Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.684)

Lehekülg 172
Jermakov: "Olen Lisitsiniga mitu aastat koos mänginud nii
jalgpalli kui ka jäähokki. Lisitsin on alati käitunud seltsimehe-
likult ja distsiplineeritud võistlejana. Toorelt ei ole ta kuna-
gi mänginud. Vastasvõistkonna liige mängis aga kogu mängu
jõuliselt ja toorelt, mistõttu Lisitsin ärritatud olekus püüdiski
teha nimetatud viga. Kohtunik oleks pidanud tegema talle
märkuse ebasportliku käitumise pärast, mitte aga kohe eemal-
dama väljakult.“
Ziehr. O: " Tunneme Lisitsinit kui head võistluskaaslast
ja distsiplineeritud mängijat. Kunagi ei ole ta ebasportlikult
käitunud. Kohtunik eemaldas ta liigselt kergekäeliselt väl-
jakult, kuna viga oli esmakordne ning oleks pidanud tegema
märkuse. Pooldan sm. Kilk'i ettepanekut"
Russak, H: "Sm. Kilk'il on täielik õigus. Lisitsin on alati
olnud üks distsiplineeritumaid mängijaid, kunagi ei ole ta näi-
danud ebasportlikku käitumist ei võistlustel ega treeninguil.
Teda mängust eemaldada oli kohtuniku poolt ilma märkust
tegemata ebaõige.
Lisitsin: Kahetsen oma ebasportlikku käitumist ja luban
edaspidi mitte kunagi sarnaselt käituda. Vea tegin ärritatud
olekus, kuna vastasmängija mängis minu vastu väga toorelt.
Varem ei ole mul kunagi selliseid karistusi olnud, kuigi olen
juba rida aastaid mänginud jalgpalli ja jäähokki. Palun
mul lubada edaspidi kaasa mängida"
Teised sõnavõtjad Antropov, A, Mölder, E. Nikolajev, V.
Luik, H. j. t. rääkisid samuti Lisitsinist kui distsiplineeritud
mängijast ning märkisid kohtuniku liigselt kergekäelist
käitumist Lisitsini mängust eemaldamisel.
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.296)

Lehekülg 25
19
NSVL Lenini ordeni Kehakultuuri Spordiselts
"DÜNAMO"
Virumaa Nõukogu
Rakvere, Tööstuse 8 Telefon 44
M/arv. arve Nr. 2209, Rakvere Põllumajandus Krediitühing.
Rakvere 20. aug. 1951.
Vabariikliku Kehakultuuri- ja Spordikomitee
Jalgpalli Sektsioonile.
ENSV 1951.a. I gr. jalgpalli esivõistluste
mäng "Kalev" Kohtla-Järve ja "Dünamo" Rakvere
vahel, mis pidi toimuma Rakveres 19. aug. 1951.
kuid vastavalt Vabariikliku Spordikomitee kor-
raldusele mäng toimus eelmärgitud tähtpäeval
Tapal.
Mäng toimus vastavalt NSVL jalgpalli võist-
lusmäärustele. Algus mis oli määratud kell 19 00
algas tegelikult 19 30 kuna varem toimus samal
väljakul "Kolhoosniku" rajoonidevahelised kergejõus-
tiku võistlused, mis ei jõutud õigeks ajaks
lõpetada.
Mängu pidi juhtima kohtunikuna sm.
Koovit, kuna kohtuniku kohale ei tulnud juhtis
mängu juhuslikult kohal olnud I kategooria
kohtunik Meero, kes oli täiesti kaine.
Enne mängu algust meeskondade vane-
mate vahel mingit kokkulepet ei olnud, et
mäng toimuks sõprusvõistlusena. Samuti ei
ütelnud seda kohtunik Meero.
Med-valve oli kohal, selle kutsus välja
Tapa raj. KSK, kuna päeval olid samas kerge-
jõustiku võistlused ning pärast jalgpall. Mis
puutub K-Järve mängija Vihanski vigastusse,
siis ei vasta see tõele, sest terve mängu kestel
ükski mängija vigastada ei saanud ega
arstiabi ei vajanud.
Jalgpalli väljakul esinenud puudused
on teada Vabariiklikul Jalgpalli Sektsioonil
ning nende puuduste väiksuse pärast on luba-
tud mängida sellel väljakul ENSV I gr. mänge
ks "Dünamo" Rakvere Nõukogu vast. sekretär.
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.688)

Lehekülg 27
kogu poolt tagasi, kui ebaõigete ja
süüdistustega esitatud.
Võistlused möödusid tasawägisestes
tlustes, mida ka näitab tagajärjed
wõistluste tabelis.
Kohtunike kollegiumi koosseisu kuulusid
peakohtunik Sillak Karl ja kohtunik
Leichner, Albert ning Eesti NSV riiklik
treener Krull, Georg.
Kolme meeskonda autasustati wasta-
walt koha järgi diplomiga. Samuti
võistkonna mängijaid wastawate diplo-
mitega.
Meeskonnad ja kohtunikud olid korra
likult toitlustatud ja majutatud,
samuti VSÜ "Kalewi" Pärnu Nõukogu
staadion ettewalmistatud ja korrastatu
KSillak
9.okt.1954a.
peakohtunik
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.684)

Lehekülg 231
SISSETULNUD
140
7 VI 1954a.
Nr. 2331
ENSV kehakultuuri ja spordikomitee
spordi osakonnale!
Käesolevaga teatan, et mul ei ole võimalik
juhtida 20 juunil K-Järvel toimuvat
jalgpalli võistlust "Kalev" - Tartu "Dünamo.,
sellepärast palun määrata teine kohtunik.
Mind aga võib määrata 13 ehk 27 juunil kuhugile,
ehk ka 20.dal Rakveres toimuvale mängule
"Dünamo" - Narva "Kalev".
Ühtlasi juhin Teie tähelepanu asjaolule,
et mulle on ikka saatmata 9. mail toimunud
Narvas jalgpalli kohtunikule ettenähtud tasu.
Rakveres. 6.06.54.
EJõesaar
I-kat. kohtunik.
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.685)

Lehekülg 174
ning saaks kaartid kätte (ma olen tihti
saanud nii Tallinnast komandeeringuid ja
muid dokumente). Tasun vaeva eest Sulle
ära, kui tulen Tallinna.
Viisime läbi Tartu linna esivõistlused
jalgpallis. On jäänud pidamata vaid üks mäng
"Dünamo" - Tartu kalev, selle mängime
25 aug. Tartu vabastamise aastapäeva puhul.
Ühtlasi anname kätte siis diplomid ja
mälestusesemed. Lubasin küll lüüa kõigile
käega, aga siiski ei suuda ...
Jään lootma Sinu vastutulelikkusele ja
tänan juba ette nii enda kui kogu
meeskonna nimel.
Sportliku tervitusega
Russak
17 aug. 1954a.
Tartus.
NAE_ERA_R-30_Eesti_Riiklik_Spordiamet (ERA.R-30.4.554)

Lehekülg 40
28
SISSETULNUD
126
3. juunil 1953 a.
Nr. 1642.
Kehakultuuri ürituste aruande vorm
esitamiseks Tartu Linna Arstlik Kehakultuuri
Dispanserile
1. Ürituse nimetus ENSV I grupi jalgpalliesivõitlused (Narva, K - Tartu, K)
2. Ürituse läbiviimise koht Tartu, Tamme staadion.
3. Ürituse läbiviimise kuupäev ja kellaaeg 31. mai 1953. 19 00-21 00
4. Korraldava organisatsiooni nimetus Vab. KK ja SK, VSÜ Kalev Tartu Nõukogu
5. Üritusest osavötnud spordiühingud Kalev
6. Osavötjate üldarv 24 mehi 24 naisi -
7. Ilma arstliku kontrollita osavötjate arv -
8. Toitlustamise kohad ja nende sanitaarne seisukord
TK Sööla 2.
9. Majutamiskohad ja nende sanitaarne seisukord
Hotell "Park"
10. Meteoroloogilised andmed: tuul - sademed -
öhutemp + 13 C
11. Ürituse läbiviimise koha san.hügieeniline seisund
võistluskolbulik
12. Med. teenendamist korraldav organisatsioon
Tartu Linna Arstlik-Kehakultuuri Dispanser.
13. Med.punkti olemasolu, med. teenendaja nimi, amet ja töökoht
Sauna, Jüri TLAKD arst
14. Med.punkti pöördunute arv 1
15. Osavötjate arvust said spordivigastusi: raskeid - keskmisi -
kergeid 1
16. Haigestumised -
17. Hospitaliseeritute üldarv - osavötjaid - muid -
18. Täidetud teatisi sporditraumade kohta -

