Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.17)

Lehekülg 79
64
Olen kategooriliselt vastu Eesti
Vabariigi Põhiseaduse eelnõu
§ 72, et riigivanema valib
Riigikogu.
Mina ja minu pere tahavad
isiklikult valida riigivanemat.
Meie ei taha, et riigivanem
valitakse fraktsioonide vahelise
kisklemise teel.
Vastik on vaadata ja kuulata
kuidas Te seal omavahel õien-
date.
Ja riigil peab olema president,
nagu on kõigil normaalsetel
riikidel.
E. Ots
31.12.91.
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu
06.01.92. Nr. 32
NAE_ERA_R-2324_Eesti_Vabariigi_Pohiseaduslik_Assamblee (ERA.R-2324.1.23)

Lehekülg 124
Põhiseaduses peaks olema ka
teatud kaitsemoodus tippjuhtidele!
Nii inetu on kõrvalt kuulda
seda ilkumist ning tõdeda seda
kuidas segatakse seaduste
vastuvõtmist!
Pr. Loide

Lehekülg 145
§ 37 on väga segane.
Vajalik on presidendi
valimine rahva poolt.
Kodakondsusest: kõik kes
olid 1940. aasta seisuga
EV kodanikud ja nende
järglased peavad saama
kodakondsuse.
pr. Kaldoja
Tahkuranna_vallavalitsus (EAA.1066.1.1)

Lehekülg 38
Tahkoranna Moisa sel 22mal Aprill 1844.
Moisas ollid Pea Kohtomees Peet Eisenschmidt
abbi Kohtomees Jurry Schober,
" do Jurry Strandson.
omma Maja piddada, ja on tend Matsi Pedi Eisenschmidti
kätte andnud, et siis Moisal üks on kis Majas Perre-
astus ette Ranna Jaan ja räkis et temma ei jõua ennam
pea Wörmönder Carl Formann
mees on, siis saab se Tallo sest tennasest paewast -
Pedi Eisenschmidti kätte antut. -
Pea Wormönder Carl Formann +++
abbi kohtomees Jurri Schober +++
do Jurry Strandson.
Tahkoranna Moisa sell 6mal Mail. 1844
Mõisas ollid Pea kohtomees Peet Eisenschmidt
abbi kohtomees. Jurri Schober
Astosit ette ütlema kohto kässo järgi saetut, Pirekubijas
ja nimmetassid: et nemmat ollid wannaste nile
oetut kässo jargi igga üks omma Piri jaggo
woerad Moisad olleks ülle Piri tulnud
ümber käinud, ja mitte ei olleja löidnud et
Mart Schober, Jurri Henning ja Johann Johannson
pea Wörmender Karl Formann
'' do Jurri Strandson
Peah Koohtomees. Peet Eissesmitt
abbi Kohtomees Jurri Schober
XXX
abbi lohtomees Jurri Strandson.
XXX
pea wörmönder Karl Formann
+++
XXX
Tahkoranna moisa sell 30mal Octbr 1844.
Moisas ollit Pea kohtomees Peet Eisenschmidt
abbi do Jurri Schober.
" do Jurri Strandson
pea Wörmönder Carl Formann
sest et Lane Tõnnise Birkil olli wäga paise wõlgo
Laeka ja Maggaski Haidaga, sai temmal tennasel paewal
üks Lehhem ja üks lehma Mullikas oksjoni pael
pantut ja tulli Lehma eest - 6 Rubla obbedad ja wõlgo
Möllika eest - 1 " 75 kop. - do maksetud -
sisse, se sai temma wõllast mahha arwatud ja temmal
issi temma andis -- 5 " 85 1/2 - - "
weel üks Ноbbоnе ja üks Lehm kätte jäto ja wõrgut
ka, ja sai temmal oetut et temma neid ei tohhe neid
mitte raisatut ei tohhe.
Pea kohtomees Peet Eissesmitt.
abbi kohtomees Jurry Schober
XXX
abbi kohtomees Jurry Strandson
XXX
pea Wörmünder Karl Formann.
XXX
Tahkoranna Moisa sell 21." Jenr 47.
Moisas ollit pea kohtomees Peet Eisenschmidt
abbi do Jurri Schober.
do Jurri Strandson
No 1.
Wörmonder - Carl Formann.
Ollit neet perremehhet Kära Jurri, Jurry metsa Andres
Lülle Tanni, Antsi Tõnnis ja Rõmo Jurri, joulu
pühhade haego teine teisst kõrtsis peksnnud, ja said
said selle eest Lülle Tanni, Kära Jurri ja Jurrimetsa
Andres 60 koppikat ja Antsi Tõnnis ja Rõmo Jurri
1 Rubla obbe Rahha walla Laekase rabitut.
Sarrapu Jurri sai 30 opi Witso antud selleperrast.
et temma perremehhe sönna ei kule ja toepaewal
kõrtsi lakkumas kaeib ja perremehe Harga wõtap.
Tahkuranna_vallavalitsus (EAA.1066.1.1)

Lehekülg 39
74.
Tahkoranna Moisas sell 19mal Februari 1845/
Mõisas ollit "Pea kohtomees: Peet Eisenschmidt
abbi do Jurri Schober.
No 2. " do Jurri Strandson.
Wörmönder Carl Formann.
abbi kohtomees Peet Brandmann
Tulli ette Michel Martinson ja temma poeg Tõnnis
ja pallus wanna Mihkel sedda ramatus üllese
panna, et temma tahhab omma Ellamisse:
1 Hobbone
2 Lehma.
1 Herja wärs
5 Lammast.
10 arwa Wõrko
10 saggedat
omma poja Tõnnise kätte anda, ja peaks siis
poeg temma ja temma naise eest murret piddama
neid toitma ja katma nii kaua kui nemmad
ellawat, ja omma wannemat austama ja Issa
ja emma wisi korristama.-
poeg Tönnis lubbas selle asja omma paele wõtta
ommitige selle kombel, et Issa küll temma nouks
ja abbiks tallus ellab, agga et Issa mitte
waid
ei peaks tend jälle laijale pillama, ja rahho-
leste ja waaste iggal ajal tend rahhole jätma
ja omma nouga selle Tallo üllal piddava.-
pea kohtomees Peett Eissesmitt
abbi kohtomees Jurri Schober.+++
do. Jurri Strandson.
Peet Brandmann.
Wörmönder Carl Formann.+++
75
Tahkoranna Moisa sell 14.es May 1845 /
Moisas ollit, Pea kohtomees Peet Eisenschmidt
No. 3 abbi do Jurri Schober
Wörmönder Karli Formann
Said moisawallitsuse kässo pael, need Päwameh-
het Tautsi Johann Holz, Wõlba Jurri Melder ja
Lane Thomas Michelson, selleperrast, et nemad ei
olle teole satnut, meisa Tallitut, ja sai esmalt
Johanni Holzi kaest küstut, mis perrast temma
Moisa kässo wasto on pannud.?
selle pael Johann wastas et temma sugguge ei tahha
Hobbose teggo ennam tehha kui agga 6 Päwa, selle
pärrast et kohhus olleja temmal lubbanud et temma
ennam ei pea teggema. ja olleja temma küll
nenda paljo teggo 6 aasta sees teggo teinud, et temma
küll woib 6 aastat prii ellada.-
reisi
Wõlba Jurri ütlis et temma selle paerrast et temmal Pawal
ees on ja olleja saatnut, ja pallub et need temmal
sawat teo näddala jauks arwatut, seest et Obbuset
on waeset jo puei aeg kibbe.
Lane Thomas ütleb et emmal ei olle Leiba olnud
ja tahhab tullewa näddala korralest walja sata
ja leppis moise sellega.
Pea kohtomees Peett Eissesmitt
abbi do Jurri Schober. +++
Wörmönter Carl Forman +++
Tahkoranna Moisa sell 16mal Juni 1845 /
Moisas ollid, Pea kohtomees Peet Eisenscmidt
abbi kohtomees Jurri Formann.
