Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Haapsalu_Metskond (ERA.6000.1.1)

Lehekülg 6
SAADUD
"17" 04 1948a 118
Eesti NSV
Metsamajandusministeerium
LÄÄNEMAA METSAMAJAND
16" aprillil 1948.a.
Nr. 118
Haapsalu metsaülemale.
Juuresolevalt saadan Teile alatiste (kaadri) ja hoo-
ajaliste tööliste ajutised lepingu vormid, millede alusel
vöite asuda ajutisi lepinguid sölmima kuni Teile saadetakse
täiendavalt püsivad vormid. Viimaste saabumisel kohe need
käesolevatega ümbervahetada.
Alatiste, samuti ka hooajaliste tööliste värbamisele
tuleb kohe asuda. Teil on lubatud värvata lisaks senistele
alatistele töölistele 8 alatist. töölist.
Värbamisel pidada tihedat sidet kohalikkude valdade
ja külanöukogudega, kooskölastades nendega isikute valikut,
kelledega lepinguid sölmite. Silmas pidada seda, et lepinguid
sölmide ausate külaproletaarlastega, kusjuures suurt tähelepanu
pöörata praegusel ajal maal käimas olevale sulaste äravoolavu-
sele kulakute majapidamistest ja nende ületulekut sotsialist-
likku sektorisse. Seepärast on mitte üksi tarvilik, vaid isegi
kohustuslik just nendega (sulastega) lepinguid sölmida, raken-
dades neid tööle metsamajanduse liinis. On soovitav, et nime-
tatud töölisi värvata kohalikest elaniksest, sest see hölbustab
kiiret komplekteerimist ja paremat valikut.
Metskonna metsaülemail hoolitseda selle eest, et värvatud
töölised saaksid varustatud seaduses ettenähtud ulatuses vaja-
liku aia- ja heina- ning karjamaaga.
Aidata köigiti kaasa neile elamispinna ja muu vajaliku
hoonete muretsemisel. Neile töölistele aga, kes soovivad ehi-
tada endale individuaalelamute tuleb anda igakülgset selle
kohast abi, et nad saaksid kiirelt soetada endale oma elamu.
Samuti tuleb neile anda abi laenu saamiseks loomade muretsemisel.
Üldse hoolitseda, et värvatud töölised oleksid igakülgselt
rahuldatud nende majanduslise alukorra osas.
Meeletuletuseks olgu öeldud, et ei tohi mingil juhul
lepinguid sölmida isikutega, kus seda sellepärast teeksid, et
end körval hoida igasugustest kohustustest kohapeal, samuti
tuleb jälgida, et sölmitud lepinguid vastuvaidlemata täpselt
täidetakse.
5
Läänemaa Metsamajandi direktor.
Asjaajaja.

Lehekülg 7
EESTI NSV
ASUKÜLA VALLA
TÄITEVKOMITEE
LÄÄNEMAAL
TÕEND
Asuküla valla Täitevkomitee tõendab, et kod.
Manni, Aleksander on võtnud osa metsa kultuur
töödest kümne päeva ulatuses ja vajab maad kus on
oma karja karjatada.
8." mail 8
No 153.
Riigi lõiv tasutud rbl 1.00. Seerja A . . .
18.05.48.a.
Valla TK esimees.

Lehekülg 8
EESTI NSV
ASUKÜLA VALLA
KN TÄITEVKOMITEE
TÕEND.
Asuküla valla Täitevkomitee tõendab, et kod. Uusland
Helene on võtnud osa metsa kultuur töödest kuue päeva
ulatuses ja vajab maad kus oma karja karjatada.
18.05.48.a.
No 190.
Asuküla valla TK esimees:
Sekretär:
Haapsalu_Metskond (ERA.6000.1.1)

Lehekülg 9
48.
Haapsalu metskonna
8
Tallimees - koristaja
Üldkohused.
I. kantselei alal.
1. Hoolitseda et kantselei, kantselei eesruumi
ja eest koridori põrandad oleksid puhtad, selleks
pesta põrandaid sooja veega kaks korda näda
las, igal kesknädalal ja laupäeval, peale kans-
selei tööaega.
Igal õhtul peale kantseleis töölõppemist
pühkida harjaga kantselei; kantselei eesruumi
ja eest koridori põrandad ja igal hommikul
enne kantseleis tööalgust võtta niiske lapiga
tolm.
Hoolitseda, et kantseleis oleks ühesugune soojuse
temperatuur, selleks kütta korrapäraselt kantselei
ahi.
4. Hoolitseda et aknad oleks korralikult puhe
tatud ja selgelt läbipaistvad. Talveks enne
külma tulekut puhastada ja kuivatada ak.
korralikult ja aknad seespoolsed kleepida ette
paberiga.
5. Igal õhtul peale töölõppemist kantseleis, sul
geda kantselei aknad luukidega ja lukuste
da kantselei uksed.
6. Peale töölõppemist kantseleis, võõraid isikuid
mitte kantseleisse lasta.
7. Hoolitseda et kantseleis oleks joogivee nõu.
pühas ja alati värske veega täidetud.
09. okt. 1948a.
ühe eksempl. kättesaanud:

Lehekülg 10
49.
II.
Kantselei ja talliümbrus.
9
kohused.
1. Hoolitseda et metskonna kantselei ja talli
ümbrus oleks alati puhas igasugustest mustuse
ja jäätmetest, selleks tuleb koguda ja pühkida
hunikusse kõik mustus ning praht, ja kanda
nende panipaikadesse, sõnik põllule ja muu
praht metskonna hoonest kaugemale metsa alla
aukudesse. Eriti hoolikalt igapäev tuleb puhas
tada hoone ümbrust kevadel lume sulamise aja
nii et metskonna hoone ümbrus oleks alati pu
ja korralik.
III.
kohused tallis.
Hoolitseda, et hobused saaks õigel ajal söödetud ja
joodetud selleks ettenähtud kellaaegadel.
Igapäev kammida hobused, puhastada kabjad
ja kabjaalused sõnikust.
3. Igapäev kontrollida hobuseraudade ja hobuse ter
likku seisukorda. Rautamata ja haigeid hobuseid
mitte välja saata.
4. Hoolitseda et tall oleks korras, selleks puhastad
ja välja vedada kogunenud sõnik igapäev.
5. Hoolitseda, et hobuste alused oleks alati puhte
ja kuivad ning puhtate põhkudega kaetud.
6. Riigi hobused lahus hoida isiklikest loomades
vaheseinaga eraldatud ruumis.
09.10.48 a
ATalviste
Hääpsalu metsaülem
ühe eksempl. kättesaanud:

Lehekülg 11
Käesolevas kaustas on (119) ükssada üheksa-
teistkümmend nummerdatud ja kinni õmmeldud
lehte.
31. XII 48. a.
Metsaülem.
Rmtp.
Eesi NSV
Metsamajandusministeerium
Läänemaa Metsamajand
Haapsalu Metskond
Tõend.
20
10
11." mail 1949a.
No 11.
Haapsalu-Paralepa
Käesolevaga Tõendab Haapsalu
Metskond et sms Sokolov
Johannes Kristjani pg.
töötab Haapsalu metskonna
tallimees - koristajana
1944 a. alates.
Käesolev tõend antud
esitamiseks vastavale
Ameti asutusele
ATalviste
Haapsalu metsaülem
Haapsalu_Metskond (ERA.6000.1.1)

Lehekülg 12
Eesti NSV
Metsamajandusministeerium
Läänemaa Metsamajand
Haapsalu Metskond
Oru valla.
75.
Linnamäe külanõukogu
esimehele.
11 oktoob 1948
No 118.
Haapsalu-Paralepa
Läänemaa Metsamajandi kirja
25 sept. 1948a. m.10. alusel tuleb
Haapsalu metskonnal värvata valdadest
Metsamajanduse töödele lepingu mehi
metsamajanduslikele töödele ja laiatarbe
kaupade valmistamiseks. Oru valla
Linnamäe külanõukogust palun anda
vabaks metsamajanduslikele töödele
järgmised töölised.
1. Kreek Aleksander Gustavi p.
2. Tamm Elmar Tooma p.
3. Kaldmaa August Mihkli p.
ATalviste