Lehekülg 135
Sp. kohtunik
Sikk, Otto Jaani pg.
Pärnu.
92
Seletuskiri
komandeeringu kohta, kom. tunn. nr. 1463 - 8.09.1953.a.
Olin komandeeritud kohtunikuna juhtima Järvakandi ja
Tartu "Kalev'i" vahelist jalgpallivõistlust ENSV 1953.a. esivõistlustel
I grupis, Järvakanti 9.09.1953.a.
Pärnust sõitsin raudteel Eidapere r/jaama 9.09.1953.a., kus ootasin
Järvakandi Tehaste rongi, mis liigub tehase plaani järgi mitte kindlatel
kellaaegadel. Järvakanti jõudsin keskpäeval. Võistlus oli määratud
algusega kell 18.00. Ilm oli vihmane. Kaks tundi enne võistluse
algust kontrollisin jalgpalliväljaku korrasolekut võistluseks.
Väljak oli määruste päraselt võistluseks korda seatud. Vihmase ilma
tõttu oli väljak üldiselt libedaks muutunud, eriti väravate
kohal, kus väljak oli murukatteta ja kohati õhukese veekihiga
kaetud. Väljak oli aukline.
Võistlus algas kell 18.00 ja lõppes Järvakandi "Kalev'i" eduks
5:00, poolaeg 0:0. Mängu II poolaja lõpu eel (umbes 10 min enne lõppu)
juhtus kerge õnnetusjuhtum, mille tõttu oli mängukatkestus 2 min. Lahtisele
pallile vastu joostes katsetades püüda Järvakandi kesktormaja värava lööki
umbes 10 m väravast kukkusid Tartu v.v. ja Järvakandi keskmängija, kus
Tartu v.v. Tiido sai kerge põrutuse, kuid kaheminutilise mängukatkestuse
järgi jatkas mängu abivajamata. Esmaabi oli kohapeal olemas. Kaheminu-
tiline katkestusaeg sai juurdelisatud II poolajale, millest teatasin võist-
konna kapteneile.
Järvakandist sõitsin Eidaperre 10.09.53.a. ja 11.09.53. Eidaperest Pärnu.
11.09.1953.a.
O. Sikk.
Tartu_Eesti_Lasteaia_Selts (EAA.3704.1.4)

Lehekülg 5
hra Arak, pr. Heringson, pr. Neuland, prl. Eisenschmidt,
pr. Peipsi, pr. Karneol, prl. Wilde, pr. Maim, pr Dr.
Kengsep, pr. Allik, pr. Birkental ja BHäusler.
2) Eestseisuse walimine. Waliti üheksa liikmeline
eestseisus. Seltsi juhatajaks waliti ühel häälel pr.
Jõgewer, abiks pr. Eller. Teisteks eestseisuse liikme-
teks waliti: pr. Maim, prl. M. Reimann, prl. Wilde,
pr. Steinberg, pr. Stern, pr. Nilp ja BHäusler. Wiimased
saawad isekeskis töö ärajagama.
Et seltsil põhjuskirja järele õigus on ka kommisjo-
nisid walida, siis waliti ka kommisjonide liik-
med ära, nimelt "Wastuwõtmise kommisjoni": pr. Nilp,
pr. Pärn, pr. Holst, pr. Heringson, pr. Maim, pr. Terpi-
lowsky, pr. Stieglitz; kommisjoni juhatajaks waliti
pr. Steinberg.
Rewisjoni kommisjoni waliti: hra cand. Rütli, abi-
deks pr. Kitzberg ja pr. Birkental
Nõuukogu liikmedeks waliti: pr. Dr. Kengsep, pr. adw.
Rütli pr. Linde, pr. Karneol, hra Arak, Dr. Schulzenberg
pr. Kurrik, pr. Raag.
3) Suwelasteaia algus. Otsustadi suwelasteaia tegewust
peale kahenädalise waheaja 26.mail alata.
4.) Aruanne. Wiimase kahepidu s.o. 6. aprillil
ära peetud kiriku kontserdi ja 3. mail "Wanemuines"
toime pandud pidu kohta andsid endine raamatu-
pidaja ja kassapidaja aru. Kus juures raamatu-
pidaja järgmist seletust andis, seletades et kahtlus-
tused kiriku kontserdi kulude kohta, mis siin
ja seal kuuldawale tulid, selle ainult tekida wõi-
siwad et lehes mitte täis aruanne es ilmu ja see
ainult sellepärast sündis et kunstnikka, kes
seltsi poolt ettekannete eest tasu saiwad, awalikult
mitte nimetada es taheta.
Kontserdi sissetulek:
piletite eest - 120 rbl. 90kop
kingitused - 5 rbl.96 "
Summa 126 rbl. 86 kop.
Wäljaminekud:
Margid - 12 rbl. 36 kop
saksa lehes kuulutus - 1 " 20 "
Tartu_Eesti_Lasteaia_Selts (EAA.3704.1.4)

Lehekülg 18
juhatust oma peale wõtta, midas pr. Stern ka lubas.
Piletide müümise lubasid eestseisuse liikmed oma
peale wõtta. Piletide jaotamise ja weel mõne läbi-
rääkimise pärast otsustadi laupäewal s.o 13. s. k. p. "Wa-
nemuinesse" kell 5 p.l. kokku tulla. Saali muretsemise
wõttis pr. Jõgewer oma peale. Pr. Raag lubas saali ehi-
tamiseks lipukesi anda.
Otsustati seitsmendamaks dets. Lotterie luba paluda,
hra adw. Rütli lubas seda teha.
Teatadi, et E. Käsitöö Seltsi joonistuse kursus Laste-
aia ruumisid õhtuks omale üürida soowida; et wal-
gustus nende poolt on ja ka korra eest nad ise mu-
retseda lubasid, siis oli eestseisus nõuus neile
ruumisid üürida. Arwati 90 rbl. üüri nõuuda.
Pr. Jõgewer soowis ise kursuse juhatusega rääkida.
Et Dr. Kengsep ära reisinud on ja Lasteaia awamiseks
tõisipäewal, 16. s.k p. arsti tarwis läheb, siis tahab
pr. Jõgewer Dr. Schulzenberg´i paluda, ehk kui Dr. Schulzen-
berg ei peaks saama tulla, siis ehk Dr. Reinhold´i.
M. Eller.
L. Stern. M. Arakas
BHäusler
Veera Jõgewer
16
Eestseisuse koosolek 24. sept. kell 5 p.l.
pr. Kurrik´u juures.
Koos oliwad: pr. Jõgewer, pr. Eller,
pr. Nilp, pr. Maim, pr adw. Rütli,
pr. Stern, pr. Holst, pr. Dr. Kengsep,
pr. Birkental, pr. Karneol, pr. Pärn,
prl. Wilde, pr. Heringson, hra Arak, pr.
Kurrik, prl. M. Reimann, prl Arakas.
Pr. Jõgewer teatab, et pidu, mis minewal eestseisuse
koosolekul pidada otsustadi, pidamata jäi, sest, et tege-
lasi es saa.
Edasi teatas juhataja, et tema 8. now. "Wanemuise"
saali ära wõttis ja et siis tingimata pidu peetud
peab saama. Pr. Jõgewer lubas hra Smigrodsky´t ja
prl. Brehm´i paluda piduks oma ettekannetega
kaasa aitama. Pr. Stern wõttis oma peale näite-
Tartu_Eesti_Lasteaia_Selts (EAA.3704.1.4)

