Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 8
223 -
Transport
Rubl Kop
22. Kersa Hindrek Pender. +10 "
wõlgo
on
23. Kepsu Niggolas Mannas. ... +4 50
24. Seppa Jaan Tudermann. ... +10 "
25. Nurga Jürri Wiitmann ... + 5 "
26. Seppa Hans Steinbach ... +10 "
27. Onni Mick Allikas. ... +10 "
28. Kalmari Jürri Weinstein ... +10 "
3 r
29. Toppi Johann Uusmann. ... 9 "
9 r 2 rub
30. Urbase Jürri Baumann. 10 "
4 r 6r 48
31. Niggola Jacob Kaarmann. +10 "
32. Kusto Johann Olberg. ... 10 "
5 r
33. Nuhja Jacob Kersmann. 18 "
18 r
34. Olle Hans Olmann. ... +15 "
35. Warrewerre Anna Tomosow. 4 50
" 50k
36. Wannaperre Peter Tihanow. + 9. "
37. Leppiku Hans Mickelsen. 15. "
8 rubla
15
38. Loo Kustaw Kuusman.
+ 5.
39. Nõmme Jurri Schwann. 12. 75.
4 15
12r 75k
40. Lükkati Mart Steinbach 3. 50. 3r 50k
4. Seppasauna Hindrek Pentner +4.75.
42. Mihkle Maddis Pielmann 4.75 4r 75k
43 Kalda Jaan Maar 4.75.
4r 75 k
44. Petre Mick Maar 4 " 4r
45. Seaba Hans Lustwerk +2. "
8 4
201 Rub. 50 kop
Summa 424 50 Cop
Rub Kop
46. Birku Johann Sotal
9 11
9 r 3rub
wolgo on
47. Metsawaht Hindrek
1 50
1r 50k
48. Liso Jürjew.
3
3r
49. Jaan Klausner
3
3r
50. Johann Tudermann
+3
3r
51. Johan Bach
3
3r
52. Sekki Johann Kersmann
3+
25 Rub 50 kop
Transpert 424
50
Summa: 450 Rub 00
Wälja jäggatud wabbatikuil sest laeno
rahhast.
Rubl
Kop
1. Jaak Topmann
1.
1r
2. Jürri Steinbach
+1.
50
3. Mart Steinbach
1.
50
75k
4. Hans Birkan.
2
5. Anno Kruk
"
50
50 k
6. Jaak Birkan
2.
2r
7. Hindrek Roll -
1
1r
8. Hans Schwann.
1r
9. Kai Kruk ... 1 " 1r
10. Mart Taar. ... + 1. 50
11. Maddis Seren. .. 1 "
1
12. Hans Mickelsen
50
50k
13. Jaan Luks
50
50k
Summa 15 Rub "

Lehekülg 9
Rubl Kop wölgo.
14. Mart Steinbach Kersa. 1+ " 1r
15. Kai Seren. - + 1. "
16. Jaan Knop ... 1. 50 1r 50k
17. Hindrek Espe
18. Jürri Temp - 1. 50 1r 50
29 Johann Kersmann 1
20. Jaan Schwann
21. Karel Schwann
22. Jürri Urbann.
23. Liso Espe.
24. Ado Maar
25. Mart Kruk.
26. Hindrek Schmiedeberg +
27. Mart Luks
28. Jaak Topmann..
29. Jürri Rosenbenk
30. Jaan Seren terrasaun
31. Jaan Seren trummi
32 Edwi Maar
33. Jürri Kamps.
34. Ado Faulbaum
35. Niggolas Maar
36. Leno Mickelsen.
37. Jürri Karm.
38. Mart Karm.
39. Johann Seren
40. Johann Bach.
41. Livo Kruk
Summa
45 Rubla
Rubl Kop
wõlg. 8.
42. Madli Schmiedeberg. + 2 "
43. Marri Bach ... " 50
44. Ann Kruk.
45. Anno Rosioks ...
46. Ann Kamps ...
47. Jürri Kersmann ... + 1. "
48. Hans. Seren
49. Tio Birk + 1
50. Mick Kalmann ... 1. 50.
51. Jaan Olberg Leppik 1. 50.
52. Leno Klip ... +1. 50.
53. Mart Martinson. +1.50
54. Mart Pielmann. 1. 50
55. Hans Kersmann. + 1.
56. Hans Mielbach. + 1. 50
57. Tio Roll
58. Ann Wiitmann ... " 50
59. Leno Birk ... + 2 "
60. Liso Jürjew. + 1
61. Jakob Topmann. + 1.
62. Johann Olberg. + 1. 50
63. Iwann Tihanow +2. "
64. Aermo Roll ... + 2.
65. Hindrek Roll. + 1. 50
66. Liso Mickelsen + 2.
67. Jaan Olberg leppiko 2.
68. Mart Mickelsen + 1. 50
39 Rub 50 kop.
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 80
77.
Hindrek Roll ja Mart Schmiedeberg
leppisid sellega et Hindrek Roll maksab Mart Schm
bergile 1 Rbl. selle rukiste ette, mis sugise maha
külwanud
Sotewahe kõrtsmik kaebas: Minul on
Mart Luks käest 5 Rbl.
Mart Luks ei waielnud selle wastu
Kohus moistis makssab ära
Tõnu Känd Haljawast kaebab:
Nõmmeperemehe Mik Allikase käest
on 15 Rbl. saada
Allik
Mik ei olnud tulnud jääb sepärast
tõiseks korraks tulnud.
Mik Alli kaskaebtuse pärast palkide pä-
rast tuli Rasiko tallitaja Mart Sirkas
ja tunnistas, et palkisi mina põle mitte
wastu wõtnud ega oma toa ehituse tarwis prukinud, minu toa sees
on männi palkid
ja Lagedi mõisa Metsa waht Hindrek Kärs-
mann
Hindrek Kalman pärib Kaarel Mikelsen
käest mõistatud trahwi raha
Karel Mikelson ei olnud tulnud jääb tei-
seks korraks
lesk Tio Steinbah endini Nuhja pere-
naene pärib oma Nuhja maja warandust
30 Rubl. walja
Tõnis Bah endine Terra koha pidaja
pärib selle maja wara 32 Rbl. 290 kop.
13mal Oktobril 81. aastal
Mik Allikas Nõmme peremees
L.
kaebab: Hindrek Kruusmann Mõisa on
peale et Mart Sirkast wedas
metsawaht laskis talwel palkisi Rasiko
Tallitajale
metsa wahi palkisi wedada, kes seal palkisi
wälja wedas on Lagedi mõisast metsast
palkisi wälja wedanud ja ka õhtul ära
wiinud Rasiko. H.
2) Metsawahti Kruusmann laskis juures
nägin penikesi palkise maas olewat mu ar-
wates 15 puaid
3) Üks sang leppa kandpuu on ära wii-
dud kännu pealt 9 tolli jäme
Metsawaht Hind Kruusman
kutsuti ette Mik Allika kaebtuse peale
1. Õhtatel wed ei tahtnud Mart
Sirkas tuhjalt koju mina sepärast
tellis palkisi peale panna, keda mina
ka lubasin ja and pidasin wiis
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.88)

