Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Laane_maakonnavalitsus (EAA.4676.1.1)

Lehekülg 4
3
Maakonna-nõukogude kodukorra
eelnõu / Kolmandaks lugemiseks/
A. Maakonna-nõukogu awamine.
§ 1. Maakonna-nõukogu esimese koosoleku antene kokku
kubermangu-komissari poolt selleks määratud isik,
kes ka koosoleku awab mille järele kõige wanem
nõukogu liige koosolekud juhatama hakkab.
§ 2. Selle järele waatab maakonna-nõukogu oma
liikmete wolitused läbi.
§ 3. Peale wolituste läbiwaatamise walib nõukogu
omale juhatuse. Juhatuses on: esimees, tema abi,
§ 4. sekretär ja selle abi. Pärast juhatuse walimist
otsustab maakonna-nõukogu 30 Märtsil 1917a.
seaduse III jao § 11 põhjal, mis keeles maakonna-omawa-
litsuse asjaajamine sünnib.
B. Maakonna-nõukogu sisemine
korraldus ja asjaajamine.
§ 5.
Maakonna-nõukogu ajab kõiki maakonna-oma-
walitsusse puutumaid asju makswate seaduste
selle kodukorra ja Eesti Ajutise Maanõukogu maaruste
põhjal.
§ 6.
Maakonna-nõukogu on oma wõimukonna
piirides määrawaks asutuseks. Tema otsustamise
alla käiwad kõik maakonna-omawalitsusse.
puutuvad küsimused, täidesaatwate organide
wal. mine ja nende tegemuse järele walwamine.

Lehekülg 5
§ 7. Maakonna-nõukogu ajab kõiki tema wõimukonda
kuuluwaid asju oma üleüldistel koosolekutel ja
maakonna-walitsuse kaua...
§ 8.
Maakonna: nõukogu koosolekud on järjekorralised
ja erakorralised.
§ 9. Maakonna-nõukogu esimese järjekorralise
koosoleku kutsub kokku awamise koosolekul
walitud juhatus. Peale selle on maakonna- nõu-
kogu koosolekute kokkukutsujaks ja kokkutuleku
aja määrajaks maakonna-walitsus, mis
esimesel järjekorralisel koosolekul walitakse.
§ 10.
Maakonna nõukogu järjekorralisi koosolekuid
peetakse vähemalt kord igas weerandaastas.
Pühendus: Sügisesel järjekorralisel maakonna-
nõukogu koosolekul tuleb läbiwaatusele maakonna-
walitsuse poolt ettepantud eelarwe tulewa aasta
kohta. Eelarwe peab hiljemalt 1 nowembriks kin-
nilatud ja maakonna-walitsuse kandu Maa-
nõukogule edasiantud olema.
Kewadisel järjekorralisel koosolekul
waadatakse makonna-walitsuse aruanne läbi.
§ 11.
Maakonna-nõnkonna erakorralised koosolekud
kutsutakse kokku maakonna walitsuse poolt-
kas tema enese algatusel, wõi 1/3 nõukogu liikmete
ehk rewisionikomisjoni kirjaliku nõudmise peale.
Kahel wiimasel juhtumisel tuleb nõukogu
mitte hiljem kui nädala jooksul pärast nõudmise
maakonna-walitsusele äraandmist kokku kutsuda.
§ 12.
Maakonna nõukogu koosolek on otsusewõime-
line, kui wähemalt pool nõukogu-liikmetest koos.
§ 13.
Maakonna-nõukogu koosolekud on awalikud. Nen-
de kinniseks tunnistamiseks on 3/4 koosolejate hääle enamust
tarwis.
Laane_maakonnavalitsus (EAA.4676.1.1)

Lehekülg 6
4
§ 14. Maakonna-nõukogu koosolekute ajast antakse awa-
likult teada. Liikmetele saadetakse nimelised kutsed ja
päewakord koju kätte.
§ 15 Maakonna-nõukogu koosoleku päewakorra seab
kokku maakonna. walitsus. Tema nõusolemiseta ei wõi
koosolekul asju otsustada, mis päewakorda ei ole
wõetud.
§ 16 Maakonna-walitsus wõtab asju päewakorda oma
algatusel ja walitsuse: kogukondliste ning seltskond.
liste asutuste nõukogu liikmete ettepanekul. Neid
ettepanekuid wõib maakonna-walitsusele ka nõu-
kogu juhatuse kaudu ära anda.
§17.
Maakonna-nõukogu otsused tehtakse lihtsa hääle-
enamusega, lahtisel hääletamisel, kui üksikud liik-
med salajast hääletamist ei nõna.
Tähendus 1. Üksikute nõukogu-liikmete wolitus-
te tühjakstunnistamisteks ja ametis olewate isikute
wastutuselewõtmiseks on kõigi nõukogu-liikmete 2/3
hääleenamust tarwis.
Tähendus 2. Nõukogu juhatuse ja maakonna-
walitsuse liikmete walimised ametnikude wastu-
tusele wõtmine, palga suuruse ning abirahade
määramine üksikutele isikutele ja nõukogu
liikmete wolituste tühjakstunnistamine sünnib salajasel
hääletamisel.
§ 18.
Maakonna-nõukogu koosolekut juhatab maakonna-
nõukogu esimees ehk tema abi. Nende mõlemi äraolekul
walib nõukogu oma keskelt koosoleku juhataja. Koos
oleku awab niisugustel kordadel koosolekul wiibiw
maakonna-walitsuse liige ehk kõige wanem koos-
olekul wiibiw nõukogu liige.
§ 19.
Korrapidamine maakonna nõukogu koosole
on juhataja polen. Temal on õigus kõnelejagu pea-
da, kahekord järele sõna ära wõtta, koosolijatele

Lehekülg 7
märkusi teha, korrale kutsuda, koosolekule waheaega-
sid määrata ja tarwilisel korral koosolekud lõpetada.
kui koosoleku jatkamine koosoljate ja pealtkuula-
jate ülespidamise läbi wõimatuks saab. Kui koos-
olekul korrarikkumisi pealtkuulajate poolt ette
tuleb, wõib juhataja publikumi koosoleku ruumist
lahkumist nõuda.
§ 20 Maakonna-nõukogu koosolekute protokolli kirjutab
nõukogu sekretar ehk tema abi.
Tähendus: Maakonna-nõukogu sekretas wõib
ka maakonna-walitsuse sekretariks olla.
§ 21. Iga koosoleku protokoll pandakse koosoleku-
ruumis kolmeks päewaks wälja. Selle aja jooksul
on nõukogul iikmetel õigus koosolekute otsuste
ja oma kõnede kohta märkusi ja parandusi
sisse anda.
§ 22. Kui kolme päewa jooksul protokolli kohta
protestisid sisseantud ei ole tunnistab juhatus
protokolli kinnitatuks. Juhatuse kohuseks on
protokolli sissetulnud märkuste kohutelt parandada.
§ 23. Üksikute küsimuste esialgseks läbiharutamiseks
wõib maakonna-nõukogu oma liikmetest komisjonisid
asutada.
§ 24.
Maakonna nõukogul, kui ka tema komisjo.
nidel on õigus oma koosolekutele selletuste andmiseks
asjatundjaid kutsuda.
§ 25.
Nõukogu-liige, kes ilma mõjumata põhjusteta
kolme kuu jooksul koosolekutest ei ole osa wõtnud,
arwatakse nõukogu-liikmete hulgast wä: Tema
asemele astub järgmine kandidat nim irjast
mille järele lahkunud liige walitud
Laane_maakonnavalitsus (EAA.4676.1.1)