Lehekülg 19
mänguks tükki muretseda.
Soowiti, et einelaua heaks prouad jälle kokku pa-
neks, milleks ka koosolejad juba ülesandsid, mis
iga üks selles annetada tahab.
Peale selle harutadi jälle Lotterie küsimust. Pr. Dr.
Kengsep teadis ütelda, et asjade alam wäärtus 20 kop
peab olema. Soowiti selle asja kohta enam
teateid koguda. Pandi ette Keisri Prouale ka palwe
kirja saata ja kingitust Lotterie´ks paluda.
Pr. Jõgewer lubab hra cand. Tõnissoni ehk hra Jürgen-
steini paluda ühte kõnet peakoosolekul pidada.
Wiimaks teatas juhataja, et E. Käsitöö Seltsi
joonistuse kursus Lasteaia ruumisid üürida ei
soowi.
Järgmine eestseisuse koosolek 8. okt. pr. Nilp´i juu-
res.
M. Eller.
L. Stern. M. Arakas.
Veera Jõgewer
BHäusler.
17
Lasteaia pääkoosolek 6. okt. 1908 kell
5 p. l. "Wanemuines."
Koosolek on § 17 põhjal otsuse wõimuline.
Koosolekut awab pr. Jõgewer ja paneb ette juhatajat
walida. Walitakse pr. Jõgewer.
Juhataja loeb päewakorra ette, midas koosolek wastu
wõttab.
1.) Protokollide kinnitamine. Kirjatoimetaja loeb wiimase
pääkoosoleku protokolli ette ja ka wiimase kuu jook-
sul ära peetud eestseisuse koosolekude protokollid; milledele
mõned seltsiliikmed allakirjutasid.
2.) Loteri-allegri küsimus. Et wahe loteri ja loteri-allegri
wahel koosolejatele tundmata oli andis hra c. Tõnisson
selle üle seletust ja soowitas loteri toime panemist, selle
et loteri piletid kaugemale saata wõib, kuna loteri-
allegriga ainult Tartu linna elanika kurnatakse.
Koosolek otsustas "loteri´d" märtsi kuu algusel toime
panda; ja nimelt 2000 rbl. peale luba paluda.
ELKNU_Lihula_Rajoonikomitee (ERAF.2012.15.84A)

Lehekülg 2
1
Protokoll nr. 1.
Vatla AIK kommunistlike noorte üldkoosoleku
kohta, 18 jaan. 1957. a. Vatla AIK ruumes.
Koosolek algas kell 18.00
kohal kommunistlikke noori - 4
Puudu ei olnud
Kutsutuna võttis osa ELKNÜ
Lihula DK töötaja sm. Hein.
Koosolekut juhatas sm. Kreim
Protokollis sm. Soomela
Päevakord
1. Algorganisatsiooni sekretäri valimine
I.
Otsustati moodustada algorganisatsoni
Vatla AIK kommunistlikest noortest.
sõna võttis ELKNÜ Lihula RR. töötaja
sm Hein kes rääkis komsomoli algorgani.
satsiooni ülesannetest mainides just eriti
seda, et peamiseks ülesandeks koolis komso-
moli algorganisatsioonil on, võidelda õppe-
edukuse eest koolis ja olla klassis eeskujuks.
teistele õpilastele
Otsustati valida algorganisatsiooni
sekretär ja asetäitja, selleks esitati järgmised
kandidaadid sm-d Kreim Alaimo ja ase-
täitjaks, Ehasalu, Kaljo.

Lehekülg 3
Häältelugija lugenud hääled, selgus
järgmist: Häälteenamusega valitud
ELKNÜ Vatla AIK algorganisatsiooni
sekretäriks sm. Krum Alaimo ja
asetäitjaks, kes täiendavalt oli kantud bül-
letäänile sm. Raudkivi Vambola.
Koosolek lõppes 18.40
Koosoleku juhataja, M. Krum
protokollija V. Soomela
2
Protokoll nr. l.
ELKNÜ Vatla AIK õpilaste algorgani-
satsiooni üldkoosoleku otsus häälte-
lugemis komisjoni kohta.
"18 jaan. 1951. a.
Kuulati: üldkoosoleku otsust häälte-
lugemis komisjoni kohta.
Otsustati: valida häältelugija
sm Raudkivi Vambola
Häältelugeja
V Raudkivi

Lehekülg 4
3
Protokoll nr. 2.
ELKNÜ Vatla AIK algorganisatsiooni
üldkoosoleku häältelugija, tuleumused valimiste
kohta algorganisatsiooni sekretäri valimistel.
"18" jaan 1951. a.
Üldse võttis osa ELKNÜ liikmeid - 4
Hääletamisest võttis osa 4
Bülletääne salajaseks hääletamiseks väljaantud. 4.
Hääletamise kasti avamisel oli bülletääne 4
Häältelugija tunnistas kehtivaks 4 bülletaani
Salajase hääletamise nimekirja oli kantud
järgmised seetsimehed:
1. Kreim, Alaimo
2. Ehasalu, Kaljo.
Hääletamisel selgusid ( järgmised salajase hääleta-
mise tulemused)
1. Kreim, Alaimo poolt 3 vastu 1
Salajase hääletakase bulletäänidele oli täien-
davalt kantud.
1. Raudkivi Vambola poolt 3
Häälteenamusega on ELKNÜ Valkla AIK alg-
organisatsiooni sekretäriks valitud
sm Kreim Alaimo ja asetaitjaks
sm. Raudkivi Vambola
Häältelugija
ohandkiri

Lehekülg 5
4
Protokoll nr. 3.
ELKNÜ Vatla MK õpilaste algorganisatsiooni üld-
koosolekust 6. vabruaril 1951. a. algusega kell 16.50.
Koosolekust võttis osa liikmeid. 4
Päevakord.
1. Algorganisatsiooni liikmete üldkoosoleku päeva
kindlaksmääramine.
2. Tööplaani koostamine.
I
Algorganisatsiooni liikmete 1. koosolek otsustati mää-
rata esimesel teisipäeval kuu algul. Teine koosolek
aga viimasel teisipäeval kuu lõpus.
II
Tööplaani otsustati võtta järgmised teemad:
1) Algorganisatsiooni liikmete õppeedukuse tõstmine,
2) Distsipliini parandamise küsimus. 3) Kuidas abistame
valimiste läbiviimist. 4) Algorganisatsiooni laiendamise
küsimus. 5) Kuidas abistame seinalehe väljaandmist
Koosolek lõppes: 17.50
Algorganisatsiooni sekretär:
M. Kuim.
ELKNU_Lihula_Rajoonikomitee (ERAF.2012.15.84A)

Lehekülg 6
5
Protokoll nr. 4.
ELKNÜ Vatla MK õpilaste algorganisatsiooni
üldkoosolekust 13. veebruaril 1951.a. algusega kell 15.40.
Koosolekust võttis osa liikmeid: 4
Päevakord.
1. Algorganisatsiooni liikmete õppeedukuse tõstmine
2. Distsipliini parandamise küsimus
3. Kuidas abistame valimiste läbiviimist.
I
Algorganisatsiooni liikmete õppeedukuse tõstmiseks
otsustati koostada kindel paevarežiim, igaks
tunniks hästi ära õppida. Vene keeles otsustati
teha igal laupäeval etteütlust.
II
Distsipliini parandamiseks andsid algorgani-
satsiooni liikmed lubaduse ise korralikult
käituda ja ka teisi mõjutada.
III
Valimiste läbiviimiseks otsustasid algorganisats-
iooni liikmed koolimaja kaunistamisel. Spordi-
kollektiiviga otsustati läbirääkimisse astuda, et
moodustada valimiste päevaks suusagrupid,
kes kannavad edasi teateid.
Koosolek lõppes: kell 16.45.
Algorganisatsiooni sekretär: A. Kreim

Lehekülg 7
6
Protokoll nr. 5.
ELKNÜ Vatla MK õpilaste algorganisatsiooni
üldkoosolekust 27. veebruaril 1951.a. algusega
kell 16.10.
Koosolekust võttis osa liikmeid: 4
Päevakord.
1. Kuidas laiendame oma algorganisatsiooni
2. Kuidas abistame seinalehe väljaandmist.
I
Oma algorganisatsiooni laiendamiseks otsustasime
teistele kaasõpilastele teha selgitustööd ELKNÜ liikmeks
astumiseks.
II
Et abistada seinalehe väljaandmist, valiti seina-
lehe toimkonda Kalju Ehavalu Otsustati seinalelehte
kirjutada artikleid.
Koosolek lõppes kell: 17.00
Algorganisatsiooni sekretär: N. Arun

Lehekülg 8
7
Protokoll nr. 6.
ELKNÜ Vatla MK õpilaste algorganisatsiooni
üldkoosolekust 15. märtsil 1951.a. algusega kell 15.00
Koosolekust võttis osa liikmeid: 4
Direktor Siivelt, õp. Saarõun ja õp. Ülpus 14 õpilast
- pioneeri. Puudusid õpilased: Heinluht, Lepik ja Aidan
Päevakord.
1. Õpilaste- pioneeride õppeedukuse küsimus.
I
Puudulikud hinded esinesid 3. - õppeveerandil lõpul
järgmistel õpilastel:
Lahe, Lehte - matemaatika, Armas, Vaike - eesti
keel, saksa keel, maateadus; Murd, Milvi -mate-
maatika; Salmisto, Leili - matemaatika, eesti keel;
Tammsalu, Endel - eesti keel; Täht, Eldur - saksa,
keel, ajalugu; Vatter, Uudo - saksa keel; Elmers,
Loore - püüsika, Lahe Liivi - saksa keel; Märk,
Vambola - saksa keel. Rannala, Silvi - matemaat-
ika: Õismaa, Meida - füüsika, ajalugu, Kadakas,
Hili - matemaatidka; Salumäe, Rein - matemaatika.
Need õpilased lubasid parandada puu-
dulikud hinded veerandi lõpuks.
Koosolek lõppes kell 18.00
Algorganisamoonis sekretär: N. Kreim.
ELKNU_Lihula_Rajoonikomitee (ERAF.2012.15.84A)