Lehekülg 13
Eesti NSV
Metsamajandusministeerium
Läänemaa Metsamajand
Haapsalu Metskond
ärakiri
Haapsalu metskonna lepingutööline
sm. Aug. Kaldma
12
Oru vald Linnamäe k/n.
13" okt. 1948
No 118
Haapsalu-Paralepa
Määran Teile töönormiks Haapsalu metskon-
nas oktoobrikuus 1948 a. järgmist.
1. Linna ehk Valgevälja vahtkonnas maa-
pinna ettevalmistus 1949 a. kultuurideks
2.00 ha. ha. hind rbl. 160-
Tööle asuda kohe ja töö läbi viia 1.11. 48 a.
Tööle ilmumisel kaasa võtta 1948 a tööleping
mida pikendatakse 1949 a peale. Valla TK
poolt on nõusolek olemas.
Tööriistad mättakirved on metskonnas olemas.
Haapsalu metsaülem

Lehekülg 14
Läänemaa Metsamajand
Haapsalu Metskond
ärakiri
Haapsalu metskonna lepingutööline
sms. R. Rohilaid
13
Asuküla v. Koheri k
13 okt. 1948
No 118
Haapsalu-Paralepa
Määran Teile töönormiks Haapsalu mets-
konnas oktoobrikuuks 1948a. järgmist
1. Linna ehk Valgevälja vahtkonnas maapinna
ettevalmistus 1949 a. kultuurideks.
2.00 ha. ha. hind rbl. 160 -
Tööle asuda kohe ja töö läbi viia 1.11. 48a.
Tööle ilmumisel kaasa võtta 1948 a. tööleping
mida pikendatakse 1949 a. peale. Valla TK poolt
on nõusolek olemas.
Tööriistad mättakirved on metskonnas olemas
Haapsalu metsaülem

Lehekülg 15
Eesti NSV
Metsamajandusministeerium
Läänemaa Metsamajand
Haapsalu Metskond
Ärakiri
Haapsalu metskonna lepingutööline
sms. Aug. Truus
14
Oru vald. Keedika k/n.
" okt 1948
No 118
Haapsalu-Paralepa
Määran Teile töönormiks Haapsalu metskon-
nas oktoobrikuuks 1948 a. järgmist
1. Linna ehk Valgevälja vahtkonnas maapinna
ettevalmistus 1949 a. kultuurideks
2.00 ha. ha. hind rbl. 160 -
Tööle asuda kohe ja töö läbi viia 1.11. 48 a.
Tööle ilmumisel kaasa võtta 1948 a tööleping
mida pikendatakse 1949 a peale. Valla TK
poolt on nõusolek olemas.
Tööriistad mättakirved on metskonnas olemas.
Haapsalu metsaülem

Lehekülg 16
Eesti NSV
ärakiri
Haapsalu metskonna lepingu-
tööline Rud. Nöörile
15
Asuküla v.
okt. 1948
N118
Haapsalu-Paralepa
Maaran Teile töönormiks Haap-
salu metskonnas oktoobrikuuks 1948a järg-
mist 1. Linna ehk Valgevälja vahtkonnas
maapinna ettevalmistus 1949 a. kultuurideks
2.00 ha ha hind rbl. 160 -
Tööle asuda kohe ja töö läbi viia 1.11. 48 a.
Tööle ilmumisel kaasavõtta 1948 a. tööleping
mida pikendatakse 1949a peale. Valla TK poolt
on nõusolek selleks olemas
Tööriistad, mättakirved on metskonnas olemas
Haapsalu metsaülem
Haapsalu_Metskond (ERA.6000.1.1)

Lehekülg 17
ärakiri
Haapsalu metskonna lepingutööline
68
Härman Luup, Hermann
16
Asuküla v Kabrametsa k.
13 okt 1948
No 118
Haapsalu-Paralepa
Määran Teile töönormiks Haapsalu mets-
konnas oktoobrikuuks 1948 a. järgmist
1. Linna ehk Valgevälja vahtkonnas maa
pinna ettevalmistus 1949 a. kultuurideks
2.00 ha. ha. hind rbl. 160.
Tööle asuda kohe ja töö läbi viia 1.11. 48a.
Tööle ilmumisel kaasavõtta 1948 a tööleping,
mida pikendatakse 1949 a. peale. Valla TK poolt
on nõusolek selleks olemas
Tööriistad mättakirved on metskonnas olemas
Haapsalu metsaülem

Lehekülg 18
ärakiri
Haapsalu metskonna lepingutöö-
line Kaarel Prikk.
17.
Asuküla v. Rohense k.
13 okt 1948
118
Määran Teile töönormiks Haapsalu mets-
konnas oktoobrikuuks 1948 a. järgmist.
1. Linna ehk Valgevälja vahtkonnas maa-
pinna ettevalmistus 1949 a. kultuurideks
2 00 ha. ha. hind rbl. 160-
Tööle asuda kohe ja töö läbi viia 1.11. 48a.
Tööle ilmumisel kaasa võtta 1948 a. tööleping
mida pikendatakse 1949 a peale. Valla TK poolt
on nõusolek selleks olemas
Tööriistad mättakirved on metskonnas olemas
Haapsalu metsaülem

Lehekülg 19
ärakiri
Haapsalu metskonna lepingutööline
sms. Sõelsepp, Villem
18
13. okt 948
Asuküla v. Estpe k.
118
Määran teile töönormiks Haapsalu mets-
konnas oktoobrikuuks 1948 a. järgmist:
1. Linna ehk Valgevälja vahtkonnas maa-
pinna ettevalmistus 1949 a. kultuurideks
2.00 ha. ha hind rbl. 160-
Tööle asuda kohe ja töö läbi viia 1.11. 48a.
Tööle ilmumisel kaasa võtta 1948 a. tööleping
mida pikendatakse 1949 a. peale. Valla TK poolt
on nõusolek selleks olemas
Tööriistad mättakirved on metskonnas olemas
Haapsalu metsaülem.

Lehekülg 20
ärakiri
Haapsalu metskonna lepingutööline
65
sms. Hallik Rudolf
19
13 okt 948
Asuküla v. Valgevälja
118
Määran Teile töönormiks Haapsalu mets-
konnas oktoobrikuuks 1948 a. järgmist
1. Linna ehk Valgevälja vahtkonnas maa
pinna ettevalmistus 1949a kultuurideks
2.00 ha. ha. hind rbl. 160-
Tööle asuda kohe ja töö läbi viia 1.11.48 a.
Tööle ilmumisel kaasa võtta 1948 a. tööleping
mida pikendatakse 1949 a. peale. Valla TK
on nõusoleku selleks olemas
Tööriistad mättakirved on metskonnas olemas
Haapsalu metsaülem.

Lehekülg 21
ärakiri
Haapsalu metskonna lepingutööline
64
Aug. Silde, August
20
13 okt 948
Asuküla v. Kiltsi
118
Määran teile töönormiks Haapsalu mets-
konnas oktoobrikuuks 1948a. järgmist.
1. Linna ehk Valgevälja vahtkonnas maa-
pinna ettevalmistus 1949a kultuurideks
2.00 ha. ha hind rbl. 160-
Tööle asuda kohe ja töö läbi viia 1.11. 48. a.
Tööle ilmumisel kaasa võtta 1948 a tööleping
mida pikendatakse 1949 a. peale Valla TK
poolt on nõusolek selleks olemas.
Tööriistad mättakirved on metskonnas olemas
Haapsalu metsaülem
Haapsalu_Metskond (ERA.6000.1.1)

Lehekülg 22
Eesti NSV
Metsamajandusministeerium
Läänemaa Metsamajand
Haapsalu Metskond
ärakiri
Haapsalu metskonna lepingutöö-
73
line, sms Reissaar
21
Asuküla v Uuemõisa
No. 118
Haapsalu-Paralepa
Määran Teile töönormiks Haapsalu mets-
konnas oktoobrikuuks 1948 a. järgmist.
1. Linna ehk Valgevälja vahtkonnas maa-
pinna ettevalmistus 1949 a. kultuurideks.
2. 00 ha. ha. hind 160 rbl.
Tööle asuda kohe ja töö läbi viia 1.11.48a.
Tööle ilmumisel kaasa võtta 1948 tööleping
mida pikendatakse 1949 a. peale. Valla TK
poolt nõusolek on selleks olemas.
Tööriistad mättakirved on metskonnas olemas
Haapsalu metsaülem

Lehekülg 23
Eesti NSV
Metsamajandusministeerium
Läänemaa Metsamajand
Haapsalu Metskond
Põlevkivi kaevanduse Ahtme-
80
Kaevandus m. 10 direktorile.
22
Teie juures on Läänemaakonnast
No 121.
Haapsalu-Paralepa
Pärit olevate tööliste Roobert Haosaare
ja Teral August´i isiku tunnistused.
Nimetud töölised on Haapsalu
metskonna lepingutöölised alates 1 X 48a.
ja kinnitatud külanõukogude poolt
Riguldi vallas metskonna töölisteks
30. sept. 1949a. Palun saata ära isiku
tunnistused posti teel Haapsalu
postkontorisse Haapsalu metsaülema
nimele.