Lehekülg 8
5
Nõukõgu-liikmed, kes maakonna walitsusesse ei ole
walitud, saawad oma ametikohuste täitmiste eest.
tasu maakonna, nõukogu määramise järele.
Nõukogu liikmed ei wõi maakonna-walitsuse
palgatud ametnikudeks olla ega maakonna. walitsu-
sega lepinguid teha. See kitsendus maksab ka nende
perekonnaliikmete kohta. Erandite üle otsustab maa-
konna-nõukogu oma üleüldisel koosolekul 2/3 hääleena-
musega.
Maakonna-walitsuse asjaajamist kontrolleerib
wisjonikomisjon, mis nõukogu-liikmete hulgast wa-
litakse. Rewisjonkomisjoni liikmete arwu määrab
nõukogu tarwiduse järele. Rewisjonkomisjonil on õigus
asjatundjaid oma töödest osa wõtma kutsuda ja rewi-
deerimist oma üksikute liikmete hooleks anda.
C. Maakonna-walitsuse korraldus ja asjaajamine.
§ 29.
Maakonna nõukogu täidesaatwaks organiks on
maakonna-walitsus, mille kandu kõik nõukogu asja-
ajamine läheb.
30.
Maakonna-walitsuses on wähemalt kolm liiget
ja sekretar.
§ 31.
Maakonna-walitsuse liikmed ja sekretar walitakse
maakonna-nõukogu üleüldisel koosolekul.
Walituks tunnistatakse need kandidadid, kes üle
poole koosolijate nõukogu-liikmete häältest saanud.
Tähendus. Walida wõib ka neid kes mitte maakonna-
nõukogu liikmed ei ole. Maakonna- nõukogu
liikmetena on wiimastel nõukogu koosolekutel.
sõnaõigus.
§32. Maakonna-walitsuse liikmete wolitused kestawad
maakonna- nõukogu ümberwalimisteni.
§ 33. Maakonna-malitsuse liikmete hulgast määrab
Maakonna-nõukogu ühe maakonna-walitsuse
esimeheks ja teise tema abiks.

Lehekülg 9
§ 34. Maakonna-walitsuse asjaajamine jaotatakse tarwiduse
järele osakondadesse. Osakondade juhatajaks on maa-
konna-walitsuse liikmed, kelle otsekohesel juhatusel
maakonna-malitsuse palgalised ametnikud töötawad.
Tähendus. Üks maakonna-walitsuse liige wõib ka
mitud osakonda juhatada.
§ 35.
Osakondi wõiks järgmiseid asutada:
Üleüldiswalitsuseline/administratiwne/ osakond (üle-
üldine maakonna-amawalitsuse korraldus, arwustiks jne.
2. Majandusosakond (eelarwe, maksud ja kohustused, laenud,
waranduste walitsemine, kogukondliste ettewõtete juh-
timine j.n.e.)
3. Haridusosakond.
4. Terwishoiu- ja weterinaarosakond.
5. Teede ja liikumiseabinõude osakond /teed, post, telefon,
hobuse-ja autojaamad j.n.e.)
6. Töö ja hoolekandeosakond,
7. Põllumajandus- ja toitlusosakond.
§ 36 Osakondade juhatajatel on ülesandeks omawalitsuse
majapidamiseharude asjaajamist korralda maakonna
nõukogu ja maakonna-walitsuse määruste järele
jookswaid asju iseseiswalt ajadas.
§ 37. Maakonna-walitsuse ametnikud määrab maakonna walitsa-
§ 38. Jookswate asjade ajamiseks peab maakonna walitsus
mitte wähem kui kord nädalas järjekorralised koosole-
kud. Nende koosolekute päewad määratakse maa-
konna-walitsuse poolt kindlaks ja antakse sellest
maakonnas üleüldiselt teada.
§ 39. Maakonna-walitsuse koosolekud on otsusewõimulised
kui nendest wähemalt kolm maakonna walitsuse
liiget osa wõtawad /esimees, tema abi ja sekretär hulka
arwatud/ Koosolekul peawad olema wähemalt. Kas
esimees, tema abi ehk sekretär. -
Laane_maakonnavalitsus (EAA.4676.1.1)

Lehekülg 10
6
§ 40. Koosolekud juhatab esimees ehk tema abi, kui nad mõle-
mad puuduwad, siis keegi maakonna-walitsuse liige, keda
koosolek selleks korraks walib. Koosolekust wõiwad maa-
konna-walitsuse lubaga ehk kutsel ka maakonna-
walitsuse ametnikud ja teised asja-tundjad osa wõtta.
§ 41
Maakonna-walitsuse koosolekute selused tehtakse
lihtsa hääletamisega. Lähewad hääled pooleks, tuleb
ettepanek tagasilükatuks arwata. Hääletamine sünnib
awalikult.
Tähendus. Ametnikude walimised peawad salajased.
olema, kui üksikud liikmed seda nõuawad.
§ 42. Maakonna valitsuse sekretar kirjutab maakonna-
walitsuse koosolekute protokollid ja juhatab kõike
maakonna-walitsuse kirjawahetust.
§ 43. Maakonna-walitsuse sisemise asjaajamise ja maa-
konnaomawalitsuse rai ed ja waranduste walitsemise
kohta walmistab maakonna walitsus iseäralise
juhatuskirja, mis selle järele maksma hakkab, kui
nõukogu ta läbiwaatab ja kinnitab.
§ 44
Maakonna walitsus tarwitab maakonna-omawalitsuse
kassa summasid nõukogu poolt heakskiidetud.
eelarwe piirides. Erakorralistel juhtumistel, kui
asi edasilükkamist ei kannata, wõib maakonna-
walitsus summasid nõukogu poolt enne kindlaks
määratud suuruses ka üle eelarve wälja anda. Wiima-
sed wäljaminekud tulewad aja nõukogule lähemal
koosolekul kinnitamiseks ette panna.
§ 45.
Eelarwe tulewa aasta kohta tuleb maakonna-
walitsuse poolt hiljemalt 15 oktobriks maakonna
nõukogule ette panna. Aruanded läinud aas-
ta kohta walmistab maakonna-walitsus-hil-
jemalt 1 mõrtsiks.

Lehekülg 11
§ 46.
Oma tegewuse eest saawad maakonna-walitsuse esimees
sekretar ja teised maakonna- walitsuse liikmed
kindlat palka maakonnanõukogu üleüldise
koosoleku otsuse järele. Palgamääramine sünnib
enne walimisi.
Maakonna-walitsuse ametnikude palgad
määrab maakanna nõukogu maakonna-walitsuse
ettepanekul.
§ 47.
Seda kodukorda täiendatakse Maanõukogu
poolt tema enese algatusel ehk maakonna-nõu-
kogude ettepanekul. Juhtumistel, mis selles kodu-
korras ei ole ette nähtud, toimetawad maakonna-
nõukogud Ajutise Walitsuse poolt antud meie
omawalitsuse maksmapanemise-seaduste põhjal.
Palivere_vallavalitsus (EAA.2979.1.82)

Lehekülg 2
Kihelkonna
kohtust, 9mal
Februaril
1874.
No 1.
Kihelkonna
kohtust, 23mal
Marts 1874.
No 40.
Tallinnast
sel 18 Märts
1874. No 9.
1.
Tsirkulari ramat. Taggawere ja Widdruka walla ülle.
Kubberneri kirri 10mast Wina ku päwast. 1873. No 2291 al.
juhhatus Tallitajadele, kuidas nemad peawad kroono
ja walla maksud hingede peale ärra jagama, ja sisse
korjama; ja kihelkonno kohtu Herra peab need kirjad
läbbi katsuma, kui palju hinged maksu arrulissed on.
Kui suured wollad nendel on, kui palju wölgnikud
surma ehk wiggaduse pärrast, ei sa ennam wöllad maksetud.
ja kui palju wöllad peawad teiste hingede peal jägatud.
Sepärrast saawad keik Tallitajad kihelkonna kohtu kutsu-
tud, oma maksu ja wölla kirjadega, ja need Tallitajad
kellel need kirjad ja arrud selged ei olle. sawad abbimehe
ja wollimehed ja walla kirjotaja kasa wötta.
Kubberneri Herra kirja järrel, saadab kihelkonna kohhus.
koggokonna tallitajadele. No 395 al. Nende Tsirkulari kirjadest
peab igga tallitaja üks ärra wötma, ja selle ülle et ta
sedda kätte saanud, sia kohtu kohhe üks kwitung
taggasi läkkitama
Merrehäddast peastmisse peawallitsuse, kes Keiserliko kõrguse
Suurwürstina Tsesarewna kaitsmisse al seisab, on seadnud
et mööda Estimaa kubbermangu merrekalda 4 peastmise
jaama assutada tullewad. Sest et need ehitused sured
kullud tarwitawad, loodab peawallitsus, et siit kaudu
rahwas kuuride ehhitamist oma kulluga enneste
peale wõtwad. Kus peastmise paadid ullu al peawad
peetud saama. Sedda pühha tallitust mis se selts Jumala
auks ette wõtnud, meeletulletades, nende õnnetumade
ellu peasta, kes laewarikumise läbbi häddas on.
nõuab walla walitsuste käest sedda, et nad oma kogo-
konna liikmede pealt nimetud asja tarwis rahha
korjawad, andjade nimed ja igaühe ande suurust selle
lehhe peale kirja pannewad, mis siia juure on lissatud
ja sedda registred andega ühhes senni kui 1 Jaani ku pä
sel aastal kihhelkonna kohtu peawannema kätte muretsewad
Merrehäddast peastmise seltsi Eestimaa jäuskonna walitsuse
präsitent. Würst Schahowskoi Glebow Streshnew
Sekretär Grahw Igelström.
Palivere_vallavalitsus (EAA.2979.1.82)

