Eesti_Noorsoo_Kasvatuse_Selts (EAA.3736.1.3)

Lehekülg 7
mõne
2. Eestseisus kiidab hääks eestseisuse liikme
poolt erakombel tehtud otsused:
1) kooliraha ettevalm. klassis on 30 r. aastas,
I klassis - 35 rbl.-
3. kooli arstiks palutakse Dr Schulzenberg,
esimesel aastal on ta palgaks 50 r.
4. Kindel kooliõpetaja surikv annab
24 tundi nädalas, vaatab laste järele,
teeb kantseleitööd jne saab aastas
500 rbl, +2 tuba kutte ja valgustusega.
Üksikute tundide eest makstakse
teistele kooliõpetajatele 20- 25 rbl
aastas.
5. Korteri üürimine kooli jaoks jäeti majanduse
kommisjoni hoolde
6. Kooliõpetajate walimine jääb koolijuhataja Dr Kal-
lasse hoolde.
KParts E. Enno
Pauli Koppel.
Luht
A. Jürgentein
J. Jõgewer
No 6. Eestseisuse koosolek 17. augustil 1906. a. "Postimehe" toimetuse ruumides
kell 6. p.l.
Koos oliwad:
prl. P. Koppel, hrd A. Schulzenberg, H. Luht, J. Tõnis-
son I, A. Jürgenstein O. Kallas, E. Enno, K. Parts,
J. Jõgewer
1. Dr O. Kallas´ele, Dr. A. Schulzenberg´ile ja H. Luht´ile antakse woli ülikooli kõrwalt
Mülleri käest koolile korter ära wõtta.
2. Koolilaste wastuwõtmise ajaks määratakse 19. august linnalastele, 26., 27. ja
maalastele
28. august; linnalastele "Wanemuise" wäikeses saalis, maalastele kooli ruumides. Kooli-
õpetus algab 31. augustil. 1 sept.
3. Kooliõpetajaks wõetakse prl Eplar, kes 24 tundi annab, lastekaswatajaks
(brenum.) ja muud koolielusse puutuwaid praktilisi töid teeb (kooli sisemine juhatus)
ja selle eest 500 rubla ühes 1-2 tuba kütte ja walgustusega kooli juures saab.
Dr O. Kallas paneb ette: Et 1906/07 a. prl Eplarile ainult 22 tundi saab,
temale ometigi 500 rubla s maksta. Wõetakse wastu.
wõetakse
4. Tunniandjaks Sinaida Swetshnikowa, kes 6 tundi nädalis I klassis
wenekeelt õpetab. Tundide eest saab ta 25 rbl. tunni päält aastas.
5. Kooliõpetajaks oli koolijuhataja O. Kallas kooliõp. Walki Peter-
howist walinud. H. Walkil on kodukooliõp. eksam. Hra Walk saab
25 rbl. tunni päält aasta ja annab 24 tundi: Eestseisuse liige cand.
J. Tõnisson soowitas kooliõp. ameti pääle hra M. Kampmanni
Wolmarist, kui tublit koolimeest. Häälte ärawõtmisel kaldus
eestseisuse liikmete enamus kooliõp. Walki poole, millega tema wali-
mine eestseisuse poolt kinnitatud sai.
Hra cand. Tõnisson soowis omalt poolt selle walimise asjus, et
need põhjused protokolli saaksiwad wõetud, mikspärast tema
hra Kampmanni walimist soowitanud ja eestseisuse enamuse
arwamise wastu seda kanditaturi paremaks peab: Meil on
tarwis reform-kool asutada, kus kõigiti uuema aja pedagogi-
ka nõudmiste järele eeskujulikku õpetust ja sisseseadi tuleb
püüda. Niisuguse ülesande kohane on noorem õpejõud, kel-
lel küllalt alles waimuwärskust ja elasticitäti on, ku-
wõiks
na wanemaealisele mehele see ülesanne ülejõu käia.
Nende põhjusmõtete wasta ei waielnud
ka teised eestseisuse liikmed, waid tunnistasiwad nad
täitsa õigeks. Nad kahtlesiwad aga, kas kahe kõne
all olewa kooliõp. kandidatide wahel selles asjas nii
suur wahe on, et juba esimese kandidatile antud
lubamisi tagasi wõtta.
Herra cand. Tõnissoni soowitusel Kampmanni
kandidaturi kohta on weel iseäraliseks põhjuseks
Kampmanni tegewus pedagogikalises kirjanduses,
millega ta oma asjatundmist kooliasjas on
näidanud.
A. Jürgenstein
OKallas
J. Jõgewer
KParts