Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.31)

Lehekülg 15
11.
Ku.
Pääw.
No.
1874
Wiina
21.
22
Piljeti soldati Aleksei Tuus palwe peäle
ollid Koikuste walla öigusse heäle liikmed
kokko tulnud, waldas on neid 33 ja kokko
ollid tulnud 23 ning need höigusse heale likmed
andwad sedda möistmist et Aleksei Tuus mis
1872 a. Piljeti peäle tulli, ja selle aiani waldas
ellab, et sel ei olle ello maia egga platsi ei
ka mitte suggulast kes tedda wöiksid toida Se-
pärrast olleks temmal abbi tarwis Krono
poold.
Koggokonna Tallitaja Martin Annopöld
Eestseisjad Jegor Lutter
,, ,, Jegor Annopöld
Pea kohto mees Jegor Aumees
kohto mees Jakob Reis
Wollimehhed Mihail Awik
,, ,, Iwand Tamkiwwi
,, ,, Jaak Kaddarik
,, ,, Jegor Wiimne
Juhhan Ruus
Jakow Impreht
Mihail Lipp
Jakow Sepp
Aleksei Randpea
Iwan Tarkpea
Iwan. Roes
Andrei Sepp
Leonti Wiimne
Aleksei Ruus
Jakow Tamkiwwi
Jaak Aumees
Mart Paas
Jakow Awik
Ku.
Pääw.
No.
Nowembri
8
23.
Koikuste Möisa
Kogokonna kohto Pea mees Jegor Aumees
Kohto mees ,, Jakob Reis
Tännasel päwal said Koikuste walla maade
rendnikkudele Regulerungs Tirigend s. Sehr-
wald härra ja Kronomöisa wallitsusse
Kohto Krousi Härra läbbi wälja antud
kohha sisse seatmisse kirjad, ja al nimmetud
rendnikkude polest wasto wöetud.
1, Jakow Awik andis pärrast Sisse säedmisse kirja
2. Pärrast sedda polle need kirjad wasto wöetud
3 1, Talitaja Martin Annopold ei olle tulnud
külla
antud
4. 2, Jakow Impreht et Ruhwa perremeistel kala püi öigus
5 3, Iwan Tarkpea Ruhwa külla perremeiste kala püi pärrast
6 4. Jakow Sepp Ruhwa külla perremeiste kala püi pärrast
7 5 Jegor Annopöld kui 4 numer pöldo ja heinamaad wähhem
8 6, Jakob Reis heinamaad santid ja wähhem
9 7 Aleksei Randpea Ruhwa külla peremeiste kala püi pärast
10 8 Mihail Reis naine mehhe assemel ja aigene
11 9. Estahwi Lugas Ruhwa küla perremeiste kala püi pärast
12 10 Elisawetta Leier et heinamaad sandit
13.11. Mart Paas Ruhwe külla kalapüidmisse pärrast sawad
14. pöllad ja ärra tallatud, ja santid
15 12. Jakow Awik saind toa ello ja Kronometsa warjus pöld
16 13 Mihail Awik pallub abbi aide tehja heina maa ette
17 14. Mihail Lipp Ruhwa külla perremeiste kala püi pärast
18 15 Jegor Awik kala püidmisse pärrast ja üks polo jago on kargas
19.16 Juhann Ruus Ruhwa küla peremeiste kala puidmisse parast
20 pöldo wahhem ja ello on laggunud
21 17 Iwan Roes rendi paljo et ei jöu mitte maksa
22 18 Jegor Peästel rendi on paljo ja poeg olli issa eest
23 19. Jegor Lutter rendi on paljo 4 Rubla jure pantud
24 20 Iwan Tamkiwwi rendi on paljo
25 21. Andrei Sepp rendi on paljo ja ma olen wanna innimenne
22 Aleksei Ruus rendi on paljo ning wölg on suur
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.31)

Lehekülg 40
Ku.
Pääw.
No.
1878.
Märtsi
29.
70
kes selle wilja sönud on. Agga koggokonna kohhus
ütles kui wanna perremees oleks keik maksod
maksnud mis kord maksa oli siis oleks ta isse
omma puma piddanud Agga et ta keik maksod
maksmatta jättis. Sellepärrast sai ta panna peäld
lahti ja sinno maksa on keik puma wölg ni kaua
kui sa seal puma peäl perremees oled._
Peakohtomees Mart Paas
kohtomees Estahwi Lugas
Wollimees Mihail Lipp
Märtsi
29.
71.
Koikuste koggokonna kohhus
Tännasel päwal kogokonna koos olemissel sai Körtsi
taggose Möisa pölde Kannebi wabaniko Aleksei Roes
laste pärrijad ehk eest seisjad Iwan Roes ja Aleksei
Wiimne ette kutsutud ja nende käest küssitud kes
maksab 1868 ja 1869 aasta Pangi Kohto wilja rahha mis
selle platsi peäle on ärra söötud nüüd on jubba kuie
aasta rahha jäggo wölgo Melani Lember kes maia
sees ellab ja sedda platsi arrib piddi igga aasta ühhe
Rubla wilja rahha maksma, Agga nüüd Melani Lember
ütleb et ta weel omma käest selle platsi peäle on kullo-
tanud ja nende wanade matmisseks omma käest pan-
nud. Agga Iwan Roes ja Aleksei Wiimne ütlesid kui
sai nende warrandus üles kirjotud ja rahhaks arwetud,
mis 7 Rubla 60 kopikad ülle elomaia wälja teggi, siis
olid sa seäl jures ja ei ütlenud mittagid omma käest kullo
tanud. Siis koggokonna kohus möistis kui Melani
Lember weel sedda platsi ja elomaia omma kätte
tahhab saada wieks aastaks et lapsed alles nõdrad on
siis peab Melani Lember nüid 6 Rubla maksma
ja wiis aastat igga aasta kaks Rubla wilja raha,
36.
Ku.
Pääw.
No.
71.
Agga Mihail Sepp ütles kui te sele platsi mo
kätte annade wiie aasta peäle ma maksa igga
aasta 3 Rubla 50 kopikad wilja raha üle Rendi._
Peakohtomees Mart Paas
kohtomees Estahwi Lugas
Wolimees Leonti Wiimne
Nowembri
3.
72.
Koikuste koggokonna kohhus
Tänasel päwal koggokona koos olemissel astus Tatjana
Kop ette ja räkis et ta on Aleksei Randpea jure ümar-
taks akkanud 2 näddalid enne Jurri päwa ja 2 näddalid
enne Mihkli päwa haigeks jänud, et ei wöinud ennam
mitte tenida ja nüid Aleksei Randpea ei anna muud
kui pole ümarda palga riited. Siis sai Aleksei Randpea
ette kutsotud ja ta käest küssitud kas se nenda siis on
et sa muud ei anna kui pole ümarda palga Aleksei
kostis ei ma muud ei anna. Siis meie mõistame
et sa pead 2 waka Rukid 2 waka odrad ja 2 waba tuhlid
andma suise töö eest ja riide palga ei ole sul mitte
anda siiski jääb ta wähhemaks kui suilisse palg on
Sest suilisse palg on 6 waka wilja 3 waka tuhlid paar
kingi 2 mati linna pöldo koorm heino Ja ta on nenda
paljo päiwi teinud kui suiline ja ei ole mitte lais-
kusse pärrast ärra läinud._
Peakohtomees Mart Paas
kohtomees Estahwi Lugas.
,, ,, Leonti Wiimne
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.31)