Lehekülg 7
Sissetulnud
Kirja peal
ku päw ja
Number
Cirkulair Taggawerre ja Widdruka Tallitajadel 1878.
4 Sel 12mal
Septembril
1878. N1807
Cirkulair Hakenrihtri kohtust: Niggola kihelkonna
walla walitsustel.
Keige walla walitsustel saab pearaha rehknungid
ette pandud. 1) Kui paljo selle aasta 2 poolt, ja 2)
Kui paljo weel wanna wölga, ja 3) Kui palju
tulleb sel korral Renteries wälja, 20 protsentse
wanna wölla pealt: Taggaweres 106 Rubla 59 kop
selle aasta II poolt, ja 298 Rubla 34 kop weel wanna wölg
ja sel korral peab wälja maksma 166 Rubla.
Widdrukas 77 Rubla 61 kop selle aasta II poolt, ja
wanna wölga 298 Rubla 75 kop. ja sel korral peab
Rentereis wälja maksma 138 Rubla.
Ja 10mal Novembril s.a peab sama kwitungid ette
näidatud Hakewihtril: O v Kursell.
On nähtud sel 20mal Septembril s.a, ja tähel pandud.
Tallitajad: Gustaw Koch Tagawer, Ado Prik Widdruka
5.
Sisse tulnud
Kirja peal ku
pääw ja Nr.
Cirkulair Taggawerre ja Widdruka Tallitajadel 1879.
1879 aastal.
1 Sel 14mal
Februaril
1879. N.357.
Hakenrihtri kohtu poolt antakse keige Niggola
Kihhelkonna walla Tallitajadel käsku. 1) Et pea-
wad 1879 a. Assekuransi rahha wälja maksma.
2) Pearaha 1878 2 pole summa järrel, mis
sügise wanna wöllaga kokko makseti, ja Jürri
algusel Kwitungid Hakenrihtril ette näitma.
O v Kursell.
On nähtud ja tähhel pandud sel 22sel Februar 1879.
Tallitaja Gustaw Spoonhols.
Sel 6mal
Aprilil
1879. No 16
Niggola kihelkonna kohtust walla walitsustel!
Kubbermango kohtu poolt antakse käsku, et walla
walitsused peawad Tallinna Keiserliko Kameralhowi
kohtule ülles andma.
1) Millal pearahha arru walla hingede peale
jäotadi. 2) igga kuus ülles andma, kui paljo raha
selle kuus walla pealt korjati, ja missugguse
Quitungi numbre all se rahha Renteise sisse
makseti, ja üks selletus sinna juure, mis wöi-
must walla wallitsus sinna juure pruukis; kui
ta sedda rahha maksjade käest kätte sai.
Kihelkonna kohtu Herra: A v Schulmann.
On nähtud sel 10 Aprilil 1879 ja selle kässu järrel
tehtud sel 5 mal Mail 1879.
Alla kirjotawad: Talitajad Gustaw Spoonhols.
Tackser: Jürri Liiwmann Widdruka.
Kirjotaja Kristoph Langerpaur.
Palivere_vallavalitsus (EAA.2979.1.82)

Lehekülg 11
Sissetulnud
kirja k. p.
NR / ja Nr!
Cirkulair Taggawerre ja Widdruka walla
3. Sel 15mal
Aprilil
1881.
No 866
Sare Läänema Hakenrihtri kohtu Cirkulair:-
Waldade Tallitajad sawad sellega käsku antud, wiibimatta
wanna pearahha ja selle aasta I pool, kui ka kroonu wilja
wõlga, sisse aeada, ja Kwitungid 20mal Maij ku päwal
Hakenrihtril ette näidatud, ja Tallitajad walwawad selle eest
et se käsk täidetud saab.
2) Peawad Tallitajad selle aasta ümberkirjotuse lehhed 20ma
Maij ku päwal seie tooma, ehk kui mitte ei olle
ümberkirjotuse olnud, siis nimmetud päwaks ülles
anda: Muidu on trahw 14 Rubla § 349 Tallurahwa seadu-
se järrel. Se Cirklair peawad Tallitajad wiibimatta eddasi
saatma, ja märki jure pannema et nähtud, ja eddasi sadetud.
On nähtud ja eddasi sadetud, ja need kässud tähhel pandud, sel
21sel Aprillil 1881: Allakirjotawad Tallitajad G. Sponhols
Jürri Liiwmann.
4. Sel 13mal
Mail 1881
No 1114
Saare Läänema Hakenrihtrist wälja antud!
I Surema kohtu käsu peale sawad kõik Tallitajad sellega käsku:
Kui rõuge haigus waldas on, siis wibimatta Hakenrihtril üles
anda, ja igga 2 näddala pärrast Hakenrihtril kirjutada,
kui palju on rõuges haigeks jänud, kui paljo terweks sanud, ja
kui paljo on surnud.
III Sawad Tallitajad käsku teine pool lehhe peal ülles pandud wõlgu
jänud kortlikambri rahad 4 näddali aial sisse aiada ja Tallina
kortli kambris ärra maksta, ja kwitungid kõige hiljemast 17mal
Juni ku päwal s.a Hakenrihtil ette näidata.-
On tähel pandud sel 22sel Mail 1881: Ei olle selle kässu järrel tehhu
Tallitajad: Gustaw Sponhols
Jürri Liiwmann
5. Sel 29mal
Novembr
1881.
No 2682.
Sare Läänema Hakenrihtri kohtust: Walla Tallitajatele!
On kuulda et mitmes waldas rõuge haigus liikumas on.
sellepärrast annan minna kreistohtri kässu peale keige
Tallitajadel käsku sellega. Keige wäikese lastele wibimatta
weel enne kewwadet lasta rõuged panna, kes ep olle weel
sanud; ja ka wanna innimestel. Kes rõuge haigede liggi
ellawad peab Tohtri kässu peale rõuged pandud saama.
Ja Tallitajad wastawad selle eest- et se käsk täidetud saab
Kui rõuged liikumas peab Tallitaja wibimatta mul seie
ülles anda iga 8 päwa pärrast. Kui paljo on rõuges
haigeks jänud, kui paljo on neist terweks sanud.
8.
Sistetulnud
Nr kirja k. p.
walitsustel, ja kohtul 1882 aastal.
1 Sel 15mal
Januaril
1882
No 4
Niggola kihelkonna kohtust!
Keik Walla Tallitajad sawad käsku 5mal Februari
ku päwaks sisse anda:
Maggaski ramat ja arru leht,
Walla Laeka ramat ja arru leht,
Wollimeeste Protokoll, kus sees Tallitaja arru and-
minne täielikkult ülles pandud peab ollema,
sest enne ei wõi ued ametmehed seatud saada.
On nähtud ja tähhel pandud sel 19mal Januaril 1882
Alla kirjotawad Tallitajad:
Jürri Liiwmann
Gustaw Sponhols.
Palivere_vallavalitsus (EAA.2979.1.82)