Lehekülg 9
8
Protokoll nr. 7.
ELKNÜ Vatla MK õpilaste algorganisatsiooni koos-
oleku kohta 4. aprill. 1951.a.
ÜLKNÜ liikmerd -4
Kohal ÜLKNÜ liikmeid - 4
Puudub ÜLKNÜ liikmeid -
Koosoleku algus kell 15.30
Lõppes kell 16.10
Koosoleku juhataja sm. Ehasalu, Kalju-
Protokollija: sm. Soomela, Viljan.
Koosolekust võttis osa ELEKNÜ Rajoonikomitee
töötaja sm. Hein.
Päevakordi
1. Algorganisatsiooni sekretäri aruanne.
2. Delegaadi valimine rajooni konverentsile.
I
Sm. Kreim oma aruandes märgib. Et ta on valitud
algorganisatsiooni sekretäriks 18. jaan. 1951.a.
Olles lühikest aega töötanud, ei ole ta suutelime
juhtima algorganisatsi nii nagu seda oleks pida-
nud juhtima, kuna puuduvad vajalikud tead-
mised, kuid selle lühikese ajaga olime siiski
suutnud viia läbi 6 algorganisatsiooni koosolekut
arutades nendel koosolekutel distsipliini küsimust.
üksikutel õpilastel, kes on ennast ka paran-
danud. Arutatud on õppeedukusest sest 16. pio-
neeril kellel esinevad puudulikud hinded ja kes
on end lubanud parandada ja oli osalt ka pa-
randanud.
ELKNU_Lihula_Rajoonikomitee (ERAF.2012.15.84A)

Lehekülg 10
On abistatud tähtpäevade läbiviimist. On organiseeri-
tud ka lahtisi koosolekuid ja vesteltud komsomoliea-
liste õpilastega ja pioneeridega. Seinalehe töö eest
on pandud vastutavaks õpilane Ehasalu, kuid
Ehasalu ei ole selleks midagi teinud, et organise-
rida ja teha selgitus tööd õpilaste hulgas seina-
lehe artiklite kirjutamisel.
Puudusid meie töös on veel palju peaaegu üldse
pole me töötanud pioneeridega.
Ka pole koostanud tööplaani ega andnud kong-
reetseid ülesandeid kommunistlikele noortele ega pea-
neeridele ning õpilastele ka esineb sunnis selliseid
asju nagu halb ettevalmistus tundideks etteütle-
mine ja maha kirjutamine.
Siis õpilaste poolt mitteaustav suhtumine
õpetajate suhtes. Koolis pole kirjandusringi ega korraldata
kirjandusõhtuid. Koolis pole harjutatud lugema õpi-
lasi ajalehti ega vesteldud poliitilistest küsimustest.
Ringidest töötavad näitering, rahvatantsu ring. Siis
kehakultuuri kollektiiv, male-kabe sekstsioonid.
2
Sm. Raudkivi tegi ettepaneku võtta salajase hääletamise nii
kirja sm. Kreim, Maimu. Teiseks tehti ettepanek võtta valimisnime
kirja M. Soomela. Rohkem kandidaate ei esitatud.
Sm. Ehasalu tegi ettepaneku valida häältelugejaks sm. Rau-
kivi, kes võeti ühel häälel vastu.
Sm. Raudkivi lugenud ette valimistulemused, selgus et dele
gaadiks oli valitud sm. Kreim.
Sm. Hein rääkis kommunistlike noorte ülesannetest. Ta selgi
kuidas juhtida algorganisatsiooni tööd ja tegevust.
Koosolekujuhataja
Protokollija: N. Soomela
9
Protokoll Nr. 2.
ELKNÜ Valla. MK õpilast algorganisatsiooni üldkoos-
oleku häältelugeja protokoll valimiste tulemuste kohta.
rajooni konverentsi delegaadi valimistel.
"4" märtsil 1951.a. aprill
Üldse võttis osa ÜLKNÜ liikmeid 4
Bülletääne salajaseks hääletamiseks välja antud 4
Hääletamiskasti avamisel oli bülletääne -
Häältelugeja tunnistas kehtivaks 4 bülletääni
Häältelugeja tunnistas kehtetuks - bülletääni (järg-
mistel põhjustel)........................................
Salajase hääletamise nimekirja olid kantud järg-
mised seltsimehed
1. Kreim Maimu
2. Soomela Viljan
Häältelugemisel selgused järgmised salajase hääletamise
tulemused
1. Krum Maimu poolt 3 vastu 1
2. Toomela Viljan poolt 1 vastu 3
Salajase hääletamise bülletaanidele olid täiendavalt
kantud:
1. poolt
2. poolt
Häälteenamusega on valitud seega Vatla MK õpilas
algorganisatsiooni poolt rajooni konverentsi delegaadiks
järgmised seltsimehed:
1. Krum Maimu
Häältelugeja: V. Randkivi
Janeda_(Ambla)_vallavalitsus (EAA.2915.1.1)

Lehekülg 2
Protokoll.
sell. 27mal Novembrill 1867.
Jenneda ja Lechtmetsawalla koggokonna liikmed wolli-
mehhed ja ka sadikud, said üllemal nimmedut päwal Ma-
koggokonna Seaduse ramatu Juhhatusse kolmandama
jau § 17 ja 18 järrele üllewataja kohto käso peale. Mõisa ja
walla pollitsei üllewatamisse all kokko kutsudut, et essimest
korda muist wollimehhi piddi wälja astuma, ja teisi asse-
melle wallitama, sedda mõeda sai kuida Juhhatusse kolman-
dama jäu § 17 juhhadab, ja üllewataja kohhus enne mä-
ranud Jenneda walla tallitaja Maddis Mattiseni juhhuta
misse al liiso läbbi kaks kak wollimeest wälja astuma
nimmelt Tonno Tomberg ja Päro Mattisen.
Kokko ollid tulnud wollimehhi wallima
a). Wollimehhed Hans Rumbach, Tonno Tomberg,
Hindrik Kõrgemäggi, Tonno Borgmann, Jürri Stalwel.
Jürri Kukmann, Jaan Einberg ja Lechtmetsast Jakob Waigida
b). Kohha rentnikud. Kustaw Mend, Jaan Pruss, Ado
Känik, Juhan Wihwald, Jürri Saalmann, Tonnis Keldriauk,
Mart Urbuss, Jaan Ringmann, Jürri Pukspu, Jürri
Borgmann, Mihkel Saalmann, Jürri Pruss, Jürri
Kruger, Mart Krüger, Hans Tomberg, Jaan Eismann,
Jürri Pukspu, Jaan Eismann, Mihkel Eismann, Jürri
Eismann, Elias Känik, Jürri Kirspu, Kustaw Kirspu,
Hindrik Sarrapu, Willem Nienebusch, Gustas Krüger,
Kustaw Mühlberg, Tonno Purgast, Mart Eismann, Mick,
Porrik, Mart Krim, Peter Pent, Juhan Lall,
Mart Arro, Hans Kirnmann, Hans Kirnmann,
Andres Uming, Hans Birkwald, Juhan Oraw, Karel
Kirnmann, ja Lechtmetsast Hans Weinberg. -
Seda möeda jäiwad teised keik wannad omma ammeti peale
agga Tonno Tombergi asemele walliti Hans Kirnmann
(Krusiaugu perremees) ja anti 30. healt; Päro Mattisen sai
wanna / teist korda wallidud ja anti 34 healt.
Tallitaja Maddis Mattisen.
xxx
Koggokonna kirjutaja G. F. Rose/.
Janeda_(Ambla)_vallavalitsus (EAA.2915.1.1)