Lehekülg 24
Eesti NSV
Metsamajandusministeerium
Läänemaa Matsamajand
Haapsalu Metskond
Haapsalu metskonna lepingutööline
sms. Karl Prikk ile
4
23
8" märts 1949
Haapsalu arstlikule komisjonile
No 11.
Haapsalu-Paralepa
Palun Haapsalu metskonna lepingu-
tööline sms K. Prikk võtta läbi-
vaatamiseks arstlikku komisjoni
tema tervisliku seisukorra kindlaks
tegemiseks, kuna sms K. Prikk
on haigestunud ja ei saa töötada
ATalviste
Haapsalu metsaülem

Lehekülg 25
Eesti NSV
Ärakiri.
Metsamajandusministeerium
Läänemaa Metsamajand
Haapsalu metskonna roovalvur
11
Haapsalu Metskond
sms. A. Kesa
24
Teatan Teile, et roovalvuri koht
11 marts. 1949
kaob ära 15 märtsist 1949 a., seega
No 11.
teen ettepaneku, kui soovite vaba kohta
Haapsalu-Paralepa
metsavahile, on Riguldi valla piiri-
des, võite sinna teenistuskoha saada.
Roovalvuri koha pealt maks-
takse Teile tasu meie poolt ainult
15. märtsini 1949 a.
Teie kohustusi täidab 15.03.49a
peale Mägede v/k metsavaht.
Haapsalu metsaülem
ATalviste
Ärakiri õige:
(allkiri)

Lehekülg 26
Lääne Metsamajandile
Pöördeltoodu saadetakse
Teile teadmiseks.
Palutakse roovalvur sm.
A. Kesa vabastamine, käskkirja
avaldada, arvates 15.III.49a.
Haapsalus, 11.IV.49 a - N11
ATalviste
Haapsalu metsaülem
SAADUD 6
"24" III 1949 11
25
03 1949
367
Teadmiseks
24.03.49a.
Läänemaa Metsamajand.
Sellele Haapsalu Metskond (Metsaülemale)
Nimi Prikk Kaarel Kaarli pg. 32 a. v.
on Haapsalu AKK poolt kõlbulik töötama
kergematel metsatöödel.
Kopsu emphysema.
--------------------------------------------------------------------
AKK arstid:

Lehekülg 27
Haapsalu metsa ülemale
Haapsalu Kilsi-Paralepa
26 Tsääru Rudolf
Joosepi p. 1922a.
Vormsi v. Suurem.
Läänemaa
20 II 49. a.
SAADUD
2" III 1949a No 11
Luban lahkuda
20veeb.1949a.
ATalviste
Metsaülem:
Avaldus.
Palun mind vabastada elumuudatuste tõttu
leping töölise kohustustest, sest mina ei sa
enam neid kohustusi täita sest minu maad
läksid sovhoosi alla ja mina akkan ise
ka sovhoosis tööle.
R. Tsääru
Haapsalu_Metskond (ERA.6000.1.1)

Lehekülg 28
SAADUD
6. VI 1949a No 11. 31
27
6.
juuni
9.a.
Läänemaa Metsaülematele.
121.
Eesti NSV Ministrite Nöukogu Määrusega 23.V 49.a.
nr. 369 lubatakse metsamajandil metsakultuuritööde
riikliku plaani kindlustamiseks 1949. a. teostada tööliste
värbamist kohaliku elanikkonna ja mittetöötava linna-
elanikkonna hulgast (eeskätt naissoost) metsaistutamise,
külvi, pinnase ettevalmistamise, puukoolide rajamise,
metsakultuuride hooldamise ja seemnete kogumise tööde
läbiviimiseks.
Ministrite Nöukogu määruse täitmiseks kohustan
Teid töölepingute sölmimisel töölistega ette nägema
nende soovi kohaselt metsakultuuride maaalade kinnita-
mise 4-5 hooajaks vöi kuni vörade liitumiseni.
Direktor.

Lehekülg 29
Metsamajandusministeerium
Läänemaa Metsamajand
SAADUD 34
13. VI 1949 a. No 11.
28
"8" juuni 1949.a.
Haapsalu metsaülemale
No 121.
Haapsalu
Täienduseks meie kirjale nr. 121 6.VI 49.a. tuleb
Teil iga kuu mitte hiljemalt 1 ja 16 kuupäevaks tea-
tada Metsamajandile sölmitud lepingute arv ja kui palju
töölisi on asunud juba tööle, seisuga iga 1 ja 15 kuu-
päeval. Teateid saata kuni tööliste värbamise löpule
viimiseni, arvesse vöttes, et teateid seisuga esimesest
kuupäevast peavad saabuma 1 kuupäevaks ja seisuga 15
kuupäevast peavad saabuma 16. kuupäevaks, metsamajandisse.
Teile saadetud plaan alaliste kaadritööliste kohta
1949 a. jääb muutmata ja ei puuduta käesolevat hooaja-
tööliste värbamist.
Direktor.

Lehekülg 30
pa kirjad
I, II pk metsnikele
Suuremetsa
Vormsi
Noarootsi mk.
2.06.49
AT.
(Väljavõte ärakirjast.)
42
29
Läänemaa TSN Täitevkomitee
Otsus nr. 231.
15. juunil 1949. a. Haapsalus.
Läänemaa Metsamajandi ettekanne töölis-
te värbamisest valdades.
Läänemaa Metsamajandi metsakultuuri töö-
de riikliku plaani täitmise kindlustamiseks
kooskõlas Eesti NSV Ministrite Nõukogu määru-
sega nr. 369 - 23. V. 49 a. ja Läänemaa Metsa-
majandile Eesti NSV Metsamajandusministee-
riumi poolt 1949. a. antud plaaniga, Lää-
nemaa TSN Täitevkomitee.
Otsustab:
1. Lubada Läänemaa Metsamajandil teostada
1949. a. tööliste värbamist kohaliku linna- ja maa-
elanikkonna hulgast järgmistest valdadest
jaotusega. metskondade viisi järgmisel hulgal.
Haapsalu metskond
Ridala v. kaadritöölisi - 2, - lepingutöölisi 2.
Asuküla v. -"- 2, - -"- 2.
Martna v. -"- 3, - -"- 2.
Noarootsi v. -"- 2. - -"- 2.
Vormsi v. -"- 2. - -"- 2.
2) Valdade Täitevkomiteedel ja külanõukogudel
osutada metsamajandile vajalikku abi töö-
liste värbamise läbiviimisel.
Väljavõte ärakirjast õige.
Haapsalu metsaülemale
Teadmiseks ja täitmiseks
Direktor: P. Kontjantjuk (allkiri)
Haapsalu_Metskond (ERA.6000.1.1)

Lehekülg 31
SAADUD
"17" 08.1949.a. No 11.
1. Uusen Amalje.
10. Õunapuu Jaan
2. Prikk Kaarel.
11. Veltmees Jens
3. Kaldmaa August
12. Loppu Herman
4. Rohailaid Roobert
13. Seppel Jaan
5. Silde August
6. Kulbi Karl
7. Mental Gustav
8. Vederik Anton
9. Tanik August
30 48
15 august
9.a.
123.
sms. Kõrgesaarel
saata
Haapsalu metsaülemale
Saadan Teile täitmiseks alaliste kaadritööliste kohta
kaks nimekirja nr. 1 ja 2 (seisuga 1 juulil 1949.a.) Nimekiri nr. 2
täita 1949.a. esimese poole aasta kohta (jaanuar-juuni)
Juhin Teie tähelepanu ja nimekirja nr. 1 ja 2 sisse kanda
ainult alalised kaadritöölised Teile ettenähtud meie kirjaga nr.
121- 7. aprillist s.a. plaani korras 1949. aastaks. Peale selle
tuleb Teil juurdelisatud nimekirja nr. 3 täita utiiltsehhi töö-
tajate kohta.
Nimekirjad peavad olema täidetud korralikult köigi küsimuste
kohta ja tagastatud metsamajandile hiljemalt 19 augustiks 1949.a.
isiklikult Teie ja van.raamatupidaja allkirjaga.
Lisas nimekirjad nr. 1. 2 ja 3.
Direktor.