Lehekülg 12
Cirkulari
Järje peal tähent.
Nummer
kuu päwa
ja Nummer
Cirkulari raamat Tagawere ja Wedruka waldas
1883.
Jan. 25m
N 202
Hakenrichtri Cirkular annab Tallitajatele käsku
wana pearaha ja 1882 a. II poolt Kell maksmata
sisse ajada, 3me nädala aeal s.a. kõige hiljemalt
16 Febr. Hakenrichtril Kwitungi ette näidata, niisama
ka kroonuvilja wölg kell maksmata on.
II Saawad Tallitajad käsku Tõnu Saar ja Hans
Born kes 1881a. Tallinna prii hospidalis teeninud
taga nõuda, ja kui leida, siis wiibimatta
nende elukohta Hakenrichtri Herral üles anda
Alla kirjutud: 28 Jan. 1883.
Tallitajad: Jüri Ots Tagawere
do: Hans Kell Wedruka
Hakenrichtri Herra Cirkular annab käsku,
2
Febr. 12mal
No 335
Tallitajatelle et peawad 9mal Märtsi ku pääwal
Maawallakulutaja ja kogukonna maeade
assekuranzi raha. Herwla mõisad ära
maksma.
Allakirjutatud: 21sel Febr. 1883.
3.
Märts 23
No 32
Kihelkonna kohtu Cirkulair annab käsku
et Tallina Politsei walitsus selle üle kaebanud,
et kogukonna walitsused tihti linna Politzeid
paluwad, maakogukonna liikmete käest, kes linnas
elawad, nende wõlgu jäänud kogukonna maksusid
sisse korjata, seda tehes on Politzei walitsus leidnud
et nendel õiged passid käes on. Selle pärast saawad
kogukonna walitsused käsku, mitte muidu passi
anda kui nemad kõik endi maksud kõige selle ajal
pealt, kui kauaks pass antud, ette maksnud on
Kihelkonna kohtuwanema asemel: F. V. Lueder
Allakirjutud: 14al Aprillil
Tagawere & Wedruka
9.
Cirkulair raamat.-
Tallitajad pääwad käsku, wiibimata postmaanted
4
No 659.
suured sõidu teed ja kirikuteed lahti kaewata
nii, et kahe jala paksune kord lund järele
jääb ja nii laialt et kolme hobusega
korwu lahkeste sõita wõib, kes hoolega
ei tee see Tallitaja langeb trahwi alla.
II
Tallitajad saawad käsku wana ja I pool s.a.
pearaha ja kroonu wilja wõlgu sisse ajada ja
Rentrei kwiitungid kõige hiljem 13. Aprillil mull
ette näidata.
III
Tallitajad saawad käsku 1883 a. sisse-
kutsumise ärakirjad kõige hiljem 13 Aprillil
sisse wiia.
Hakenrichter: N. v. Baggehuffwudt.
Nigula kihelkonna kohtu Cirkulair
5
24al Now.
1883 a
No 118.
Kõige Nigula kihelkonna kohtu ja walla walitsustele.
Nimetud kohtude ja walla walitsustele antakse käsku,
kõik kogukonna kohtude ja wallawalitsuste
Raamatud ja arulehed 13ma Dec k. p. seia kohtu
tuua:
Kohtu Protokollid ja arulehed.-
Laua register.-
Kaebakinnitamise raamat
Cirkulair raamat.
Sisse tulnud kirjad.
Seaduse raamatud.
Magaski ja walla laeka Raamatud ja Arulehed.
Wolimeeste Protokollid ja Passi raamatud.-
Sell pääwal peawad Tallitajad kihelkonna
kohtu Canzalei maksu 1883 a. kohta ühes mõisaga
Kwitungide wastu siin sisse maksma.-
Kihelkonna kohtuwanem: Baggehufwudt
Alla kirjutud 9al Dec. k. p. ja saadetud.-
Palivere_vallavalitsus (EAA.2979.1.82)

Lehekülg 13
Tsirkuläri
Järje
peal tähen
tud kuu
pääw ja
Numer Nummer
Sirkuläri raamat
Tsirkuläär.
Jan. 31sel.
N283
Saare-Lääne Hakenrishtri poolt.
Kõik Saare-Läänemaa waldade
Talitajad saawad sellega käsku II poole
1883 a. pearaha wõlga ja see aasta I poole
pearaha sisse maksta, ja Rentei kwiitungid
mull kõige hiljem 23 Weebruaril s. a.
ette näidata.
See Tsirkuläär peawad Talitajad
wiibimatta edasi saatma, ja igaüks
paneb märk juure, et nähtud ja
mill saadetud.
N. Hakenrichter: F. v. Lueder
Nähtud 6al Weebruaril
Talitaja: Jüri Ots.
Cirkuläri
10.
Järje peal tähen-
tud kuu
Nummer
Nummer
pääw ja
Tsirikulairi raamat Tagawere ja Widrukas
Tsirkolär
Kõige Nigula kihelkonna wallade
Talitajad
2. Okt. 16
Saawad sellega käsku, see aasta magasi aasta
arulehed ja Magasi raamatus tulewaks kohtu
pääwaks, mis Nowembri kuus peetud saab, seia tuua,
Kõik see aasta Magasi wilja laen peab senna
maale täieste maksetud olema ja ka endine wõlg
mis pärast Talitajad juba mullu siit poolt
käsku said, et pidi mööda läinud Märtsi-
kuuks s.a. sisse aetud saama.
Iga siamaale prugitawa magasi arolehe
juure peawad Talitajad siin juures pantud
muddeli järel ka weel üks teine leht juure
lisama ja kihelkonna kohtusse ette panema
See Tsirkulär peawad Talitajad wiibimata
Teejuhataja järel edasi saatma ja märk
juure panema me nähtud ja edasi saade-
tud.
Kohtuwanem: N. von Bagehufwudt
See Tsirkular on nähtud 22sel Oktoobri k.
p. ja edasi saadetud
Talitaja: Jüri Ots.-
Teise lehe külje pealt on leida see
mudel, mis Tsirkularis nimetud.-
Palivere_vallavalitsus (EAA.2979.1.82)

Lehekülg 15
Tsirkuläri
peal tähen-
tud kuu
järg pääw ja Nr
Tagawere ja Widruka walla Tsirkuläri raamat.
Kõige Nigola kihelk. wallade talita-
jad.
Mull on teada antud, et Veneusu talupoea-
de sisse kutsumise kirjade walla passide ja muu
kirjade sees on ära märgitud et naad muu
usku on. Peab saama kirjade sees wene
usu walla liikmetel, kui tarwis saama ööldud
et on wene usku.
II.
Saab teada, antud, et seaduse järel need
liiso wõtmise kergitust saawad, kes enne
10 aastad lapse asemel wõitud ja õigel aeal
kohtu raamatusse on ülespandud kõik
need, aga kes peal 10 aastad wana ehk
siis kohtu kirja saawad pandud kui neil
nekrudi wanadus kätte tuleb, ei luba seadus
mitte liiso alt lahti ja ei saa siitpoolt
mitte kinnitud, waid kirjad tühjaks
mõistetud.
Kohtuwanem: Bagehuffwudt.
Nähtud 18al küünla k. p. ja edasi saa-
detud.
Hakenrichtri Herra Tsirkulär
Küünla
k. 20al
N: 609.
annab käsku, Wangi tappi rahad
Tagaweres 119 kop ja Widrukas 98 kopik
3me nädala aeal ära maksta
Hakenrichter: F. v. Lueder
Juni 3al
1885 a.
No 1762.
Saare-Läänemaa Hakenrichtri
Herra, Tsirkoläär.
Suurema kohtu käsu peale on iga walla
kohtule üks Era kiri Sinati kohtu otsusest
15ma Märtsist s.a. No 3673 Tõnis Kütti asja pärast
saadetud, kus wastu walla kohtud kwiitungi
et on kätte saanud, wiibimatta peawad seia
saatma.- Ühtlase saab teada antud, et walla
kohtud otsuse täitmised weneusuliste Luteruse
kiriko maksude pärast seisma jättawad-
Tsirkuläär
Nri
12.
peal täh-
järg
Kuu ja
pääw
Tagawere ja Widruka walla Tsirkulääti raamat.
6Aug.
Cirkulair.
Nr 2560
Kõige walla Talitjatele Riia ja Mitau
piiskopi Donati nõudmise ja Eestimaa
Kubermangu walitsuse peale 9ma Juulist s.a
saawad talitajad käsku, et kui õige usu
talupojad ühest kihelkonast teise Eestimaa
Kubermangu piires seiswa kihelkonda elama
lähawad ja 9al Juulil 1893a. kõrgest kinnitud
passi seaduse reeglite järele wälja minemise
sedelit saawad peawad talitajad kohaliku
õige uso preestritel üles andma, et maad uue
elu koha on wõtnud.
Nähtud 10al Augustil ja edasi saadetud
5
22 Aug.
Cirkulair
No 189.
Saare-Lääne maa walla talitajatel
annab kihelkonna kohusteada
Ria ja Mitau piiskopi Jonati nõudmise
ja Eestimaa Kubermangu walitsuse
kirja peal 9al Julil s.a. saawad tali
tajad käsku, et kui õigeusu talupo-
jad ühest kihelkona teise Eestimaa
Kubermangu piires seiswa kihelkonna
elama lahwad ja 9al Juulist 1863 a. kõrgest
kinnitud passi seaduse reeglite järel
wälja minemise sedel saawad, peawad
Tallitajad kohaliku õigeusu preestritel
üles andma, et naad uue elu koha on
wõtnud, ja wallast wälja läinud
Nähtud 21 Augustil 1885 a.
6 28 Okt
Cirkulair
No 239.
Nigula kihelkonna kohtust walla walitsus
tele
Kubermangu walitsuse Käsu järel
10ma Oktobri k. p. s.a. No 2415 all antakse
nimetud walla walitsustel kasku iga kogu konna
jaoks üks nende siin juures seiswa lehtedest
nende küsimiste peal selgeste ära täita ja 10ma
Now. kihelkona kohtu saata.-
Nähtud 5 Nowembril 1885 a
Narva_kinnistusamet (EAA.3187.1.1166)