Lehekülg 41
Sirkulär.
R. S. H. M.
Eestimaa
kubermango
Söeawäekohuse-Kommission.
35
Köikide maa walla-wallitsustele.
5. Lehe-kuu pääwal 1875 a.
No 243.
Söeawäekohuse seaduse 45 § mööda on ühe mehele, kes oma
wanaduse poolest järsku ühe wenna järgmine on, kes sissekutsumise
peale alawäeteenistuses seisab ehk senna ärasurnud on, peretarwi-
tuste kohta öigus antut, 3-ma jäutuse kergitust taganöuda. Peale
seda ei tule 46 § mööda, teiste seas, ka mite need wäe-alamad, kes
kuiwamaa- ehk merewäe-alateenistuses paigal on, mite töötegia pere-
liikmete hulka arwata.
Sedamööda on ühel mehel, kes 3-ma jäutuse kergitusest soo-
wib osa wöta, kord ja kohus, ainu isse enesele sele üle tähte muretseda,
et tema wanem wend sissekutsumise peale teenistuses seisab ehk senna
ärasurnud on.
Et nüüd nende meestele, kes sissekutsumise al seisawad, lugu
hölpsamaks saaks tehtud, seda sugu tähte käte saada, on, Söa-
ministri herraga ühes nöus, arwatut wöimalik olema, neile öigust
lubada, nimetut tähtede kätesamise pärast, paiga maakona wäe-pea-
liku palwele minna, kele kohuseks saab tehtud saama, sele asja ära-
toimetamist kelega tarwis, kora peale saata.
Eesseiswast saab kubermangu pealiku seadmist mööda köikide
walla walitsustele teadust antut.
Ameti poolt tunnistuseks:
Kubermangu kohto wanem Krüdener:
Registrator
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 89
Kaarmani kätte kui elas; se wõlg oli 7 aas
ta ette linnas kiwewedamise juures.
Kohus ei wõinud seda asja seleda, sest
seon wana wõlg ja õiget tunistust piawad
weel tunnistust
Ano Kaarmann tuli ja tõendas seda ette
tema mehel on tõeste Jüri Miklbaki käest
2 Rbl weel saada keda mind käskis tema käest weel
wälja parida.
Ano Miilbak Jüri naene tuli ette ja
waidles selle wastu, põle mitte enam anda
waid on 2 Rbl kätte sügise 1880 aastal maks-
nud; aga peale selle ma ei tia mitte wõlgu ega ka
olewad
minu mees. -
Jaan Weinstein Kalmari peremees tuli ette ja
tunistas, et sürnud Hindrek Kaarmann enne
surma ütles, et Jüri Miilbaki käest on 2 Rbl. 20
Kohus mõistis: Jüri Miilbak maksab. -
1 Rbl 6p Ano Kaarmanile; 2nädala pärast
peab maksetud saama.-
Juhan Bauk kaebab: Hindrek Kalma
wõttis minu raha minewa talwe Tallinnast talwe
taskust ära, tema istus minuga ree peal ja mina
olin uimane siis minu taskust raha kollist
5 Rbl ja 280 kop. jäi kotti ja kinndad wõttis kaa ära keda
olles hao ihukse
tanuwu enne Jõulut mõisas tool kätte sain
Kärsa peremees Otto Bander päris oma
he koa
rendi maa peal olewates saunikute
käest, nimelt: Lätti Mart Karm 7 Rbl
ja Päsukese 5 Rbl. Hans Tomson 86.
5 Rbl selle sauna alasse ette ja andis neile
üles, et piawad Jüri päewaks olema ära
wiinud omad saunad.
Mart Karm wastas: Paris härra lubas
seda sauna lasta sial nii kaua seista, kui se
selle ehituse järel ülewel seisab.
9mal Marzil 1882 seletust
Sell päewal ei waata Wolikogo Protokul.
olnud mingi sugust
31sel März 82.
An Andreks kaebab: Juhan Kaunismae
lükkas mind wastu seina tuli õhtu pärast
kellu kümmend minu aseme äre peale ja
kippus muu kallale häbemata pärast
kas raha pärast ehk muidu. Teine
kord se on täna nädala ette sõimas
mind Juhan ja pärast lükkas ja wiimak
lõi mind wastu kõrwu korra.
Juhan Kaunismä kutsuti ette:
tema waidles selle wastu põle mitte tema
juures käinud, aga tema tiutamise
pärast lõin korra teda.
An Kamps tunistas: Tõelikult
ei wõi mina mitte tunistada, et Juhan
Kannismäe oli; aga seda ma nägin
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.88)

Lehekülg 193
N 37. 23 Juuli.
30
OST-HARRIEN.
PAUNKÜLL.
den 19 Juli 1886.
No 1585.
Waida Tallitajale
annan käsko, et peab
Jaan Kello eest weel 6 Ro 87 kop hos-
pitali kullud ja 11 kop posti kullud,
ühte-koku 6 Ro 98 kop. seks 30n ku. p.
seie saatma, sest minna läkitan seda
raha Peterburgi politsei wallitsusele.
Jaan Kello on Peterburgi hospitalis
1 Mai ku päewast kunni 5m Juni
ku päewani haige olnud.
Hakenrihter asemel
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 12
Keik koggokond
olli koos.
Keik Koggokond olli koos ja wallis endile uesi am-
met mehhi need on.
Pea Tallitaja
Hindrek Reinwerk 22 nimmega.
Pea kohtumees.
Jürri Pentner 26 nimmega.
Tallitaja abbimehhed.
1. Jacob Kaarmann 27 nimmega.
2. Maddis Espe 24 nimmega.
Kohtuabbimehhed
Perremeestest. Jürri Ruuth 29 nimmega.
Joutemeestest. Jaan Olberg 19 nimmega.
Ja kui sepeaks ollema et need kohtu abbimehhed
haiguse ehk mu wigga pärrast ei sa kohtuse tulla
siis on nende järgmissed.
Perremeestest. Kustaw Kuusmann 13 nimmega.
Joutemeestest. Jaan Olberg 13 nimmega.
Wollimehhed perremeestest
11
1. Mick Allik 20 nimmega.
2. Jaan Seren 19 nimmega.
3. Ado Miekelsen 16. nimmega.
4. Hans Urmann 15 nimmega
5. Niggolas Mielberg 15 nimmega.
Wollimehhed joutemeestest.
1. Jaan Olberg 39. nimmega.
2. Mart Karm 38 nimmega.
3. Niggolas Espe 37 nimmega.
4. Hindrek Schmiedeberg 31 nimmega
5. Hans Birkan 25 nimmega.
Maggasi mehhed.
Jaan Lounal 24 nimmega
Wollimeestest Mick Allik
sel 11mal Novembris 1869.
Tallitaja Hans Tomson.