Lehekülg 32
Nimekiri nr. 1
31
alaliste kaadritööliste kohta ........ metskonnas
seisuga 1-sel. juulil 1949 a.
Perekonna, ees-
ja isanimi
Sünni-
aasta
Mis ajast töö-
tab metsamajandis
kuu aasta
Kus elab
Omas
majas või
üüri kor-
teris
metsamajan-
dile kuuluvas
majas ja
omab oma
elamispinda
Kas on antud
metsamajandi
poolt põllu -
maad (aia-
maad) ja
selle suurus
Märkus
2 3 4 5 6 7 8 9
Uusen Amalje Jakob tr 1914 marts. 1948 üürikorter ei ei Haapsalu
linnas.
Alalisi kaadritöölisi ei ole.
Prikk Kaarel Kaarli p 1907 okt. 1947 -"- ei ei metsavahi poeg
Kaldmaa August Mihkli p 1907 nov. 1948 omas majas ei ei omas talus
Rohilaid Roobert Jaani p 1902 okt. 1947 omas majas ei ei oma talus
Silde August Augusti p 1909 okt. 1948 omas majas ei ei maja ei ole
maja kolhoosis
Kubbi Karl Samueli p 1907 okt. 1948 ei ja 19m2 ja 0,30 m
M
Mental Gustav Johannese p 1907 okt. 1948 omas majas ei ei -
Vederik Anton Johannes 1903 okt. 1948 üürikorter ei ei -
Tanik August 1903 okt. 1947 üürikorter ei ei -
Õunapuu Jaan Tõnu 1893 okt. 1947 oma majas ei ei -
Veltmees Jens 1900 okt. 1947 oma majas ei ei -
Seppel Jaan Gustavi p 1905 okt. 1947 oma majas ei ei -
Lopu Herman Kaarli p 1911 okt. 1947 oma majas ei ei -

Lehekülg 33
Nimekiri nr. 2.
Kaadritööliste kohta.... metskonnas
seisuga 1. seks juuliks 1949 a.
32
Perekonna- ees,
ja isanimi
mitu faktilist 8 tunnilist tööpäeva töötas
iga kuu ja teenitud töötasu suurus kuus.
jaanua-
ris
veebrua-
ris
märtsis aprillis mais juunis
Mitu tööpäeva
töötas 1949 a
esimese poole
aasta jooksul
ja teenitud töö-
tasu suurus
rublades.
Märkus
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10
metsaülem:
raamatupidaja:
Haapsalu_Metskond (ERA.6000.1.1)

Lehekülg 35
Tootmis nõupidamise Protokoll. No.
70
34
Peetud Haapsalu metskonnas 27aug.
1949a. metskonna lepingu tööliste, metsavalve
ja insener-tehniliste töötajate uhise nõu-
pidamise kohta Haapsalu metskonnas
seoses alevate 1949 metskonna III. kv. plaanide
täitmise kohta Suure-Oktoobri 32 aasta
päevaks.
Koosoleku kutsus kokku Haapsalu metsaülem
A. Talviste. kohal on metsaülem A. Talviste
abimetsaülem Joh Mägisoo II pk metsnik
A. Melb. metskonna lepingu töölisi 18
metsavalve teenistujaid metsavahte 7.
koosolekust võtab ka osa L. M. metsamajandi
direktor sm. Kobsar
Koosolek algas kell 11.00
Sõna võtab Haapsalu metsaülem A Talviste
kes loeb ette metskonna 1949 a ja III kv. plaanid
selgitab lepingu tööliste poolt tehtud tööd
mainides, et on tehtud väega vähe tööd
loeb ette lepingu tööliste tehtud tööpäevad
ja saadud töötasu. Selgus parem tööline
Uusen, Amalie, (keskmine kuu töötasu Rbl. 500.)
Loeb ette L. M. metsamajandi direktori
käskkirja 20 aug. 1949a. N83. ja lõpetab oma
sõna võtu.
Sõna võtab L. M. metsamajandi direktor sm.
Kobsar. Kes selgitab ka lepingu tööliste
halba suhtumist töösse, mainides, et on
lepingu töölisi, kes töötavad 3-4 päeva kuus
aga peab töötama vähemalt 24 tööpäeva

Lehekülg 36
Suure Stalini viie aasta plaan näeb ette
töötada rohkem ja täita kõik plaanid
sellega kindlustame tööliste ja ühiskonna
elu paremaks. sellega lõpetab sm direktor
oma sõna võtu.
4). ühiselt võetakse kohustus Suure Oktoob
revolutsiooni 32 aastapäevaks täita kõik
metskonna ulatuses 1949 a. plaanid
Kohustuses kirjutavad alla koosolijad.
EsSalumaa
Mägisto
J. Elmaste
A Randpõld
A Lindsalu
APall
A. Silde
HLopu
K Prikk
K Prikk
H Luup
Säilikus on 34 (kolmkümmend
neli) lehte, jm. nr. 1-34.
3.12.01.
Eesti_Uliopilaste_Selts (EAA.1767.1.31)

Lehekülg 90
eestseisja ametist aja puuduse
pärast wabastada ja pääle era-
koosolekut kohe teist majanduse
eestseisjat walida.
Esimees tähendab, et kodukorra
järele enne uut ametnikku
walida ei saa, kui tulewal kutsu-
tud koosolekul. Wil. Tõnisson
paneb ette, Holsti otsekohe wabas-
tada ja temale asemik määrata,
seni kauaks, kui teist walida saab.
Oldakse ettepaneku poolt ja wali-
takse Reisik majand. eestseisja asemikuks.
Jürmann palub ennast keha-
harjutuse eestseisja ametist wabas-
tada. Beek tähendab, et kui kee-
gi ühe ameti on wastu wõtnud, siis
peab tema wähemalt pool aastat
ametis olema.
Wil. Tõnisson arwab, et wehksemise
kui kehaharjutuse pääle rohkem
peaks rõhku panema ja wehklemise
lawa eestseisjal peaks enesel asja
wastu huwitust olema, kui ta teisi
kaasa tahab kiskuda.
Jürmann wabastatakse ja
Grünthal walitakse kehaharju-
tuse eestseisja asemikuks.
Wil. Tõnisson paneb ette, tulewal
kutsutud koosolekul ühes keha-
harjutuse eestseisjaga ka wehklemi-
se lawa korraldust ette tuua.
A. Simm waidleb wiimase ettepane-
ku wasta, tähendades et meil iga
poolaasta algul töökord ära
määratakse ja igal koosolekul seda
teha ei ole wõimalik, see wiidaks
meil asjata palju aega ära.
Wil. Tõnisson: iga tähtsat asja peab
ikka uuesti ja uuesti harutama
Jürmann küsib, kas on weel
tarwis noortemeestele laulusid üles
anda. Siit saadik on tema, kui
laulu juhataja, seda kül teinud,
177

Lehekülg 91
aga ei ole õpitud.
Esimees wastab, et meil selle
kohta uusi määrusid ei ole tehtud,
järjelikult peab õppima.
Holst palub majandusehääks
annetamise pääle rohkem rõhku
panna ja wil. Sittenbergi matusest
osawõtjaid ennast üles anda.
Hansson palub suwewaheajaks
wõetuid raamatuid ära tuua.
Esimees loeb Põllu kirja ette, kus
selle pääle tähendatakse, et sugu-
lik kõlwatus ja ropud kõned S-i
liikmete seas ikka rohkem ja rohkem
juuri laiali laotama hakkawad
ja palub seda küsimust kõne alla
wõtta.
Wil. Tõnisson seletab Põllu kirja
kohta: see olewat wäga walus küsi-
mus meie seltskonna, meie rahwa
elus, sellepärast ei wõi meie waikides
temast mööda minna, waid
peame tegelikult asja selgitada
katsuma, nimelt, kõnede kommis-
jon peab kõnelejaid üles kutsuma,
selle üle kõnesid ja referatisid
ette kandma, ning S-s peab iseära-
nis arstidele ja ka juhtseritile
teada andma, kunas kõneõhtud on.
Hallikaid kõnede jaoks on küllalt,
tema on hää meelega walmis
juhatust andma, kui tarwis peaks
olema.
Simm tähendab, et Põllu kiri just
naela pää pääle on trehwanud.
Roppused peaks wähemalt S-i korte-
rist eemale jääma.
Pobol paneb ette, Dr Paldrock´i
kõnelejaks üleskutsuda.
Rebane ütleb, et Oja on tahtnud
suguhaiguste ärahoidmise üle
kõnelda. Õtsustakse üks kõne õhtu
selle küsimuse harutamiseks
ära pidada, millest S-i liikmed,
179.
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.199)