Lehekülg 22
Ärakiri
Narwas, 2 weebruaril 1920a.
Tartu maakonas kodaniku Rudolf Rehema ja Narva linna
kodaniku Aleksandr Jakobson'i wahel on järgmesed ostu leping
tehtud. I. Rudolf Rehema meile tema tieati olewa ja Narwas,
Peetri aguli N: 66 (ka No: 186) alla omma liikumata waranduse,
kirja hoonetest ja nende juurde arwatawat, tema praeguse
piirides ja riude marka õiguste ja kohustega, millga: tema
ise seda liikumata warandust pidas ja walitses ehk wõis
seaduse järele pidada ja wolitada täieks omanduseks Aleksander
Jakobsonile kaubafima seitse tuhande (7000) marga eest ja
awaldas oma nõusolemise müidud liikumata warandu
vija mina seal kinnitemiseks. II. Kauba 7200
ehk suuruses wälja maksis täiesti sisse, mis müüja oma
allkirjaga selle lepingu peale tõendab. III Müüdud waranduse
üleandmine on juba sündnud. IV. Kõik käesolewa lepingu
tegemise ja kinnitamise kulud kannab üks ostja. V. Käes
olewa lepingu kinnitamine tarminine pooleduselle.
wad Narva notariuse A. Meyer'ile.
A. Rehema, A. Jakobson.
Sellega tunnistan mina, Narva kodanik Roman
Grigo, et see leping on mina juuresolemist minule
kirjalikult tuntud ja otsuse wõimuliste Tartu maak

Lehekülg 23
konna kodaniku Rudolf Adof. Rehema feoli ja
Narva linna kodaniku Aleksander Juhani p. Jakobsoni
poolt, kes elawad I. Lembitu tän. Nr. 5, II Suur tä
N:57,- oma käega alla kirjutatud. - Müüdud
waranduse on hinnatud: Linna poolt 2 000 Mk
tulekinnitamise seltsi poolt 7773 Mk, sissetulek
allamaksukäiw 148 Mk. - Kolm Mk. akt:/
kolm sada seitse kümmendkolm Mk. Kurski pa-
rublaid on nime wõetud ja rahwaamatakku asi 7. siis
kandud. - Narwas, 2. Webruaril 1920a. Reg. N:109
(P. K.) Notariks R. Agga
Narva Kreposti jaoskonna ülem
määras
1. Ostuleping 2 veebruarist 1920 a. panna Narva
linna kreposti raamatu juure.
II kinnitada Alexander Juhani p. Jakobsoni järele
liikumata varandus Narva linnas Peetri agulis
N 66 sellesama aguli kreposti raamatu
registri 2 kõite 186 jaotuse II osa 1 lahtrisse
järgmist sissekirjutust mahutades: Omanduse
õigused on omandanud Aleksander Juhani p
Jakobson ostulepingu järele 2 veebruarist
1920 a. ostuhinna seisme tuhande /7000/
marga eest"
23.veebruaril 1920.a kreposti jour. N2.
Kantseleiposchlin 26 marka 90 penni sissenõutud.
Слаавия
Narva_kinnistusamet (EAA.3187.1.464)

Lehekülg 3
Narwa Kreisi: Jaoskomisaar
Narwas R. Jeun
Palwe
Siianjuures pannes ostu lepping, kelle järele Akulina
Sübina müüs Matwei Grigorjevile omast liikumata
warandust Narwa aguli No 16 ja No 17 (k. No 17)
osa selleni No 17 all, ning ärakirja selle leppingi
palun nimetatud krunt No 17 all ostja nime peal
kreposteerima ja uue Kreposti numbri awata.
Augustil 1912 a.
Nõrnu R. Mul

Lehekülg 7
Ärakiri Narva Kreposti jaoskonna Ülema
määrusest 16 jaanuarist 1922 a.
Kreposti jaamal N21.
16 jaanuaril 1922. Narva Kreposti jaoskonna
Ülem määras: 1) Ostuleping 15 novembrist
1921 a. panna Narwa linna kreposti raamatu
1922 a. jao juure
2) Kinnistada Romari Grigori t. Poljakovi
järele osa liikumata varandusest. Narvas,
Narva agulis N 17ael, kaheksa ja viiekümne
sajandiku /8.50/ ruut sülla suuruses, lahu-
tades seda osa liikumata varandusest
N 17 all. ja ühendades teda liikumata
varanduse juure N16 all.
3). Narva, Narva aguli kreposti registri
II köite, 177 osa, I jao, 2 lahtrisse järg-
mist sissekirjutust teha: "Osa sellest,
liikumata varandusest kaheksa ja viie-
kümne sajandiku /8.50/ ruut sülla
suuruses on ühendatud liikumata
varandusega N 16 all, krep. N 17 all müügi
läbi 2500 marga eest.
4). Sellesanna registri I köite, 17 osa,
I jao, 1 lahtusse järgmist sissekirjutust
teha: Selle liikumata varanduse juure
on liidetud osa liikumata varandusest
N17 krep. N 177 all, kaheksa ja viiekümne
Saare_Masina-traktorijaam (SAMA.168.1.86)