No. 4.
Wörmönder Carl Formann
Tulli ette Perremees Peet Berger ja tunnistas et temma
tahhaks selle Wina Perrenaise Anno Hollandiga abbiellose
heita ja tunnistassit Pedi Bergerri woirat Lapset Kusta ja
Michel ja ka Annu omat Lapset Jaan ja Andres, Ann
Liiso ja Mai, et nendel omma wannemate abbiello
minemise wasto,
Tahkuranna_vallavalitsus (EAA.1066.1.1)

Lehekülg 40
76
minnemise wasto, keddagi räkimist ei olle, sest
et nemad on nende kaest sanud, mis kässi on
ullatand, ja nemmad sellega rahho on.
Pea kohtomees Peett Eissesmitt.
abbi kohtomees Jurri Schober. +++
walla Wörmönder Carl Formann. +++
Tahkoranna Moisa sell 16mal Juny 1845 /
Moisas ollit. Pea kohtomees Peet Eisenschmidt
abbi kohtomees Jurri Schober.
" do Jurri Strandson
No 5.
Astusit ette üllema Kohto kässo järgi saetut Piri
Kubjat, Mart Schober, Jurri Henning ja Johann
Johannson ja nimmetasit: et nemmat ollit wan-
naste neile oetuh kässu järgi igga üks omma
Piri jaggo ümber keinud, ja mitte ei olle lõidnud
et woerad Moisad olleks ülle Piri tulnud.
Pea kohtomees Peett Eissesmitt
abbi kohtomees Jurri Schober XXX
Jurri Strandson. +++
77.
Tahkoranna Moisa sell 28mal Juny 1845.
Moisas ollit Pea kohtomees Peet Eisenschmidt
abbikohtomees Jurri Schober.
No. 6.
Wörmonder Carl Formann.
Said moisa kässo pael kõik walla Perremehhet
moisa tallitut, ja küskis Moisawallitsus nende
kaest: kas nemmad weel ettispiddi ni kui hikke
need numa heinamaad Piklaid ja Raaklema
tükki kaupa tehha wait, ja selle eest ilma
maksuta nii kui enne igga mees omma
wanna raja pael soo heinamaad; mis moisa
jaggo on omma kaes piddada, woi mitte? -
selle pael wastasit koik:
et nemmat tahtwat hea melega wanna
r wisi pael moisa heinamaad aerra tehha
sest et nemmad muido mitte läbbi ei woi
sada, ja olli moisawallitsus sellega rahho.
Peäha kohhtomees Peett Eissesmitt.
abbi kohtomees Jurri Schober. XXX
wörmonder Carl Formann +++
temma habbi Michel Mittelmann +++
Kohtomees Peet Brandmann. +I++
Perremees Peet Schober. XXX
Peet Strandson Xno2
Hinrich Hinrichson
Tanni Olland +
Johann Hansschmidt +++
Jaan, Martinson +++
Johann, Brandmann
Johann Diedrichson X XXX
Jurri Ackermann
Tahkuranna_vallavalitsus (EAA.1066.1.1)

Lehekülg 41
74.
79.
Tahkoranna Moisa sell 8mal Augasti 1845.
Moisas ollid.
Pea kohtomees Peet Eisenschmidt
abbikohtomees Jurri Schober.
do Jurri Strandsohn
No. 7.
do Gustaw Johannson
Wörmönder Carl Formann
Sai moisawallitsuse kässo pael koik Walla Perre
mehhet ette kotsotut ja sai willandi kohto kässo pael
nende kaest küssitut
"kas nemmad arwawad et nemmad omma pollo paelt nenda
" paljo Rokkid lodawad sada et, Rokki põld saaks
" küllitet ja ka touwilja nii paljo et tollewa käwwadi
" saaks põllud küllitut?-
1). " selle pael kõik wastasit: et nemmad küll selle eest igga
" üks tahhawad nou piddada et seeme saab Mag-
" gaski Haita nii paljo kui koik tallo Pollud sa-
" wat külliut. - ja Rokkid lodawat nemmad nenda paljo sada
et Rokki põld saab küllitut.
2/ " et küll waene haeg neil temmindi nii kui kõige
" maa ilmal on siiske tahhab iggamees nii paljo
" kui temma igganes jouab ka maggaski eest murred
piddada.-
Pea kohtomees Peett Eissesmitt
abbi kohtomees. Jurri Schober. +++
do Jurri Strandsohn XXX
do. Gustaw Johannson XXX
Wörmönder Carl Formann. +++
Tahkoranna Moisa sell 15mal Septbr 1845
No. 8
Moisas ollid.
Pea kohtomees Peet Eisenschmidt
abbikohtomees Jurri Schober
do Gustav Johannson
Selle Riga Tomänikohto kässo pael, mis Moisal sai
selle 27mal Augusti kuu paewal 1845, Numri 5162ga
kurjotut, sai wald jälle kokko tallitöt, ja kõige Perre
ja Päwämeeste kaest küssitut, kas neil peaks, keis
ri Herra polest Seemne ehk lewwa polest habbi tar-
wis ollema? - ja wastasit nemmad selle pael:
" et nemmad arwawad küll habbi ommal waja ollewad
" et nemmad küll omma Suiwilja Semne Maggaski Haita
" tahtwat tullewaks kewwadiks paigali panna´, agga lew
" wa Wilja polest arwawat pudus kätte tulla. ja
" palluwat selle tarwis üks 500 Rubla Hõbbe Rahha.
" ja sai moisa wallitsus pallutut, sedda surema kohto
" kätte ülles anda.
Pea kohtomees Peett Eissesmitt
abbikohtomees Jurri Schober. +++
No 9.
do Gustaw Johannson +++
moisas ollid sell 13mal Oktobril 1845/
Pea kohtomees Peet Eisenschmidt
abbikohhomees Jurri Schober
Wörmönder Carl Formann
Ette sai kutsotut se lesk Pühnorme Jako Ackermanni
lesk maene, ja sai temma kaest küssitut keddast temma
omma ja omma laste kaemehheks ja Wörmöndriks.
immustab sada? - ja köstis temma selle selle pael
et temma olleja omma kaemehheks Peet Eisenschmidt
ja laste wörmöndriks omma mehhe wenna Peet Ackerman
pallunud. - Ja sai siis neile kinnitut et nemat
sol.
Jaarja_vallakohus (EAA.1151.1.2621A)

Lehekülg 5
Wallakohtu Seaduse II jao paragrahwide sisu, mis tsiwilasjades nõudja ja kostja kohta käib.
§ 33. Wallakohus wõib kohtukäija ette tulemist nõuda, kui ta ka usaldusmehe on saatnud
Kui ta ei tule, peetakse tema wastalise nõudmised õigeks.
01. Kui kostja ei tule, kutsub kohus ta teinekord ette, ehk hakkab asja seletama ja
teeb tagaselja otsuse.
§ 103. Kui nõudja ei tule, kutsub kohus ta teinekord ette, ehk kustutab asjatoimetuse
maha ja mõistab ta kostjale tasumist maksma 50 kop. kuni 3 rublani.
§ 104. Kui kumbki ei tule, kustutab kohus asjatoimetuse maha, aga nõudjale jääb õigus
asja uuesti ette tuua.
Süüteu asjades süüdistaja ja süüdistatawa kohta III j. § 27 sisu: Kui süüdistataw
selles Ülemtalurahwa kohtu piirkonnas on, kus kutsuja wallakohus, siis peab tema ise ette tule-
ma. Kui ta tulemata jääb, siis kutsutakse ta teinekord ette. Ei tule ta siiski, siis ei arwata
tehtud mõistust mitte tagaseljaliseks, ja tema wõib üksnes üleüldisel põhjusel edasi kaebada.