Lehekülg 128
60. Kuhu keegi jäi.
Kui see susi surmati,
kuhu tema maeti?
- Pika põllu peenra peale.
Mis seal kaswas?
Sõnajalg ja koeraputk.
Mis Kuhu nemad jäiwad?
- Wikat niitis maha.
Kuhu see wikat jäi?
Wikat kargas kändu.
Kuhu see känd jäi?
- Känd kargas kiwisse.
Kuhu see kiwi jäi?
- Kiwi weeres merde.
Kuhu see meri jäi?
- Mustik rüüpas ära.
Kuhu see Mustik jäi?
- Mustik läks lauta,
Kuhu see laut jäi?
- Laut põles ära.
Kuhu lauda ase jäi?
- Kuked=kanad rehitsesid üles.
Kuhu need kuked-kanad jäiwad?
- Kull wiis taewasse.
Milleg' neile järel minna?
- Tildega, tõldega, hõbedaste
hõlgega, tinasete telgega, was-
kiste warrastega.
90
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.203)

Lehekülg 120
71
end lõpmatu väikesena millegi suure, vägeva een, millest
ei suutnud aru saada. Ema juure tahtsin jooksta, temalt
tahtsin küsida, usutada seletust.
Sageli mõtlen tagasi aegade pääle, mil võisin
vaadelda uudistena esinevaid nähtusi õnnelikuna
vaimustatuna, mil tõi iga päev uusi rõõme, uusi
vaheldusi, mis võisid huvita.
Olen jäänud nüüdki unistajaks, üksildaseks.
Meeleldi kõnnin nüüdki väljan tormiseil päevil
õhtuil ja öil, tahan vaadelda virmalisi ja tähtsadu,
kuid ikka tunnen end igapäisena - tunne, millest
polnud mul aimugi lapsena. Taipamata olen
omanud selle igapäisustunde, mis ei suuda mind
rahulda, taipamata olen annud ta eest õndsus-
tunde, mille pailaps olin ennem.
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.200)

Lehekülg 119
7.
103
„Seda ei või kindlasti ütelda.“
„Kas homme tuleb?“
„Tjah!“ laktor läks vähe segaseks, kuid jaksas siiski. „Vend
tuleb läbi Rootsi ja sealt laeval Helsingisse. Isa läheb ajalehest vaa-
tama, kas homme tuleb laev.“
Nii pääsis lektor. Ta läks ja seletas asja naisele.
„Nüüd peame muretsema ühe poissnuku,“ sõnas ta naerdes.
„Mine võimalikult pea ostma, sest seda oodetakse ju homme tulema.“
Lektori proua käis kõik mänguasjade kauplused läbi, kuid
poissnukku ei olnud saada. Kauplustes oli vaid vanadest varadest
jäänuseid, uusi oodati alles jõuluks.
Lektor pidi otsima Kirsti venna viibimise põhjuseid ja pi-
das pea iga päev Laurale maateaduslisi loenguid. Ei oleks olnud
aegagi ja raske oli otsida loenguiks uusi köitvaid aineid või lõppu,
mis Laurat rahuldas. Nii et lektor oli helisemas, nagu ta ise kinnitas.
Stokholmis olid nad nii kaua viibinud, et mõlemad olid tüdinenud.
Võõra kuningalinna ilu ei huvitanud Laurat sugugi. Järgmiseks
päevaks leidis lektor nõu. Ostis mitmesuguseid mänguasju, andis
need Leena kätte, et see nad Päevalasse viiks kui Kirsti venna pakid,
mida ta oli oma eel läkitanud. See oli midagi uut ja rahuldas
mõneks päevaks. Kuid siis tuli jälle kange igatsus.
„Kus Kirsti vend viibib?“
Leena tuli oma muinasjuttega lektorile abiks. Tema võttis Kirsti
venna oma hoole Stokholmist, suurest kuningalinnast. Sealt oligi
hõlbus minna muinasjutu ilma. Ja seal oli avar liikumisvõimalus.
Ei olnud enam kiiret venna tulemisega, ta võis nüüd mureta viibida –
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.203)

Lehekülg 60
-7-
34
Kawal tööline.
Astus keegi normees weski pääle tööle.
Mölder saatis teda teri kolusse kaldama,
normees, kes tööd ei tundnud, kallas terad
kiwi pääle. Weski hakkas käima ja te-
rad lendasid kõik weskit mööda laia-
li. Tuli peremees weskile, nägi, et terad
ja kuidas see on juhtunud. Kuulda
weskit pidi laiali olid, nõudis järgi miks
saades, et seda kõik uus tööline oli
Tööline, teel kodu poole minnes, oli nii
teinud laskis ta tema ametist lahti
sügavasti mõttetes ja pahene enese
üle, et ta oma kodu tee päält ära eksis,
Ta sammus wiimaks mõttetes edasi
ja jõudis wiimaks jõe äärde. Jõe pääl
oli weski, mis wana, äralagunud ja
maha jäetud oli. Et pimedus wõõrsile
kippus tulema, mõtles noormees ööd wes-
kel mööda saata.
Öö jõudis kätte noormees ei saa
magama jääda. Ta kuulatab igat
krõbinat. Wiimaks kuuleb ta keegi
söidab weski ette. Noormees, kes wäga
arg oli, peitis ennast kolusse ära. Wars-
ti astuwad ka uksest kolm meest, wis
tist rööwlid, sisse. Nad süütasid küün-
la põlema ja hakkasid oma rikkaliku

Lehekülg 222
I. 150
Raskem silmapilk
Looklev tee rukki välja vahel; see
kitsas tuttav rajakene, mida möö-
da küll tuhandeid kordi on käi-
dud, tuletab täna midagi kurva-
toonilist
Rukis õõtsub tuule käes kui laine-
tav meri, pead löövad tasa kokku,
kui sosistaks uudisi midagi üksteisele
Õhtu on vaikne ja ilus. Päike pai-
stab õrnalt saates omi viimseid ter-
vituskiiri hellalt kui lahkuks jääda-
valt. Ei ja tuhat korda ei ta tuleb
homme ja igapäev jälle.
Kõik on vanaviisi; ainult inimene
kes peab kandma muresid: ta ei
tohi nõuda, et ka süüta loodus ühes
temaga kannataks.
Lähen tuttavat rada mööda koju,
poole. Kõik paistab nii võõrama;

Lehekülg 361
267
Ühes tasase unega sulas kokku
unistuste häiutamine valminud
vilja peade sosin ja arusaamatu
kase keele kohin.
Kallis! Jälle olen haige kehaliselt
ja hingeliselt. Talwine õhtu
üksik tumeda murega,- ja minu
ette tõuseb ikka kurwemalt
ja kurwemalt terwe rida,
vaese nooruse halbu päewi.
Miks nagu enne ei kõla mulle
sinu hääl?
Miks nüüd ei too unistused
mulle rahu?....
See jutuke on Leo Tolstoi järele.
Tõlgitud vene keele raamatust
"Мкивое слово " II raemb.
Tõlkinud, Linda Tamm.
Vaekülas 5 VIII 20
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.200)