Lehekülg 2
Õige Tee
lumajandusliku artelli põhikiri
stseeritud 1948.a novembri kuu
päeval, nr. 6 all
Saaremaa TSN T/komitee esimees
A. Pitk
Põllumajandusosakonna juhataja
V. Ingelt
Eesti NSV Saare maakonna Pihtla valla Leina küla
Õige Tee nimelise
PÕLLUMAJANDUSLIKU ARTELLI
PÕHIKIRI
(vastu võetud kolhoosnike üldkoos-
olekul 1.novembril 1949.a
Pihtla valla Õige-Tee
põhikiri on registreeritud Saaremaa
T/komitees, 10.apr. 1950.a sügisel nr. 51
Eesmärgid ja ülesanded.
1. Eesti NSV saare maakonna Pihtla valla Leina küla tööta-
vad talupojad ühinevad oma vabal tahtel põllumajanduslikuks
artelliks, et ühiste tootmisvahenditega ja ühise organiseeri-
tud tööga rajada kollektiivne s.t. ühine majapidamine, saavu-
tada täielik võit kulakute ning kõigi töörahva kurnajate ja
vaenlaste üle, saavutada täielik võit puuduse ja harimatuse
üle. individuaalse väikemajapidamise mahajäämuse üle, saavu-
tada kõrge tööviljakus ja luua seega kolhoosnikudele parem elu.
Kolhooside tee, sotsialismitee on töötavate talupoegade
jaoks ainuõige tee. Artelli liikmed kohustuvad tugevdama oma
artelli, ausalt töötama, kolhoosi tulusid töö järgi jaotama.
kaitsma ühiskondlikku omandid, hoidma kolhoosi vara, hoidma
traktoreid ja masinaid, hästi hoolitsema hobuste eest, täitma
oma nõukogude riigi poolt antud ülesandeid ning muutma seega
oma kolhoosi bolsevistlikuks ja kõik kolhoosnikud jõukaks.
II
Maa
2. kaotatakse kõik piirid,mis varem artelli liikmete maid
eraldasid, ja kõik põllud liidetakse ühiseks maa-alaks, mis
on artelli ühiskasutuses.
Artelli käes olev maa (nagu kõik muugi maa NSVL-is) on
riigi omand, s.o. kogu rahva ühisvara. Nõukogude riigi seadus-
te kohaselt kinnistatakse see artellile põliseks s.o. igave-
seks kasutamiseks ja seda ei saa osta või müüa ega artelli
poolt rendile anda.
Kolhoosi ühismaad on puutumatud ja ilma NSV Liidu valit-
suse eriloata ei tohi nende suurust mitte mingil tingimusel
vähendada küll aga võib neid suurendada.
Maakonna töörahva saadikute nõukogu täitevkomitee annab
artellile riikliku akti maa põlise kasutamise kohta, milles
määratakse kindlaks artelli kasutuses oleva maa suurus ja
täpsed piirid, kusjuures selle maa vähendamine ei ole lubatav.
lubatav on ainult selle suurendamine - kas riikliku maafondi
vabade maade arvel või üksiktalunike käes olevate liigsete
maade arvel.
Põllumajanduslikuks kasutamiseks kõlvulisest ühistatud
maast antakse iga kolhoosipere isiklikuks kasutamiseks hoone-
te juurest väike maatükk aiamaaks (juurvilja- ja viijapuuaiaks)
Kolhoosipere isiklikus kasutuses oleva maa suurus (ela-
mute all olevat maad kaasa arvamata) 0,60 ha.
Igasugused katsed kärpida kolhoosi ühismaid kolhoosnikute
isikliku majapidamise kasuks, samuti kolhoosnikute kasutuses
oleva aidamaa suurendamine üle põllumajandusliku artelli põhi-
kirjas ettenähtud määra loetakse kriminaalkuriteoks ja selles
süüdlased antakse kohtu alla.
Kolhoosnikud, kes annavad oma aiamaa rendile või teiste
isikute kasutada, heidetakse kolhoosist välja ühes aiamaa
äravõtmisega.
Kolhoosiperede aiamaad tuleb piiritulpade abil selgesti
eraldada kolhoosi ühismaadest.
Saare_Masina-traktorijaam (SAMA.168.1.86)

Lehekülg 9
24. Artelli ja tema brigaadide töö pidavaks juhtimiseks
samuti juhatuse otsuste täitmise pidevaks kontrollimiseks vali
lib artelli üldkoosolek artelli esimehe, kes on ühtlasi ka
juhatuse esimeheks.
Esimees on kohustatud jooksvate asjade arutamiseks ja
vastavate otsuste tegemiseks juhatuse kokku kutsuma mitte
harvemini kui 3 korda kuus.
Esimehele abiks valib juhatus esimehe ettepanekul juha-
tuse liikmete hulgast esimehe asetäitja.
Esimehe asetäitja allub kogu oma töös esimehe korral-
dustele.
25. Brigadiirid ja karjamajandite juhatajad nimetab ar-
telli juhatus vähemalt 3 aastaks.
26. Arvepidamiseks ja varade arvestamiseke nimetab juha-
tus artelli liikmete hulgast või palkab väljastpoolt arve-
pidaja. Arvepidaja peab raamatupidamist ja toimetab arves-
tamist ettenähtud vormide järgi ning allub täielikult
artelli juhatusele ja selle esimehele.
Arvepidajal ei ole mingisuguseid õigusi artelli summade,
omavoliliseks kasutamiseks, avanaside andmiseks ega naturaal
fondidest kulutuste tagamiseks. Need õigused on ainult
artelli juhatusel ja esimehel. Kõigile artelli rahalistele
kuludokumentidele kirjutab peale arvepidaja alla ka artelli
esimees ja või tema asetäitja.
27. Revisjonikomisjon kontrollib juhatuse kogu majandus-
likku ja rahalist tegevust, ta kontrollib, kas kõik raha-
lised ja naturaal laekumised on ettenähtud korras artel-
li tuludusse kantud, kas summade kulutamisel peetakse kin-
ni põhikirjas ettenähtud korrast, kas artelli vara hoitak-
se küllalt hoolikalt, kas ei esine artelli vara ja raha va-
rastamist ja raiskamist, kuidas artell täidab oma kohustusi
riigi vastu, kuidas ta tasub oma võlgu ja kuidas ta artelli
võlglastelt võlgu sissendunud.
Ühtlasi kontrollib revisjonikomisjon hoolikalt kõiki
artelli arveldusi oma liikmetega, selgitab välja iga väära-
vastuse, iga tööpäevade okaliku juurde arvestamise ja tööpäe-
vade väljamaksmise hilinemise juhtumi ning muud artelli ja
tema liikmete huvide riivamise juhtumid.
Revisjonikomisjon toimetab revideerimist neli korda aas-
tas. Juhatuse poolt üldkoosolekule esitatav aastaaruande koh-
ta teeb revisjonikomisjon oma otsuse, mille üldkoosolek ära
kuulab otsekohe pärast juhatuse aruannet. Revisjoni akti kin-
nitab üldkoosolek.
Oma tegevuse eest vastutab revisjonikomisjon artelli
liikmete üldkoosoleku ees.
Põhikirjale kirjutasid alla kolhoosnikud:
Hannik
Somjonov. V.
Luik J.
Sannik V.
Pikt, B.
Sannik, L.
Rahu, A.
Pihtla valla Täitevkomitee esimees:
Sekretär:
Saare_Masina-traktorijaam (SAMA.168.1.86)

Lehekülg 10
Protokoll Nr.1
Pihtla valla, Leina küla talupidajate koosoleku
kohta mis peeti 1. novembril 1948.a. Leina külas, Oti talus.
Kolhoosi liikmeiks astumiseks oli annud avaldusi
19 talupidajat, koosolekust võttis osa 16 talupidajat.
Koosolekust võttis osa EK(b)P Saaremaa Komitee I
sekretär sm. Siskin ja EK(b)P Pihtla vallakomitee sekretär sm.
Kaasik ning Pihtla valla TSN Täitevkomite esimees sm. Tammistu
Koosolek algas kell 15.00
Koosolek lõppes kell 19.00.
Koosoleku juhatajaks valiti sm. Semjonov, E.
protokollijaks sm. Pitk, Linda.
Päevakord: 1. Põllumajandusliku artelli põhikirja ette-
lugemine.
2. Kolhoosipere isiklikus kasutusse oleva maa
ja karja suuruse kindlaksmääramine.
3. Kolhoosi nime kindlaksmääramine.
4. Kolhoosi esimehe ja kolhoosi juhatuse
valimine lahtimisel hääletusel.
5. Üldkoosoleku volinike valimine põllumajandus
artelli põhikirjale allakirjutamiseks ja
põhikirja registreerimis dokumentide vormis-
tamiseks.
6. Revisjonikomisjoni valimine.
7. Komisjoni valimine maa ,kariloomade, inventa-
ri ja osa majapidamishoonete kollektiviseeri-
miseks.
I
Esimese päevakorra punkti kohaselt kandis EK(b)P Saaremaa
Komitee I sekretär sm. Siskin ette põllumajandusliku artelli
põhikirja. Pärast põhikirja lugemist ja läbiarutamist üld-
koosolek
otsustas:
1. Ühisel häälel võtta vastu põllumajandusliku artelli
põhikiri ja seda kõrvale kaldumatult täita.
II
Kuulati EK(b)P Saaremaa Komitee I sekretäri sm. Siskini
sõnavõtt kolhoosipere isiklikus kasutuses oleva maa ja karja
suuruse kohta. sm. Siskin tõi näiteid teistest Saaremaal
loodud kolhooside kohta ja soovitas otsustada seda küsimust
nii kuidas on kohalikud võimalused.
Üldkoosolek
otsustas:
1. Ühisel häälel jätta kolhoosipere isiklikus kasutuses
oleva põllu- ja aiamaa suurus 0,60ha.
2. Jätta kolhoosipere isiklikku kassutuses oleva karja
suurus 1 lehm, 1 noorloom, 1 emis põrsastega ja 5 lammast.
3. Jätta kolhoosi isiklikus kasutuses oleva mesilasperede
arv 5 mesipuud.
III
Kolmanda päevakorrapunkti kohaselt võttis sõna koosoleku
juhataja sm. Semjonev, Vassili ja palus kolhoosipere liikmeid
esitada loodavale kolhoosile sobiv nimi.
Saare_Masina-traktorijaam (SAMA.168.1.86)