Kui ta ilma mõjuwa põhjuseta tulemata jääb, siis langeb ta trahwi alla esimene kord 1 - 5
rublani, teinekord 2 - 10 rublani. Ei ole ta mitte kohustatud ise ette tulema siis kuulatakse
ta selle wallakohtu ehk politsei poolt üle, kelle osakonnas ta elab.
III j. § 31. Kui erasüüdistaja ette ei tule ja ta usaldusmeest ei saada kustutab kohus
asja, kui see niisuguste hulgast on, mis leppimisega kustutakse. Wastalisel korral trahwib kohus
teda 50 kop. kuni 3 rublani ja kutsub ta uuesti ette.
Tunnistajate ja asjatundjate kohta, tsiwil- kui ka süüteu asjades.
II j. § 57 sisu: Ilma põhjuseta ärajäämise eest langeb tunnistaja trahwi alla 25 kop.
kuni 2 rublani ja ta kutsutakse uuesti ette. Kui ta teistkorda ette ei tule, trahwitakse teda kahewõrdselt.
§ 72. Ilma põhjuseta ärajäämise eest langeb asjatundja trahwi alla 50 kop. kuni
5 rublani ja tema asemele nimetatakse teine kui see wõimalik on.
4
Kohtu istumise protokoll.
Keiserliku Majesteedi ukaasi järele.
1913 aastal Januari kuu 25 päewal kuulas Jäärja wallakohus eesis-
tuja as. H. Kartau ja kõrwalistujate J. Toodu ja
M. Moppel osawõtmisel ja kirju-
taja G. Perler juuresolemisel omal awalikul kohtu istumisel
politsei kaebtuse asja
Karl Hansu p. Tallo wastu
awalikus kohas rahu rikkumise pärast
Kutsumise pääle oliwad kohtusse ilmunud: Süüdistatav Karl Tallo ja
tunnistaja Karl Leesment
Eesistuja awaldas kaebtuse, ja soowitas kohtuskäijatele asja leppimise teel lõpetada. Ettepandud küsimis-
te peale wastasiwad:
Kare Tallo: Palun mulle tõentada, millega olen mina
rahu ja korda pidul rikkunud. Joobnud ma ei olnud.
Karl Leesment, tõtt rääkima noomitud, tunnistas: Jään
oma tunnistuse ja seletuse juurde, mis ma politsei
urjadniku Westmannile selle asja ülekuulamise juures
protokolli andsin.
K. Leesment
KTallo
Kohus astus otsuse tegemisele.
Eesistuja H. Kartau
Kohtuliikumed J Toodu
MMoppel
Kirjutaja J. Perler
Jaarja_vallakohus (EAA.1151.1.2621A)

Lehekülg 6
5 7
Otsus.
Keiserliku Majesteedi ukaasi järele
1913 aastal Januari kuu 25 päewal kuulas Jäärja
wallakohus eesistuja as. H. Kartau
ja kõrvalistujate
J. Toodu ja M. Moppel
osawõtmisel
ja kirjutaja J. Perler
juuresolemisel omal awalikul kohtuistumisel
politsei
kaebtuse asja
Karl Hansu p. Tallo
wastu
awalikus kohas rahurikkumise pärast.
10 Januaril 1913a. sai kohus Pärnu maakonna Ülema I jaoskonna
noorema abilise kärest seletusele wõtmiseks järgmise protokolli:
27 detsembril 1912a. Talli politsei urjadnikule Westmannile andis.
Karl Karli p. Leesment üles, et 26 detsembril 1912a. Tallipõllumeeste
Seltsimajas jõulukuuse pidu peal, saalis, Karl Hansu p.
Tallo on joobnud olekus kära teinud, korratust sünnitanud ja
rahwa hulgas rahu rikkunud, ja ei ole tema, Leesmenti, kui
pidu komitee juhataja, keeldu mitte kuulanud, waid edasi
käratsenud. - Leesment palus Tallot selle eest seadus-
likule wastutusele wõtta.
Kohtu istumisel ei tunnistanud Tallo ennast süüdlaseks
seletades: palun mulle tõentada, millega olen mina pidul
rahu ja korda rikkunud, joobnud ma ei olnud.
Tunnistaja Karl Leesment seletas: Jään oma tunnistuse
ja seletuse juurde, mis ma selle asja ülekuulamise juures
politsei urjadniku Westmannile protokolli andsin.
Kohus leiab Leesmenti tunnistusest tõentatud, et süü-
distataw Tallo pidul rahwa hulgas, seega awalikus kohas,
korratust sünnitanud, käratsenud ja rahu rikkunud on
ja sellega süüteo teinud, mille Liiwi Talur. Sead. 1860 a.
§ 1049 ettenähtud ja W. K. S. III jao § 12, 17, 55 ja 1860 a. Liiwi
Talur. Sead. § 1049 järele

Lehekülg 7
Mõisteti:
Karl Hansu p. Tallo awalikus kohas
kära ja korratuste tegemises ja rahu rikku-
mises süüdlaseks tunnistada ja selle eest
teda kolmeks ööpäewaks arresti alla
panna. -
Kuulutadi edasikaebduse korda seletades.
Eesistuja as H. Kartau
Kohtuliikmed J. Toodu
M. Moppel
Kirjutaja J. Perler
HTallu
K. Leesment
Jaarja_vallakohus (EAA.1151.1.2621A)

Lehekülg 8
9
N 17
II Pärnu Ülema Talurahwa Kohtule
Talli wallast Karl Hansu p.
Tallo
Edasikaebtus.
Jäärja wallakohtu mõistusega 25 Januarist s. a ei
wõi ma järgmistel põhjustel rahule jääda: Wallakohus
tunnistas mind süüdlaseks awalikus kohas kära ja korratuste
sünnitamises ja rahu rikkumises ja mõistis mind selle
eest kolmeks ööpäevaks arresti alla, kuid ei politsei urjädniku
Westmanni protokollis, ei ka wallakohtu istumisel, ei ole
selgeks tehtud, millega mina nimelt kära teinud ja korratusi
sünnitanud olen, ehk kuidas nimelt awalikus kohas rahu rikkunud.
Karl Leesment on urjädnik Westmannile ainult ülesandmise
teinud selle poolest, et mina olla nimetud süütegusid
teinud, kuid ei politsei ei ole seda asja järele kuulanud, kas ta
ka õige on, ega ole seda ka üksgi tunnistaja tõentanud. - Ka
kohtu ees ei tunnistanud Leesment midagi lähemalt, kuidas
mina süüdlane olen, ehk millega nimelt rahu rikkunud, kuid
siiski mõistis kohus mind süüdlaseks ja seda nimelt selle
ülesandmise põhjal mis Leesment politseile teada andis.-
Teatud pidu peal ei olnud mina sugugi purjus, ega teinud mingi-
sugust kära, mida tõentada wõiwad Hendrik Johani p. Teearu,
Jüri Johani p. Teearu ja Enn Johani p. Teearu ja Nikolai
Mihkle p. Tomson - kõik Talli wallast. - Selleperast palun
neid tunnistajaid ette kutsuda ja ülekuulata ja Jäärja walla-
kohtu mõistus selles asjas ümbermuuta ja mind õigeks tunnistada.
Tallil 5 webruaril 1913a. K Tallo
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 3
3.
2.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 22. Aprillil 1860
Kohto peal ollid kohtomehhed:
Jaan Tõnnissohn koggokonna kohtowannem
Juhhan Törv
kohtomehhed
Jakob Schneider.
Krono metsa härra von Mülleri kässo / peäle 12mal
kaibdusse
Aprilli ku p. selsamal aastal N 50 ja 56, mis metsa waht
Naudi Juhhan ülles andnud, et allamal nimmetud
mehhed Sellie krono metsast palka warrastand, sedda
asja järrele kulatada ja neid krono taksi järrele kahhe,
kordse trahwiga trahwida. Neid mehhed on nimmelt:
Testama wallast:
Reino Jürri p. Juhhan
3 männa palki a, 3 sülda
sullane Enn
Kanisto Mart
pitk, 8 wersokki jäme - 6 rub. 60 kop.