Lehekülg 43
39.
Ku.
Pääw.
No.
1879.
15
Webruari
10
79.
Koikuste koggokonna kohus
Jurna Aleksei Reis maksis sedda 1868 ja 1869.
aasta wilja raha mis 1878 a Märtsi ku 29al
päwal mõiste et ta peab wanna perre mehe
ku mona ja sulase ja ümardaja jäu maks-
ma 1878a Mai ku 6al päwal maksis 3 Rub ,, k
1879a Künla k 15 päwal maksis 7. Rub = k
Palngi kohto wilja maksetud 1877a 2 wak Rukid 3 wak odrad
1878 a maksetud wilja - - 2 wak Rukid 2 Wak odrad
Peakohtomees Mart Paas
kohtomees Estahwi Lugas
Märtsi
17.
80.
Koikuste Möisa Tallitaja Kohhus.
Aulikko Keisserliko Saarema I se Kihhilkonna
kohto Härra kässo peäle. Kutsus Koikuste koggokon-
na Tallitaja keik Koikuste koggokonna täije healissed
mehhed, Et nende seast piddi wallitud saama saadi-
kud ja pärrast Tallitaja wöörmündrid wollimehhed, ja
Koggokonna Kohto mehhed
I Saadikude wallitsemisse tarwis ollid kokko tulnud
A., Perremeiste sullased
Karel Aumees
Mihail Ruus
Martin Päestel
Mihail Päestel
Jakow Lutter
Iwan Awik
Iwan Sepp
Mihail Sepp
Mihail Tarkpea
Ku.
Pääw.
No.
1879.
B., Wabbanikud kes oma käe peäl ellawad
Iwan Kok
Rodjon Lugas
Jegor Lugas
Iwan Reis
Jakow Reis
Mihail Sepp
Juhhan Paas
Jurri Paas
Iwan Ruus
Wabbanikkude koggo kellel koggokondas Rendi platsid on
Jegor Kopp
Walali rahwa ja wabbanikude
Iwan Kasik
seast satikud
Aleksei Lember
1 Iwan Reis
Ado Wiimne
2 Iwan Sepp
Aderjan Kok
3 Jaak Kaddarik
Aleksei Leier
4 Jegor Sepp
Martin Lember
5 Mart Lipp
Aleksei Sepp.
Jaak Käewel
Iwan Sepp
Mart Lipp
Aleksei Reis
Iwan Käewel
Aleksei Ruus
Aleksei Piipu
Jegor Wiimne
Jegor Sepp
Jakow Aöunaaid
Nende nimmetud ja kokko
tulnud meiste seast said
Wallitsetud
Perremeiste sullaste seast Sadik
Mihail Sepp.
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.30)

Lehekülg 4
Ku.
Pääw.
No.
1., Koggukonna Tallitaja Jakow Kiwwi temma
olli enne teine kohto mees._
2., Kohtomees Adrian Allikas ta ei olle enne
ammetis olnud._
3., Kohtomees Mihail Wiitsaar temma ei
olle enne ammetis olnud.
Wöörmendrid:
1., Awdi Kirr temma olli enne sullaste
kümnik.
2., Mihail Kirst temma ei olle enne
ammetis olnud.
3., Maggasini ülle waataja. Jeorgi
Toombu temma olli enne wolli mees.
Kümnikud:
Keik on Kreka Wenne õige usko._
1., Iwan Kirst temma ei olle enne
ammetis olnud._
2., Matwei Room temma ei olle enne
ammetis olnud.-
Woli-mehhed:
1., Iwan Piip temma ei olle enne
ammetis olnud.
2., Iwan Wessik temma olli enne
wöörmender._
Koggukonna. Kirjutaja Michail Pärt.-
Kachtla Mõisas koggukonna kohtos
kirjutud, sel 12mal Aprilil 1873 aastal._
Koggukonna Tallitaja Rodion Aun +++
Koggukonna kohtu pea mees Michail Pihhel ++
Kohtomees Jakow Kiwwi xxx
Ku.
Pääw.
No.
Aprili ku.
20.
6.,
Olli Kachtla koggukonna kohhus koos agga
neil ei olnud middagid möista.-
Koggukonna Tallitaja Rodion Aun +x+
Mai-ku.
19.
7.,
Olli Kachtla koggukonna kohhus koos ja kohto
ette astus Aswa küllast Mäe perrest, Jakow
Wessik ja kaebas koggukonna kohto ees et
Iwan Kirr temmale süia ei anna selle-
pärrast et temma tööd ei tehje, ja siis sele
kaebdusse järrele mõistis koggukonna kohhus
sedda et Jakow Wessik peab 20 naela leiba
ja wiis naela reimid näddalaks süia sama
ja tööd teggema nii kaua kui se nimmetud
kohto pääw kätte tulleb. Ja weel koggu-
konna kohhus pallub Auliko Kihhelkona
kohto härrad, nende meestele wahhet teha
sest nemad kogukona kohto mõistussega
rahhul ei olle.
Koggo-konna Tallitaja Jakow Kiwwi
Kohtomees Adrian Allikas.
Kohtomees Mihail Wiitsar.
Juni-ku
19.
8.,
1873 aastal olli Kachtla koggukonna kohhus koos
ja waatas järrele Jakow Pärdi ello-maja mis
Wassilij Rapp, 17mal Juni kuu pääwal õhto
widdewiko ajal olli kerwega ärra-raijunud.
Nüüd saawad need hirmsad tööd, teotamissed,
sõimamissed, ja kerwega raijumissed siin
allamal nimmetud.
1., Temma on lauda seina röhho posti polest
sadik raijunud, ja pärrast raijumist, on ta
wägga kangest ähwartanud kerwega tappa
ja maja ärrapõlletada ja weisid ärra tappa.
2., Ja pealegi kui Jakow Pärt olleks oma
maja seest wälja tulnud, on Wassilij Rapp
üttelnud, et ta tedda kerwega läbbi saak lüja,
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.30)

Lehekülg 6
Ku.
Pääw.
No.
Nowemb. kuu.
9.
13.
Sel 9mal Nowembri kuu pääwal 1873 aastal olli
Kachtla kogukona kohus koos ja kohto ette
astus Laimjälla walla mees Wassilij Kets
ja kaebas kogukona kohto ees et temma on
Kahtla wala Lesse naese Ekaterina Päästel
jures elanud, ja tema töö teinud kolm aastad
omma obussega, ja jälla, - , essimesse aas-
ta kaks obusse pääwa, kuus jälla pääwa
teisse aasta on tema teinud keik Ekaterina
Päästli töö mis temal tarwis tehja on olnud,
kolmandama aasta 7 pääwa obbusega, 4 päewa
jälla - nüüd kogukona kohus mõistis sedda
ja laskis protokoli üleskirjutada, sel kombel,
et Ekaterina Päästel peab Wassilij Ketsile maks-
ma obbuse päwade eest, /40/ Cop. ja jälla
päwade eest /20/ Cop. päwaks.-
Kogukona Tallitaja Jakow Kiwwi
Kohtomees Adrian Allikas XXX
Kohtomees Mihail Wiitsar
Nowemb. kuu.
23.
14.
Sel 23mal Nowembri kuu pääwal 1873 aastal oli
Kahtla kogukona kohus koos, ja laskis protokoli
ülles kirjutada, 1., need asjad, mis Jakow Wessik
oma issa koddunt; tonud on kui tema Mäe - puu
maa pääle on läinud, 2., need asjad on temmal
weel Mäe puu-ma päält saada, mis siin
allamal sawad nimmetud, 3., kümme rub.
üksteikümmend, üks pool kopp. /10/ rub. 11 1/2 kop.
renti, kümme rubla. /10/ rub. Tulingo rahha
kuus wakka. /6/wakka ruggid, ühheksa wak-
ka odrad, /9/ wakka odrad, - kolm lamast
kaks tossinad koolja kersto laudi ja kui
Jakow Wessik Mäe puu-ma pääle on tulnud
siis on sääl puuma pääl olnud /2/ hobust
paar härgi üks puu reggi - raud warra
agga mis ülle raud warra on jänud, need
Ku.
Pääw.
No.
asjad on Iwan Kirr kõik kätte saanud, agga
kui Iwan Kirr perremehheks sai siis on olnud
ülle raud warra wiis weist, ja need weised
on Iwan Kirr ärra müünud, ja on maks-
nud, - /52/ rubla. /90/ koppikud._
Need rahhad, ja se willi on siis wõlgo jä-
nud kui Jakow Wessik Mäe puu ma pääl per-
remehheks olli. 1., aastane rendi rahha
/28/ rubla /85/ kop. 2., pea rahha /8/ rub. /40/kop.
3., 1868, ja 1869 aasta hinge wilja - 9 wakka
3 küllimito, 1 1/2 matti ruggid, 2 wakka 1 külli-
mit, 1 maitt odrad, ja 2 wakka. 2 küllimito
2 matti rug. on Jakow Wessikul linna
wilja wõlgo jänud.-
Koggukonna Tallitaja Jakow Kiwwi
Kohtomees Adrian Allikas
Kohtomees Mihail Wiitsar
Nowemb. kuu
15.
Sel 23mal Nowembri kuu pääwal 1873 aastal olli Kachtla
koggukonna kohhus koos, ja teggi Jakow Wessik
ja Iwan Kirr asjadelle wahhet wahhele nenda
kui siin allamal on kirjutud._
Jakow Wessikul on weel Iwan Kirr käest saada
kuus wakka ruggid, ühheksa wakha odrad, kolm
lammast, kaks tossinad laudi, ja 10 rub. 56 1/2 kop.
rahha.
Ja waese aasta wilja on Jakow Assik Mäe
pumaa pääle laenand, ühheksa wakka, 3 kül.
1 1/2 matti ruggid, kaks wakka 1 küllimit 1 mait
odrad, ühte kokko. 11 wakka, 4 külemito. 2 1/2 mati
ja sääl pumaa pääl on sedda kord wiis hinge
olnud, kui sedda Wilja laenati, Jakow Wessikul
2 hinge ja Iwan Kiril kolm hinge olnud.
Koggukonna kohhus sedda asja järrele kulades,
arwas sedda asja nenda, et Jakow Wessik peab oma
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.30)

