NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.880.1.24)

Lehekülg 48
1885. aastal Novembri kuu 4mak pääwal
Mis asi sai ette woetud ja moistetud:
XXIX Kohtus koos oliwad: Kihelkonnakohtowanem G v. d. Bellen
kõrwamees Juhan Telika
Karel Siik
kirjutaja G. Neumann
221.
Hermamäe walla lesse Kadri Thali ja tema
Noumehe Paul Martinseni kaebtuse asjus Michkel
Thali wastu sai selle asja hooleliko läbi waatmise
järele ja ette toodud kirjade põhjas
mõistetud.
1) See kaebajast ja tema Noumahest ettetoodu
katund Juri Thali wiimast seadmist kelle järele
essel oma poeaga ühes maja pruukida õigus
on annetud tühjaks mõista ja selle asemel
§ 1137 Tallorahwa Seadus Ramato põhjus
seadusliko pärimise kord sadma sa sallepä-
rast § 1055 põhjas lesse Kadri Thalile keiges
tema katund mehest järele jäänud päran-
dusest mis 200 Rubla peale arwatud saanud
üks lapse jagu se on üks kuuendik keigest
pärandusest moista mis tema juba kätte
saanud.
2.) Kaebaja Kadri Thali ja tema Noumehe Paul
Martinsoni nõudmist selle maja juures olewa
maade pruukimises jagu saada tühjaks
mõista
3.) Need Kadri Thali Noumehest Paul Martin-
soni läbi leitud asjad kadund Jüri Thalist
järele jäänud asjad on 1 woodi 1 regi 1waat
4 raudsõnniku- ja 4 puust heina-aeki 1 punane
wärwitud ja 1 walge kapp 1 kast kaebaja
Kadri Thali omaduseks mõista ja
4.) Kadri Thalil ja tema Noumehel Paul Martin-
sonil peale panna need selle asjas ette tulnud
kulud tasuma:
Kaebatawa Michkel Thalile ülepea 40 Rubla
tema õe Maria Parmasel-
Hermamäe kirjutajal Carel Kaebal
Kihelkonnakohtukõrwamehel Karel Siikil
Tunnistmeestel: Anna Wilhelmsonil
Juri Wallmannil
Karl Schulzil
Ludwig Neumannil
Ülepea 62 R. 50 cop.
Siin saab lühidelt üles
pandud, kuida on asja otsus
moistetud
1885 aastal Novembri kuu 4mal pääwal.
Mis aso sai ette woetud ja moistetud:
Selle pärast.
1.) et see wimne seades alle peal kaebaja Kadri Thal
ja tema Noumees Paul Martinson oma nõudmist
Michkel Thali wastu põhjendab seaduse ees kõlblik ei
ole, selle pärast et § 1169 Tallorahwa Seaduse niisu-
guse wiimase seadmist pärib et päranduse jätja kolme
ustawa inimese kuuldes täijeste, ühe korraga ning
selge ja kindla sõnaga räägib, mis tema wiimne
tahtmine on ja et kui niisugune wiimne-seadus
ühe talukogoduse juures tehakse kus päranduse jätja
hinge kirjas on, siis keige wähemast kaks neist
tunnistajadest sellesema kogoduse liikmed peawad
olema. Sellelt keigest nüüd ei ole riidus seiswa
wiimse seadmise juures miski leida, sellepärast
et kui ka paranduse jätja kolme inimese wasto
oma soowimist oma naese pärast on rääkinud,
siis ole see nenda kui Seadus pärib täijeste,
ühe korraga ning selge ja kindla sõnaga tehtud
saanud, waid lükati, kahe wõera ja mitme aea
sees tingimiste ja just kui sundimise all ja
ei ole need seal juures olnud tunnistmehed,
kellest keigest üks selle sama walla liige teised
kaks hoopis linna kodanikud olnud, selle
tarwis temast kutsutud olnud, waid kogemata
sinna üks haawalt ja mitme aea sees tulnud
ja need eestähendud soowimised teiste juttode
wahel kuulnud. Selle pärast oli see wimne seadus
kui mitte kõlblik ja seaduse wastane arwada
ja tühjaks mõista ja selle põhjus pärandus seaduse
järele jagada
2) Et Kaebaja Kadri Thalil ja tema Noumehel
Paul Martinsonil selle üle tunnistus ette tua
wõimalik ei ole olnud et nendel maa omaniko
kääst kelle maapeal see maja ehitud on, luba manne-
tud need seal juures olewad maad kaebatawaga
ühes pruukida, kaugemal see maa kadund Juri
Thalil määramata aea peale pruukimiseks on an-
tud olnud kuidas see Michkel Thalist 4 Junil 1884
aastal seije kohto ette teatud temale Hermamäe
mõisa pärisherra A. Baron v. Arpohoweni läbi wälja
antud tunnistuses, mis selle kohtu kirjadega uhes
ja Protokollidega ühes Wiromaa Kreiskohto juure
omal aeal läketud saanud, tõeks tehtud on ja wii-
maks parast tema Juri Thali surma tema
Siin saab lühidelt üles
pandud, kuida on asja otsus
moistetud.