Sellie wallast:
Mardi Andres 1 kuse palk 4 süda ja 5 wersokki jäme 1 " 6 "
Mardi Hans 1 " 4 " 5 "
1 " 6 "
Putti Juhhan 3 - - - 3 " 18 "
Türni Jaan 1
1 " 6 "
Tamme Jaan 2
2 " 12 "
Mido Juhhan 1 - - - 1 " 6 "
Kerdi Jurri 1 - - 1 " 6 "
Murro Jaan 2 männa palki 3 sülda ja 8 wersokki 4 " 40 -
Wälla vallast.
Umbiko Jaan 4 leppa palki a, 3 sülda ja 4 wers. jäme 2 - "
Kohhus laskis Testama mehhed Reino Jurri p. Juhhani
sullase Enno ja Kanisto Mardi ette tulla, ja küssis neilt
selle metsa wargusse pärrast, mis nimmetud mehhed ärra
salgasid ja sedda Naudi Juhhani kaebdust welleks ajesid.
Metsawaht Naudi Juhhan ütles, et palgi jäljed Reinu
Jürri õue läinud, agga mitte palka leidnud, sest Juhhan
olleks essiotsus keelnud otsida, pärrast, kui möisa polest
lubba sanud otsida, olleks kül otsinud, agga mitte
leidnud, waid arwab neid palkid, selle aja see ärra widud
Reino Jurri p. Juhhan ütles selle peäle, et Naudi Juhha-
nil ni kaua, kui möisas käinud, teine mees wahhis
olnud, se olleks siis: leidnud, kui palgid ärra olleks,
näi
widud.
Mardi Andres, Mardi Hans, Putti Juhhan, Türni Jaan
Tamme Jani vend Mido Juhhan ja Murro Jaan
Tõnnissohn ütlisid selle kaebdusse tössi ollewad ja maksid
metsa härra polest ülles antud trahwi rahha ärra.
Kerdi Jurri ütles, et temma tulest mahha murtud pu
on raiund, mis metsa härra issi lubbanud ja ei /lubbanud
sedda trahwi mitte maksa.
Umliko Jaan ei olnud mitte kässu järrele tulnud,
waid sai ueste 6maks Mai ku päwaks tellitud.
Nende pärrast, kelle assi selletud ja waidlematta
töeks tehtud möistus kohhus.
iggaühhele 30 hopi witso selle metsa wargusse
eest, need ollid nimmelt: Mardi Andres, Mardi
Hans, Putti Juhhan, Turni Jaan, Tamme Jani
wend Mart ja Murro Jaan Tönnissohn.
Kohtopiddamisse kirri sai möisawallitsusse polest kinnit
Möisawallitsus R. Hellmann
XXX Jaan Tõnnissoni kohtowannem
XXX Juhhan Törw kohtomees
XXX Jakob Schneider kohtomees
G. Fr. Lorenzsonn
koggok. k. kirjotaja.
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 4
4.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 29 Aprillil 1860
Kohto peäl ollid kohtomehhd:
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowannem
Juhhan Törw
Jakob Schneider
do. - kohtomehhed
Möisawallitsussa polest kaebati, et Murro Jakob
Murro möisa 6 hirre pakko heinama pealt lassust
ärra warrastand, mis 10 jalga pitkad olnud; kaks
pakko on Jakobi öuest leitud, mis ta lauaks löhkund
Jakob Murro ütles, et temma agga kaks pakko,
mis temma jurest leitud olleks winud, agga teis-
test ei tea ta mitte.
Selle peale kostis möisa rentnik Rein Hellmann
et temma Jakob Murro jurest neist kaddunud hirre
pakkudest kaks tükki on leidnud pärrib ta ka
need kaddunud pakkud keik Jakob Murro käest,
kas pakkud taggasi ehk 50 kop. h. pakko peält.
Et Jakob Murro jurest kaks warrastud pakko
leiti, mis ta ärra löhkund, arwas kohhus sedda
pärrimist öigeks, et ta ka need teise kaddunud
pakkud peab maksma, kus need lühhutud tükkid
ühhe pakko ette arwati ja sai moistetud:
et Jakob Murro nende kes wie pakko eest
2 rubla 50 kop. peab maksma, ehk tullewa Redeni
nisamma suggused pakkud assemile muretsema
Peale sedda selle wargusse eest 15 hopi witso
Tallor. seädus §. 1136.
Wöhma Juhhan Masso tulli kohto ette ja kaebas, et
temma poeg talwe Riigas woris käinud, Riga minnes
Perrakülla Tanni seltsis, mis eest ta 5 rubla piddand
sama ja taggasi tulles Uetoa Mardi seltsis, mis eest
4 rubla 20 kop. pidanud sama. Ria linnas on Uetoa
Mardi koorma pealt kaks kasti ärra warrastud, mis
Uetoa Mart Perno kaupmeestele piddand maksma ja
selle eest peab Mart köik selle wori rahha 9 rub. 20 kop.
kinni; peäle sedda on Uetroa Mart issi körtsis olnud, kui
need kastid temma koorma peält ärra warrastud. Se
4 rubla 20 kop tahhan ma siis kül kautada ja agga 5 rubla
minnemisse rahha pallon ma kohhut Uetoa Marti
sundida, et sedda mulle ärra maksab.
Uetoa Mart lasti ette tulla ja ütles sedda tössi ollewad
et temma need 9 rubla 20 kop. kinni peab, sest temma
olleks Wöhma Juhhani poja koormatte jure wahti
jätnud ja käskind järrele wadata, kui issi körtsi läinud,
agga ta polle öiete tähhele pannud ja minno koor-
ma peält warrastud selle aja siis kaks kasti ärra,
mis eest ma Pernus Krimmi härrale 20 rubla 10 kop.
ja kaupmehhe Wahwile 12 rubla pean maksma.
Kohhus arvas sedda asja järrele ja leidis, et se rahha
kinni piddaminne, minnemisse wori rahha polest
koggoni undrehti on, sest mis olli temmal körtsi
minnemist, kui koorm kallist kaupa peäl olli
ja sai moistetud:
et Uetoa Mart se minnemisse wori rahha
5 rubla Wöhmo Juhhanile peab maksma.
Kohto piddamisse kirri sai möisawallitsusse polest kinnitud
Moisawallitsus R. Hellmann
XXX Jaan Tönnissohn kohtowannem
XXX Juhhan Törw kohtomees
XXX Jakob Schneider kohtomees
G.Fr. Lorenzsonn
koggok. k. kirjutaja.
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 5
6.
Sellie koggokonna kohhus olli kuos 6mal Mail 1860
Kohto peäl ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnissohn koggok. kohtowannem
Juhhan Törw
Jakob Schneider
do kohtomehhed
Wölla walla mees Umbiko Jaan, kes tännase päwa
peäle krono metsa wargusse pärrast teist kord olli
tellitud, ei olnud jälle mitte tulnud
Need siin üllemal nimmetud kohtomehhed ja Sellie
möisa piri wahhid Kristjan Anspal ja Jürri Jansen
andsid möisale teada, et nemmad üllema kohto kässo
peäle keik wälja pooltsed pirid läbbi waatnud ja neid omma
korralisses seisusses leidnud, ning ei olle kussagil leida,
et ühhe ehk teise wisi peale piri öigust rikkutud, mis
nenda kuida sündinud protokolli ülles pandu.
Mõisawallitsus
R Hellmann
+++ Koggokonna kohtowannem Jaan Tönnissohn
XXX
kohtomees Juhhan Törw.
XXX
kohtomees Jakob Schneider.
G. Fr. Lorenzsonn
koggok. k. kirjotaja
Mail
Sellie koggokonna kohhus olli koos 15mal Julil 1860.