Lehekülg 3
Protokoll.
sell. 29mal Decembril 1867.
Estima Kubberneri Herra käso peäle mis 7mal
Decembril 1867 No. 2445 all olli andut., ja kihelkonna
kohto polest sell 16mal Decembril 1867 No 285 all sai
kulutud, et Wallatallitaja ja wollimehhed bidit
kokko tullema arru piddama, kas omma Walla
makasenist wilja tahhawad müija;
Kokko ollid tulnud Tallitaja Maddis Mattisen
Wollimehhed Hans Rumbach, Hindrik Kõrgemäggi
Päro Mattisen, Hans Kirnmann, Jürri Stalwel ja
Lechtmetsast Hans Weinberg. -
Jeneda ja Lechtmesta Walla Magasi Aidat on
kül tänno Jummalale täis, agga et tännawo üks
tühhi aasta on, ja ka ennamast keik Rukkiorrak-
sed nõrgat ollid Lumme alla minnes, selle pärrast
ei tahha Jeneda ja Lechtmetsa walla Wollimehhed
omma magasidest mitte seekord müija, kui kewa-
de, kunni nähha sawad, kuida kewade ja Rukki-
orraksed on, siis Mai ehk. Juni ku sees kui hin-
nad weel nenda kõrgel on.
Jeneda walla Tallilaja Maddis Mattisen
XXX
koggokonna kirjutaja G. F. Rose/.
Protokoll
sell 18mal Oktobril 1868.
Estima Kubberneri Herri käsu peäle mis
11mal selle ku päwal sai kuludut kihelkonna kohto poolest,
et nende Maggasite sees kus wilja ei olle peab walla rahhaka
wilja saama ostedut, selle pale said kihelkonna kohto keso peale
Jeneda walla wollimeste selts kokko kutsudut, selle ülle ärro
piddama, kokko ollid tulnud Tallitaja Maddis Mattisen
Wollimehhed Hans Rumbach, Hindrik Kõrgemäggi Jürri
Stalwel, Hans Kirnmann ja Jürri Tubra
Selle peale sai arwadut et Jenda walla Maggasiis sekord
weel wilja on, sei sa seie mitte wilja ostedut.
Walla Tallitaja Maddis Mattisen
XXX
Koggokonna kirjutaja GFRose/.
Protokoll
sell 26mal Novembril 1868.
Jeneda ja Lechtmetsa koggokonna liikmed ja Wollimehed
said üllemal nimmedut päwal, Ma koggokonna seaduse
ramatu, Juhhatuse kolmandama jäu § 17 ja 18 järrele
üllewataja kohto käso peale walla politsei ülle watamise
all kokko kutsudut et teist korda muist wollimehhi
piddi wälja astoma, ja teisi assemelle wollitama,
sedda möeda sai kuida Juhhatuse kolmandama jäu §17.
juhhadab, ja ülle wataja kohhus Cirkulaeri kirja läbbi
sell 28mal Novembril 1868 No 280 all märanud Tallitaja
Maddis Mattiseni juhhatamise all se liiso läbbi kolm
wolli meest wälja astoma.
Kokko ollid tulnud wollimehhi wallima.
A. Wollimehhed Hans Rumbach, Päro Mattisen
Tonno Borgmann, Hans Kirnmann, Jürri Stalwel
Hindrik Kõrgemaggi Jaan Einberg, Jürri Kukmann ja Jakob
Waikida
Janeda_(Ambla)_vallavalitsus (EAA.2915.1.1)

Lehekülg 4
b. Kohha rentnikud Kustaw Mend, Jaan Pruss.
Ado Kanik, Juhan Wiehwald, Jürri Saalmann,
Tonnis Keldriauk. Mart Urbus, Jaan Ringmann
Jaan Pukspu, Hans Pukspu Mihkel Saalmann
Jürri Pruss, Jürri Krüger, Hans Tomberg.
Jürri Pukspu, Mihkel Eismann, Jürri Eismann,
Jaan Kirspu, Elias Känik Jürri Kirspu
Kustaw Kirspu, Hindrik Sarrapu Willem
Nienebusch. Gustaw Krüger Kustaw Mühlberg
Kustaw Blumthal, Mart Eismann
Mik Porrik, Juhan Lall, Mart Arro
Hans Kirnmann, Andres Umming
Hans Birkwald Juhan Orraw ja
Karel Kirnmann,
Sedda möeda wõtsid keik 9 Wollimeest liesko
nenda et kolm piddi neist wälja astoma et
saaks ued assemele wallidut, selle liiso läbbi piddit
siis wälja astoma Hans Rumbach Tonno Borg
mann ja Hans Kirnmann, ja sai keikist
kokko tuldut liikedest Hans Rumbach asse-
melle Juhan Lall, Tonno Borgmanni asse-
mell Jürri Tubra ja Hans Kirnmann sai
uest ametise tagasi walitsetud: nenda et nüid
eddespidised wollimehhed on.
Juhan Lall. Päro Mattisen, Jürri Tubra
Hans Kirnmann Jürri Stalwel Hind-
rik Kõrgemäggi Jaan Einberg Jürri
Kukmann ja Jakob Waigida.
Tallitaja Maddis Mattisen
XXX
G.F.Rose/
koggokonna kirjutaja
Protokoll, sell 22. Januar 1869.
Hakenrihtri herra käso peale, sai tänasel päwal
Jeneda walla perremehhed ja wolli mehhed kokko kutsu
dut omma eneste keskest mehhei wälja walima kes
ja Lechtmetsa
Jeneda walla honed mis koggo konna jäko on takse-
rima peab et wastastiku tullekahjo tassutamiss laeka
ülles wõttedut saaks.
Kokko ollid tulnud Tallitaja Maddis Mattisen Wollimehhed Juhan Lall
Paro Mattisen Jürri Tubra, Hans Kirnmann, Jürri Stalewel
ja perremehhed Mihkel Eismann Kustas Krüger ,Mart Urbus.
Ad Hans Tomberg. Willem Nienebu Jürri Kirspu Jaan Eismann
Mart Arro, Jaan Pruss Jürri Pruss Jürri Saalmann
Kustas Blumthal, Maddis Krimm, Jaan Ringmann
Juhan Borgmann, Elias Kanik. Mart Eismann Hans
Birgwald, ja Mik Porik., ja Hans Weinberg.
Sedda möeda said neist üllemal nimmedut kokko
tulnud perremestest honete takkserijad arwadut
Willem Nienepu, Jaan Eismann, Kustaw Krüger
Juhan Borgmann, Mart Eismann ja Hans Birkwald
kes enne Tallitajad ja tallidaja abbid on ollnud ja
Assakurantsi seduse järrel wannudut on;
Seda möeda sai neist üllemal nimmedut wallidut meslest
Jeneda walla koolimaja ait ja laut 200 Rbl peale ja
arwadut mis puust tehhdut ja õlle kattuseka kaedut on
ja Maggasenni ait mis puust tehhdut ja lauduteka
kaedut on 200 Rbl peale, Lechtmetsa maggasenni ait
puust ja õlgedeka kaedut 50 Rbl peale arwadut.
Tallitaja Maddis Mattisen.
JENEDA KOGGUKOND
Janeda_(Ambla)_vallavalitsus (EAA.2915.1.1)