Lehekülg 17
Ku.
Pääw.
No.
1877 a.
Februar
1.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga neil
ei olnud midagid mõista.
Peakohtumees Michail Kirst
kohtumees Iwan Wessik
Märts.
2.
Olli Kachtla kogukonna kohus koos aga
neil ei olnud midagid mõista.
Peakohtumees Michail Kirst.
Kohtumees Iwan Wessik.
April
3.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga naad ei
mõistnud kedagid.
Peakohtumees Michail Kirst
kohtumees Iwan Wessik.
Juuni
4.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos, aga naad
ei mõitnud kedagid.
Peakohtumees Mihail Kirst
kohtumees Iwan Wessik.
August
5.
oli Kachtla kogukonna kohus koos aga
neil ei olnud kedagid mõista.
Peakohtumees Michail Kirst.
kohtumees Iwan Wessik.
Sestembr
6.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga
naad ei mõistnud kedagid.
Peakohtumees Michail Kirst
Kohtumees Iwan Wessik
Oktobr.
7.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga neil
ei olnud midagid mõista.
Peakohtumees Mihail Kirst
kohtumees Iwan Wessik.
November
8.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga
neil ei olnud midagid mõista.
Peakohtumees Michail Kirst
Kohtumees Iwan Wessik.
16.
Ku.
Pääw.
No.
1878 a.
Januar
27
1.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga neil ei olnud
midagid mõista.
Peakohtumees Mihail Kirst.
kohtumees Iwan Wessik.
Februar.
17.
2.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga neil ei olnud midagid
mõista.
Peakohtumees Mihail Kirst
Kohtumees Iwan Wessik
Märts.
24.
3.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos ja kohtu ette
astus Anna Kiip ja kaebas kogukonna kohtu
ees et tema ema on ära surnud ning tema
oma raha eest emale mähkme ostnud, üheksa
künart riet 15 Cop. künar, ja kaks künart kalingust
tema ümber pannud 12 Cop. künar, se rahha sai
kokko rehjentud ja tegi wälja 1 rub. 59 Cop. Nüüd
räkis Anna Kiip edasi ja ütles et ta enne oma
ema surma oma wõera issa Jakow Ruttile 1 rub
75 Cop. laenanud olla, aga weel mitte temale
tassutud ei ole, nüüd nõudis Anna Kiip seda raha
oma wõera issa käest kätte, aga se kostis et taal
sel päwal seda rahha wõimalik selletada ei ole.
Kogukonna kohus seda asja kuuldes mõistis et
Jakow Ruitt peab näddala pärrast seda wõlgo ära
seletama, ja Anna Kiip leppis sellega.
Kogukonna Tallitaja Awdi Kirr.
Peakohtumees Mihail Kirst XXX
Kohtumees Iwan Wessik. XXX
Mai
19.
4.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga neil ei
olnud midagid mõista.
Peakohtumees Mihail Kirst.
Kohtumees Iwan Wessik.
Juni
30.
5.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga neil
ei olnud midagid mõista.
Peakohtumees Mihail Kirst.
kohtumees Iwan Wessik.
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.30)

Lehekülg 24
Ku.
Pääw.
No.
April
8.
8.
Koos ollid: Tallitaja Jakow Kiip.
Peakohtumees Iwan Päästel
Kohtumees Adrian Allikas.
1880mal aastal oli Kachtla kogukonna kohus koos
ja kohtu ette astus Michail Pärt ja kaebas
kaardi tee aja pärast mis meie wabadikude
latside wahhelt läbi käib et se tegematta on
ja et iga wabadik: se on Iwan Pärt, Wladi-
mer Rand, Wassilij Rapp ja Martin Põld
oma latsi ette aja teeksid et ellu lomad
keda käe kõrwas tännini wäetud on sanud
wilja ligi ei sa puududa iga kellegile enam
kahju tehha, aga kui aid tegematta on
lähheb meil tülli ikka suuremaks. Nüüd
kutsus kogukonna kohus need ülewel nime-
tud mehed ette ja möistis et iga wabadik
oma pölo jäo otsa aja peab tegema seda
wisi kuida pareminne sünnib kas kiwist,
puust, ehk wall krawi, ja nelja nädali
sees se on 8maks Mai kuu pääwaks peab see
aid walmis olema._
April
8.
9.
Sel 1880mal aastal oli Kachtla kogukonna
kohus koos ja kohtu ette astus Kachtla
Krono mõisa rentnik Ants Auus ja kaebas
kogukonna kohtu ees et ta poe akna
öse
ruut on 1sel Märtsi kuu pääwal sisse löödud
ja kaks paari saapa tallad ja muud krami
ära warrastatud, ja teisel hommikul on
Mihkel Allikas poe akna alt piibo j muns-
tükki leidnud, ja leidmise jures on Karel
Kristomann olnud ja tunnistab et ta se
munstükki on poest ostnud ning Mihkel
Rannaga ära wahetand, ja selle wahetamise
jures on ka Iwan Pärt olnud. Seda tun-
23.
Ku.
Pääw.
No.
nistab Karel Kristomann et see munstükkel
on ta ülemist auka noaga puurinud ja
üleminne ots on ka walge olnud kuida
praego wälja näitab, sellepärast arwan
ma Mihail Rand süüks. Siis kutsuti Mih-
kel Rand ette ja küssiti ta käest kas tunned
seda munstükki wöi ei, aga Mihail Rand
ütles et ma kül Kaarliga munstükkid
wahhetasin aga see ei ole mitte minnu oma
waid tunnistus mehhed tunnistawad wallet
mo pääle. Et kogukonna kohus ei wöinud
seda ära toimetada palub ta allandlikkult
Aulikko Keiserlikko Saaremaa Sülla
kohut seda wargust pareminne toimetada._
Mai
16.
10.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos ja Adrian Allikas
astus ette ja räkis et temal 35 künart linnust
kangast on ära warastatud aga Wassilij Rapp
teade sest wargusest räkida kes seda on warastand
ning kelle käes se kangas on. Siis sai Wassilij
Rapp ette kutsutud ning ta käest seda asja par-
reminne järele nõutud selle nõudmise pääle
kostis Wassilij Rapp et Mihail Rand on seda
kangast warastand ja Kõiguste kõrtsi mehhe
Wilemile ära müünud. Siis kutsuti Michail
Rand ning Jegor Põld kohto ette ja küssiti
kuidas wiisi lugu on selle ära warastatud kan-
gaga, kohe tunnistasid poisid et naad kanga
on ära warastand ning ülewel nimmetud kortsi
mehhele ära muunud. Kogukonna kohus
seda asja kuuldes mõistis et Kõrtsi mees
peab kanga peremehhe kätte andma ning
üle selle /5./ rub. 25 Cop. Jegor Põld 5. rub. 25 Cop.
ning Mihail Rand /5/ rub. 25 Cop. strahwi maksma.
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.30)