Lehekülg 15
ja Joutemeestest Mart Karm.
Tallitaja Hindrek Reinwerk.
Wollimehhed
ollid koos
Wollimehhed ollid keik koos Tallitaja Hindrek
Reinwerki kässo peale sel 9mal Nääri kuu 1871.
Nimmelt. 1. Mick Allik
2. Jaan Seren.
352
3. Niggolas Mielberg.
4. Hans Mickelsen
5. Karel Tudermann
ja joutemeestest.
1. Jaan Olberg
2. Jürri Karm
3. Niggolas Espe
4. Hindrek Schmiedeberg
5. Hans Birkan.
Ja pittasid arro Koolimaja ehhitamisse
pärrast, ja arwasid igga perre peale
8 palki weddata ja igga wabbatikkule
kel hobbune on, üks nelja süllane palk weddata
14.
Wollimehhed
ollid koos.
Wollimehhed ollid keis koos Tallitaja Hindrek
Reinwerki kässo peale sel 16mal Februaris
Nimmelt. 1 Mick Allik
2. Jaan Seren
3. Niggolas Mielberg
4. Hans Mickelsen
5. Karel Tudermann
Ja joutemeestest 1. Jaan Olberg.
2. Jürri Karm
3. Niggolas Espe
4. Hindrek Schmiedeberg
5. Hans Birkan
Ja pittasid arro Koolimaja ehhitamisse
pärrast, kas rahha pärrast lasta ehhitada woi
wald pääwad tehha, ja arwasid rahha pärrast
lasta ehhitada, ja Tallitaja panni ette et
on üks Meister kes lubbap ehhitada, agga
mitte wähhemast kui 250 Rubla, ja woli-
meeste Koggokond lubbas sedda.
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 77
II Aleksander Beresin kaebab Lagedi
wana kreeka usku
Tartu linna hinge
mõisas tööl e kaebab: Wasili Karateroff
peale kes tema naest Ustinja Iwanowa
õhtu kel 8.30 Augustil sööma ajal
üle laua löönud, nõnda et kolmat päewa
jo lange tõbi peal käib.
kreeka õiget
Jelistwere kogokonnast Lutteruse usku
Wasili Petrof Persitskoi Lutsetelli, tema
ütles mina põle teda mitte lõõnud waid
lükasin teda omast eemale, se pärast et,
tema mulle wastu suud lõi. VB
Tallitaja abimees Hans Urman käis seda
naest waatamas 31sel Aug. nägi teda
üsna haige olewad, kom
Kohtu wanem KKuusman kais 1se Sept
waatamas ja nägi teda üsna haige ole-
wad
Tunistusmees: Karel Wilip lutteruse
usku Alatskiwi kogo konast, kewade
laual käinud: tunistas Wasili Karahteroff
lükkas teda käega omast eemale ja nae
ne lõi wastu suud.
Tunnist Mikifor Sowoljew Karotkow
wana kreeka usku Tallinna hinge kirjas
tõensin
tunistas aga Vasili Petrow Persitskoi lükas temale
naene Ustinja tuli järel pärima, kas ma olen warastanud jahu ja ma
wastu rindu nii, et pidi seilali maha
kukkuma, hakas minu ninast kinni kogem
tombas minu nina weriseks.
Mari Ruut Hansu naene kaebab: Toppi
pere naene saugutab seda asja ette mis et tütruk
sõimab neile kraami wiinud
Leeno Olberg Daveti naene tuli ütles
III Leeno Olberg Daweti naene ja Mari Ruut
Hansu tulid küla wahe waidlemise pärast said
kohtu
ette
noomitud ja Leeno Olberg kellest se tüli oli
hakand sai noomitud et mitte wana
asja enam ette pea tooma.
IV
Lesk Leeno Steinbah pärib oma surnud mehi
Mardi pool passi raha tagasi mis
temale sai lubatud.
V
Madis Unterberg tunistas: Mina põle
mitte Tõnu Mõldorf peksnud waid ma nägin
kui Jakob Orm teda peksis, tuli se läbi et Tõnu
küsis, et Jakob Ormi kaest oma wena 150 Rbl.
raha, kelle kwitungi tema lõhki kiskunud, mis
peale Orm poesast wemla murdis ja peksis
keda Hindrek Busman näinud jääb
teiseks korraks sest J.Orm ei ole tulnud
kohtusse. Kolme nädala parast
74.
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 78
walja kirjut. Tallitaja abimees Hans Birkan
ja Hindrek Zereen tunistas: Hans Lustwerk
kohtu abimees Nigola koha peremees moisa
talgu päewal kusi wiina ankruse kui
wiin otsa sai, sellepärast pani peakohtu
mees tema asemiku Mart Zereeni kohtu
lauda se kunni se asi kihelkonna kohto
istuma
(ees seletud saab.
VI
Kadri Kruberg Hindreko naene kaebab
Mari Zeeren Madikse naese peale. se
lõi mind esiteks ühe werise hoobi, siis wõttis
weriseks
ühe puu ja peksis mind ja minu 15. aast.
tütart ka peksis ja soimas lapse tapjaks
Mari Zereen Madisse naene waidles
selle wastu, et tema põle meelega löönud
waid tema sõimas mind warga kungiks
ja olen soola wõtnud sepärast tulin kam-
brist wälja, ja tema lõi mind selga, ja mina
wõtsin selle sama puu tukki ja wiskasin
teda, aga läks wastu tema wastu paled nii
ette weri wälja tuli
Mari Krukberg Kadri tütar tunistas
ema küsis, kus sola saanud selle peale
tuli Mari Zereen arwas omas süüks ja ütles
mis sa lits augud. Kadri wastas
75.
inimesed ütlewad et sul omal pärast pulmi
kohe laps olnud, selle peale wältis paja
kaane ja lõi wastu pead peale selle wõttis
puu ja lõi weel mittu korda.
Kohus mõistis:
Mari Zereen maksab 3 Rbl. Kadrile
weriste hoopid ette.
ja sellepärast 24 tundi puuris et
nii hirmsal kombel rielnud. 2 nädala
sees peab täidetud olema
22mal Septembr. 81.
Mart Sothal Sotewahe kortsmik kaebab:
Üks mõisa töömees (wenelane) warastas 2 wina
klaasi ära, ja õues sain kätte aga ukse peal
tuli Arokula mees Iwan wastu ja lõi kaks
korda wastu pead ja laskis wiina klaaside
warga lahti, sellepeale wõtsin looja mehe kinni
ja sedusin kinni.- Aga Anija mees tahtis minu
kallale ja tahtis Aro küla meest lahti lasta
ja kippus üle minu kallale ja. tõmbas
minu westi ja särgi lõhki siis kangutas
ukse hingede pealt maha. ja minu naene, kes
sinna wahele tuli, tombas teda otseti maha
nii et naese käe wars ja polwed nahtumaks
laksid.- Siis laksid töö mehi appi kutsuma
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 92
8mal Junil 82.
Nõmme pere. Hindrek Kersmann kaebab: Mik Allikas ei ole
weel ominu eest wälja läinud, meil ei ole wõimalik
koos elada; sest nemad sõimawad meid.
Sai tiada antud, et Mik Allikas piab Jaan
päewaks Nõmme pere hoonetest wäljaminema
ehk saab wälja wisatud. -"-
Jaan Weinstein kaebas: Karel N. Reinul
kauples enne Jüri päewa minule ennast sula-
seks ja wõttis minu käest 3 Rbl. 20 kop. ette
kää raha, aga ei tulnud märatud päewal
teenima separast nõuan ma oma kää
raha kätte.
Kaarel ei olnud kohtusse tulnud
Liiso Schwaan lesk kaebab: Minul on 8 päewa
töö raha Nigolas Schwani käest saada, minewa
aastasest sulasest teenitud töö palka
Nigolas Schwan ei tulnud kohtusse
An Mikels Karm Mardi naene kaebas:
minul on oma surdunud wenna raha Hans Mikel
Luks käest saada 15 Rbl. keda tem minu wend
oma naesele
Mart surma woodis tunnistas.
Hans Luks ei olnud tulnud
Ap Loigu sauna naene An Knop Jaani naine
kaebab: Juhan Birk n. Liiso lehm kaewas sarwetega
minu lehm 4hele kerrale pikkali maha, esiteks kaks
nädalad enne Jüri päewa, teist korda 3 nädalad pärast
Jüri päewa, kolmas kord 4 nädalad pärast Jüri päew
esimisest korrast Jäänud kohe haigeks ja kolm korda
kaewam
haiguse ajal kaewas, kui aga wälja laks siis kallale tuli
ja mina nõuan oma lehma ette 50 Rbl. ja 8 nadala haigu
se aja söötmine
JaakBirk naene tunistas, minu lehm
89.
ei olnud mitte oma sarwe otsa tema lehma
külge puutunud waid Liiso mulkas ja Luigu n
lehm olid koos.
Liiso Birk tunistas. Loigu sauna lehm
tuli teisel hommikul ja wärises wäga, sest ajast
pärast esimese kae wälja
saadik oli se lehm enamiste kodu ja Loigu
naene otsis ühte puhku rohtu haiguse wastu
aga haiguse sees tuli ka mõnikord wälja ja minu mullikas siis kord
müsas teda
läks tema poole ja ta kukkus maha. - .
Nemad ise on karjasmaal teda peksnud, sest
ta kukkus maha.
Nigolas Espe tunistas: Liiso Birk Juhani naese
lehm läks Loigu sauna lehma kalla esimesele korale
nädal enne Neli p
nagin ma seda 100 sammu maa pialt ja oli tema
kallal ja ei läinud muidu kallalt kui lapsed ajasid
kallalt ära; teine kord nägin mina jälle üks
nadal wahet Liiso Birk lehm läks jälle kallale
kaewas teda pikkali maha ja ei läinud muidu
laste ajamise kallalt, mina ise läksin ja wem-
laga ajasin Loigu lehma kallalt ära; aga ei jõudnud
muidu üles tõusta muidu kui üles aitan isemese
abiga. ((Tallitaja käis tapmise ajal waatamas ja nägi et 3 külle
konti oli katki aga naha sees ei olnud millgi sugust märki
Kohus arwas, et Liiso Birk maksab 20 Rbl.
selle kahju tasumiseks 22mal Junil.
Mari Espe Nigola naene tunistas: Mina
põle näinud neid mitte kaewlema: aga
esimesel koral
Nelipühi nädalal nägin, et kaewlesid 5
wiskas Loigu sauna naese lehma pikali maha muidu
ei saand üles kui inemeste abiga -
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.2.3618)

Lehekülg 3
Kinnistu nr. 303
Päriskrunt Uniküla mõisast eraldatud päriskrunt
wallakooli
maa
Kinniswara koosseis (jagu 1, lahter 1)
Maawäärtus 7 taalrit 40 56/112 krossi-
Omanik (jagu 2, lahter 1:)
Vana
reg.
Unniküll Bauergemeinde.
Shenkungsurkunde mit. Joischu den Fürsten Barclay de
Tolly und der Unnikülschen Gemeinde d. d. 14. M. No: 669 8 Mai 1867
14. März 1869, corroborirt, den 8 April 1869. N 48.-
Omanik (jaga 2, lahter 1.)
Uus
reg.
a 1937. 17 detsembril N 7871 Walga ajutise Maawalitsuse tunnis
tuse järgi 1937 a. 27 nowembrist N944. A K.( M. m. akt N 303) on
"Uniküla" ja "Tõlliste" wallad ühendatud üheks wallaks "Tõlliste"
nime all ja endiste waldade kinniswarad omandanud ühenda-
tud "Tõlliste" wald, mispärast käesolewasse osasse kuuluwa
talu omanikus on Tõlliste wald.