Lehekülg 5
Protokoll
sell 20mal Novembril 1869.
Jeneda ja Lechtmetsa walla koggokonna liikmed
said üllemal nimmetud päwal Makoggokonna
Seaduse ramatu kolmandama peatuki § 26, 27 ja 28
järrel üllewataja kohto kässu peale walla politsei
üllewatamisse all kokku kutsutud et wanna koggo-
konna ametmeeste aeg täis on sanud, uusi amet-
mehhi wallima sedda moeda ollid kokko tulnud -
Jürri Mend, Jürri Kirspu Kustas Kirspu, Hans
Urbus Juhan Lamberg, Hans Rumbach Mart Arro
Jürri Saalmann, Jaan Pruss, Hans Birkwald Jaan
Kanik, Jürri Pross Maddis Mattisen Juhan Weih-
wald, Kustas Blumthal, Jaan Ringmann, Pärro
Mattisen Jürri Borgmann, Mihkel Saalmann
Mick Põrrek, Kustas Krüger, Karel Kirnmann
Maddis Krimm, Jürri Krüger, Mart Eismann
Jürri Pukspu, Jaan Eismann, Mihkel Eismann
Hans Kirnmann Hindrik Sarrapu Hindrik
Kõrgemäggi Willem Nienepu Peter Pent
Jürri Eismann Kustas Mühlberg Jaan Asperk
Hans Wienberg Jakob Waigida. -
Sedda möeda sai keike eesiteks walla Tallitaja
arwatud Juhan Weihwald anti 24 healt.
kohtomees Mihkel Eismann anti 29. healt wanna paigale
kõrwamees Jaan Ringmann anti 11 healt
Juhan Lamberg anti 12 healt.
abbimees Hans Kirnmann anti 17 healt
Hindrik Sarrapu anti 15 healt
"Hans Weinberg jäi wanna paigal
kooliwanem. Maddis Matisen sei keikist koggust wallitud
Tallitaja Maddis Mattisen.
Protokoll
sell 20mal Novembril 1869.
Jeneda ja Lechtmetsa koggokonna likmed ja Wolli-
mehhed said üllemal nimmetud päwal Makoggo-
konna seaduse ramatu Juhhatusse kolmandama jäü
§ 17 ja 18 järrel ülle wataja kohto käsu peale walla politsei
ülle watamisse all kokku kutsutud et kolmat korda
wollimehhi piddi wälja astuma ja teisi asse melle walli-
tama kokko ollid tulnud wollimehhi wallima
a.) Wollimehhed Juhan Lamberg, Päro Mattisen, Jürri
Tubra Hans Kirnmann, Jürri Stalwel, Hindrik
Korgemägi, Jaan Einberg, Jürri Kukmann, ja
Jakob Waigida.
b.) Kohha rentnikud, Jürri Mend, Jürri Kirspu
Kustas Kirspu Hans Urbus, Hans Rumbach Mart
Arru, Jürri Saalmann, Jaan Pruss, Hans
Birkwald Eljas Känik, Jürri Pruss, Maddis Mattisen
Juhan Weihwald Kustaw Blomthal Jaan, Ringman,
Jürri Borgmann Mihkel Saalmann, Mick Porrik
Kustas Krüger Maddis Krimm Jürri Krüger Mart
Eismann, Jürri Pukspu, Jaan Eismann, Mihkel
Eismann, Hindrik Sarrapu Willem Nienepu Peter
Pent Jürri Eismann, Kustas Mühlberg, Jaan
Asperk, Hans Weinberg.
Sedda möeda sai wollimehhed uuest wallitud et wannadest
Juhan Lamberg, ja Hans Kirnmann teise ameti peale
ollid wallitud sai täiest koggust uest wallidut, Jürri
Pukspu, Jaan Pruss, Maddis Krimm, ja wannad wolli-
mehhed Jürri Tubra, Jürri Stalwel Hindrik Kõrgemäggi, Jaan
Einberg, Jürri Kukmann ja Jakob Waigida jäid paigale.
Tallitaja Maddis Mattisen
Janeda_(Ambla)_vallavalitsus (EAA.2915.1.1)

Lehekülg 6
Protokoll
sell. 6mal Küindla ku päwal 1870
Et Hans Kirnmann kes sell 20mal Novembril
1869. Tallitaja abbimehheks sai täiest koggust
wallitud, ärra surri, siis tulliwad üllemal nim-
metud päwal täie koggo liikmed kokku, teist
abbi meest assemelle wallima, kokku ollid
tulnud, Juhan Lamberg, Hans Rumbach
Hans Birkwald, Maddis Mattisen, Juhan Weihwald
Kustas Blumthal, Jaan Ringmann, Päro
Mattisen, Jaan Pukspu, Jürri Borgmann,
Maddis Krimm Mart Eismann, Jürri Pukspu
Mihkel Eismann, Tonno Tomberg, Hindrik
Sarrapu Willem Nienepu,
Sedda möeda sai üllemal nimmetud täie koggo
ja anti 12 healt
Liikmetest, Jürri Kruger, Tallitaja abbi-
mehheks, Hans Kirnmanni assemelle wallidut
Tallataja Juhan Weihwald.
Protokoll.
sell. 3mal April 1870.
Et Jürri Krüger kes sell 6mal Küindla
ku päwal, Hans Kirnmanni assemelle
sai Tallitaja abbik sai wallitud ärra
on surnud, siis sai et keik Walld ja
wollimehhed koos ollid keikist koggust
Jürri Pukspu selle ameti peale
wallitud
Tallitaja Juhan Weihwald
Protokoll
sell. 3mal April. 1870.
Et seie sadik Mõisa Wallitsei koggokonna kirju-
tuse on muretsenud, siis sai keikist koggoust
sesama ja ka wollimeeste koggust se samma
Gottlieb Ferdinand Rose kes nüid Lechtmetsa
Mõisa lähheb, koggokonna kirjutajast wallitud
kes igga kahhe näddala sealt Jeneda walda tulleb
kus kohhus koos käib tulleb, ja keik kohto asjad
ja protokolli kirjad selletab ja kirjutab, selle eest
maksab wald Gottlieb Ferdinand Rosele sedda mis
enne on sanud, see on Lechtmetsa wallaka kokku
wiis
kakkskümmed rubla rahha ja Lechtmetsast wiis
Rbl ja kaks Setwerti kaero, agga Maggasi
kirjutus nenda kui se enne on ollnud muret-
seb Koolmeister, agga nööri ramatud kirju-
tab Kirjutaja
Tallitaja Juhan Wiehwald XXX
Wolli mees Jürri Pukspu XXX
do Jaan Pruss XXX
do Hindrik Kõrgemaggi XXX
do Madis Krimm XXX
do Jürri Stalwel XXX
Janeda_(Ambla)_vallavalitsus (EAA.2915.1.1)

Lehekülg 7
Protokoll.
sell. 25mal Septembril 1870.
Wolli meeste koggo poolt sai Karel
Petre poeg Kõrgemäggi wälja wallitud
ja rõuge pannemisse ametid õppetud., et
temma eddes piddi omma wallas rouged
panneb, ja selle pärrast, sab Karel Korge-
mäggi walla poolt s liso wõtmissest
wälja wõetud, kui eddes piddi liisso wõtmissed saawad
ollema.
Tallitaja Juhan Weihwald. XXX
Protokoll.
16mal Decembri 1870.
Jeneda ja Lechtmetsa koggokonna likmed ja Wolli-
mehhed said üllemal nimmetud päwal Makoggo-
konna seaduse ramatu, Juhatuse kolmandama
jäu § 17 ja 18 järrel walla politsei üllewatamisse all
kokko kutsudut et wollimehhed kes omma kolm
astad on olnud piddit wälja astuma ja teised ass-
semelle wallitama, kokko ollid tulnud.
a) Wollimehhed, Jürri Pukspu, Jaan Pruss, Mad-
dis Krimm, Jürri Tubra, Jürri Stalwel, Hindrik
Kõrgemäggi, Jaan Einberg, Jürri Kukmann
ja Jakob Waigida
b.). Täiest koggous ollid keik perremehhed
kokko tulnud.
Sedda möeda sai wallidut et wannad Jaan
Pruss, Maddis Krimm, Jürri Tubra, Hind-
rik Kõrgemaggi Jaan Einberg, Jürri Kuk-
mann, ja Jakob Waigida wannad jäid
ja usi sai wallitud Maddis Sarrapu ja Kustas
Blumthal
Tallitaja Juhan Weihwald.
XXX
Protokoll
sel 27mal Tepssembril 1871
Jenneda ja Lechtmetsa koggukonna liekmed ja wolli-
mehhed said üllemal nimmetud päwal Ma koggukon-
na seadusse ramato juhhatusse kolmandama jau § 17
ja 18 järrele walla politsei üllewaatmisse all kokko
kutsutud, et wollimehhed, kes omma 3 aastad on olnud,
piddid wälja astuma ja teised assemele wallitama.
Kokko ollid tulnud:
à) Wollimehhed: Jaan Pruss, Maddis Krimm, Jürri
Tubra, Hindrik Kõrgemäggi, Jaan Einberg, Jürri
Kukmann, Jakob Waigita, Maddis Sarrapu ja Kus-
tas Plumthal.
b.) Täiest koggus ollid keik perremehhed kokku tul-
nud.
Sedda möda sai wallitud, et wannad Jaan Pruss, Maddis
Krimm, Jürri Tubra, Jaan Einberg, Maddis Sarrapu,
Tubr.
(lahti)
ja Kustas Plumthal. piddid wannad jäema, ja uusi
sai wallitud: Peter Luik, Hans Rumbach ja Peter
lähti.
Pent.
Tallitaja Juhhan Weichwald.
XXX
No 1. Protokoll
sel 20 Aprillil 1872
Jennede ja Lechtmetsa koggukonna liekmed)
wolli mehhed tullid üllemal nimmetud päwal kokko
kohtu meeste palga pärrast, kes weel sia male palka
polle sanud.
Wollimehhed: Jaan Bruss, Maddis Krimm, Jürri
Janeda_(Ambla)_vallavalitsus (EAA.2915.1.1)