Lehekülg 25
Ku.
Pääw.
No.
aga kui 23maks Mai kuu pääwaks se rahha selletud ei
ole siis läheb se asse Keiserlikko I Kihhelkonna kohto
alla ehk iga üks maksab Rubl strahwi.-
Peakohtomees Iwan Päästel XXX
Kohtomees Adrian Allikas. XXX
Mai.
17.
11.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos ja kohto
ette astus Iwan Toombu ja räkis et taal 7
künart kangast on ära warastud ja seda tun-
nistas Mihail Rand et Jegor Põld on se kanga
ära warastanud, ning kõiguste kõrtsi mehhe
Wilemile ära müünud. Kogukonna kohus seda
asja kuuldes mõistis et Jegor Põld peab 1 rub.
15 Cop. ning kõrtsi mees 1 rub 15 Cop. strahwi maks-
ma ja kanga kohe kanga perremehe kätte wiima
Pea kohto mees: Iwan Päästel XXX
Kohtomees Adrian Allikas. XXX
Juni
20.
12.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga neil ei
olnud midagid mõista.
Peakohtomees Iwan Päästel.
Juli
18.
13.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga neil
ei olnud midagid mõista.
Peakohtomees Iwan Päästel
August
7.
14.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos ja kohto
ette astus Jegor Toombu ja kaebas kogukonna
kohto ees et Jegor Põld on ta laudast
pütti täie lehma wõid ning sea singi
suitsutatud lihha ära warastand, ja
teine pääw tunnistas Jegor Põld seda
wargust mo ees ülese. Kogukonna kohus
seda asja kuuldes mõistis et Jegor
Põld selle warguse pärast wiisteistkümend
napso witso sai. 15 napso.
Kogukonna kohto pea Iwan Päästel
XXX
Ku.
Pääw.
No.
August
7.
13.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos ja kohto
ette astus Reet Wessik ja kaebas kogukonna
kohto ees et ta oma sea pekstud maas
Mihail Wessiko õe wärawa taga leidnud on.
kohe läinud ta Mihail Wessiko käest kussi-
ma kas ta on näinud kedagid mo seale
kurja tegewad, aga Mihail ei räkinud
mulle kedagi waid mo küssimise pääle
lõi mind. Nüüd astus Mihail Wessiko
ema Elena ette ja räkis Reet Wessik
on kange ähwardamisega neile tulnud
ja üttelnud suur õnnetus sago sellele
sündima kes ta sea surnuks peksud
aga Mihail Wessik ei pole Reeto mitte
selle ähwardamise eest lönud. Ning et Reet
Wessikul tunnistust ei olnud et Mihail
Wessik siga peksnud on, eselle ülle ei mõist-
nud kogukonna kohus neile muud kui
andis seda tulli toimetamist Keiserlikko
Saaremaa I Kihelkonna kohto holeks.
Septembr
12.
16.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos ja kohto
ette astus Ann Kirst ja räkis kogukonna
kohto ees et ta Maria Tornile oma riete
kersto ta kätte prukimise tarbeks lubanud
aga nüüd on mo kerst wigane ja ilma
arimatta ei wõi ma teda so käest mitte
wasto wõtta. Nüüd sai Maria Torn
ette kutsutud ning ta käest kersto wigadusi
järele kussitud, aga Maria Torm ütles et
ta ei ole mitte selle asjale wiga teinud
waid se on enne ta käest olemist juba
wigane olnud.
Kogukonna kohus seda asja järele waadates
mõistis et Maria Torn peab 75. Cop. strahwi
maksma ning Ann Kirst leppis sellega.
Peakohtomees Iwan Päästel. XXX
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.31)

Lehekülg 39
Ku.
Pääw.
No.
1878
67
mitte ülle orras pöllo tulnud on haia häärd mööda
hange kaudo tulnud ja kessa pöllo peäle pöörnud agga
sedda naad ei ole mitte näinud missega jalla pihta löödi
Siis koggokonna kohhus mõistis et Aderjan Päestel peab
5 Rubla rahha Leontile maksma mis kahhe naddali sees
peab maksetud olema mis selle wallo wasto ühtegid wäärd
ei ole arwada._
Peakohtomees Mart Paas XXX
Tallitaja Jakow Tamkiwwi XXX
abbimehhed Juhhan Ruus XXX
,, ,, Jaak Aumees. XXX
Künla
27
68
Koikuste Möisa Tallitaja kohhus
Jaak Ruus kes karja Laskmas Koikuste mõisa
metsa hoidja oli ja senna ärra surri ja walda
wilja rahha; ja makso rahha wölgo et taal
poega ei olnud kes tema warrandust parriks ja
temma wölgo maksaks. Nüüd temma wäimees
kes temma maias ellab Paatsa walla mees Mihkel
Kahjo lubbas need rahhad ärra maksa Siis
Jaak Ruus elomaia ja warrantus jääb Mihkel
Kahjo jäuks kui ta igga aasta omma jäu
wilja rahha maksab
Mihkel Kahjo maksis wilja rahha 7 Rub 91 kop
Pea rahha 1 Rubl 91 kop
Talitaja Jakow Tamkiwwi
Peakohtomees Mart Paas.
35.
Ku.
Pääw.
No.
Märtsi
29.
69.
Koikuste Tallitaja kohhus
Tallitaja kutsus Keisserliko I se Kihhelkonna Kohto
Härra kässo peäle Koikuste koggokonna kohto ja al
nimmetud wollimehhed koggo ja küssis? Kas lubba-
wad Soldatide eest rahha makso maksa ettes piddi
nenda kui enne on maksetud Sellepeale kostis keik
koggo tulnud kohhus meie ei wöi mitte lubbada
egga keelda kui se Krono säetus meie peäle panneb
siis peame maksma meide maksod on muitogid
kanged et ei tahha jöuda ärra maksa mis meil on
weel jure lubbada.-
Tallitaja Jakow Tamkiwwi
Peakohtomees Mart Paas
kohtomees Estahwi Lugas
Wolimehed Mihail Lipp
,, ,, Aderjan Lember
,, ,, Jegor Kaddarik
Märtsi
29.
70.
Koikuste koggokonna kohhus.
Tännasel päwal koggokonna koos olemissel sai Aleksei
Reis ette kutsutud ja sedda möistetud, et Aleksei Reis
peab selle No. 5 Jurna puma mis ta oma kätte
wötnud piddada, et ta peab 1868 ja 1869 aasta Pangi
kohto wilja rahha maksma mis puma peäle
Rukki pöllo semeks ja ku monaks andi kui
wabbanikod ja walali rahwas ennam ei sanud
ja sullase ja ümmartaja jäu maksma siis jääb
nelja waimo jäggo selle wanna perremehhe maksa
kes puma peäld lahti sanud, Agga Aleksei Reis
ütles ma ei maksa mitte maksko wanna perremees
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.30)

Lehekülg 13
Ku.
Pääw.
No.
Novembr.
21.
11.
Oli Kachtla kogukona kohus koos ja kohto
ette astus Kachtla wala naene Tina Kiip ja kaebas
kogukona kohto ees et Mihkel Kidder on tedda
kolm napso lönud, siis mõistis kogukona kohus
et Mihkel 1 rub. 50 kop. hõp. strahwi Tinale maksis.
Kogukona kohto pea mees Adrian Alikas.
Kohtomees Michail Wiitsar.
,, 21.
12.
Oli Kachtla kogukona kohus koos ja kohto ette astus
Kachtla walast Martin Piip ja kaebas koggukona
kohto ees et temma on Mart Piibule 1 wak. odr.
laenand 1868 mal aast. Ja et Mart Piip isse surnud
on astus temma poeg Iwan ette ja ütles kog-
gukona kohto ees et tema on pärast oma
issa surma Martin piibule sedda wak odrad
ärraseletanud, aga Martin ütles et ei ole mitte
koguni temmale wõlgo seletud. Aga minewa
sügise kui Martin oma wõlgo oli läinud Iwan
piibu käest kätte nõudmas, siis on tema pärast
kätte nõudmist, läinud kogukona kohto mehe
jure, ja on tema ees räkinud, et Iwan Piip
on lubban tema w. odrad ärraseletada agga
Iwan Piip naene olla üttelnud, mis on kord
maksetud sedda ei wõi teist kord mitte enam
seletada. Ja et kogukona kohus Martin Piibu
käest sedda tülli jubba 1874 a. süggise isse kulnud
oli - mõistis temma et Iwan Piip
peab seda wak. odrad ära seletama agga Iwan
kogukona kohto mõistmissega rahul ei olnud,
ja ütles mina lähen kas kih. kohto aga mina
Martinile ei makssa.
Kogukonna Tallitaja Jakow Kiwwi
Kogukonnakohto pea mees Adrian Allikas
Kohtomees Mihail Wiitsar.
Ku.
Pääw.
No.
1876.
Januar
23.
1.
Oli Kachtla kogukona kohus koos agga neil ei
olnud middagid mõista.-
Prottokol Kachtla koggukonna kohhus.
Februar
20.
2.
koos ollid:
Tallitaja. Jakow Kiwi XXX
Pea kohtomees: Adrian Allikas XXX
kohtomees: Mihail Wiitsar.
Aulisse Keiserlikko Saarema Sülla kohto kir-
jaliko kässo pääle sai tännaseks päwaks Kachtla
walla. häele õigusse hinged, 103 hinge kokko kut-
sutud, neist oli kokko tulnud 29 hinge, need
kokko tulnud hinged said igga üks Tallitajast
kussitud, kas naad tahtwad se wang Mihail Kirr
jälle oma walda tagasi wõtta - või mitte,
siis kostsid kõik need 29 kokko tulnud hinge
et nemad se nimetud wang tahtwad jälle oma
walda taggasi wõtta mis ülle nemmad oma
nimede alla ristid teggid.
1. Alexei Reis.
2 Adrian Allikas XXX
3. Iwan Piip.
4 Jeorgij Toombu
5 Mihail Peld.
6 Mihail Pihil XXX
7. Iwan Toombu.
8 Iwan Kirst
9. Jakow Kiip
10 Maria Lember
11 Alexei Kirst
12 Awdi Kirr.
13. Mihail Kirr.
14 Mihail Reis
15 Mihail Kirst XXX
16. Ado Annupeld.
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.30)