Kohto peäl ollid kohtomehhed
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowannem
Juhhan Törw
kohtomehhed
Jakob Schneider
Perrakülla metsawaht Jakob Andresen tulli ette, nimmetas
et temma wannaks lähheb ja kardab, ehk wöib ka pea surra
selle pärrast pallub protokolli ülles panna, mis omma
lomadest po ja maja asjadest poja Jakobile sawad, kes
metsawahhe ammeti peäle temma assemile on pandud
ja ka temma naest, Jakobi wöerast emma surmani peab
toitma ja mis teised lapsed sawad.
Jakobi ossa 1. hobbone
3 härga
1 lehm
5 lammast
1 raud reggi
1 rautud saan
5 wilja nöu
2 hölle wati.
p. Andres 1 härg
t. Annele 1 lehm ja saun.
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 6
9.
Sellie walla koggokonna kohhus olli koos 3mal Junil 1860.
Kohto peäl ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnissohn kohtowannem
Juhhan Tõrw
kohtomehhed.
Jakob Schneider
Putti Otto Johannsohn tulli ette ja kaebas, et temma
küllamees Jaan Jansen teda hirmsaste peksnud, sest
et temma härjad korra Jani heinama peale läinud,
mis ka kohtomees Jaan Tönnissohn näinud.
Kohtowannem Jaan Tönnissohn ütles nainud, kui
Jaan Janson Otto Johannsohni peksnud; kaks kord
olleks ta Jaan Jansoni Otto kallalt ärra ajanud
Jaan Janson ütles sedda tössi ollewad ja wõinud
ennast mitte sest süüst wabbandada.
Sai möistetud: Tallar. seadusse järrele §.§. 1112 & 1114
Jaan Jansonile 15 hopi witso
Kohtopidamisse kirri sai moisawallitsusse polest
kinnitud.
Möisawallitsus
XXX Jaan Tonnissohn kohtowannem.
XX Juhhan Törw kohtomees
XXX Jakob Schneider kohtomees
G. Fr. Lorenzsonn,
kirjotaja
Sellie koggokonna kohhus olli koos 28. Junil 1860.
Kohto peäl ollid kohtomehhed:
Jaan Tõnnissohn koggok. kohtowannem
Juhhan Törw do kohtomehhed.
Jakob Schneider
Karroga küllast Mart Masso tulli omma naese
Annega kohto ja kaebas nimmetut Mart, et temma
poeg Karroga perremees Jaan Masso üht wägga santi
ello ellab, hirmsaste joob, joobnust peast sure wandu-
missega meid omma wannemid ja, omma naist peksab
ja sellega keik maja rahho ja seädust rikkub ja seggab;
mis ühhe puhko sünnib. Sedda teggi ka Jaan Masso
Jani pääw öhto: Ta tulli körtsist joobnust peast
kojo, sõimas essite omma naest hirmsaste, ajas teisse
möda tubba tagga ja löi naist kaks kord, kus naene
tuast sure hirmoga wälja jooksis ja aita läks. Selle
kärrina peale töusin omma wodist üllesse ja keel-
sin Jaan Massut, agga ta wöttis sure jämmede
keppi ja löi mulle jalla pihta, kus asse ja kärn
praegust nähha, pärrast tombas ta pu labbida ja
löi mulle käe pihta hirmsa sõimamissega, mind
temma issa, kui ka emma lahki kiskuda, kui pajo
wille; selle peale ajas ta meid tuast ja öue wärra-
wast wälja sure malgage wälja. Nüüd läinud ta
aida ukse tahha, kus naene hirmo pärrast sisse jooks
nud, kangotand aida ukse lahti, lönud naest aites
jälle kaks kord russigaga ja üks kord uhherd raud uhher
diga. Nimmetut Mart Masso pallus omma poega
Jaan Massut selle pärrast kangeste kohto trahwi alla
panna, sest ta olleks kül kannatanud, agga se assi lähheb
pääw päwast öelaimaks ja minna kui üks tallo maja
issa pean wimaks kerjama minnema.
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 7
10.
Jaan Masso lasti - ette tulla ja wöinud sedda naitust
mitte walleks ajada, waid ütles sedda tössi ollewad, et omma
naest ja issa on lönud ja sõimanud; se olleks joobnust
peast sundinud
Kohhus arvas sedda asja järrele ja leidis, et selle
kohto hirm selle sü eest Jaan Massole wahhe olleks,
sest et jubba riidlemisse pärrast ja peksmisse pärrast
walla kohto ees mitto korda manitsetud ja ka hirmo
sanud, agga ennast mitte ei parranda.
Kohto piddamisse kirri sai möisa wallitsusse polest kinnitud.
xxx Jaan Tõnnisohn kohtowannem
xxx Juhhan Törw kohtomees
xxx Jakob Schneider kohtomees.
11.
Sellie walla kohhus olli koos 29mal Junil 1860.
Kohto peäl ollid kohtomehhed
Jaan Tönnissohn koggok. kohtowannem
Juhhan Törw
do kohtomehhed
Jakob Schneider
Kühno möisawallitsusse kirja peale 13 sellek. p., et Sellie
walla mees Andres Jürgens olleks Kühno möisawallitsussega
aasta tenistusse kaupa teinud ja selle tenistusse peale 1 rub.
höbb. ja pajok sarema odra semet wälja wõtnud, kus Jürri pä-
wast tenistusse aeg piddand hakkama, agga nüüd tänni-
ni weel pölle tenistusse tulnud.
Andres Jürgens ütles mitte Kühno möisawallitsussega
tenistusse kaupa teinud, waid seal päiwiti töös ol-
nud ja selle rahha ja need odrad se päwiti tö eest wöt-
nud.
Selle peäle wastast Sellie möisa rentnik, et Andres
Jürgen, Sellie möisa tenistusses olleks, kus Jani pä-
wast aastas täis sai, ja Küünla päwa aeges töötus
jälle kui aasta tais saab, eddasi tenida, selle ei wöi ta
mitte majale tenistusse minna
Andres Jürgens ütles sedda ka tössi ollewad, et
temma Sellie möisa tenistusses olleks.
Sai möistetud: et Andres Jürjens peäb ennast
Kühno möisawallitsussega ärra selletama
ja Sellie möisa tenistusse jäma, sest ta ei
tahtnud teist tenistust wötta, kui wannas tenis-
tusses olli ja töutand jälle eddesi tenida
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowannem
XX Juhhan Törw
do - kohto mees
XXX Jakob Schneider
do kohtomees.
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 8
12.
13.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 15. Julil 1860.
Kohto peäl ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowannem
Juhhan Tõrw
do kohtomehhed.
Jakob Sichneider
Perno krono kohto kässo peäle 6mast Junist 1889 N 738
sai tännasel päwal Türni Hanso pojs Jaan Bachsonile
kes nüüd issa assemel perremees on, kulutud, et ta need
möisa maad popsi maad, mis N 10 al temma kaes on
tulliwad kewwadi 1 Aprilli ku päwast 1861 omma käest
peab ärra andma ja sawad selle samma kässo järrele
1 Aprilli ku p. 1861 Karli Masso kätte antud.
Kohto piddamisse kirri sai mõisawallitsusse polest kinnitud
Moisawallitsus R Hellmann
XXX Jaan Tönnissohn kohtowannem
XXX Juhhan Törw kohtomees
XXX Jakob Schneider kohtomees
G. Fr. Lorenzsonn.
kogok. k. kirjotaja.
Sellie moisa koggokonna kohhus olli koos 14. Oktobril 1860
Kohto peäl ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowannem.
Juhhan Törw
kohtomehhed.
Jakob Schneider
Ado Eriksohn tulli kohto lubbaga ette ja kaebas,
et temma omma wenna Jakob Eriksonile wäe tenistussest
lahti osta rahha laenand, kus weel 112 rubla 40 kop.
wölgo on, mis Jakob ei tahta maksa.