Lehekülg 8
7871
ajutise
Walga Maa-
walitsuse tunnistus
Tõlliste walla wallawanema Johan
Sults'i, kes toimib Tõlliste walla-
omavalitsuse nimel (Wallawaduse § 61 ja i4) kinnistusakt.
kirjalik palve 1937. a. 14 detsembrist, esi -
ajutise
tatud Walga Maavalitsuse tunnis- kantseleilõivu
üks kroon viis.
kümmend senti.
tuse põhjal teha kinnistusregistis
Uniküla "Uniküla walla kuidas
koolimaja" osas (M.m. 303) sisse-
kanne selles, et endise Uniküla
Walla ühendamise tõttu Tõlliste
vallaga on nimetatud koha
omanikuks "Tõlliste wallaomavalitsus".
M. m. köide 111, osa 303.
Akti lõivu
viis krooni.
1937. a.
detsembri
16.
1869. 8 apr. nr. 48.
Akt!
Tõppokontrollis
1937.a. detsembri kuu 17 päeval nr 7871 all on otsustatud.
ajutise
1. Esitatud Walga Maavalitsuse tunnistus lisada vastava akti
juure ja
2. mõisamaade kinnistusraamatu
registrisse, köide 111.
osa 303, jagu 2, lahter 1. teha järgmise sissekanne,
ajutise
1937 a. 17 detsembri ( nr. 7871 Walga Maavalitsuse
teennistuse järgi 1937a. 27. novembrist N 944 - A. K.
(M. m. akt N: 303) on "Uniküla" ja "Tõlliste"
wallad ühendatud üheks wallaks "Tõlliste"
nime all ja endiste waldade kinnis-
warad omandanud ühendatud "Tõlliste"
wald, mispärast käesolevasse osasse kuuluwa
talu omanikuks on Tõlliste wald.
Algkiri Minaud
sekretär. Waata Minu ma 3/4
Siinjuures kantseleilõivu 4 krooni kohtumarkides, tempelmaksu
I kroon tempelmarkides ja postikuludeks 25 senti postmarki-
des.-
Tempelmaksu käesolevalt palvelt 50 senti ja ühelt lisalt 20
senti, kokku 70 senti on markides sellel palvel kustutatud.-
Notar
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.2.10259)

Lehekülg 54
Tartu Kinnistusametile.
Eduard Jaani p. Tamme,
Tartus
elukoht Tööstuse tän. nr. 34.
20 JUL 1039
Tartus
Nr. 3985
palve.
Palun teha kinnistusregistrisse Kastre ja Poka
"Kastre ärikoht nr. A. 131", (Mlü. 8171) ja Kirepi.
"Päiva nr. 38" (T.m. 4984) maakohtade osadesse
sissekanne, et minu, nende maakohtade omaniku
Eduard Jaani p. Grünfeldt'i uueks perekonnani-
neks on Tartu linna perekonnaseisuametniku 1935.a.
22. juuli otsusega (RTL.1935, 62, lk. 2912) määra-
tud "Tamme" ja ärakiri Kinnistusameti Ülema
otsusest saata Eesti Maapangale.
Lisa: aktilõivu Kr. - ; kantseleilõivu Kr. ; tempelmaksu Kr. -
Tartus, "20." juulil 1939.a.
Eduard Tamme
end. Grünfeldt
1939. aasta juuli kuu 20. päeval. Not. reg. nr. 3026.
Mina, allakirjutaja, Tartu Kinnistusameti sekretär Jüri Ots, kelle
asukoht nimetatud kinnistusametis Tartus, Veski tän. nr. 32, tõendan, et
eelseisva palvekirja -
on minule tõestamiseks esitanud ja oma käega
alla kirjutanud minule isiklikult tun dmata õigus- ja teguvõim as
Eesti kodanik Eduard Jaani p. Tamme, endise perekonna-
nimega Grünfeldt (RTL 1935,62,lk.2912), kelle elukoht Töös-
tuse tän. nr. 34. Tartus ja kes minule oma isikutõenduseks
esitas temale Tartu linna Politsei 1. jaoskonna Ülemalt
1923.a. 17. augustil nr. 826. all väljaantud isikutunnistu-
se. Käesolev palvekiri on tempelmaksust vaba Perekonnani-
mede korraldamise seaduse muutmise seaduse põhjal.
Sekretär: Ots.
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.2.5524)

Lehekülg 14
kui "Walgemetsa XX ja Morrametsa x" talu (M.m.1483).
osa 1931a. 19 septembril No: 5019 all kinnistatud
teedeservituut.
6.
samasse.
registrisse, kõide xx
osa 2548, jagu 1, lahter 2, teha järgmine sissekanne:
1935 a 18 oktoobril Nr. 5744 ostu lepingu põhjal 1935. a.
12 oktoobrist (M.nr.kr.-r. 1935.a. No 268.) on sellest kinnisvarast
eraldatud omanduseks Erna Kaseste'le - 0,3082 ha maad,
(„Kaiola No 132," M. nr. 2720).
7.
samasse osasse, jagu 3, lahter / teha järgmine sissekanne,
1935 a. 18 oktoobril N 5744. Tänasel päeval N 5744 all
kinnistatud lepingu § 5 põhjal (M.m. kr. 1935 a.
N 268.) on jäetud jäädawalt üldiseks tasuta
- läbikäiguks ja - sõiduks -
kasutamiseks kõik käesolevasse osasse
kuuluva "Pimeoru No 80" koha planeerimise
plaanil äratähendatud teed: Oru tee,
Walgemetsa tee, kalda tee, Hiie tee
ja Ranna tee.-
Algkirjaga õige
Abisekretär: A. Viirand
Tartu-Valga Kinnistusjaoskonnale.
TARTU-WALGA
Erna Kaseste
elukoht Kooli uul. N 7.
Tartus
palve.
Palun juurdelisatud võlakohustuse põhjal kinnistada Vastse-
Kuuste" Kaiola N132. (Mnr. 2720) mõisamaakohale
Eesti Vabariigi... kasuks pandiõigus 600.- krooni
suuruses ning kinnistusakt ühes väljavõttega...
saata Eesti Maapangale:
Lisa: võlakohustus 2 ärakirjaga,
kantseleilõivu Kr.- ; tempelmaksu Kr.- ;
Tartus, "6." aprillil 1936.a.
Erna Kaseste
Not. reg. No 1628. - Tuhande üheksasaja kolmekümne kuuen-
dal aastal aprilli - - kuu kuuendal - - - päeval on
minule, Tartu - Valga Kinnistusjaoskonna Sekretärile Jüri Ots'ale.
nimetatud kinnistusjaoskonnas Tartus, Veski Nr. 32., käesoleva
palvekirja - - avaldanud ja oma käega
alla kirjutanud minule isiklikult tuntud õigus- ja teguwõimas
Eesti Vabariigi kodanik neiu Erna Armini t. Kaseste, kelle
elukoht Kooli uul.nr.7. Tartu-s. Käesolev palvekiri on tempel-
maksust vaba Eesti Maapanga põhikirja (RT 91 - 1934) § 6 põhjal.
Sekretär
Ots.
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.2.10259)

Lehekülg 47
2062
Ärakiri
Kinnistuste päewaraamatust
kümme krooni (10 kr. -s.) 1/4 % veksli tasu ja üheksakümmend üks krooni
62 senti (91 kr. 62 s.) kohtu- ja asjaajamiskulusid. Tartu-Võru rahu-
kogu alaline liige P.Poom.
See veksel ühes sunnitäite pealkirjaga on Tartu Eesti Laenu ja
Hoiu Ühisuse volinikule vann.adv. Theodor Kanemägi'le välja antud.
Tempelmaks 25 snt. ja kantseleilõiv 25 snt. tasutud.
Täitmise selle otsuse järele panen Otepää jsk. kohtupristavi peale.
Tartus, 8.augustil 1932.a.nr.246-V. Tartu-Võru rahukogu alaline
liige P.Poom. (P).-
Märkus: Teateleht kohtu sundotsuse täitmise üle on kostjale
Eduard Grünfeldt'ile kätteantud 28.septembril 1932.a.
Otepääs, 25.veebruar 1933.a.Nr. 454. Otepää jsk. Kohtupristav:
Vichvelin. (P).-
Aktilõivu kr. 5.- Tempelmaksu Kr. 40.- 30.Märts 1933.Kassa reg.
nr. 31847 all makstud. Kassapidaja : (allkiri tundmatu ja mitteloetav)
Ametnik (tundmatu ja mitteloetav allkiri). 1.kv. 399961. (P).-
Algkirjaga õige
Sekretär:
Waata päewaraamat 1933 a. No 2062.
T. m. 4984.
EESTI PANK
TARTU-WALGA
30.MRZ. 1933.
Tartu osakond
2062
Tulude vastuvõtja-asutuse nimetus
[30. März 1933] 193 a. Kassa sissetuleku registri järjekorra nr 31847-
Kviitung.
Vastu võetud:
Kr. 45 -
Seeria B nr. 399961
Kellelt ja kelle arvel Tartu Eesti L-Hoiu ühisuse wolinik
vann. adw abi Johan Lagus.
Tulude nimetus akti lõimu ptk 7 § 3 nr. 5.
tempelmaksu p.k. 7 § 1b nr. 40 - Hans Orow'i ja
E. Grüpteldti poolt käljaantud nr 4000 - suuruse prot.
weksli kohtulikuks hüpoteegiks tegemise asjus.
Kr. Nelikümmendviis
Raamatupidaja Alles
Laekahoidja
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.2.10135)