Lehekülg 15
Ku.
Pääw.
No.
Kusto Kidder.
Jakow Ruitt.
Mihail Wessik.
Alexei Niit.
Martin Kasik.
Mihail Toombu.
Mihail Meier
Iwan Kiwwi.
Mihail Kirr
Jakow Aun.
Matwei Room.
Mõisa sullased:
Wassilij Rapp.
Martin Pöld.
Iwan Pärt.
Wabbanikkud ilma latsita.
Mart Ellerpah.
Nende nimmetud ja koggo tulnud meeste
seast said wallitsetud.
Perremeeste sullaste seast saadikud:
Mihail Reip.
Mõisa sulaste seast saadikud:
Iwan Pärt.
Wabbanikude seast saadikud:
1. Jeorgi Mahlamets.
2. Jakow Ruitt.
3. Mart Põld.
Wallitsetud saadikud:
1. Mihail Reip
2. Iwan Pärt.
3. Jegor Mahlamets.
4 Jakow Ruitt.
5. Mart Põld.
Ku.
Pääw.
No.
Täis wallitsemisse koggo.
A. talloperremehhed:
Mihail Päästel.
Adrian Allikas
Iwan Piip.
Jeorgij Toombu.
Mihail Peld.
Mihail Pihhil.
Iwan Toombu.
Iwan Kirst.
Jakow Kiip
Maria Lember
Alexei Kirst
Awdi Kirr.
Mihail Kirr.
Mihail Reis.
Mihail Kirst.
Ado Annupeld.
Iwan Päästel
Jaakow Kiwwi
Jegor Ellerpah.
Mihail Wiitsar
Iwan Kirr.
Martin Kasik
Maria Kerm
Iwan Wessik
Iwan Wessik
Iwan Ruitt.
Rodion Reip.
Sander Laidus.
Täis koggo wallitsemisse järrele saawad siin
ammeti pääle nimmetud:
Koggokonna Tallitaja Awdi Kirr.
Wöörmendrid: 1 Mihail Päästel
2. Iwan Kirr.
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.30)

Lehekülg 27
Ku.
Pääw.
No.
Oktobr
14.
20.
Tännasel pääwal sel 1880 aastal sai Kachtla
kronu mõisa walla Magasini üle kogukonna
wannematte ja al nimetud nelja tunnistus
meeste polest prottcoll tehtud ning takseritud
hone hinna polest arwetud sada kaks kümend
Rubla alla aga ülese antud kaheksa kümend
80 Rubla eest. Se hone kattus on telliskiwist,
pitkus kuus sulda ning laius kolm sülda,
seitse pool jälga müürid korged, kolme puu
salwega, seestpoolt müürid ilma wooderta-
matta ning kolm kümend 30 sülda tulle
majast emal.
Tunnistus mehhed: Mihail Reip.
Adrian Allikas
Alexei Kirst.
Michail Wiitsar.
Kogukonna Tallitaja Jakow Kiip.
Peakohtumees Iwan Päästel
kohtumees Adrian Allikas.
Novembr
22
21.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos
aga neil ei olnud kedagid mõista.
Peakohtumees Iwan Päästel.
Detsembr
10
22.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos ja
Mihail Rand kutsuti ette ja tunnistas
üles oma järgmist warguse tööd ning
räkis et ta Mihkel Lembri aida kiskund
ning nelli lukki lõhkunud ja kolm
kümmend kaheksa /38/ Rbl. ära waras-
tanud. Weel räkis ta et Kõiguste kõrtsi
Wilem seda warguse nõu tale annud on,
selepärast et ta Wilemiga wõllalinne olla
ja kui ta seda pahandust oli ära toimetand
winud ta kohe selle rahha kõrtsi
mehhe kätte pääle seda on kõrtsimees
26.
Ku.
Pääw.
No.
teise sapa raua ja Mihail Rand isse teise
raua alt ära kiskunud selepärast et
pahanduse töö awalikuks ei pidand tulema.
Seda kahju mis warguse läbi sundinud ar-
watakse kümme Rbl. /10/ Rbl. wäärt olewad.
Pääle warguse ülestunnistamist räkis
Mihail Rand et rahha Kachtla põllal
aja sees olla aga seal ei olnud kedagid
waid raha olnud Wilemi käes. Wilemi käest
küssinud Mihail Raha kätte ja tahtnud
raha peremehe kätte anda aga Wilem põlle
raha kätte annud waid üttelnud aja
köwast tagasi et raha mo käes ei olle
ning et meie süü alla ei lange. Oma
laekast kogukonna kohto nähjes on kõrtsi
Wilem raha peremehe kätte andnud.
Peakohtumees Iwan Päästel xx
Kohtumees Adrian Allikas
1881
XXX
Januar
16
1.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos
aga neil ei olnud kedagid mõista.
Peakohtumees Iwan Päästel +
Februar
18
2.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga
neil ei olnud kedagid mõista.
Peakohtumees Iwan Päästel
XXX
Märts
27.
3
Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga
neil ei olnud kedagid mõista.
Peakohtumees Iwan Päästel
XX
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.31)

Lehekülg 24
Ku.
Pääw.
No.
1875
Aprili
7.
32.
Koikuste Möisa
Koggokonna Peakohtomees Jegor Aumees
kohtomees Jakob Reis
Tännasel päewal sai Saaremaa Kronomaa-
de Wallitseia Krousi Härra polest wälja
antud, kuhhasisseseadmisse kirri soldati plat-
si No III ülle ja al nimmetud soldati polest
wasto wöetud
1, Soldat Aleksei Rapp
Peakohto mees Jegor Aumees
kohto mees Jakob Reis
Ku.
Pääw.
No.
1875
Aprili
18
33.
Koikuste Möisa
Koggokonna kohhus
Sai Koiguste waldas oksjoni wiisi müid Rendi ja
pea rahha wölglastel, mis kaks pühha järge mööda
innimestele sai täeda antud
Matwei Randpea 2 räimwörgo maksid 1 Rubl 70 kop
Jakow Tamkiwwi ostis Maits Kaddarik 4 räimwörgo.
Aleksei Reis ostis maksid 90 kopikad Jakow Sepp
mullikas maksis 3 Rubla 85 kopikad Iwan Anno-
pöld ostis Mihkel Lember lehm maksis 5 Rubla
Jakow Annopöld ostis Martin Lember obbone
maksis 3 Rubla Martin Annopöld ostis Wassilli
Wälli Raud rattat maksid 2 Rubla 50 koppikad
Jakow Annopöld ostis
Walla Tallitaja Martin Annopöld
abbimees Jegor Lutter
Peakohtomees Jegor Aumees
kohtomees Jakob Reis
wollimehhed Iwan Tamkiwwi
,, ,, Jaak Kaddarik
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.30)