Jakob Eriksohn ütles sedda tössi ollewad sedda nimetud
rahha wenna Adole maksta, egga wöinud mingitsuggust
seadusse järrele kohto ees tähhendada, mikspärrast
temmal öigus olleks, nimmetud wölga tassumatta
jätta.
Sai mõistetud: et Jakob Eriksohn sest wöllast
igga aasta 30 rubla peab arra maks-
ma kunni keik tassutud saab.
Kohtopiddamisse kirri sai möisawallitsusse polest
nenda kuida möistetud, kinnitud.
Möisawallitsus
Jaan Tönnissohn kohtowannem
Juhhan Törw kohtomees
Jakob Schneider kohtomees.
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 9
74.
15.
Sellie möisa koggokonna kohhus olli koos 11mal 25. Nowembril 1860
Kohto peäl ollid kohtomehhed
Jaan Tönnissohn kohtowannem
Juhhan Törw
kohtomehhed
Jakob Schneider
1, Pootsi wallast Andres Weber tulli ette ja kaebas, et Selli
mees Karl Janson tedda 9nd selle ku päwal peksnud
ja köki kinni pannud
Karl Janson ütles selle peale, et ta Andrest Webert
mitte polle peksnud, egga ka kinni pannud, aga tedda
tuast wälja wiskand, sest et kesk ösel kel 12 aeges ilma
asjata minno majasse tulli
Kohhus leppitas neid ärra, nenda et mollemad
rahhule jäid.
2,
Karli Masso naene Marri tulli ette ja kaebas, et Soldat,
Jurri Masso temmale kaks kord pähha lönud.
Jurri Masso ajas walleks, et temma Marrit mitte polle
lönud waid muido lükkand.
et selget tunnistust pölnud, püdis kohhus neid
leppitada ja leppisid kohto ees ärra, nenda et mölle-
mad rahhule jäid
Kohtopiddamisse kirri sai möisawallitsusse polest
kinnitud
Jaan Tönnissohn kohtowannem
Juhhan Törw kohtomees
Jakub Schneider kohtomees
Möisawallitsus
Sellie koggokonna kohhus olli koos 9. Detsembril 1860.
Kohto peäl ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowannem
Juhhan Törw
do
kohtomehhed
Jakob Schneider
Tüdruk Liso Schneider tulli kohto lubbaga
ette ja andis sedda tunnistust, et omma ärra surnud
emma järrele jänud asjad nenda kuida need 16mal
Januaril 1848 protokolli on pandud, keik kätte on
sanud, mis nende ristitega, mis omma nimme
alla pannud, töeks tunnistab.
Liso Schneider
XXX
Möisawallitseia
Jaan Tönnisssohn koggok. kohtowannem
Juhhan Törw
kuhtomees
Jakob Schneider
kohtomees
G. Fr. Lorenzsohn
koggokonna kohto kirjotaja
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 10
16.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 16. Detsembril 1860.
Kohto peäl ollid kohtomehhed.
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowannem
Juhhan Törw
kohtomehhed
Jakob Schneider
1,
Perraküllast Eriko tallust Jakob Jürgens tulli kohto
lubbaga ette ja andis sedda tunnistust, et omma jao ärra
surnud wannematte perrast, mis 1847 aastal 10. Aprilli ku-
p. kirja pandud, kätte on sanud ja nüüd sedda warrandust
omma wenna Jaan Jürgensi kätte, kes Perrakülla Eriko
tallus perremees on, kelle jures ta sullaseks on, hoida annab,
mis nimmelt on: 1 hobbone, 2 härga, 2 lehma, 3 lammast
1 sigga, 5 wilja nöu, 1 wilja kot, 1 pu wanker, 1 reggi, 1 kirwes
2 wikkatid, 2 pari adra raudi, 1 raud labbidas ja 1 paddas.
Jakob Jürgens
XXX
Ärra surnud Isaki perremehhe Jaan Perens lesk naene
Ann tulli kohto lubbaga ette ja kaebas, et temma ärra
surnud mehhel mitme käest pärimist olleks, mis muist
sest sadik wölgo jänud, wino mümisse jures, kui temma
mees Jaan Perens aasta eest Sellie moisas aida-
mees olnud ja muist ka rahha wölgo. Pallus temma
kaitust kuulda wõtta ja wölglassi sundida, et sedda wölga
ärra makswad; andis ka üht ramatut kohto katte, kus
ärra surnud Jaan Perens wölglaste nimmed ja wöllad
ülles pannud.
Siin on siis ülles pandud Sellie walla mehhed
meeste nimmed, kes selle kohto al on, ja nende
wöllad, mis Jaan Perensi ramatust sai wälja kirjutud.
1, Mardi Mart on wõlgo. 1 rubla 50 kop.
2, Põlde Otto Jürgens
1 " 50 "
3, Türni Matsi Mart Jürgens
2 rubla 12 kop.
4, Karroga sauna Jakob
Takerperre Mart Anson
10 -
1 - 10
Küllama Kristjan Anspal
82 1/2
Putti Hindrik Jansen
11 rub. 8 1/2
Karroga Juhhan
90
9. Willemi Juhhan
2 - 28 1/2
Et neist nimmetud wölglassist agga Türni Matsi Mart Jürgens,
Külloma Kristjan Anspal ja Pütti Hindriko poeg Jaan Jansen
moisas ollid, siis lasti essite Turni Matsi Mart Jurgens ette
tulla ja sai selle wölla pärrast küssitud.
Mart Jürgens ütles, et temma sedda suggugi ei tea, et
ial midagi Jaan Perensi käest wöllaks olleks wötnud.
Sel ajal, kui Jaan Perens Selli moisas aidamees olnud,
siis on ta möisa rent härra käest ühhe lapse jodu wina kingi-
tud sanud, agga wölga ei olleks ta Jaan Perensi kaest ei
wina egga rahha wötnud.
Kristjan Anspal lasti ette tulla ja ütles, et temmal
Jaan Isakile middagi maksa ei olle, waid weel 36 solase
Perensile
wimma kalla eest Jaan Perensi kaest rahha sada olleks,
mis Jaan Perens temma käest wotnud.
Jaan Perensi lesk naene Ann ütles sedda kül tössi
ollewad, et need kallad Kristjan Anspali käest wöetud,
agga need olleks sanud wiljaga ärra maksetud.
Kristjan Anspal ütles sedda walle ollewad.
Kristjan Anspal ja Ann Perens leppisid kohto ees nenda
et kummagil ühhe teisele maksa ei olle.
Putti Hindriko poeg Jaan Jansen tulli omma ärra,
surnud issa assemil kohto ette ja ütles et temma sest wöllast
sel ajal, kui issa Hindrik ellanud, middagi pölle kuulnud
aga pärrast sedda, kui issa kue aasta eest ärra surri ja
pärrast temma surma järrele jänud lomad ja ello maja
asjad laste keskes said jaggatud küssi Jaan Perens
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 11
18.
19.
minno kaest issa wölga, agga mil wisil wölg sanud, ei
tea ma tänna päwani mitte, egga wöi ka sedda maksa
Ann Perens ütles 25 rubla panko Putti Hindrikule
selget rahha lehma ostmisse tarwis ommast peost andnud
ja mis selle peäle, olleks Jani wölg.
Kohhus arwas sedda asja järrele ja leidis, et Jaan Perens
olleks piddand keige wähhemalt omma wölga siis pärrima,
kui Putti Hindrik kue aasta eest ärra surri, siis olleks
se wölg Hindriko järrele jänud warrast maksetud wöinud
surnud, temma järrele jänud laste keskes jaggatud on
sada; et agga nüüd Putti Hindrik jubba kuus aastad
warrandus
ei wöi kohhus milgi kolmbel Putti Hindriko poega
Jani, kes kül issa assemel Putti kohtas peremees on
sundida sedda wölga maksa. Pealegi ütleb to Jaan Jansen
sest wöllast middagi teadwad.