Lehekülg 11
Kuulati sm.Luik, Augusti ettepanek panna kolhoosile
nimeks "Õige Tee".
Teisena tehti ettepanek sm.Sannik, Vladimiri poolt panna
nimeks loodavale kolhoosile "Oktoober".
Üldkoosolek
otsustas:
1.Panna loodavale kolhoosile nimeks "Õige Tee".
IV
Kuulati EK(b)P Saaremaa Komitee I sekretäri sm.Siskini
sõnavõtt kolhoosi esimehe ja kolhoosi juhatuse valimise
kohta, sm.Siskin oma sõnavõtus rääkis, et kolhoosi esimeheks
samuti juhatuse liikmeiks peame valima ausad ja tublid
inimesed.
Ettepanek sm.Luik, Augusti poolt valida kolhoosi esi-
meheks sm.Semjonov, Vassili Georgi p.
Teise ja kolhanda kandidaadina kolhoosi esimehe kohala,
esitati sm.Sannik, Vladimir Peetri p. ja sm.Luik Juhan Peetri p.
Juhatuse koosseisu esiteti kolhoosi liikmete poolt sm-d.
Luik August, Pitk Linda, Rahu Aleksander ja Luik Juhan.
Üldkoosolek
otsustas:
1. Ühisel häälel valida kolhoos "Õige Tее" esimeheks sm.
Semjonov Vassili Georgi p.
2. Valida kolhoosi juhatus 5-e liikmeline.
3. Kolhoos "Õige Tee" juhatusse valiti 15 häälega poolt
sm-d. 1) Semjonov, Vassili Georgi p., 2) Luik, August Mihkli p.
4) Pitk, Linda Al-deri t., 4) Rahu, Al-der Juhani p.
5) Luik, Juhan Peetri p.
V.
Päevakorra viienda punkti kohaselt võttis sõna sm.Semjonov
Vassili, rääkides volinikeks valimise tähtsusest, ka kirjuta-
vad alla põhikirjale ja põhikirja registreerimisdokumentidele
sama punkti kohaselt võttis selgitavalt sõna EK(b)P Saare-
maa Komitee I sekretär sm.Siskin.
Kolhoosi liikme sm.Sepp, Otto poolt tehti ettepanek valida
dokumentidele allakirjutamiseks 7 seltsimeest, personaal-
selt sm.-d. Semjonov, Vassili, Luik Juuli, Pik. Bernhard,
Sannik Vladimir, Sannik Liisa, Rahu Aleksander ja Rahhel
Olga.
Üldkoosolek
otsustas:
1. Valida oma volinikeks põllumajandusliku artelli põhi-
kirjale allkirjastamiseks seitse kolhoosi liiget.
2. Valida personnalselt järgmised seltsimehed: 1)Semjo-
nov, Vassalli, Georgi p. 2) Luik, Juuli Juhan t. 3) Pitk,
Bernhard Al-deri p. 4) Sannik, Vladimir Peetri p. 5) Rahnel,
Olga Jakobi t., 6) Sannik, Liisa Haini t. 7) Rahu, Al-der
Juhani p.
VI
Revisjoni komisjoni valimise kohta võttis sõna sm.Siskin
kes rääkis revisjonikomisjoni ülesannetest, samuti revisjoni-
komisjoni töö kohta võttis sõna sm.Semjonov, kes selgitas
samuti revisjonikomisjoni ülesandeid.
Ettepanek kolhoosi liikme sm.Luik, Augusti poolt valida
revisjoni komisjon 3 liikmeline ja personaalselt sm-d.
Sannik, Vladimir, Rahnel Hermann ja Sepp Otto.
Saare_Masina-traktorijaam (SAMA.168.1.86)

Lehekülg 12
Üldkoosolek
otsustas:
1. Valida revisjonikomisjon 3 liikmeline.
2. Kolhoos "Õige Tee" revisjoni komisjoni valida sm-d.
1) Sannik, Vladimir Peetri p. 2) Rahnel Hermann Peeter p.
3) Sepp, Otto Juhani p.
VIII
Kuulati EK(b)P Saaremaa Komitee I sekretäri sm.Siskini
sõnavõtt komisjoni valimise kohta maa, kariloomade, inventari
ja oma majapidamishoonete kollektiviseerimise kohta, sm.Siskin
märkis, et valitav komisjon peab talitama täiesti põhikirja
kohaselt ja ausalt.
Ettepaneku vastava komisjoni arvulise ja personaalse
koosseisu kohta tegi sm.Sepp, Otto, soovitades komisjoni
valida 5-e liikmeline, koosseisu personaalselt sm-d. Semjo-
nov, Vassili, Sannik Vladimir, Sepp, Minni, Luik August ja
Rahu Aleksander.
Üldkoosolek
otsustas:
1. Valida maa, Kariloomade, inventari ja osa majapidamis-
hoonete kollektiviseerimiseks 5-e liikmeline komisjon.
2. Valida komisjoni personaalselt sm-d;
1. Semjonov, Vassili Georgi p.
2. Sannik, Vladimir Peetri p.
3. Sepp, Minni Kaini p.
4. Luik, August Mihkli p.
5. Rahu, Aleksander Juhani p.
/Semjonov/:
Koosoleku juhataja:
/Pitk/
Protokollija:
Pihtla valla T/K esimees:
sekrtär: A. Kaasik

Lehekülg 13
Väljavõte
Kolhoos "Õige Tee" kolhoosnike üldkoosoleku
protokollist 17 juulil 1949 a. protokoll nr. 19 punk 1.
Eesti NSV. Ministrite Nõukogu ja Eestimaa Kommunistliku
bolsevike) Partei keskkomitee otsus.
"Põllumajandusliku artelli tüüp põhikirjast kõrvale
kaldumise faktitest mõnedes Eesti NSV kolhoosides"
läbiarutamine ajalehest Rahva Hääl nr. 141, 17 juunil 1949 a.
1. punkt. Sõnavõtt sm Tilgalt, kes sä selgitas Põllumajandus-
liku artelli tüüp põhikirjast kõrvale kaldumise faktitest
mõnedes Eesti NSV kolhoosides ja parandusi mis tuleb
sama otsuse põhjal sisse võtta kolhoos "Õige Tee" põhikirjas
Ära kuulanud sm. Tilk'a sõnavõtu põllumajandusliku
artelli tüüppõhikirjast kõrvale kaldumise faktitest mõnedes
Eesti N. S V. kolhoosides, kolhoos "Õige Tee" üldkoosolek
tsustab teha parandusi põhikirjas ette nähtud puktites
järgmiselt:
1. pukt 9. Määrata iga kolhoosipere isiklikus kasutuses
eva aiamaa suuruseks 0.25 kuni 0.6 haktari, sõltumata
olhoosipere suurusest, mis võimaldab vältida isiklikus
asutuses oleva aiamaa suuruse alalist ümber mõõtmist
ing kasutada seda vilja puu ja marja aedadeks
2. punkt 10. Rahaline sisseastumisemaks määrata
indlaks vastavalt põllumajandusliku artelli tüüp.
õhikirjas 9-le see on 20-40 rubla pere kohta, sõltuvalt
majapidamise jõukusest.
( järg pöördel)
Saare_Masina-traktorijaam (SAMA.168.1.86)