Lehekülg 9
Ku.
Pääw.
No.
Detsember
16.
Koggukonna kohto pea mees Adrian Allikas
Kohtomees Mihail Wiitsar
Tännasel päwal siit Kachtla walla all nimmetud
tallo maa rentnikkutelle wälja antud kohha sisse
seadmisse kirjad Regulirungs dirigendi v Sehrwald ning
Saaremaa kronumaade wallitseja W. Krause Her-
rade läbbi:
No 1. Andrian Allikas.
No 2., Iwan Toombu
No 3., Jakow Kiip.
No 4., Maria Lember poia Mihaili eest.
No 5., Iwan Ruitt.
No 6., Rodion Reip.
No 7., Mihail Wessik
No 8., Mihail Kirr
No 9., Anna Peld.
No 10., Iwan Marripu.
No 11., Martin Piip.
No 12., Mart Peld.
No 13. Willem Mahlamets.
No 14., Mihail Kiwwi.
No 15. Maria Kasik.
No 16. Mihail Piip.
No 17. Jakow Reis.
No 18 Mihail Piip. Laokurgo põld.
No 19. Linnomäe Maria Kiwwi.
No 20. Alexei Niit.
No 21., Martin Kasik.
No 22., Wassilij Estorn.
No 23., { W. Estorn.
No 24., { W. Estorn.
No 25., Wassilij Rapp.
No 26., Ekaterina Päästel.
No 27., Leonti Kasik otstawko soldat.
No 28., Koggukonna maad.
Koggukonna kohto pea mees Adrian Allikas
Kohtomees Mihail Wiitsar
Ku.
Pääw.
No.
Kachtla Mõisas kirjutud, sel 16mal Detsembr. 1874.
Koggukonna kohto pea mees Adrian Allikas.
Kohtomees Mihail Wiitsar
Tännasel pääwal siit Kachtla walla all-
nimmetud tallomaa rentnikutelle wälja
antud kohhasisseseadmisse kirjad Regulirungs
dirigendi v. Sehrwald ning Saaremaa krono-
maade wallitseja W. Krause Herrade läbbi:
agga mitte wasto wõetud.
No 1., Kahho Alexei Reis.
2., Iurna Iwan Piip.
3., Jago Jeorgi Toombu.
4., Laaso Mihail Peld.
5., Matsi Mihail Pihhel
6., Räba Iwan Kirst
7., Anso Alexei Kirst
8, Mardi Awdi Kirr
9., Räbado Mihail Kirr
10., Jago Mihail Reis.
11., Ado Mihail Kirst
12., Romo Ado Annupeld.
13., Räba Leonti Päästel
14., Lauri Jeorgij Ellerpahh.
15 Tumma Mihail Wiitsar.
16., Mäe Iwan Kirr.
17., Pallo Martin Kasik.
18. Willemi Rodion Aun.
19., Kõwwera Maria Kerm.
20., Käomatsi Iwan Wessik, põlle tulnud
21., Wessige Iwan Wessik wõttis pärrast p. Mihail wasto.
22., Laidusse Alexander Laidus.
23., Wabbanikkud. Allika Iwan Kirst.
24., Sallimetsa Ekatterina Lesk.
25 Wärrawa Estahwi Krintal.
26. Arro Weodor Kunskap.
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.30)

Lehekülg 10
Ku.
Pääw.
No.
No 27; Arro Jakow Pihhel.
28., Räbandi Jeorgi Mahlamets.
29., Maddise Ekatterina Toombu.
30., Künindi Irina Kirst
31., Söero Jeorgij Wiitsar.
32., Naest. Iwan Kiwwi pärrast wõttis wasto.
33., Iwan Päästel
34., Jeorgi Kok.
35., Tatjana Lipp assemel p. Iwan
36. Elisawetta Pallo.
37., Martin Kiwwi.
38., Martin Room
39., Iwan Kiip.
40; Jakow Ruitt.
41., Tatjana Allikas
42., Laskme. Mihail Wessik.
43., Melania Kok.
44., Käomatsi. Mihail Wessik.
45., Kusto Kidder
46., { Jakow Pärt.
47., { Jakow Pärt.
48., Iwan Pärt.
49., Anna Peld.
50., Elisawetta Peld.
51., Elisawetta Rand.
52., Tornimäe Mihail Toombu.
53., Tallitaja Jakow Kiwwi põlle siin.
Perremehhed ütlesid: et nendel turdluid ei olle
Wabbanikkud ütlesid et maad on sandid.
Koggukonna kohto peamees Adrian Allikas.
kohtomees Mihail Wiitsar._
Pea kohtomees ütleb et wald ei lasse mitte
koggukonna pitsati prottokolli alla panna.
koggukonna kohto kirjutaja Mihail Pärt
Ku.
Pääw.
No.
Detsembr.
17.
Sel Tännasel päwal sai Kachtla koggukonna
Lutterusse usso koli põllo kontrakt ette
pandud, ja Tallitaja on omma käega kolm
risti kontrakti alla pannud; ja on üttelnud
et temma pitsat on koggukonna käes.
Koggukonna kirjutaja Mihail Pärt.
Koggukonna kohto pea mees Adrian Allikas.
Kohtomees Mihail Wiitsar.
Februar
28.
Tännasel päwal siit Kachtla walla al-nimme
tud tallo maa rentnikkutelle wälja antud
kohha sisseseädmisse kirjad Saarema Krono
maade wallitseja W. Krause Herra läbbi:
No 1. Alexei Reis.
No 2., Iwan Piip.
No 3., Jeorgij Toombu.
No 4., Mihail Pihhil.
No 5., Alexei Kirst.
No 6. Awdi Kirr.
No 7. Jeorgij Kirst.
No 8. Mihail Kirr.
No 9. Mihail Reis.
No 10. Mihail Kirst.
11. Ado annupeld.
12. Iwan Päästel.
13. Jakow Kiwwi
14. Jeorgij Ellerpah.
15. Mihail Wiitsar.
16 Iwan Kirr.
17. Martin Kasik.
18. Jakow Ruus.
19. Maria Kerm.
20. Iwan Wessik.
21. Aleksander Laidus.
22.
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.30)

Lehekülg 12
Ku.
Pääw.
No.
1 rub. laenand, se on 5 rub. 20 Cop. hõp. Koggukonna
kohus seda asja kuldes, mõistis et W. Rapp peab se
sügise 1875a. Augusti kuus seda wõlga ära seletama
ja Wass. Rapp leppis sellega, agga Alexei Rap ütles
et tema ei wõi mite ni kaua aega odata ja tahab
seda raha sel a. 1875 Märtsi kuu sees kätte saada.
Selepärast et Alexei Rap kogukonna kohto mõistmissega
rahul ei olnud, - palub nüüd kogukona kohus
Auliko I Kihelkona kohto wanemid nende talomeeste
rio asjadele paremat wahet wahele teha.
Koggukona kohto peamees Adrian Alikas
Kohtomees Mihail Wiitsar.
Sel 1875mal aastal sel 18mal Märtsi kuupääwal.
Pea kohtomees Adrian Allikas
Kohtomees Mihail Wiitsar
Tännasel pääwal sai Saaremaa Kronomaade wallitseja
W. Krause Herra polest wälja antud kohhasissesädmisse
kirri Kachtla tallo maa Laaso No 5., ülle, endisse
peremehhe Mihail Põld poia Antoni kätte,
sest et Mihail isse puumaad ülle jättis ja
sai Antoni polest wasto wõetud.
Anton Peld.
Peakohtomees Adrian Allikas
Kohtomees Mihail Wiitsar.
Märtsi
29.
3.
Oli Kachtla kogukona kohus koos agga
neil ei olnud middagid mõista.
Koggukona kohto peamees Adrian Allikas
April
25
4.
Oli Kachtla kogukona kohus koos agga neil
ei olnud middagid mõista.
Mai kuu
9.
5.
Oli Kahtla kogukona kohus koos ja kohto ette
astus pileti soldati naene Maria Rapp ja
kaebas kogukona kohto ees et Anna Pärt
on tedda peksnud, ja kogukona kohus seda asja
kuuldes, mõistis et Anna Pärt peab Maria
Rappile /50/ kop. hõp. maksma, agga Maria Rapp ei
Ku.
Pääw.
No.
lepinud sellega. Selle pärrast et Anna Pärt Maria
Rappi peksnud olli on Alexei Rapp ja ta naene
Maria läinud Anna Pärti majase sedda rio asja
isse ärraseletama, seda tunistab tõeks Elisaweta
Peld kes isse oma silmaga on näinud ja kogukona
kohto ees tõeks tunistanud, et Alexei Rapp ja
tema naene on Anna pärti tema maja sees
peksnud, sele peksmisse strahwiks mõistis koggu-
kona kohus et Alexei Rapp peab Anna Pärtile
1 rub. 50. kop. hõp. maksma agga Alexei Rapp
ei lepinud selega. Nüd palub kogukona kohus Auliko
Saarema I Kihelkona kohut nende inimestesle
nende rio asja ärraseletada, sest et nemad kogukona
kohto mõitmissega rahul ei olnud.
Kohtomees Adrian Allikas
Kohtomees Mihail Wiitsar.
Juni
13.
5.
Oli Kachtla koggukona kohus koos agga neil ei
olnud middagid mõista.
Juli
18.
6.
Oli Kachtla kogukona kohus koos aga neil ei
olnud middagid mõista.
August
Septembr
8.
7.
Oli Kachtla kogukona kohus koos aga neil
ei olnud middagid mõista.
Septembr
5.
8.
Oli Kachtla kogukuna kohhus koos aga neil
ei olnud midagid mõista.
Oktober
2.
9.
Oli Kachtla kogukona kohus koos agga neil ei
olnud middagid mõista.
,, 30.
10.
Oli Kachtla kogukona kohus koos, ja kohto ette
astus Kachtla walast tallo mees Martin Peld
ja kaebas koggukona kohto ees et Mihail Rand
on
ja tema silma nägo kiwiga ära lõhkunud ja Mihaili
wanem wend Wladimer tedda Mihali ees kini pid-
danud, aga ei ole teda mite peksnud, siis kogukona
kohus sedda rio asja järrele kulades - mõistis
nenda Wladimer maksis 50. kop. hõp. strahwi ja
tema wend Mihail sai 15mend napso witso.-
Tallitaja Jakow Kiwwi.
Kohtomees Adrian Allikas.
Kohtomees Mihail Wiitsar.
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.30)