Lehekülg 136
24.
120
„Mis ta sellega oleks teinud? Poisi mütsiga?“
„See olekski olnud huvitav näha, mis ta sellega oleks teinud.
Tema kange himu taga oli küll vist midagi muud kui äkiline tuju.“
Lektori proua naeratas.
Lektor punastas. Proua naer ei olnud tema meelest siin kohane,
oli ju siin huvitav psükoloogiline nähtus, mille üle otsustamine
oli väga tähtis. Lektor ei tahtnud lasta märgata oma paha meelt,
aga ta tundis, et igas tema sõnas oli palju teravust ja ta kartis
oma hääle sügavustki. Et seda, et seal ei olnud midagi naerda, meelt
pahandamata ütelda lihtsas lauses, ei olnud tal muud nõu, kui
ütelda seda võõral keelel:
„Ma chère, il n'y a pas tant à rire.“
Proua seletas oma naeru põhjust. Temale oli äkki meelde tulnud
üks juhtumine lapsepõlvest, kus ta end poisiks oli riietanud. Ja
nüüd oli ta Laurat ettekujutanud vend Erki müts peas.
„Ah niisugused olid sinu mõtted,“ lausus lektor rõõmsaks
saades ja südames kahetsedes, et ta oli lubanud enesele oma naisest
paha mõtelda. Ja naeratades jatkas ta: „Olen pannud tähele,
et tütarlapsed häämeelega mängivad poissa. Arvasin minagi
midagi sarnast, et Laura tahab näidelda vend Erkit. Küsimus
oleks siis, mis teeks Kirsti. Kas ärkab ta surnust üles? Mina
olen nii uudishimuline, et lähen Lauraga seda mütsi ostma. Ehk
ei! Sina, muidugi mõista, lähed, et mina sinu kulul ei püüaks
end paremasse valgusesse seadida."
„Aga saades kübara hakkab Laura teisi vend Erki riideid
tahtma,“ tähendas proua.
„Need muidugi muretseme.“
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.199)

Lehekülg 324
ülekohus on, linna kus ma lapsepõlve mõõda saatnud oli
maha jätta. Oleks ehk veel kaua nõnda seisnud kui
mitte tuul tema kübara äraviinud ja jõkke visanud ei
oleks. Kui ta kübarad püüdma läks oli see juba
silla alt läbi vajunud ning lainete pääl tantsides näis
ta vanamehele peljates tagasihüüdvat: "Jumalaga, Pigilind"
mina rändan, jää sina koju kui kaasa tulla ei taha
Nõnda läks siis Pigilind kübarata teele. Mitme nädalal
ilma sihita rändamise järele, seisis ta ühel päeval toreda
aia ees. Läbi kullatud võre paistsid vanad põlised puud
ja madalad põõsad, vaheldudes rohelise muruga.
Nende vahel jooksis jõgi mille üle mitu väikest silda
viisid. Läbi puude paistis uhke loss, mille hõbedased katuse
päiksepaistel läikisid. Mööda aiaäärt minnes jõudis noorm
sinna, avatud väravani, kust lai varjuandev puiestik loss
viis. Aias oli kõik vaikne, kusagil polnud ühte inimest
näha. Värava külles rippus nägi ta aga ühte tahvelt
rippuvat. "Muidugi," mõtles noormees, "kui see kunag
ühe ilusa arvatud aia näed, siis on ka kindlasti tahvel
kus pääl seisab, et sisseminek keelatud. Omaks suureks
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.203)

Lehekülg 169
"Lastelehele"
108
Lumemees!
Walges kuues lumemees.
seisab õues aida ees,
silmad, nina, suu on söest
takust habe mustab nõest. -
Peas tal rebas-läki lott,
kaenlas wana sawipott
selga wõet' aokubu.
suus tühi piibujubu.
"Kust sa tuled külamees?"
augub Muri tema ees.
Kas ehk Muri üle öö
unustas et laste töö..
J. Hermann

Lehekülg 466
N 4.
359
Aga kui, ma seda nägin et
tal kana suus oli, sain aru
et ta oli selle kana kuskilt
üle löönud. Tuhkur oli juba
üsna ligidal. Ta ei pannud
tähelegi et ma teda ootasin.
Nüüd oli tuhkur juba nii
ligidal, et ma kiwi lingu
wahele, panin ja lasksin ta
pea puruks. Kana sain
küll kätte, aga tuhkru poead
jooksid ära. Wana tuhkru
nahast lasksin ma enesele ilu-
sa talwemütsi teha. H. K.
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.200)

Lehekülg 163
43.
145
Lektor ja proua vaatasid üksteise otsa, kui teineteiselt küsides:
Mis see on?
„Kelle laps see on?“ küsisid nad Leenalt, minnes üliriideid võtma.
Leena jutustas juhtumise ja seletas, mida teadis ja mõistis.
Ütles, et telefoniga on ütelnud politseisse, et kui seal küsitakse kadu-
nud last, siis siin ta on.
Kui lektor ja proua saali astusid, siis naeratas Laura neile
oma säravama naeratusega. Poiss vaatas nende otsa suuri silmi,
aga vaadel oli avalik, kelmikas, suu ümber värises naeratus. Ja
kolmandagi rõõmsa olevuse nägid nad sohval laste keskel istuvat:
surnust ülestõusnud Kirsti. Nii et oli ainult sädelevat, säravat
õnne.
Segaselt ja sõnatult seisid vanemad tükk aega. Kumbki
ei teadnud, kuidas asja võtta. Üllatus oli nii äkiline ja iseäralik.
Väga pikaldaselt läks nende arupidamine. Raske oli hääd nõu
leida, mis teha. Asi oli imelik.
Lapsed olid nüüd elavas jutus ja tegevuses. Kord üks, kord
teine naeris südamlikult. Ja igakord, kui poisi hele naer kõlas,
jäid lektor ja proua kuulama, nii kui kuulatakse kevadel esi-
mese käo kukkumist.
Poiss oli andunud nii täielikult mängule, et näis unus-
tanud olevat võõra ümbruse ja riided, käis vabalt ja loomulikult.
Leenagi, kes oli teatama tulnud, et õhtulaud kaetud, jäi laste
mängu vaatama ja sõnas:
„Oh, Jumal, seda vaest poisikest! Seal ta nüüd on, kui
väike eksinud karupoeg, kes on leidnud sobiva mänguseltsilise.
ei mõtlegi, et ta on võõras õues, ei mäleta ka, et kodused ei tea.“
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.203)

Lehekülg 360
266p
"Mäletan!..
Mäletan: Pikk talwine õhtu,
hämärus ja waikus... Tumedalt
woolab lambi walgus, torm
nutab akna all.
Laman omas woodis, wäsinud
haige. Ema waikse, salajase
kurbusega kumardab minu
üle.
"Minu kallis, - sositab ta tasa,
kui tahad uinuda et homme
hommikul jälle, olla heana ja
rõõmsana unusta et sa minuga
oled, tuleta meele tasast metsa.
kohinat ja suwe kespäewast
palawust. Tuleta meele kudas kased
kohisevad ja metsa taga sihi
äres käiwad tasa ja ujuwalt kuldsed
rukki lained." Tutwat nõu mina
usaladalt kuulasin, ja unistuste
lehwitusel unustama hakkasin.
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.200)

Lehekülg 123
11.
107
„Mina tahan magada,“ sõnas Laura esisest tagasi tulles.
Hakkas hirm, et Laura haige on. Aga Laura raputas pääd,
kui talt seda küsiti, ja tal ei olnud ka palavikku. Lektor otsus-
tas siis viimaks, iseennast laites, et ta Laura ettekujutust oma
jutustustega liiaks on pingutanud ja arvas, et Leenagi muinas-
jutud pole hääd teinud.
Laura lamas hääletult, kuid ei uinunud. Tema pigistas
küll silmad kinni, kuid natukese aja pärast tegi nad vähe pi-
luli ja vaatles ema, kes sängi ääres istus. Vast kui õhtusöögile
kutsuti ja lektori minnes ema üksi tema juure jäi, sosistas
tema:
„Ema, kas see oli väga paha mees?“
„Kes, kallikene?“ küsis ema imestanult ja hakkas ka juba
kartma Leena muinasjutte mõju.
„missugune mees?“
„See tohter.“
„Missugune tohter?“
„See Vartiovuori.“
Ema kohkus nii, et ta üles kargas kui elektrist puudu-
tatud. „Armas Jumal, mis sina, kallis laps, küll räägid?“
„Sina punastasid, kui räägiti, et vend Erki on tema nägu.
Ja sina nutsid seal kuuse taga. Mina nägin pisaraid sinu silmis.
Mina nägin.“
Ema tundis, et ta ei saa valitseda oma ilmet ja tahtes
peita end Laura vaate eest kummardas ta ja surus oma pale
vastu Laura palet. Seal nad siis jutustasid sosistades kui
salapihil.
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.78)