Lehekülg 8
Tubra, Jaan Einberg, Maddis Sarrapu, Kustas Blum-
thal, Peter Luik, Hans Rumbach ja Peter Pent, arwas
sid, et kohto mehhad wõiwad maggasi kassutest palka
sada, 1 Tallitaja 1 Tset. 2 Tsk. Rukkid ja 1 Tset. kaero
tallitaja abbid: 5 Tsetwk.rukkid ja 4 Tsetwk kaero. Pea kohtomees
1 Tsetw. 2 Tsetk. rukkid, kohtomehhe abbid 5 Tsetwk. rukkid.
Tallitaja: Juhhan Weichwald xxx
No 2. Protokoll.
sel 4mal Novembril 1872
Jennede ja Lechtmetsa koggukonna wollimehhed
tullid üllemal nimmetud päwal walla politsei ütle waat
misse al kokko walla laeka rahha pärrast, et kas sedda
linna intressi peale panna wõi mitte.
Wollimehhed: Jaan Bruss, Maddis Krimm, Jürri
Tubra, Jaan Einberg, Maddis Sarrapu, Kustas Blom-
thal, Peter Luik, Hans Rumbach ja Peter Pent, arwa-
sid, et walla rahha ei wõi mitte intressi peale panna,
sest et wallal ühte puhko rahha tarwis on.
Tallitaja: J. Weichwald xxx
See woolimeeste protokoll mis on 20mal Aprillil 1872
aastal ülleswõetud, saab tühjaks arwatud selle pärrast et
selle woolimeeste otsusse läbbi on koggukonna kohtu sea-
dusse § 8 wasto eksitud. Lehtse moisas sel 24mal Mardikuu
päwal 1872 aastal
Kihhelkonna kohtu wannem: Fr Baron Huene
Protokoll No 3
sel 13mal Decembril 1872.
Jennede ja Lechtmetsa walla koggukonna liik-
mad said üllemal nimmetud päwal Makoggukon-
na Seadusse ramato kolmandama pea tükki
§ 26, 27 ja 28 järrel üllewaatja kohto kässo peale
walla politsei üllewatmisse al kokko kutsutud, et
wanna koggukonna ammetmeeste aeg täis
on sanud, usi ammetmehhi wallima. Sedda
moda olli kokko tulnud:
Jaan Jõhwikas, Jaan Kirspu, Kustas Kirspu, Hans
Urbus, Juhhan, Lamberg, Josep Lutter, Mart Arro,
Jürri Saalmann, Jaan Pruss, Hans Birkwald,
Jaan Pulmann, Jaan Nahkur, Jürri Abjaan,
Kustas Wildmans, Maddis Madisen, Jaan Ring-
mann, Jaak Pralits, Jaan Krimm, Jürri Borg-
mann, Juhhan Weichwald, Maddis Krimm,
Mihkel Saalmann, Mart Urbus, Kustas Blom-
thal, Tõnnis Freiberg, Kustas Mühlberg, Karel
Kirnmann, Hans Bukspu, Jäkub Kirnmann,
Mihkel Rammo, Maddis Sarrapu, Mart Eismann,
Jürri Pukspu, Hindrik Eismann, Jaan Eismann,
Mihkel Eismann, Tõnno Tomberg, Hans Tomberg
Hans Rõuk, Hans Blomthal, Hindrik Wälbe,
Hindrik Kõrgemäggi, Tõnno Purgats, Willem
Ninepu, Hindrek Sarrapu, Hindrek Tiesmann,
Jürri Eismann, Mart Abjaan, Jaan Kõrgemägi
Peter Pent, Mart Krimm, Jaan Asperk, Hans
Luberg, Tõnno Borgmann, Andres Pent. Jürri
Tubra, Peter Luik, Mart Küger, .
Seddamöda sai keige essiteks walla Tallitaja
arwatud: Jürri Pukspu anti 26 healt.
Janeda_(Ambla)_vallavalitsus (EAA.2915.1.1)

Lehekülg 9
Jakub Orraw
Lechtmetsa tallitaja: Hans Rumbach anti 3 healt.
abbi
korwamees: Maddis Sarrapu anti 29 healt
Kustas Wildmans anti 26
Pea kohtomees: Jaan Ringmann anti 29
korwamees: Jaan Jõhwikas anti 28
Hindrek Kõrgemägi anti 32
Jergismees: Kustas Mühlberg anti 24
Mart Krimm anti 19
Sadikud said wallitud; täest koggust:
Josep Luttrus, Jaan Abjaan, Jaak Kirspu, Jaan Abjan
Anton Weberk Tõnnis Pent, Jaan Tomberg, Andres
Thalberg, Jaan Küttberg, Hindrek Malmberg, Jaan
Känik, Jaan Kleberg, Hans Einberg, Jurri Luik
Jaan Kirspu, ja Tonno Kirspu.
Tallitaja: Juhhan Weichwald. xxx
II
Protokoll No 4
sel 13mal Decembril 1872
Ullemal nimmetud päwal ollid keik Jennede ja Lecht-
metsa walla koggo likmed kookko tulnud wollimeeste
arwamisse pärrast. Kokko ollid tulnud:
a) Wollimehhed: Jaan Bruss, Maddis Krimm, Jürri
Tubra, Jaan Einberg, Maddis Sarrapu, Kustas Blom-
thal, Peter Luik, Hans Rumbach ja Peter Pent
b) Täiest koggust ollid ka keik perremehhed koko tulnud.
Sedda moda sai wallitud, et wannad: Jaan Bruss, Maddis
Krimm, Jaan Einberg, Kustas Blomthal, Peter Luik
ja Peter Pent piddid paegale jäma. Ja usi sai wallitud:
Jaan Kullisson
Jakub Orraw, Hindrek Tiesmann ja Jaan Känik,
et nad piddid Jürri Tubra, Hans Rumbachi ja Maddis Sar-
rapu assemel olleme, kes lahti saiwad.
Tallitaja: Juhhan Weichwald
xxx
Protokoll No 1
Sel 1. Märtsil 1873.
Jennede ja Lechtmetsa koggukonna wollimehed
tullid üllemal nimmetud päwal, walla politsei ülle
waatmisse al koko, walla maggasi rukkite pärast, et
kui paljo neid wõib ärra müia.
a) Täist koggust ollid keik wollimehhed kokko tulnud.
Ja nimmelt: Jaan Pruss, Maddis Krimm, Jaan
Einberg, Kustaw Blomthal, Peter Luik, Peter Pent,
Jaan Kullisson, Hindrek Tiesmann ja Jaan Känik
arwasid et maggasi aidast wo ei wõi mitte rohkem
rukkid müia, kui 5 Sällitust (wiiss sällitust), se-
pärrast, et wallas on paljo waesid paljo ja tännawo aas-
ta on willi wäga alw ka.
Tallitaja: Jürri Pukspu
xxx
Kirjutaja: TNeks.
Prottokoll N. 2.
Sel 16mal Martsil 1873.
Jennede ja Lechtmetsa kogukonna wollimehhed
tullid üllemal nimmetud päwal walla politsei ülle
waatmisse eel kokko, walla maggasi laeka rahha pärrast
et sealt rähha wõtta 142 Rbl. (sada nellikümend kaks
rubla) walla krono pea rahhaks mis ärra kaddund
ja krimlassed wõlgo jättnud.
II ollid wollimeeste koggo täiest ses nõus, et maggasi
rahhast woib wõtta pea rahhaks, se pärrast et sedda rahha
moealt kuskilt tullemas ei olle.
Tallitaja: Jürri Pukspu
Kirjutaja: T. Neks
Janeda_(Ambla)_vallavalitsus (EAA.2915.1.1)