Lehekülg 18
Ku.
Pääw.
No.
Juli
21.
6. Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga neil
ei olnud midagid mõista.
Peakohtumees Mihail Kirst
Kohtumees Iwan Wessik.
Septembr 20
7. Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga
neil ei olnud midagid mõista.
Peakohtumees Michail Kirst.
kohtumees Iwan Wessik.
Novembr 3.
8. Oli Kachtla kogukonna kohus koos, ja kohtu
ette astus Michail Põld ja kaebas kogukonna
kohtu ees et taal on 13mal oktobri k. p. ööse ärawar-
rastud must kuub, kahed püksid, kaela salw, weist
nael seepi, paar kindud, ja allikirri rättik. Aga
Michail Reis läbi sain ma teäda, et Kõikuste
walla mees Jaan Kasik teade mo riedest räkida,
kui seda kuulda sain läksin kohhe Jaan Kasiku
maja juure oma riedest otsust nõudma, mo
jutto pääle kostis Jaan et üks öösel tulnud
Michail Rand mo rietega ta majase ja wiska-
nud ride kimbu ta woodise. Siis läksin ma
seda ride kimpu waatama ja sain alli-kir-
ri rättik oma kätte see pistsin oma põue
mis oli werine. Siis tahtsid Mihkel Rand
ja mo naene rättikud kätte aga mai ei an-
nud, weist ja püksid need on müüdud Jakop.
Põllasele ka so must kuub jääb Mihkel Rand
pidada. Jaan Kasiku juttu järge palusin
ma oma rättikud kätte, aga et rättik Jaan
Kasiku naese laekas oli ei annud ta mitte
seda minnu kätte waid aga ütles kui kog-
gukonna kohus mind rättiku pärast ette
kutsub siis kohe kohtu laua pääle pannen
et iga üks wõib oma saada.
Nüüd kutsus kogukonna kohus need mehhed
nimmelt: Mihail Reis ja Juhan Ruus ette, kelle
17.
Ku.
Pääw.
No.
ees Jaan Kasik riedest ka oli räkinud. Nüüd
astus Michail Reis kohtu ette ja räkis et Jaan
Kasik olla ta ees ütlenud, et riete peremees saada
oma warastud krami kätte õiguse wiisi järrele.
Pääle selle kutsuti Iwan Ruus ette ja se räkis et ta
kuulnud olli kui Iwan Kasik seda Mihail Põld ees
oli üttelnud selle rättiku saad sa kätte kelle kolm
were lappi pääl on ja westi ka nisammuti.
Kogukonna kohus seda asja kuuldes mõistis et Iwan
Kasik peab need riided Michail Põld kätte andma, aga
kui mitte, siis ülestunnistama kelle käest ta need
riided wastu wõtnud on. Aga Iwan Kasik ajas kogukonna
kohtu ees tagasi et kül ennem seda wargust wälja
lautanud, ja ülles: ma ei tea neist riedest kedagi
keda pean ma wargaks tunnistama.
Üks kord tulli Michail Põld mo majase ja küssis
minnult wõib olla et tead ka mo riidest kedagi jut-
tustada, aga ma kostsin temale wastu sest et ma
ta riedest midagi kuulnud iga näinud ei ole, aga
kui juhtun so kaela salli kellegid käes nägema rägin
kohhe sulle, ehk wiin kogukonna kohtu laua pääle
et iga üks wõiks oma saada. Ja Michail Põld on
mo naesele ka sest wargusest räkinud, aga et mo
naene reidest kedagid teadnud ei olnud, on ta Mihail
Põllu ees üttelnud kes neist teab se räkigo pareminne.
Siis kutsus Michail Põld mind kõrtsu ja andis
mulle wiina jua ning küssis mo käest kas meie
juttud ühed on, ning se rättik kellel werre lappid
pääl olnud et se pidi mo käes olema.
Aga et ma Jaan Kasik need juttud mitte ei olle
Michail Põld ees räkinud, mis ta kogukonna
kohtu ees tunnistanud, ei ole ma mitte kogukonna
kohtu mõistmissega rahhul.
Kogukonna Tallitaja Awdi Kirr.
Peakohtumees Michail Kirst
Kohtu mees Iwan Wessik.
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.30)

Lehekülg 26
Ku.
Pääw.
No.
Septembr
12.
17.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos ja
kohto ette astus Andreij Marripu ja
räkis kogukonna kohto ees et ta oma põl-
lo pole tera pääle kewade, Tomas Kristoman-
niga kauplenud, aga Tomas Kristomann
ei ole mitte seda kaupa täitnud waid
on aga ilma külwamatta jätnud teisipidi
8 aga teisibidi 10 latti maad, aga se willi
keda põld pidi wälja andma pidi meil poleks
olema, nüüd nõudis Andreij Maripu
selle tühjaks jänud pöllo eest kolm Rbl
/3/ Rub. Kogukonna kohus seda asja jär-
rele waadates mõistis et Tomas peab
kaks Rubla hõp. maksma, aga Andreij
selega rahul ei olnud sellepärast et Tomal
sel päwal rahha keiki selletada ei olnud
lubas ta nelja nädali aja sees seda raha
ära selletada, aga et Andreij sellega kogo-
ni ei leppinud siis selletas Tomas pärast
kohto mõistmist teda kohe wälja.-
Peakohtomees Iwan Päästel XXX.
Oktobr
3.
18.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos ja
kohto ette astus Maria Toombu ja kaebas
kogukonna kohto ees et Ann Kasik teda
wiis napsu ja päälegi 4 napsu weel lönud
on ilma et mul koguni süüd oleks
olnud. Nüüd kutsuti Ann Kasik
ette ja küssiti ta käest kuidas wisi
sellepeksmisega läinud on, aga Ann
Kasik ajas waleks ning ütles et ta ennam
põle lönud kui kaks napso. Kogukonna
kohus seda asja kuuldes mõistis et Ann
Kasik peab kaks Rub. hõp. strahwi
maksma.-
Peakohtomees Iwan Päästel X
Ku.
Pääw.
No.
Oktobr
14.
19.
Tännasel pääwal sel 1880 aastal sai Kachtla
kogukonna wannematte ja nelja tunnistus meeste
polest prottocoll tehtud, al nimmetud Kachtla
kronu mõisa walla wabanikude majade ülle.
Need majad on ülese antud 30. Rub. eest.
Tunnistus mehhed: Alexei Kirst.
Michail Wiitsar.
Michail Reip.
Adrian Allikas.
No 1. Liwa.
2. Alliko
3. Arro.
4. Räbandi.
5. Kiibonidi
6 Sõero.
7. Naestesso
8 Mäe.
9 Sihi-augo.
10. Põlde
11 Rappi
12 Mäe.
13. Nukki
14. Põlde
15 Ütti
16 Wenne
17 Kablako.
18 Endriko
19 Anni
20. Niidi.
Tallitaja Jakow Kiip.
Peakohtomees Iwan Päästel.
Kohtomees Adrian Allikas.
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.30)