Lehekülg 82
79
Wäga kõrgeauline
Härra prof. Jaan Tõnisson!
Teie 70. a. sünnipäewal palun wastu wõtta
minu kõige südamlikumat õnnitlust.
Palun, et Taevane Isa annaks ja jagaks
weel palju aastaid ja helgeid päewi, mis
tuleksid meie rahwale ja riigile tuluks
ja õnnistuseks, nagu Teie senine töö ja
wõitlus ajakirjanikuna ja riigimehena
wõrdlematult aidanud meie Vaba Eesti loo-
miseks ja Eesti rahwa paremale ja helgele
tulewikul wastu wiimiseks
Teie toimetatud "Postimees" oli ju kord
aastate eest meie wallas iga talus loetud,
jagades äratust ja õpetust mis sugune töö
kõige paremaid tulemusi andis. Julgen meele
tuleteda ainult 1905 aastat. tuliseks köetud
õhkonnas, midagi ei toimitud kui ära oli
kuulatud mis "Postimehe" Tõnisson selle
kohta ütleb. See "Postimehe" politiline kaswa-
tusaulduks ja õnnistuseks olnud kogu meie
rahwale.
Kõige suurima lugajaidamisega
Uusna Kirbul,
Jüri Täht
21.12.38.
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.203)

Lehekülg 397
Kevade ilutsus
297
Murule, metsasse lähme mängima
Kevadilu õilmitsust lustil jälgima
sest et see alati avatleb ju meid
lustiga, hõisates käima metsateid.
Metsades rõõmuga hõiskab linnukoor
sellest siis lõbu saab ikka vana, noor.
paisub rind, kõlab keel ühes lindega.
lõbus meel metsateel lust on rännata.
Kullerkupp, pääsusilm aasa ehtimas
suvehelge päikseilm metsa lehtimas.
igalpool kuhu sa vaatad iganes
ilutsemas elu ju vabas looduses.
23/IV.22.
Paul Tekkel.
"Laste lehele"
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.203)

Lehekülg 469
3.
361
tagant ning pidi kukkuma. „Kakskümmend aastat! kui tore!" hüüdis veike tüdruk, -
Toas värises vana kell „siis olen mina ammugi suur, ja sina ka vennakene!“
veel viimsest löögist ja veike mehike marssis edasi tagasi, kägu tahtis talle parajaste
jutustata, kui ilus väljas on, aga ei saanud, sest veike mehike lausus karedalt:
"Pole aega, pean marssima!" Veike mehike marssis, - vana kell lausus ikka: tik!tak! -
tik! tak! - ning vasti oli tund täis ja kägu pidi jälle kukkuma.
Seal ärkas poisike, tal oli nagu hüüaks teda keegi aiast. Ta hõõrus-imestates
silmi: oli ta siis kõike ainult unes näinud? Käes oli tal sulg ja raamat oli ees lahti,
kirjatöö oli ikka veel tegemata. "Sellega pole mingit kiiret", mõtles poisike,
tõusis üles ja läks nüüd tõeste aeda õekese juure. Kägu jäi sisse, tõuge, mis
teda magusast unest (ole) äratanud, oli kaunis valus, nii et ta parem üleval olla
otsustas. Lapsed mängisid aias, aga varsti jõudis õhtu kätte, ööpik hakkas laulma.
Kuu tõusis ülesse, eemal olev heinamaa paistis, uduselt, nagu suur meri. Nüüd hüüdis
ema neid õhtut sööma; kell lõi üheksa ja lapsed pidid magema minema - Armas ema!
kui nad juba voodis olid suudles ta neid ja jutustas armsast Jumalast, inglitest, Okas-
roosikesest Lumevalgekesest ja palju muud. Muinaslugusi kuulasid lapsed kõige armsamini ja
tihti küsis poisike emalt, kes talle kõike neid ilusaid jutte on jutustanud. Kui ema
talle vastas, et luuletajad - kes armsad ja head inimesed olla - siis ütles ta alati, tema
tahta ka luuletajaks saada ja ka ilusaid muinaslugusi jutustata.
Varsti jäid nad vaikseks: tuli uni ja võttis mõlemad oma hõlma. Toas, laua
ääres istusid isa ja ema. - Seda head Isa! - Ta oli nii virk, vara hommikust hilja õhtuni
tööl, kuidas armastas ta oma veikest poissi ja tüdrukut ja kui tihti polnud ta ema
suudlenud! „Tema on kõige parem," ütles ema, “sest tema töötab meie kõikide heaks!"
Poisike mõtles seda ka, kuid õeke oli isa nõus, see ütles: "Ema on kõige parem, sest
mis teeks meie ilma temata!" Isa ja ema magasid juba ammu, aga vana
kell ütles ikka: "Tik! tak! - tik! tak!" ja veike mehike marssis kägu kukkus, kui kell lõi.
Varsti oli see üksteist - kaksteist, siis üks,- kaks, - kolm - pea oligi hommik käes.
Armas päike paistis jälle aknast sisse, aias siristasid linnukesed ja lapsed jooksid
peale kohvi joomist ka aeda mängima. Peagi oli jälle õhtu, - siis hommik. päev
järgnes päevale, kuid kirjatöö polnud ikkagi veel tehtud. "Sellega pole kiiret," mõtles
jälle poisike; nad läksid aasale. Kui palju oli seal noppida: võilillesi, pääsusilmi
ja valgeid nelka külluses! - Läbi aasa lookles kena, ojake, milles hulka toredaid
veeroosa kasvas! Kuid peagi oli jälle õhtu ja peagi hommik; kirjatöö oli ikkagi tegemata.
Nad läksid metsa, seal olid lapsed kõige armsamini; oh! kui tore oli metsas!
Linnud laulsid ja lilled lõhnasid, ja kui imelikult kohisesid vanad tammed ja pärnad!
Pea oli jälle õhtu ja hommik, kuid kirjatöö oli alles tegemata. Sellega pole mingit
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.86)

Lehekülg 271
261
K. a..
härra Jaan Tõnisson!
Tänan sõbraliku õnnesoovi eest minu
koolitööle asumise puhul. Ühtlasi on mul
rõõm Teile teatada, et mind Harjumaa koo-
livalitsuse poolt on registreeritud Hageri 6 kl.
algkooli ja täiendusklasside juhatajaks, alates
1. augustist k.a. Oma uuele kohale asun 1. septembrist
Suurema heameelega püüan kaastööd teha
"Lastelehele" ja "Postimehele."
Suurema lugepidamisega ja tervitustega
Tartus
25. augustil, 1928.a.
Gustav Põldmann
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.200)

Lehekülg 116
4.
100
„Armas kullakene, ei ema oska seda ütelda.“
„Tema mõtleb millegi hää peale, mis temale on juhtunud.“
„Vist küll,“ jaatas ema
„Mis hääd temale on juhtunud?“
Ema ei osanud ütelda.
„Mis hääd sinule on juhtunud seal sinu pildi peal?“ küsis
jälle Laura.
„Ema ei mäleta enam.“
„Püüa meele tuletada.“
„Ehk olen saanud koolist hää tunnistuse.“
„See pole midagi iseäralist,“ ütles Laura halvakspanevalt. „Isa
ju ütleb, et hää tunnistuse saab ikka, kui vähegi õppida viitsib.“
„Minule ehk pole juhtunudki midagi iseäralist,“ sõnas
ema kohmetuses oma nurjaläinud jutu üle.
„Miks sa siis oled nii roomus selle pildi peal?“
„Minul oli muidu lõbus.“
„Mis lõbus sinul oli, ema.“
„Ema oli siis noor. Noorena oodetakse ja loodetakse. Ja
see teeb elu lõbusaks.“
Laura jäi tükiks ajaks mõttesse, sõnatult vaatates Päevalas-
se nii kui emagi. Siis ütles ta äkki.
„On just kui ootaks Kirstigi midagi. Kas sinu meelest pole
nii?“
Ja tõesti paistis, et Kirsti, seisates saali tulles kardina
vahel magamistoa lävel, sel silmapilgul oleks just kui kedagi
oodanud tulema. Ja ema, just kui vabanedes pähe tulnud kuju-
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.203)

Lehekülg 103
59p
tuntud ja teatud. Nüüd ei olnud
mul enam midagi uudist, millega
aega viita. Tihti tundsin nüüd
igavust, sest et seal ainustki
minusuurust jõngermanni ei olnud.
kellega aega oleksin/võinud lõbusalt
mööda saata. Ainukesed mänguseltsi-
lised olid mul vanaisa, vanaema
ja tädi. Ühel õhtul istusime kõik
seltsis küdeva ahju ees, kus vana-
ema oma noorusest ja mõisnikkude
vägivalla valitsusest rääkis. Ka
vanaisa oli silmapilguks poest meie
juurde tulnud ja jutt oli elavas
hoos. Äkki kuulsime poes heledat
plaksu ning nägime uksevahelt:
kuidas pood järsku pimedaks jäi.