Ot Mardi Mart, Pölde Otto Jürgens, Karroga sauna Jakob
Takerperre Mart Anson, Karruga Juhhan
ja Willemi Juhhan, mitte kohto ette pölle tulnud.
käskis kohhus.
ue aasta sees, kus pääw eespidi saab nimmetud
jälle ette tulla ja need nimmetud mehhed kohto
ette tellida.
3, Körtsi Jurri Laube tulli kohto lubbaga ette ja kaebas,
temmal ärra surnud Isaki Jaan Perensi käest 1 rub.
88 kop. rahha sada olleks, mis Jaan Perens temma
kaest laenand; 38 kop. kingib temma, agga 150 kop parrib
ta Jani naese Ann Perensi kaest ja pallub kohhut
Ann Perensi sundida, ärra makse.
Jaan Perensi lesk naine Ann ütles sest wöllast midda
gi teadwad, agga ta kuulnud, kui Jaan üttelnud, Jürri
Laubega wölgo ollewad, kui paljo, sedda ei tea ta mitte.
Ann Perens lubbas sedda wölgo Jürri Laubele maksa.
kui omma wannad wöllad kätte saab.
4, Seppa Tanni lesk naene Marri Jakobson tulli kohto
lubbaga ette ja kaebas, et temmal järgmiste innimeste käest
olleks pärrimist ollewad:
1. Mardi Märdi kaest 2 rubla 28 1/2 kop. rahha 1/4 pütta räimi.
ja 1 paar linnasid püksa;
2, Nõmmukse Karl Baihsoni käest 6 kunart linnest riet;
3, Putti Rino kaest ühhed kruus tangid.
et nimmetud innimessed, mitte möisas pölnud
käskis kohhus:
uel aastal jälle ette tulla ja Mardi Marti
Nömmukse Karli Bahsoni ja Putti Rinot ka
kohto ette tellida.
Et kaebajat ennam pölnud lahkus kohhus.
Kohtopiddamisse kirri sai möisawallitsusse polest kinnitd
Moisawallitseja.
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowannem
Juhhan Törw
kohtomees
Jakob Schneider
kohtomees.
G. Fr. Lorenzsonn.
koggokonna kohto kirjotaja
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 13
22.
23.
Mart Tönnissohn lasti ette tulla ja ütles kohto küssimisse
pääle, et temma kül Jürri Leppe piitsaga lönud, agga Jurri
Lepp olleks tedda enne lönud.
Jürri Lepp kostis selle peale, et se mitte tössi pölle,
Et temma Mart Tönnissoni lönud, waid Mart Tönnisson
olleks tedda lumme sisse mahha lönud, piitsa temma ärra
wötnud ja siis piitsaga peksnud.
Tunnistaja: Testama wallast Käbaste Jakob Karlsbach
lasti ette tulla ja ütles: et temma selgeste näinud,
kui Putti Jakob Jakobson essimine olnud Mart Raista
lömas, selle peale olleks hulk teisi Selli walla mehhi
ka weel Mart Raista kallale jooksnud, tedda lumme
sisse mahha lönud ja seal peksnud, kus temma Jurri
Leppega körtsi läinud körtsimeest Jaan Laubet pallunud
walja tulla, sedda peksmist sulgoma, agga körtsimees polle
mitte tulnud.
Et teine tunnistaja Hans Lutt mitte seal pölnud,
kaskis kohhus
kohto käiad redi kahhe näddala pärrast jalle
se on 20 selle ku päwal jälle ette tulla
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowannem
Juhhan Törw - do - kohtomees.
Jaan Ansohn walla wöörmonder, kohtomehhe assemel
G. Fr. Lorenzsonn
Kui kohtomehhed ollid ärra läinud, tullid kaebaja
koggok. k. kirjotaja.
Mart Raist ja Jurri Lepp ueste tuppa ja tähhendasid
möisawallitseiale ja koggokonna kohto kirjotajale
et nemmad sia kohto ette mitte ennam ei tulle
waid omma kaebdusse asja Keiserlikko Perno Silla kohto
andwad.
G Fr Lohrenzsonn
koggokonna kohto kirjotaja.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 13. Januaril 1861.
Kohto peäl ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowannem.
Jakob Schneider
do kohtomehhed.
Juhhan Törw
Jurri Jansen ja Jakob Andresen tullid kohto lubbaga
ette ja ütles essite Jurri Jansen, et temma tahhab ärra surnud
Post Juhhan Isaki sauna temma perriatte käest ostab, lubbab
nenda kui kaupa sanud selle sauna eest 15 rubla ja Juhhan
Isaki leske naest surmani toita, agga Jakob Andresen tahhab
ka seddesamma sauna osta.
Selle peale wastas Jakob Andresen, et temma sedda sauna
mitte ei lasse teistele ärra müa, waid ostab issi ärra, sest
kui arra surnud Juhhan Isak sedda sauna on teinud
olleks temma omma ma peält selle sauna palgid and-
nud ja ka omma ma peale lasknud ülles ehhitada,
selle pärrast arwab ommal essimisse õigusse ollewad
sedda sauna osta; lubbab ka 15 rubla ja wanna Juhhan
Isaki lesse naese Reeto nii kaua sees l ellada kunni
Jummel temmale ello päiwi jatkab, agga mitte toita
Kohhus arwas sedda järrele ja leidis, et Jakob Andre-
senil öigus on sedda sauna osta, sest et palgid omma
ma peält andnud ja ka omma ma peäle lasknud
sanna ülles ehitada ja et Jürri Jansen omma
toutust Reeto toita, ehk mitte ei sa piddama ja
sai moistetud: et se saun Jakob Andreseni jauks
15 rubla eest peab jäma ja Reet Isaki
ni kaua seal sees piddama, kui ellab.
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 14
24.
2, Isaki tallo perrenaene, Jaan Perensi lesk naene Ann
tulli ette ja kaebas, et temma selle sullasega Hans Isak,
kedda walla kohto polest temma jure, kui mees ärra surri,
sai pandud, mitte ennam kordas ei sa, waid pallub
tedda ärra sata, et teist wöiks wötta.
Hans Isak ütles, et Ann Perens teda ilma süta leiwa
kannikaga peksnud ja ei lahhe muido ärra, kui temmal
se walja maksetud saab, mis ta seäl ommast taskust
maja tarwis wälja andnud ja se olleks:
Rendiks andnud, kui sänna läinud 11 rubla
Uhhe warsa eest maksnud - 3 -
5 topi wina
75 kop.
Ühhe hakna eest
60
1 wakka rukkiste eest
2
kiwwi kausede eest
40.
1 nael sea raswa
15.
kaks kanna ostnud
20.
kaks hanne ostnud.
50
kaks harja jätta.
25.
raada ostnud.
1
hobbuse eest andnud
2 - 50.
hobbose waljad
60
poisi mütsi eest
10
1 paar pastlid
30
pearahha tarwis
4
wina tarvis
25
sola tonud
2 - 25 -
1 wak Kartuhwlid
80
ühhe käia eest
90 -
tabba eest
20
Rendiks maksnud
11.
1
Rendiks maksnud
11
Kastna ladal
1 -
1 -
Mart Puppale laeno maksnud 1 - 20.
Pearahha - 1 - 20 -
pastla nahha eest - 1
Nahha eest maksnud
3 rub.
Re rauad ostnud
1 - 10 Kop.
Sola eest
1 - 15
Rauda ostnud
66 -
Andrese passi eest
1 -
67 rubla 6 kop.
Maja asjade ja lomade eest
sanud selle tarwis
5 rubl
Raimede eest
lehma eest
10
3 - 50.
mullika eest
3 - 50.
24 -
42 rub. 50 rub.
olleks rohkem walja andanud 24 rubla 56 kop.