Lehekülg 84
Tsiviil akt nr. 938-I- 1929 a.
I. kohtu aste
30 SEP.1931
No 5293
Täiteleht.
Eesti Vabariigi nimel.
1929 aastal, detsembri kuu "13" päeval.
Tartu - Võru Rahukogu Tsiviilosakond järgmises koosseisus:
Eesistuja: al. liige K. Mätlik, -
Kohtuliikmed: A. Väärsi ja K. Tassa, -
ja Sekretäri as. E. Sillasoo
juuresolekul
läbivaadanud esimese astme kohtuna avalikul kohtuistungil Herman Schmalzi
nõudmise Julie Lohuaru vastu 2060 kr. suuruses,
ostu müügi lepingu tühistamise pärast,
muuseas määras:
... 2) Käesolevas asjas 19. septembril 1928 a. tehtud
Rahukogu määrus, millega käesolev nõudmine on
kindlustatud kahetuhande kuuekümne /2060/ krooni
suuruses nõudekindlustamise märkuse sissekandmise
läbi Meeksi vallas asuva "Harma N 2", kinn. N 202,
talu kinnistusregistri osasse, - ära muuta.
Teatis: täiteleht nõude kindlustamise kohta on
21. septembril 1928 a. N 7411 all välja antud nõudja
Herman Schmalzi volinikule vann. adv. J. Ostrat'ile.
Vorm 128.
4703
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.2.9917)

Lehekülg 4
18. VI 1920 N: 443
Tartu-Wõru kreposti jaoskonda
Peeter Adami p. Goldbergi
wolinikku Konrad Tarraski
kes elab Tartus, Wabriku tän,
N5 - palwe.
Palun kreposti jaoskonda süü suures olewate kui
ka juba enne esitatud dokumentide põhjal awada
kreposti raamatu registris iseäraline osa minu
wolitaja Peeter Goldbergi päralt olewa talu koha
Lisettentali jaoks.- mis asub endiste Kiidjärwe
mõisa talumaade piirkonnas Wastse-Kuuste
Wallas Tartu maakonnas. Nimetatud talu
ja kasutada Peeter Adami p. Golbergi omanduseks
on üks osa sellest talude-kogust, mis minu
wolitaja wana isa, Madis Laatsi päralt oli
ja Tartu maakonna talumaade wana registri
kõides I. fol. 182 hüpoteegi üksusena üles tä-
hendatud "Partsi, Tikkota". Traksta, ja Luige
talude nimetuse all.
Aja jooksul läksiwad need talud ja nende osad
Madis Laatsi pärijatele üle, muuseas ka minu woli-
tajale päranduse teel, nagu akti juures olewast kohtu-
otsusest näha, ja ülewal nimetatud kreposti üksu-
sest saiwad eraldatud talud Tikkota,-Weski
reg. N 106, Partsi N 189, Tültinson N 190, Singa
N 191 ning Ottenküll ja Hanijärw N 1722 all ja sellest
maa kogust ülejäänud maatükk 27,XIIinu ehk
10 tal. 4 50/112 kr. suuruses ongi, nagu plaanidest
T.m. /4440
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.4.294)

Lehekülg 21
ärak. saadetud
valm. 29/ V 34
4., Valga not. H. Tuul'e palwe see osa,
milles ta pealub kinnistustegistrist kustutada krunti
kinnistu No 226 koormav põline kruntrent 27 rubla
suuruses aastas ja krunti, kinnistu No 428, koormav
põline kruntrent 20 rubla suuruses aastas.
jätta Not. sead §§ 351-354 juhatusel
tagajärjeta, sest et mainitud kruntide
osadesse kinnistusregistris põlist kruntrenti
koormatisena pole kantud.
5, Valga maksuametile saata esitatud
lepingust ärakiri riigimaksude arves-
tamise kontrollimiseks, sest lepingu-
aluste kruntide seadusliku hinna
väljaarvamisel pole silmas peetud Algkirjaga
pärandusmaksu sead. § 33 nõuet.
KOHTU- JA SISEMINISTEERIUM
Saadud
Valga not. H. Tuule'le
Tartu-Valga
1. juunil 1934
Kinnistusjaoskond
No 141
Tartu-Valga Kinnistusjaoskonna kantselei
"30" mail 1934
saadab Teile juuresoleva kinnistusakti nr.
Nr 9326
9285.
Tartus.
ja palub käesolevat kaaskirja tagasi saates
kättesaamisest teatada.
Kinnistu nr. 266, 428.
Oh
Kinnistusjaoskonna sekretär:
Vlk.
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.2.5711)

Lehekülg 7
Jagu 4, lahter 3.
1. 1940. a. 12. jaanuaril nr. 134. 1939.a. 29. septembril nr.
5036. all viieteistkümne tuhande (15.000) krooni
suuruses kinnistatud obligatsiooni täienduseks
Pikalaenu Panga kui võlausaldaja ja Alice
Kuperjanov'i kui võlgniku vahel 1940. a. 10. jaa-
nuaril sõlmitud lepingu § 3 põhjal on võlgnik
kohustunud maksma Pikalaenu Pangale int-
ressideks ja laenu kustutuseks 9 1/4% aastas
alglaenust kuni laenu lõpuliku tasumiseni,
kusjuures intress võla saldo pealt on 7%
aastas.
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.2.5273)

Lehekülg 9
2230
1932a.
märtsi
10.
Luise Nuut'i kirjalik sealses
Ostu-müügi
eraldada Wäike-Kongota "Käo-
leping kolme
Mikko" maakohast (M.nr. 113)
ärakirjaga,
uue hüpoteekuna 5, 387
plaan ja
ha suurune hooneteta. Maasiku
katastritunnistu
N32" maakoht tuua omandu-
seks kandes tähendatud maakoha
registri osa vastavasse lahtrisse lep.
§ 4. väljendatud teo-orjes, ning
kinnistusakt tuuale wälja
anda.
M. nr. kõide XIX, osa 2438.
Kantseleilõivu
kaheksa kroo
ni.
- " - I, " 113.
1932 a. märtsi kuu 12 päewal No 2230 all on otsustatud
1. esitatud leping lisada mõisamaade
kinnistusraamatu ja teised dokumendid wastawa aktsi juure:
2. tähendatud kinnisturaamatu
registris, köide XIX avada Väike -
Kongota mõisamaakohast" Käo-Mikko" (M.nr 113)
eraldatud krundile "Maasiku N 32", Tartumaal,
uus osa kinnistu 2458
3. sellesse osasse, jagu, lahter 1, teha järgmine sisse-
kanne
1932 a. 12 märtsil Nr. 2230 Katastritunnistuse järgi 1932 a.
5. märtsist No. E328. on käesolevasse osasse kuuluva maaük-
suse pindala wiis ja kolmsada kaheksakümmend
seitse tuhandikku (5,387) hektaari ning
maksealune puhas sissetulek kakskümmend
rubla 32 kopikat (20 rbl. 32 kop.) (M. nr 113)
1/. samasse osasse, jagu 2. lahter / teha järamine sissekanne:
1932.a. 12 märtsil nr. 2230. ostu-müügi lepingu põhjal
Luise (Louise)-1932. a. 10 märtsist (M.nr. k.r.1932 nr. 76.) on see kinnisvara
Antonie
"kinnistatud tunde" Ado tr. Nuut'i sünd Adamson,
omanduseks. Ostuhind ükstuhat wiissada (1500)
krooni.
5. samasse osasse, jagu 3, lahter 1, teha järgmine sissekanne:
1932a. 12 märtsil N2230 Tänasel päeval No 2230 all
kinnistatud lepingu § 4 põhjal (M.nr.kr. 1932a. N76)
on jäänu
on "Käo-Mikko" kohast Kusta Käärile iseseisvaks
üksuseks eraldatava "Kuusiku No 30" krundi omanikkudel
ja elanikkudel õigus jäädavalt tasuta kasutada läbi-
käiguks ja - sõiduks teed, mis on märgitud käesolevasse
osasse kuuluva krundi plaanil ja viib kongota-
Elva maanteelt "Kuusiku No 30" krundile.-
6 mõisamaale kinnisturaamatu registrisse köide I.
osa 113 jagu 1, lahter 2, teha järgmine sissekanne:
1932 12 märtsil No 2230 Ostu lepingu põhjal 1932
10 märtsist (M.m. k.-r. 1932a. No 76.) on sellest kinniswarast
eddatud omandiks Luise Nuut'ile nüüd Adamson
5, 287 ha maad ("Мaasiku N32". M. nr 2458.)
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.2.10020)