Lehekülg 33
Ku.
Pääw.
No.
Iwan Kirr.
Martin Kasik.
Iwan Ruitt.
Ja pääle wallimise ütlesid peremehed et
meie kül koolmeistri oleme wallitsenud
aga koolmeistri ammeti pääle kinnitaminne
ei ole mitte meie kohus waid se on
kirriku wallitsuse holeks.
Peakohtumees Iwan Päästel
kohtumees Adrian Allikas
Januar
15
2.
Iwan Kirst astus ette ja kaebas kogu-
konna kohtu ees et ta poeg Mihkel jomisega
puumaa warra laijale pillutada ja päälegi
sellepärrast tülitseda et ta mitte perremees
ei olle. Siis kutsuti Mihkel Kirst ette
ja küssiti ta käest seda tülli asja järrel
kuidas wiisi se nende wahhel sündinud
siis räkis Mihkel Kirst et neil mitte
jomise pärrast tülli ei olla waid selle-
pärrast et issa temmale igal tunnil
Kõrma naestega horust kuletada.
Kogukonna kohus seda asja kuuldes
mõistis et riido issa ja poia wahhel ial
ennam ei pea olema ja Mihkel peab
issa sanna kuulma kunni ta isse perre-
mehheks saab.
Peakohtumees: Iwan Päästel.
kohtumees. Adrian Allikas.
Januar
15
3.
Kachtla kogukonna kohus.
Mihkel Kirr astus ette ja kaebas et Sandr
Raap ning Sandr Kirst ta mõrra wee
ojast wälja kiskunud ja ära kautanud. Siis
sai Sandr Rääp ette kutsutud ning seda
Ku.
Pääw.
No.
mõrra kiskumist ta käest järele küssitud.
Sander Rääp räkis et Mihkel Kirr
on nende käest omma mõrda küssinud
ja ütlenud kus pannite mo mõrra
aga meie ütlesime et so mõrda põlle
meie oma silmaga näinudki. Selle
päle lönud Mihkel Kirr Sandrid Rääpi
rusikuga nii et poisi silma nägu weris-
tatud sanud ja päälegi wädanud Mihkel
Kirr poissi oma järel rihm kaelas.
Ja seda lömist on Sander Kirst näinud
ning tunnistas et se tõssi on. Ja se
peksi järel on Sander Rääpil surew haigus
pääl hakkanud käima seda tunnistawad
tõeks Andreij Kirr ning Reet Põld.
Kogukonna kohus seda asja kuuldes
mõistis et Mihkel Kirr peab se lömise
eest Sander Räpile kaks Rubla /2/ hõp
strahwi maksma; sest ta põlle poiste
käest mõrda kätte sanud ja kegid põlle
näinud poisisi mõrda ülles kiskuwad.
Ja poisi emma Tio Rääp olli selle mõist-
misega rahhul.
Peakohtumees Iwan Päästel
kohtumees Adrian Allikas.
Feruar
15.
4.
Kachtla kogukonna kohus.
Kachtla walla mees Iwan Ruitt astus ette
ja ütles minna laenan teile üheksakümend
üks Rubla /91/ Anton Lembri Latsaretti
rahhaks aga selle kaubaga et Kachtla
walla Wallitsus ja kogukonna kohus selle
wõlla eest käemeheks on kunni Juni
kuu 24ma päwani 1882. aast. Ja se rahha
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.31)

Lehekülg 41
Ku.
Pääw.
No.
1878.
Detsembr
2
73.
Koikuste koggokonna Kohhus
Tännasel päwal koggokonna koos olemissel sai
Jegor Kop ette kutsotud ja ta käest küssitud mis
pärrast ta ei maksa mitte omma 1868 ja 1869 aasta
Pangi Kohto wilja rahha täisi ärra Jegor Kop ütles
poole peab mo öde Tatjana Kop maksma sest meie
söime seltsis sedda wilja. Tatjana Kop ütles meie
teggime issaga elomaia Möisapölde platsi peäle
ülles ja sind ei olnud mitte abiks, ja nüid elad
sa omma naisega elo sees ja teed pöldo obone ja keig
elomaia asjad ja warra jäid sinno kätte sellepärrast
et sa piddid wilja rahha maksma. Kui sa elomaia
ja platsi mo kätte annad tahhan ma wilja rahha
keig täisi ärra maksa. Selle peale ei olnud Jegor
Koppil mingid suggust wastada. Siis koggokona Kohus
mõistis et Jegor Kop peab keik wilja raha täisi
maksma ja Tatjana Kop on sest lahti
Peakohtomees Mart Paas
kohtomees Estahwi Lugas.
Wolimes Mihail Lipp
,, ,, Aleksei Lember
Detsembri
2
74.
Koikuste koggokonna kohhus.
Tännasel päwal koggokonna koos olemissel astus
No 8. Matsi puma perrenaine Mina Reis ette ja
räkis, et ta ei sa mitte enam puud maad piddada
et mees on möistussest rumal kes juba mitto
kord on ratsarettis olnud ja ei ole mitte parremaks
sanud ja poega ei ole kui kaks tüttar last kes nõd-
rad ja nored alles on ja tal ennesel ei ole ka
37.
Ku.
Pääw.
No.
1878
74.
mitte terwist kui ühte joni haige: - . Siis astus
Iwan Rints ette ja ütles et ta selle No 8 Matsi pumaa
omma kätte tahhab wötta ja rummala wanna perremehhe
Mihail Reis toida ni kaua kui surmani nenda et ühelgi
teisel ei pea sest murred olema ja ta naise Mina kahhe
lapsega seäl puma peäl piddada nii kaua kui surmani
Ja Mina Reis oli sele kaubaga rahul ja lubas puna keige
warrandussega ja elajattega Iwan Rintsi jäuks.-
Ja koggokonna polest sai se õigeks arwetud, et Mihail Reisil
ei ole wenda ja Iwan Rints on 22 aastat wana kui ülemast
kohtust peaks ta perremeheks kirjotama.-
Kogokonna Kohtopeamees Mart Paas. XXX
kohtomees Estahwi Lugas. XXX
1878
Detsembri
2
75
Koikuste koggokonna kohhus
Jegor Annopöld kes 1877. aastal walast ärra kargas ülemale
ilma passida ja Kronomaksod maksmatta jättis
ja nüid weel mööda läinud aastade rahha jure tulnud
1875a Pearaha 28 kopikad 1875 a Pearaha 2 Rub 24 kop.
1876 a Pearaha 2 Rub 23 kop. 1876 a Pearaha 2 Rubl 15 1/2 kop.
1877.a Kihelkonna Kohto raha 28 1/2 kop. 1877. a Pearaha 2 Rub 19 kop.
1877a Kihelkonna Kohto raha 43 1/2 kop. 1877 a Pearaha 2 Rub 11 kop.
1878a Kihelkonna Kohto raha 28 kop 1878 a Pearaha 2 Rub 15 kop.
1878 a Kihelkona Kohto raha 41 1/2 kop. 1878a Pearaha 2 Rub 13 kop.
Summa 16 Rubl 90 kop et linnast Sülla Kohto polest
keik Pearaha wölg sai sisse sunnitud siis lainas Kogokonna
Kohus Magasini laekast sele raha nii kauaks kui Jegor
Annopöld kätte saatakse et ta peab Aida laeka ärra maksma
selle rahha._
Peakohtomees Mart Paas. XXX
kohtomees Estahwi Lugas. XXX
Wolimehed Mihail Lipp. Leonti Wiimne XXX
,, ,, Jegor Kaddarik. Aderjan Lember. XXX