle aasta protsent 1.24 - 1.05. - 1.45.
Summa 27.48 rukkid 18.53. odrad 33.61. kaerad
Wollimehed:
Mihkel Martinson xxx Märt Martinson,
Willem Laksberg xxx Märt Sarepera xxx
Tönnis Martinson +++
Wallawanem. J. Sarepera
Kirjotaja: Köhler
Weikses. Köppus, 3 Oktobril 1877.
juures ollid.
Wallawanem: Johann Sarepere
Wöörmünder. Karl Martinson
N 10.
Tänasel päewal sai kokkutulnud
kohalise wolikogu poolt aastalik maga-
si rewision peetud kus Wallawalitsuse
poolt neile magasini seisus, ja kõik rehnun
gid etteantud ja äraseletud said ning Weiksel
Köppo magaski sääduslik suurus 329
rewisioni hinge peale 329 tsetwert talwe
ja 164 tsetwert 32 karnitsad suwewilja
peab olema ja praegune suurus seisab,
Magaskis seisab wilja 90, 40 kar tolwe ja 58, 59 kr. suwewilja
wäljas wõlgo 27.24 50,
Summa 118 tset talwaja 108,59 kar suwewilja
Wollimehed
Mihkel Martinson xxx Märt Martinson xxx
Willem Laksberg +++ Märt Sarepera +++
Tönnis Martinson +++
Wallawanem: J. Sarepera
Kirjotaja Köhler