Lehekülg 36
TARTU-WALGA
23 FEB.1932
Nr. 1660
Täiteleht.
Eesti Vabariigi nimel
13. veebruaril 1932 a. Tartu 3. jaoskonna
rahukohtunik, läbivaadanud Peeter Kondrati palve -
nõudmise kindlus-
tamise kohta Linda Sternfeldti ja Karl
Sternfeldti - vastu 1000. kr. - s.
suuruses summas, sellep. ja Ts. kp. S. 1823 ja järgm. juhat.
määras:
Nõudja Peeter kondrat'i nõudmist kostjate
Linda Sternfeldt'i ja surnud Karl Jaani p.
Sternfeldti vastu kindlustada ühetuhande
/1000/ krooni suuruses summas kindlus-
tusmärkuse sissekandmisega Tartu-Valga
kinnistusjaokonna raamatusse hüpo-
38
teegi järjekorras kostja surnud Karl Stern-
feldt´i nimel olevale ja temale kuulu-
vale ning Tartumaal, Tähtvere vallas
asuvale talukohale "Raja nr. 28a", kinnis-
tu nr. 4553.-
See otsus tuleb täita tsiviil kohtup. sead. § 1852 põhjal.
"13" veebruaril 1932a. Tartu 3. jaoskonna
rahukohtunik Eesti Vabariigi nimel käseb: kõiki asutusi ja isikuid, kellesse see võiks puutuda,
täita täpselt seda otsust, aga kohalisi võime, politseid ja kaitseväge, anda oma kaasabi kohtuotsuse täitjale
ilma viivituseta.
Otsuse täitmise panen
jaoskonna kohtupristavi peale
See täiteleht on välja antud kandja vol. vann. adv. Voldemar klaus'ile
esitamiseks Tartu-Valga kinnistusjaokonnale täitmiseks
kellelt sisse nõutud 25 s. kantselei- ja 25 s. tempelmaksu. Parandud: "1832"
Rahukohtunik J. Meel
Sekretär O. Luans
Vorm 45.
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.4.624)

Lehekülg 101
Tartu-Valga Kinnistusjaoskonnale.
Valga Seltskondliku Ühingu juhatuse
Eesti kodanikkude juhatuse esimehe Paul
Tretjakov'i ja juhatuse liikmete - kirjatoimeta-
ja Jaan Grivin'i, Johan-Robert Janson'i,
Peeter-Hermann Bindža, Mihkel Militsa, Karl
Starke, August Linde, Andrei Ragise, Jaan
Krumin'i, Eduard-Julius, Meeks'i Julius
Radsini Theodor Birit'i, Karl-Voldemar
Kasek'i ja Paul-Julius Kaseki isikus, kes
oma koosolekuid peab Valga Seltskondliku
ühingu ruumides Valgas, Kesk tänaval
No10, ja kes toimib Valga Seltskondliku
Ühingu nimel,
T e a d a a n n e.
Valga Seltskondliku Ühingu juhatus teatab seega kin-
nistusjaokonnale, et Valga Seltskondliku Ühingu, kui Valga lin-
nas, Kesk tänaval asuva kinnisvara, kinnistu No 22, koosseisu
kuuluva kahekordse puust elumaja ja selle juurdeehituse - teaat-
risaali üürniku, poolt takistusi ei ole tähendatud kinnisvara
koosseisust Aia tänaval asuva hooneteta krundi, mille pind-
ala maamõõtja A. Pullerits'i poolt 1934.a. valmistatud ja Valga
linnavalitsuse poolt 17. detsembril 1934.a. No 1718 all kinnitatud
plaani järgi on 0,0624 hektaari ehk 624 ruutmeetrit, eralda
miseks ja müümiseks Eesti Pangale - liitmiseke viimasele
kuuluva ja Valga linnas, Aia tänaval asuva kinnisvara.
kinnistu. No 601, koosseisu vabana üürilepingu põhjal 9. veeb-
ruarist 1934.a. Valga Seltskondliku Ühingu kasuks 16. veebrua
ril 1934. a. No 942 all kinnistatud koormatisest - üüriõigusest.
sest selle krundi eraldamine ei riku Valga Seltskondliku Ühin-
gu õigusi.
Valgas, Jaanuarikuu 9. päeval 1935. a.
Valga Seltskondliku ühingu juhatus:
esimees: P. Titjikad.
liikmed: Жугия. J. Janson. P. Lindre - M.
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.2.4766)

Lehekülg 23
1433
Hans Uibo woliniku vann.adv. abi
1934. a. Johannes Tuul'e - T. W. Rahu
märtsi
5
kogu mää
ruse ärakiri
kirjalik palve 1934. a. 5 märtsist kus-
tutada Asula Laanekond talust.
(M.m. 17831:1) 1917 a. 21. jaanuaril
Kantseleilõivu
N120 all kinnistatud 1600 rbl.
üks kroon viis-
suurune obligatsioon ja 2)
kümmend senti.
omandumisuse kutsuures 1917 a.
21. jaanuarist N 119.
M. m. kõide XII, osa 1783.
1934.a.
märtsi kuu 9 päeval nr 1433 all on otsustatud:
1. Esitatud määra ärakiri lisada vastava akti
juure ja
2. mõisamaar kinnistusraamatu
registrisse, köide XII, osa 1783,
jagu 4, lahter 4, teha järgmine sissekanne.
1934. a. 9. märtsil nr. 1433 T.-W. Rahukogu
seaduse järsse astunud määruse põhjal 1933a.
8- detsembrist on kustutatud ühetuhande
kuuesaja (1600) rubla suuruse 1917 a.
21 jaanuaril N 120. all kinnistatud
obligatsion.
3. samaan osam, jagu 2, lahtu 2, teha järgmine
sissekanne.
1934 a. 9. märtsil N 1433 kinnisvara
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.2.10259)

Lehekülg 50
Tartu-Valga Kinnistusjaoskonnale.
Dagmar Univer'i voliniku
Vann. adv. Johannes Viik'i.
TARTU-WALGA
15 NOV 1934
elukoht Tartus, Gus
6570
tav-Adolfi nr. 10
palve.
Palun juurelis. täitelehe põhjal kinnistada
Eduard Grünfeldt'ile kuuluvale. Kirepi "Päiva
nr. 38.“ talule (Tm. 4984.) Dagmar Hansu t. Uni-
ver'i kasuks kohtulik pandiõigus 900 kr. suu-
ruses ühes protsentide ja kuludega ning 1933.a.
4. märtsil nr. 1284 all sisse kantud nõudekind-
lustusmärkuse asemele ja vanusega.- Ühtlasi
palun täiteleht kinnistusaktina minule ta-
gasi anda -
Lisa: kantseleilõivu Kr. 3.-; tempelmaksu Kr. 0,50 ;
täiteleht kahe ärakirjaga, lõivude
kviitung.
Tartus,"15" novembril 1934.a.
Лднъ
Not. reg. No 4695. - Tuhande üheksasaja kolmekümne neljan-
dal aastal novembri kuu viieteistkümnendal päeval on
minule, Tartu - Valga Kinnistusjaoskonna Sekretärile Jüri Ots'ale,
nimetatud kinnistusjaoskonnas Tartus, Veski Nr. 32., käesoleva
palvekirja - avaldanud ja oma käega
alla kirjutanud minule isiklikult tuntud õigus- ja teguvõimas-
Eesti Vabariigi kodanik vann.adv. Johannes Viik, - elukoht
Tartus, Gustav-Adolfi nr.10., - kes toimib Dagmar Hansu t. Uni-
ver'i volinikuna ning kes minule esitas: 1) algvolikirja, mis
temale, Johannes Viik'ile, käesoleva palvekirja avaldamise õiguse-
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.2.10292)