Lehekülg 10
Protokoll No 3.
sel 28. Decembril 1873.
Jennede ja Lechtmetsa walla wollimehhed said üllemal
nimmetud päwal Tallitaja üllewaatmissel kokko kut-
sud ja nende käst küssitud, et kas naad pärriwad Jaan
Pilli kes Tallina linna mehhe eest ärra sai müidud, woi mite
2, Ollid wollimehhed täiest keik ses nous, et nad Jaan Pilli
ennam tagu ei pärri ja tagasi ei tahha mis jubba soldat
on.
Tallitaja: JPukspu XXX
wollimehed: Jaan Pruss XXX
Madis Krimm XXX
Jaan Einberg XXX
- Kustas Blomthal XXX
Peter Luik XXX
Peter Pent XXX
Jaan Kullisson XXX
Hindrek Tiesmann XXX
ja Jaan Känik XXX
Kirjutaja: TNeks.
Wolimeeste Protokoll No 1.
sel 15. Aprilil 1874.
Üllemal nimetud päwal tullid keik Jännede ja Lecht-
metsa walla wollimehhed kokko, ue wollimehhe arwamis-
se ja ühhe wanna lahti laskmisse pärrast.
6, Wollimehhed arwasid, et Jaan Einberg piddi lahti
ama ja Jakub Kirnmann piddi temma asse-
mele astuma. -
II.
Tullid wollimehhed selle pärrast kokko Tallitaja
ülle waatmisse al, et kus sedda kullo wõtta, mis
Nekrutid ni mitto kord on sanud Rakweresse
wia.
b, Wolli mehhed ollid täiest ses nõus, et sedda rahha
walla laekast wõtta wõib, ni paljo, kui seda rahha
se tarwis kullub. -
III
Tullid wollimehhed selle pärrast kokko, et Tallitaja sia
male wäga wähhe palka on sanud (1 Tst. Ruk ja 2 Tsetwr.
kaero) et seda tarwis suremaks tõista tallitaja waewa
peale.
b, Wollimehhed ollid keik ses nõus, et Tallitaja peab
saama weel oma palga kõrwa 1 Tstwr. Odre. Seda
möda saab Tallitaja: 1 Tsetwr. Rukid 1 Tsetw. Odre ja
2 Tsetwr. kaero, ja temma abbimehed pool nipaljo.-
Tallitaja: J. Pukspu XXX
Wollimehed: Jaan Pruss XXX
Madis Krimm XXX
Jakub Kirnmann XXX
Kustas Blomthal XXX
Peeter Luik XXX
Peeter Pent. XXX
Jaan Kullissoon XXX
Hindrek Tiesman XXX
ja Jaan Känik XXX
Kirjutaja TNeks
Protokoll No 2.
sel 28. Tetsembr 74.
Üllemal nimetud päwal tullid keik Jannede walla
wollimehhed kokko Tallitaja üllewaatmisse al, selle ülle
et neid magasi wõlglassi, kes siamale magasiramatus
üllevel on olnud ja kellest mitte ennam maksmisse
lootust ei olle, et neid magasiramatust mahha kus-
tutada:
b, ollid wollimehhed, keik ses nõus, et need hinged kes
ennam maksta ei joua ja mõned ka juba surnud
on, et neid wõib magasi ramatust maha kustutada
Tallitaja: JPukspu
ja wollimeeste kogu täielt.-
Janeda_(Ambla)_vallavalitsus (EAA.2915.1.1)

Lehekülg 11
Protocoll No1.
Kõrwal nimmetud päwal tullid keik Jännede walla
sel 17. Junil
wollimehhed kokko Tallitaja kässo peale selle ülle nõu
1875
piddama, et kas Maggasi willi saab ni kui
kihhelkonna kohto härra nõu annab ärra müidud
ja maggasi ait ärra kautud wõi mitte?
Selle küssimisse peale piddasi wollimehhed nõu, et
Maggasi ait ja temma willi ei woi mitte soutumaks
ärra kautadud sada, waid agga rasike hawal, nenda
müia
möda kuidas willja kaswab. aeg on.
Tallitaja: JPukspu
XXX
Wollimehhed: Jaan Pruss. XXX
M. Krimm XXX
J. Kirnmann XXX
K. Blomthal XXX
P. Luik - XXX
Peter Pent X++
J. Kullisson +++
H. Tiesmann +++
J. Känik +++
Protocoll No 2.
Sel nimmetud päwal tullid keik Jennede walla wolli-
sel 3. Oct. 75
mehhed kokko, Tallitaja kässo peale, pearahha arwamisse
pärrast. Ja pearahha sai arwatud, et iga üks maksja
hing peab maksma 4 Rbl. 23 Cop.
Tallitaja: J.Pukspu XXX
Wollimehed + J. Pruss XXX
+ M. Krimm XXX
+ J. Kirnmann XXX
+ K. Blomthal XXX
+ Peeter Luik XXX
J. Kullisson XXX
+ H. Tiemann XXX
+ I. Kaniik XXX
+ Peeter Pent XXX
Protokoll No 3 sel 17 Tetsembril 75
Jännede ja Lechtmetsa walla koggukonna liikmed said ülle-
mal nimmetud päwal Ma koggukonna Seaduse ramatu
kolmandama peatükki § 26, 27 ja 28 kohto kässo peale
wallapolitsei üllewaatmisse al kokko kutsutud, et wanna
koggukonna ammetmeeste aeg täis on sanud ja uusi
ammetmehhi wallitsema. Sedda moda ollid kokko tulnud
keik täis koggu:
Tallitajaks sai wallitud: Kustas Blomthal ja sai antud 21. häält
abbimehheks - " - Hans Tomberg " - " - " - 28 "
- " - Jurri Saalmann - " - " - 28 "
Pea kohtomehheks sai wallitud Maddis Madisen -" 23 - " -
kõrwamehhed - " - " - Hindrek Tiesmann - " - 27 - " -
- " - - " - Jakub Kirnmann 20 - " -
Järgismeesteks sai wallitud Karel Kirnmann - " - 21. "
ja - " - Jaan Kõrgemäggi 25 "
Sadikud said täiest koggust wallitud:
Josep Luttrus
Jaan Abjaan
Jaan Kirspu
Jaan Abjaan
Anton Weberg
Tõnnis Pent
Jaan Tomberg
Andres Taalberg
Jaan Küttberg
Hindrek Malmberg
Jaan Känik
Jaan Kleberg
Hans Einberg
Peeter Luik
Jaan Kirspu
Didrik Kirnmann
Wollimeesteks sai wallitud taiest koggust:
Jaan Korgemäggi
Andres Pent
Tõnno Tomberg
Janeda_(Ambla)_vallavalitsus (EAA.2915.1.1)

Lehekülg 12
Mart Eismann
Tõnno Borgmann
Jaan Asperk.
wannad jäid: Mart Krimm
Jaan Kullisson
ja Peeter Luik.
Lechtmetsa Tallitaja abbimees jai wanna J. Orraw.
Tallitaja: JPukspu XXXX
Protokoll No 1
sel 8. Märtsil 1876.
Üllwal nimmetud päwal tullid kek walla wollimehed
kokko tallitaja kässo peale, selle ülle nõu piddama, et
kas Maggasi aidast tännawo jalle willa müia ja kui
paljo kellegist jäust. ja mis hindad eest.
Wollimehhed piddasid nou, et tännawo wõib maggasi
aedast müia 2 sällitest rükkid 5 Rbl. Tsetwerti hind ja
2 sällitust odre 3 Rbl. Tsetwert. Agga kaero ei wõinud
wollimehhed müia sest et neid wähhe on, ja wald isse
neid laenuks pruugib.
Tallitaja K Blomthal XXX
Wolimehhed: J Kõrgemaggi XXX
A. Pent XXX
T. Tomberg XXX
Mart Eismann +++
T. Borgmann XXX
J. Asperk +XX
M. Krimm X+X
J. Kullisson +++
P. Luik +++
Protokoll No 2.
sel 31. Juni kuu päwal 1876.
Üllemal nimmetud päwal tullid keik Jännede
walla wollimehhed kokko Walla koolimaea orrelite
pärrast nõu piddama, et kas sedda rahha walla lae-
12.
kast wõtta .härra sowimist möda, wõi mitte.
Wollimehhed ollid keik ses nõus, et sedda rahha
60 Rubla, walla laekast wõtta, ja härra sowimist
mööda saab 40 Rubla Jännede walla kooli laste
trahwi rahadest, mis Pruna moisas on wõetud,
et 100 Rublasid orrelid saawad ostedud.
Tallitaja: KBlumthal
XXX
Wollimehhed: JKõrgemäggi XXX
A Pent XXX
T. Tomberg XXX
M. Eismann XXX
T. Borgmann XXX
JAsperk XXX
M. Krimm XXX
JKullisson XXX
P. Luik XXX
Protokoll No 3
sel 22. Octobri ku päwal 76
Üllemal nimetud päwal tullid keik Jännede walla
wollimehhed Tallitaja üllewaatmisse al kokko
Pearahha arvamisse pärrast, ja pearahha sai ar-
watud; et igga ühhe 215 hinge pealt igga üks
maksab 3 Rbl. 63 kop. peab maksma. Ja Lecht-
metsas maksab 18. hinge ja igga üks 4 Rbl. 17 kop.
II
Sai arwatud, et kooliwannem kogguni ilma
palgata ei või olla sure walla peal, et siis ta saab
5 Rubl. aastas. Essimessel aastal 1876 saab koli-
wannem selle rahha walla laekast ja teisel aastal
saab se rahha pearaha kõrwa arwatud.
III
Sai Tallitaja poolt teada antud wollimeestele ja
et igga perre pealt peaks saama 1 karnits rukid