Lehekülg 14
punkt 11. Artelli liikmete ühistatud vara (tööloomad,
inventor, majapidamishooned jn.e. väärtusest artelli
jagamatusse fondi ülekantav osa määrata.
ülekandava osa suuruseks 1/4 kuni 1/2 ühistatud vara
väärtusest, kus juures jagamatusse fondi kandmisel
on protsent suurem jõukamatelt majapidamistelt
VI punkt 8. Jagamata fondi täiendamiseks mitte alla 15% ja
mitte üle 20% artelli rahalistest tuludest.
punkt 8. Jätta põllumajandusliku artelli põhikirjast välja
punkt mis määrab kindlaks normipäevade miinimumi
aga kindlaks määrata see miinimum sisekorra
eeskirjades.
II punkt 2 Artellile annab maakonna töörahva saadikute
nõukogu täitevkomitee maa tähtajata (põlise) kasutamise
riikliku akti, milles määratakse kindlaks artelli kasutuses
oleva maa suurus ja täpsed piirid, kus juures selle maa
vähendamine ei ole lubatav, lubatav aga on ainult selle
suurendamine kas riikliku maafondi vabade maade
arvelt, või üksik majapidamise käesoleva liigsete
maade arvelt sell tingimusel, et ei esineks mingid
Vapimaa pidamist.
17 juulil 1949a. Koosoleku juhataja: / O. Sepp/
Protokollija: /. L. Pihk /
väljavõte õige:
kolhoosi esimees: Nemus.
Väljavöte.
Saaremaa TSN Täitevkomitee
otsus nr. 137.
10.aprillist 1950.a., Kuressaares.
Põllumajanduslike artellide põhikirjade registreerimise
kohta.
Saaremaa TSN Täitevkomitee, ära kuulanud Põllumajandusosakonna
juhataja sm. Vaher'i ettekande ja valdade täitevkomiteede ning küla-
nõukogud esimeeste sönavötud Saaremaa kolhoosides tüüp-pöhikirjast
körvalekaldamise faktide kõrvaldamiseks ühinenud kolhooside ja uute
kolhooside pöhikirjade registreerimise kohta,
otsustab:
Registreerida allpool loetletud pöllumajandulike artellide:
Pihtla valla "Öige Tee" registreerimise nr. 51 all.
pöhikirjad järgmiste artelli üldkoosolekute poolt vastuvöetud
parandustega:
a/ arvata kolhoosnike isiklikuks kasutamiseks oleva öue-aiamaa
suuruseks 0,25 - 0,60 ha vastavalt pöllumajandusliku artelli tüüp-
põhikirjade punkt 2. ENSV Ministrite Nöukogu määrusele nr.24, 24. veebr.
1949. a.
b/ pöhikirja punkt 2 löik 3 täiendada järgmiselt sel tingimusel,
et seejuures mingit lapipöllupidamist ei lubataks.
c/ jätta välja pöllumajanduslike artellide pöhikirjadest tööpäe-
vade kohustuslik miinimumarv ja see viia sisekorra eeskirjadesse,
d/ jagamata fondi täiendamiseks eraldada mitte alla 15% ja mitte
üle 20% rahalistest tuludest.
/J.Suurhans/
Saaremaa TSN Täitevkomitee
esimees.
/J.Keskküla/
Sekretär.
Rahu
Pöllum. osakonna juhataja.
Kohila_vallavalitsus (EAA.1024.2.395)

Lehekülg 5
4
Täitmise käsud
Kogukonna-walitsustele selle üle, mis nendel Keigekörgemast
kinnitud seadmise järel 22mast Mihkli-kuu päwast 1870 täita
on, kui soldatid, kes aea peale wäljalastud, tenistuse
tagasi kutsutakse.
§ 1.
Seadmise järel 22sest Mihkli-kuu päwast 1870, saab Kogukonna-walit-
suste kohhuks pandud, wäljalastud soldatid, kes kogukonna piires elawad,
kutsuta ja selle üle walwata, et need selle tarwis Hakenrihtri herra ette lähewad.
§ 2.
Wäljalastud soldatite tagasikutsumine tenistuse, peab kui Keigekörgem
käsk selle üle wäljaantud on, Kogukonna-walitsuse polest nenda toimetud sama,
et seal jures middagi wiwitust ei sünni, mis ial wabandud sada ei wöi
ega sa.
§ 3.
Iga Kogukonna-walitsus peab, kui wäljalastud soldatidele, kes seal
piires elawad, tagasikutsumist tenistuse kulutama, nendele warsti seal jures
teada andma:
1) et wäljalastud soldatid wiwimata oma pilletitega Hakenrihtri herra ette
peawad minema;
2) et nemad nimelt nenda mitme pääwa sees Hakenrihtri herra ette peawad
minema, kui se Hakenrihtrist nende pilletite peal ettekirjutud on;
3) et, kes hiljem kui märatud aeal Hakenrihtri ette läheb, nuhtluse alla langeb;
4) et iga wäljalastud soldat, kes seda käsku ei täida ehk pelgu läheb, kui
teda kinni wöetakse, Kubermango wäeülema ette sadetud, ja sealt Söa-
kohtu alla pandud saab;
5) et iga wäljalastud soldatil kui tema Hakenrihtri herra ette läheb, korra-
lised rided ja jalawarjud peawad olema.
§ 4.
Kogukonna-walitsused peawad selgeste teadma, mittu wäljalastud sol-
datid nende piires elawad ja koguduse eestseisjate läbi selle üle walwama, et
need köik tagasikutsumise jures, pudumata Hakenrihtri herra ette lähewad.
Need wäljalastud soldatid, kes pelgominemise läbbi kogukonna piires, ennast
Kohila_vallavalitsus (EAA.1024.2.16)

Lehekülg 21
See läbbi mina pallun üllemal
nimmetud walla wallitsust, allamal
nimmetud selle walla liegetelle kõvva
käsku et nad tullewad Kohila mõisa
oma wõlga mis neil jubba 1 1/2 astad seisab
wibimatta ärra maksma:
Johann Trei 15 Sülla Haggude est = 2 Rubla 25 Kop
Hans Wingel 3 Aawepuu est = 1 Rubla 50 Kop.
Kui ned sedda käsku mitte 10ma s.k.p. ei teida
sis sab se nende käst kuhtu läbbi wäl
ja pärritud.
Mõisa wallitsuse nimmel.
Аолелольи
Kohila_vallavalitsus (EAA.1024.2.395)

Lehekülg 116
108
Köik se üllema kässu peale.
Teadaandmine
ülle wäljalastud soldatide tenistuse taggasi kutsmist.
Meie Sure ja Auliku Keisri herra köik se üllema kässu peale sawad wäljalas-
tud soldatid tenistuse taggasi kutsutud ja peawad nemmad ennast sellepärrast wibimata omma
Tallina kirkomeste kohtu
hakenrihte jure, Juuro kiriku juures, selle aea sees mis nende üllespidamisse pilletis nimmetud
on, möldima.
Need innimesed, nönda ka kõik kronu- ja priwallitsuse kohtud - raudtee wallitsus ei olle
siin mitte arwatud – kelle jures wäljalastud soldatid tenistuses seisawad, peawad nende palka
kohhe kätte maksma ja nende pilletid, kui leiwaandja käes on, taggasi andma, ja ka selle jures
Talina kirkomeste kohtu
neile kinnitama, et kohhe omma hakenrihtre jure Juuro kiriku juure lähhäwad.
Maidla möis 22,mal Juuli ku päwal 1877.
Hakenrihter
dammeeldus
Kohila_vallavalitsus (EAA.1024.2.16)

Lehekülg 15
Auustatud Kurtna walla
Tallitajale!
Ülemal auustatud tallitajat
saab sellega palutud siit
walla liikmele, kes kurtna
Hans Mühlwerkile, kindel
käsk anda, et tema wist
15. Künnla kuu päewaks
oma walla maksud 1 Rbl.
27 Kop. tuleb ära maks-
ma.
Haberstis, 29. Januaril 90.
Tallitaja Karl Grosswldt.
Kirjutaja Johtobuse
N. 12