Lehekülg 6
Kinnistu nr. 5027.
Uderna "Kana No 21a" talust (T.m. 4490) eraldatud
maakoht "Kaasiku No 21b" - Tartumaal.
Kinniswara koosseis (Jagu i, lahter i).
1. 1930. 23 augustil N. 3647. katastritunnistuse järgi 1930 a.
15 juulist Nr. 2821-29 on käesolevasse osasse kuuluva maaük-
suse pindala seite ja nelisada nelikümmend
tuhandikku (7,440) hektaari, maksualune
puhas sissetulek kakskümmend kolm rubla.
86 kopikat (23 rbl. 86 kop.) ning maawäärtus
wiis taalrit 66 72/112 krossi (5 taalr. 66 72/112 kr.)
(T. m.4490).
Omanik (Jagu 2, lahter i).
1. 1930 a. 23 augustil Nr. 3647. Ostu müügi lepingu põhjal
1930 a. 23 augustist (T.m.k.-r. 1930 a. Nr 786) on see kinniswara
kinnistatud Karl Peetri p. Sööt'i
omanduseks. Ostuhind üks tuhat wiissada
(1500) krooni -
Wõlad (Jagu 4, lahter 1.)
1. 1925a 4 aprillil Nr 778 obligatsiooni põhjal
28 märtsist. 1925a. T. m. kr. 1925a. Nr. 197
on kinnistatud Anna Johani tr. Wiirasson'i sünd. Ratnik ja Ado
Hansu p. Wiirasson'i kasuks pandiõigus ühesaja.
wiiekümne. tuhande (--) marga 150.000 mk.
suuruses, ühe tuhande wiiesaja
(1500) eesti kuldkrooni wäärtuses kaheteistkümne
protsendiga aastas. "Ülekantud osast No 4490. Waata
päewaraamat No 3647-1930 a. 23 augustist.
2. 1928 a. 25 weebruaril Nr 751 Wõlako
hustuse põhjal 1928 a. 20 weebruarist
(T. m. k-r. 1928a. No 711) on kinnista
tud Eesti Maapanga kasuks
üldlaenu kindlustuseks
pandiõigus ühe tuhande --- 1000 kr.
krooni
suuruses, wõlakohustuses määratud prot-
sentidega ja tingimustega. "Ülekantud Not. Sead.
§ 311 põhjal osast No 4490. waata
päewaraamat No 3647-1930 a. 23 augustist
3.V
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.2.10608)

Lehekülg 31
7601
Filip Parmanni wolimiku vann.
täiteleht
1936.a.
adw Paul Kunnus'e
kirjalik palve, kindlustada esitatud
detsembri
täitelehe põhjal Filip Par-
17.
manni tulevane nõudmine
Karl Pihlak'u ja Alide
Pihlak'u wastu 5750 krooni.
suurruses summas omandus-
õiguse tunnustamise pärast
keelumärkuse sissekandmisega.
kinnistusregistrisse. Wara
"Söödi No 70" talu (T.m. 5419)
osasse selles, et kostjad seda
Algkirjaga õige
kohta wõõrandada ega wõlgadega
koormata ei saa.
T. m. köide XLII, osa 5419
1936.a. detsembri kuu 18 päeval nr. 7601 all on otsustatud:
1. Esitatud täiteleht lisada vastava akti juure ja
2. talumaade kinnistusraamatu
Tartu maakonna registrisse, köide XLII
osa 5419, jagu 2, lahter 2, sissekanda järgmine märkus:
1936.a. 18 detsembril nr.7601 Tartu 6 jaoskonna -
kohtuniku täitelehe põhjal 1936 a. 17 detsembrist
No 634. on kindlustatud Filip Parmanni
tulevane nõudmine Karl Pihlak'u ja
Aliide Pihlak'u wastu wiie tuhande ühe
saja wiiekümne (5150) krooni suuruses, oman-
dusõiguse tunnustamise pärast.
sekretäri N.Villaum
Märkus.
täiteleht.
Tartus, "23." veebruaril 1937a.
P. Kunnus
Not. reg. No 757 - Tuhunde üheksasaja kolmekümne seitsmen-
dal aastal veebruari kuu kahekümne kolmandal päeval on
minule. Tartu - Valga Kinnistusjaoskonna Sekretärile Jüri Ots'ale,
nimetatud kinnistusjaoskonnas Tartus, Veski Nr. 32., käesoleva
palvekirja - - avaldanud ja oma käega
alla kirjutanud minule isiklikult tun tud õigus- ja teguvõimas
Eesti Vabariigi kodanik vann.adv. Paul Kunnus, kelle elukoht
Võidu uul. nr. 21. Tartus ja kes toimib Filip Parmann'i voli-
nikuna. Tempelmaks 90 senti on markides kustutatud.
sekretär
Ots.
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.2.5711)

Lehekülg 8
Tartu Kinnistusametile.
Karl Schmidt'i ja
Osvald Kolk'i
elukoht esimesel. Eha tn. N23.-
ja teisel Kesk tn. N 35. Tartus,
5523
palve.
Palume juurde lisatud ostu-müügi lepingu
ja plaani põhjal eraldada Tartus kinnistau 918
( M. nr. ) all asuva kinnisvara koosseisust uueks.
iseseisvaks. hüpoteegiüksuseks ja kinnistada. Oswald
Kolk'i nimele 948 uutmeetri suurune krunt, kanda
kinnisturegistrisse ohrakimaksu suurus ja lep.
§ 7. tingitud servituudi ning ülekandes ka uuele
üksusele kinnistule. N 918. 1908. a. 29. novembril.
N 3653. all kinnistatud obligatsiooni 605 rubla
suurune jääk ja 1908 a. 20. Septembril N 2625 all
kinnistule N 918 kantud rendiõigused ning
anda välja Oswald Kolk'ile kinnitusakt
ühtlasi palume kanda kinnisturegistrisse jäägi pinnaandmed
ja obrokimaksu suuruse
Lisa: aktilõivu kr.- kantseleilõivu kr. 8.-; tempelmaksu Kr. 0,20
leping kolme ärakirjaga, kaks plaani ja...
lõivude kviitung.-
Tartus," 3." Septembril 1938 a.
Karl Schmidt
Oswald Kolk.
1938. aasta septembri kuu 3 päeval. Not. reg. nr. 3118.-
Mina, allakirjutaja, Tartu Kinnistusameti sekretär Jüri Ots, kelle
asukoht nimetatud kinnistusametis Tartus, Veski tän. nr. 32, tõendan, et
eelseisva palvekirja -
on minule tõestamiseks esitanud ja oma käega
alla kirjutanud minule isiklikult tundmata õigus- ja teguvõimsad
Eesti kodanik ud: Karl Juhani p. Schmidt ja Osvald Mihkli p.
Kolk, elukoht esimesel Eha tän. nr. 23- ja teisel Kesk tän.
nr. 35 Tartus, kes minule oma isikutõenduseks esitasid isikutun-
nistused, mis välja antud: Tartu linna 2.jaoskonna Politseikomis-
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.2.10259)

Lehekülg 38
TARTU-WALGA
27 FEB.1933
1284
Täiteleht.
Eesti Vabariigi nimel
"27" veebruaril 1933.a. Tartu 3 - jaoskonna
rahukohtunik, läbivaadanud
Aleksander Univer'i palve nõudmise
eelkindlustamise üle -
Eduard Günfeldt´i ja Hans Orava 900 kr. - s.
TS. kp. S. § 1823 juhat.
määras:
otsustas:
Nõudja Aleksander Univer'i nõudmist Eduard
Grünfeldt'i ja Hans Orava vastu kindlustada üheksa-
kindlustus
saja (900) krooni suuruses summas märkuse sisse-
kandmisega Tartu-Valga kinnistus jsk. registrisse hüpoteegi-
lise võla vanuse järjekorras Eduard Jaani p. Grünfeldt'i
259
päralt olevale Tartumaa Kirepi vallas asuwast Tamme
Rüütli ja Päiva" NoNo 33, 38, 39 talust (T. m. 7) eraldatud maa-
kohale "Päeva No 38," kinn. nr. 4984.
Nr.
See otsus tuleb täita tsiviil kohtup. sead. § 1832 põhjal.
27. veebruaril 1933.a. Tartu 3 - jaoskonna
rahukohtunik Eesti Vabariigi nimel käseb: kõiki asutusi ja isikuid, kellesse see võiks puutuda,
täita täpsalt seda otsust, aga kohalisi võime, politseid ja kaitseväge, anda oma kaasabi kohtuotsuse
täitjale ilma viivituseta.
Otsuse täitmise panen jaoskonna kohtupristavi peale.
See täiteleht on välja antud nõudja vol. v.a. a. Artur Parts'ile
kellelt sisse nõutud 25 s. kantselei ja 30 s. tempelmaksu - täitmiseks
esitamiseks Tartu-Väega kinnistus jsk. - täitmiseks
kust: "hoiu". peale kirj: "kindlustus"
Rahukohtunik JMinul
Sekretär ALKuaus
Vorm 45.