Lehekülg 266
193
Äpardus liulaskmisel.
"Nüüd on kõva lumi hästi:
mäest alla laske hää."
nõnda mõtles Kungru Kusti,
kui läks liugu laskma ta.
Kui ta mäe otsa jõudis,
kelgu pääle istus siis,
jalaga veel hoogu andis:
kelk läks nii, et lumi kees!...
Kivi seisis keset mäge,
kuigi suur küll polnud ta,
aga kelgul "minek" äge:
kusti teda juhti 'i saa.
Kelk võtt' kivi otsa "sõita:"
Kusti kukerpalli käis,
maha kukk'es omal' lõi ta
suu ja silmad lume täis.
Kui ta kukerpalli lendas,
vähe põruta siis sai,
aga pärast, iseendas,
"äpardus" veel naarma ai...
1919 a.
-gila -
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.86)

Lehekülg 279
270
Kõrgeauline ja armas herra J. Tõnisson!
Teile, "Postimehe" toimetusele ja kõigile nendele
tartlastele, kes mind minu 81. eluaasta wärawal
oma õnnesoowide ja helde annetusega austasid,
ütlen sellega oma kõige südamlikumat tänu!
Minu südame soojem soow on ikka olnud,
"Postimehele", keda ma juba tema kätkist saadik
ligemalt tunnen, truiks jääda, kuni minu wiimse
hingetõmbamiseni. Minu uuema aja katsed
nii ka järgmine "Isamaa laul", mis käesolewa
aasta 17. juulil "Postimehe" adressi all siit Tartu
mulle teadmata põhjustel
poole teele läks, ei pääsenud mitte lehte.
Minu silmad jääwad juba tumedaks.
Teile ja "Postimehele" kõige õnnelikumat tulewikku
soowides, sügawa austuse ja südamliku terwitusega
Wiljandis,
Teie tänulik
19. aug. 1921. a.
Friedr. Kuhlbars
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.200)

Lehekülg 15
Kuidas Kalju läks kooli.
Alatarel oli veike poiss Kalju. Kord
läksid teised külalapsed kõik seltsis
kooli ja Kaljugi võttis mütsi, et ühes
minna. Kuid seal küsis talt ema: „Kuhu
nüüd, poja?“ – Kooli! – „Oled veel veike, kas-
va enne suuremaks,“ ja ema keelas
ta koju. Teised lapsed aga läksid ära
kooli. Isa oli juba hommiku pimesi
sõitnud puumetsa ja emagi läks talule
tööle. Tuppa jäid ainult Kalju ja vana-
ema kahekesi. Vanaema jäi ahju ääre
tukkuma, Kaljul oli üksinda igav ja
ta hakkas mütsi otsima. Oma küll
ei leidnud, võttis siis isa vana ja tegi
kooli minekut.
Koolimaja oli külast vähe eemal, suure
maantee ääres. Kui Kalju naabritaludest
mööda läks, ei puutunud teda koerad, sest
et teda tundsid. Aga kui ta juba kau-
gemate taludeni jõudis, jooksis ühest õuest
talle haukudes vastu veike Riksi, selle
järele aga suur koer Sami. Kalju pistis
jooksma, koerad kannul; nüüd hakkas
ta karjuma, komistas ja kukkus maha.
Peremees tuli välja, ajas koerad ära ja
küsis: „Kuhu sa, poiss, nüüd üksinda lähed?“
Kalju ei vastanud talle midagi, kergitas
aga kasuka hõlmad üles ja punus edasi.
Joostes jõudis ta koolimaja juure. Trepil
polnud ühtegi näha, seest kuuldus aga
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.203)

Lehekülg 433
331
sügawasse metsa, kus kõik linnud ja
loomad warju leiavad. Ühtegi looma-
ega lindu pole näha nii kaugele kui silm
ulatab nägema, kõik on peidus. õudne
on niisuguse ilmaga toaski olla. Tuul
hulub korstnas ja lõgistab aknaluuki
nagu tahaks ta tuppa tulla ja soojen-
dada natukenegi ennast aga akna
ruute wahelt tuppa pääsenud tuule.
hoog ei püsi ka mitte kaua toas, waid
ta tormab uuesti wälja, et jälle kisku
katuselt õlgi ja paisata porri.
Armuta piitsutab tuul lund ja ajab te-
da metsa äärde hange. Kõik öö män-
gib tuul lumega, kuni kord rau-
geb ja wäsib.
-ku.
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.200)

Lehekülg 27
„Armas härra, anna luba
Lahti teha seda tuba!
Et nad võiksid vabaks saada,
Rõõmust juttu jälle aada.
Luban sulle palgaks anda
Nooremehe lõksust kanda.
Armas kassi härra,
Luba vabadust!
Kallis kassiproua,
Ava lõksu ust!“
„„Ei ma taha sinu venda,
Parem söön su ise enda!““
Ei siis hiirel anna armu,
Vaid lööb küüned kõvast karvu
Olla vait siis hiirt ta keelab,
Viimaks vaese alla neelab.
Nüüd sa hiirekene
Puhkad wagusast.
Kõhtu vennakesed
Läevad magusast.
P. R. Tõldsep.
Adr. Tartu, Peterburi t. 98,2.

Lehekülg 97
82
Talve on:
sahinal sõidab saanike
villvalge lumitee
läheb üle põldude, väljade,
üle jõgede, järvede,
Üle mere ka.
Pangeb pakane õuesse -
Külmalind laulab pöuesse -
puiel jäiseid pärlite vihid
lumistel väljadel meie sihid
päikese poole.
november
1924.
G. Põldmann
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.86)

Lehekülg 300
Berliin 24/I 29.
291
Kõrgesti austatud
härra J. Tõnnisson,
Olin haiguste keerises nii saamatu
et ei teadnud kuhu ja kuidas Teile
Teie ülilahke tähelepanu eest minu
palvekirjale oma tänu avaldada.
Pidin äraootama oma sõbra
Alma Lindemanni sellekohase vastuse
mis mind nüüd lubab otse Teie poole
pöörata ja Teid kõige lihtsamalt ning
südamlikemalt paluda - võtta vastu
mu sügav tänu teie helde käelise anne-
tuse eest ja kinnites mu suurest
lugupeost Teile
Tõsise austusega
EWillmer
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.203)

Lehekülg 423
4. Hommik tuli oma aja järele, ei ta rutanud
ega tõtanud viibinud. Aeglaselt, nägematuna
321
sammus ta omal harilikul teel oma halli ha-
bet ja juukseid tuule käes liugleda lastes. Ta
oli vana otsatu vana, ta ei teadnud isegi omi
elupäivi üles lugeda, mis otsatu kaugele mine-
vikku ulatusid. Ta teadis ainult oma kohust
mida pidi igavikuni täitma... Ta sammus eda
si. Ta teadis, et mõned teda ootavad ootavad igat-
susega, kuid teadis ka neid, kes tahtsid et ta nii
peagi ei tuleks. Kelle soovi siis täita? Mitte
kellegi otsustas ta. Ta jõudis õuedesse ja libi-
ses säält salaja kambritesse... Ta tuli, hommik
tuli.
juure
Kruusamäe perenaine ruttas sauna et Ellut
haiget vaatama kutsuda. Ellu oli mehega juba üle-
val ja lubas kohe tulla. Pesi enne silmi suges
pääd ja sammus siis perenaisega mäele." Sin-
na jõudes oli peremees ka üleval tõmbas veel
pükse jalga. Ellu soovis peremehele hääl hommi-
kut ja ligines Aliide sängile. Aliide oli üleval
suu ääre poole. Ellu vaatas Aliide valu-
tavat pundunud kohta. See oli roosakas ehk
õigemini purpuri punane. Ellu kohas seda ja
lausus:
"Jah, tal on pahus. Sellele peab kõige esiti sinist
paberit, mille pääle pahuse sõnad kirjutakse
pääle panema. Ma neid sõnu ei tunne kuid
minge Sootaga külla sääl elab Muhemaa Madis
see kirjutab sinisele paberile pahuse sõnad,
pange pääle, küll see aitab!"
See sütitas Ruutas lootusesadet heledamalt
põlema.