An Perens wastas selle peale, et se mitte öige pölle, mis
Hans Janson on teinud, sest temma on minno leiwaga
rahha teninud, kellest ma mitte ei tea kui paljo ta kussakilt
on sanud ja ka ilma minno teadmatta rahha wälja andnud
sest Hans Jansen, kui sullase kord olli, p olleks piddand igga
kord tenitud rahha minu kätte andma, ja mitte ilma
minno teadmatta maja tarwis rahha wälja andma.
Kohhus leidis ka, et se Hans Jansenist mitte öige pölle
olnud, ilma perrenaese teadmatta rahha welja anda
kui nüüd temma ülles andmise järrele 24 rub. 56 kop.
rohkem wälja antud on, waid temma kord olli igga
kord tenitud rahha perrenaese kätte anda ja kui
tarwis olli wälja anda maja tarwis, perrenaese käest
küsima.
Kohto käiad leppisid kohto ees ärra ja jäid jälle Hans
Janses jälle Isuki tallu se Ann Perensi jure tenima
Kohtopiddamise kirri sai moisawallitsusse polest kinnitud.
xxx Jaan Tönnissohn kohtowannem
XXX Juhhan Törw kohtomees
Jakob Schneider kohtomees
G. Fr. Lorenzsonn
kirjotaja
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 15
26.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 3 Februaril 1861.
Kohte peäl ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnissohn
Juhhan Törw
Jakob Schneider
Kihlepa krono Metsa härra von Müller kaebab
kirja läbbi 29mal Januari ku p. selsi. aastal No 10 al,
et möda läinud aastal keik palgid ja puud, mis
Selli krono metsast said müüdud ja muido antud, on
wälja antud, agga Selli mõisa rentnik Rein Hellmann
olleks selle nimmel, et möda läinud aastal mitte omma
ostetud palka pälle kätte sanud, ilma luata omma
wöimassega 35 palki raiund ja needsammad kelo alla
said pandud palgid, ilma tempeltamatta lasknud
ärra weddada.
Selli moisa Rentnik Rein Hellmann, wastas
selle metsa härra kaitusse peale, et temma möda läinud
aastal auksioni peal ostnud 40 palki ja krono (metsast) polest
maisa majade parrandamisse tarwis lubbatud 15 palki
Need 15 palki majade parrandamisse tarwis ja 10 neist
ostetud palkidest on ta kätte sanud, agga 30 palki ostetud
ka möla lainud aastal
palkidest samata jänud, sest et mets antud tukkist otsa
sai ja nii heasti metsawahhidel, kui ka metsa härral
teada olli, et mul 30 palki pudo jäi, kus weel metsa
härra kässo peäle Türni Jakobi kambri palkid piddid
sama ärra wöetud ja minnole antud, et agga se nimmetud
tallopoeg Turni Jakob neid palgid issi häddaibe tarwitas
kambre ehitamisse tarwis, ei wöinud ma sedda mitte
tehha, waid selle peale, et omma palgid, mis pudo jäid
teisel aastal piddin kätte sama. Kui nüüd sel 3. Janu-
ril 1861. jälle palkide ja ka auksion Selli möisas olli,
27.
räkisin ma metsa härra von Mülleriga omma pudund palkide
pärrast ja pallosin neid kätte, sest rahha olli makstud, minna
ka mitte süüdlane, et pudund jäid ja neist ommeti koggoni ilma
ei wöi jäda, - ei üttelnud metsa härra mitte, et ma neid
palka saan, ehk neid mitte ei sa, agga selle peale, et mul
öigus olli 30 palki sada, kelle eest rahha maksetud olli, mis
ka metsa härral teada olli, müsin need 30 palki ja need 10 palki
ostetud palki, mis mullo wälja töin Wolla moisa rentniko härra
Strahlbergile, kes neid olli mahha raiund ja wälja weddanud
ja et ehk nüüd, kuida metsa härra kaeleab, et palgid ilma tem-
beltamatta wälja todud, pölle mitte minno sü, waid selle
sü, kes palgid raius ja wälja weddas.
Krono metsawahhed Jakob Andresen, Juhhan Nandi
ja Juhhan Pollerinski ütlesid, et rentnik Hellmann möda
läinud aastal 28 palki sanud; 25 tükki olleks arra tonud
ja kolm tükki (tükki) metsa mahha jänud.
Rentnik R. Hellmann, ütles neid kolm palki mis
metsa mahha jänud mäddend olnud, ja koggoni palgiks
ei kölba.
XXX Jaan Tönnisson Kohto wannem
XXX Juhhan Törw kohtomees
XXX Jakob Schneider kohtomees
G. Fr. Lorenzsonn
eodem
kogguk. k. kirjotaja
Jurri Pusch tulli ette ja tähhendas kohtus, et teist naest
tahhab wötta ja lubbab omma endisse naese lastele:
1, tüttar Leno aastad wanna 1 lammas, 1 wammus, 1 rattik, 1 pöl ja 1 kaela ratt
2 " Liso
3, - Rino 1 lamas 1 kuub 1 rattik 1 põl 1 kaela rahhar
1 lammas, 1 kort. rattik 1 pöl ja 1 kaela rahha
4. poeg Aleksander
1 lehm ülle kolme tütre
1 härg ja 1 lammas
Mart Sunnisen wöörmönder
Hans Pusch wöörmönder
Seli_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.3755.1.2)

Lehekülg 16
28
29.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 12. Mail 1861.
Kohto peal ollid kohtomehhed
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowanem
Juhhan Törw
Jakob Schneider
kohtomehhed
Need siin üllemal nimmetud kohtomehhed ja Sellie
moisa piri wahhid Kristjan Anspal ja Jürri Jansen
andsid moisale teada, et nemmad üllema kohto kässo
peale keik wälja poolsed pirid läbbi waatnud ja neid omma
korralisses seisusses leidnud, ning ei olle kussagil leida,
et ühhe ehk teise wisi peale priri öigust rikkutud, mis
nenda kuida sündinud protokolli ülles pandud.
Möisawallitseja R. Hellmann
XXX Koggokonna kohtowannem Jaan Tönnissohn
XXX
kohtomees Juhhan Törw
kohtomees Jakob Schneider
G. Fr. Lorenzsonn
koggok. k. kirjotaja
Sellie koggokonna kohhus olli koos 6. Junil 1861.
Kohto peäl ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnissohn kohtowannem.
Juhhan Törw kohtomehhed
Jakob Schneider
Krono metsa härra von Mülleri kirja kaebdusse pääle 30mal
Mai ku p. ses aastal N 58, mis metsawaht Puppa Jakob Masso
üllesse andnud, et allamal nimmetud Sellie walla mehhed
krono metsast palka ja kasse puid warrastand, pallut sedda
asja järrele kulatada ja neid kui töeks tehtud, kahhe kordse
krono taksi järrele trahwida, kuida allamal nähha on.
Need mehhed on
Pilleti soldat Jürri Masso 2 kuse palki, 4 sülda pitk
5 wersokki jämme - 2 rub. 12 kop.
do
do
2 kasse puud 3 sülda pitk 4 wersok. jämme 1
Wöhma Mart Masso 2 kuse palki 4 sülla pitk, 5 wersok jämme 2 "12 "
do
do 3 kasse puud 3 " " 4 wersokki jamme 1 " 50 "
Soldat Jurri Masso ütles sedda tössi ollewad, et temma need
need kaks kuuske ja 2 kaske on raiund.
Wöhma Mart Masso ütles et temma neid kaks kuske krono
metsast on raiund, need kassed ütles ta omma issa Hans Masso
metsast tonud, mis issa üttelnud enne raiutud olnud.
Sai möistetud: et Jürri Masso nende kahhe kuse ja kahhe
kasse eest 2 rubr. 12 kop. - Mart Masso
kahhe kuse ja kolme kasse eest 3 rub. 62 kop.
trahwi peawad maksma. Peale sedda saab Mart
Masso selle wargusse eest 30 hopi witse, et Jürri
Masso soldat on, ei wõi walla kohtuse tedda mitte
peksa, waid jäeb sillo kohto holeks.