Lehekülg 42
EESTI PANK
TARTU-WALGA
Tartu osakond
30 MRZ 1933
(Tulude vastuvõtja-asutuse nimetus)
Nr. 2061
["30. März 1933] 193 a. Kassa sissetuleku registri järjekorra nr. 31846,
Kviitung.
Vastu võetud:
Kr. 45.-
Seeria B nr. 399962
Kellelt ja kelle arvel Tartu Eesti Laenu - Hoiu Ühisuse
vol. adw. Johann Lagus.
Tulude nimetus aktilõivu ptk. 7 § 3 m. 5 -
tempelmaksu ptk. 7 §. 1 b m 40 - Hans Orav'a ja
Ed. Grünfeldt'i poolt wäljaantud, nr 4000-suur. prot.
veksli kohtulikuks hüpoteegiks tegemise asjus.
Nelikümmend wiis
Raamatupidaja Allin
Laekahoidja
Poom läbi waadanud Tartu Eesti Laenu ja Hoiu Ühisuse nõudmise Hans Orawa
Eduard Grünfeldt'i, Herman Sumberg'i ja Hugo Naaris'e wastu sunnitäite
1-23
korras ja käsitades Ts.Kp.S. §§ 161 ja 368 " - "
otsustas:
sisse nõuda sunnitäite korras solidaarselt Hans Oraw alt, Eduard Grünfeldti
ilt, Herman Sumberg'lt ja Hugo Naaris'elt Tartu Eesti Laenu ja Hoiu Ühi-
suse kasuks weksli järele 29. juulist 1931.a. tähtajaga ettenäitamisel
19 - a., mis protestitud Tartu notari I.Reiman'i kontoris 30. juulil 1932a.
reg.nr. 5253 all,nelituhat krooni (4000kr.-s) kapitalwõlga ühes 8 % aas-
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.2.10312)

Lehekülg 8
Eelkontraht.
Sellega olgu teada et mina herra Oskar von Stryk
Wana-Anzla walla liikmele Jaan Pödder'ile Laatre
wallas olewa Marimöisa talu maamöötja,
Heinrich Dofeld'i poolt ära määratud piiride
järele wäljawötte Laatre walla tarwitada.
ära määratud tükk maad 1 Thaler 16 Grossi suur mis
mitte ühes ei müüda waid jäeb herra minija omaduseks,
8600 Rubla, kirjutan kaheksa tuhat kuussada Rubla
eest ära olen müünud ja et Jaan Pödder ni-
mitatud talu eest käsiraha 3000 Rubla kirjutan
kolmtuhat Rubla minu kätte äramaksnud on.
Jaan Pödder vötab oma pääle kõik Mari-
möisa talu pääl olevad kui ka need mis weel
tulla wõiwad, majamaksud ja kohustused
omal kulul ära öientada.
Kui nüüdne Marimöisatalu rentnik
oma eestõigust Marimöisatalukohta mitte
makswaks ei tunnista, siis on Jaan Pödder
kohustatud rentnikule omalt poolt seadusliku
kahjutasu maksma; nii sama kõikide tema
poolt ette wõetud parantuste eest selles talus
on J. Pödder'il rentnikule wälja maksta.
Peaks nüüdse rentniku poolt tänasest
päewast pääle kuni 23 Aprillini 1910 aast Mari-
möisa talule mingisugust kahju tehtama
siis on J. Pödderil öigus Marimöisa talu rentniku
käest tasu nõuda; aga ommeti nii et herra Or. Stryk selle
protsessi sisse tömmatud ei tohi saada
Järeljäew kapitali wölg 5600 Rubla mis Jaan Pödderil weel
maksta jäeb saab kokulepimise järele osalt läbi Kredit-
kassa ja Oblicationides makstud.
Wöla päält wöetaw 5% (wiis %) tuleb poole aasta
kaupa järele ära maksta.
Jahipidamise öigus jäeb möisale ja nimelt pää-
möisale "Folk" ja J. Pödderil ei ole mitte öigust
Marimöisa talu platsi pääl jahti pidada
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.2.10020)

Lehekülg 35
TARTU-WALGA
23 FEB.1932
1660
Täiteleht.
Eesti Vabariigi nimel
13. veebruaril 1932. Tartu 3. jaoskonna
rahukohtunik, läbivaadanud Peeter Kandaati palve
nõudmise kindlusta-
mise üle Linda Sternfeldti ja surn. Karl Stern-
feldti päranduse tombu vastu 340. kr. - s.
suuruses summas, sellep. ja Ts. kp. S. § 1823 ja järgm. juhat.
määras.
nõudja Peeter Kondrat'i nõudmist kostjate
Linda Sternfeldt'i ja surnud Karl Sternfeldti
päranduse tombu vastu kindlustada kolme-
saja neljakümne ./.340./. krooni suuruses
summas kindlustusmärkuse sissekandmisega
Tartu-Valga kinnistus jaoskonna raamatusse.
37.
hüpoteegi järjekorras kostja surnud Karl
Jaani p. Sternfeldti nimel olevale ja te-
male kuuluvale ning Tartumaal, Tähtwere
vallas, asuvale talukohale "Raja nr. 28a,"
kinnistu nr. 4553. all.
See otsus tuleb täita tsiviil kohtup. sead. § 1832 põhjal
"13" veebruaril 1932a. Tartu 3. jaoskonna
rahukohtunik Eesti Vabariigi nimel käseb: kõiki asutusi ja isikuid, kellesse see võiks puutuda,
täita täpselt seda otsust, aga kohalisi võime, politseid ja kaitseväge, anda oma kaasabi kohtuotsuse täitjale
ilma viivituseta.
Otsuse täitmise panen
jaoskonna kohtupristavi peale.
"See täiteleht on välja antud nõudja vol. vann. adv. Voldemar Klaus'ile
esitamiseks Tartu-Valga kinnistusjaokonnale, täitmiseks,
kellelt sisse nõutud 25 s. kantselei- ja 25 s. tempelmaksu. Parandud: "1832".-
Rahukohtunik Mkel
Sekretär JKuaus
Vorm 45.
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.2.10292)

Lehekülg 7
3., 1931. 11. juulil Nr 3640. We
kuutuse põhjal 1931a. 6. juulist
(T. m. k-r. 1931 a. No 625) on kinnista
tud Eesti Maapanga kasuks
ehitus - laenu kindlustuseks
pandlõigus seitsmesaja
viiekümne krooni
suuruses, wõlakohustuses määratud prot
sentidega ja tingimustega.750 kr.
4. 1933 a. 3 novembril No 6239. Wõla-
kohustuse põhjal 1933 a. 1. novembrist
(T.m. k-r. 1933a. No 728) on kinnis-
tatud Eesti Wabariigi kasuks
pandiõigus seitsmesaja kahekümne
viie krooni suuruses, wõlakohustuses
määratud protsentidega ja tingimustega. 725 kr.
Jagu 4, lahter 3.
1.
1928 a. 3 märtsil No 893.- 1925 a. 4 aprillil No 778 ja
779 all kogusumma 150.000 marga suuruses. 1500
Eesti kuldkrooni wäärtuses kinnistatud kahe obli-
gatsiooni waldaja blanko-pealkirja põhjal Peeter
Jaani p. Epler on pealkirjaga 1928 a. 1 märtsist
wastavatel kinnistus aktidel andnud hüpoteegilises
wanuses tingimusteta eesõiguse tähendatud obligatsi.
nide eest Eesti Maapanga kasuks 1928 a. 25 weebruari
No 751 all kinnistatud ühe tuhandi (1000) krooni
suunusele laenule: "Ülekantud" Not. Sead. §9II põhjal
osast No 4490. Waata päewaraamat No 3647-1930a.
23 august ost.
2/ ->