Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.88)

Lehekülg 123
Ost-harjoma
Hakenrihter.
Haljawas,
sel 26n April 1883.
No 767.
Waida Tallitajale annan teada,
et peab walla käest küssima, kas
ta tahab Jaan Maling, pärrast
temma wangi trahwi omma hulka
wasto wõtta wõi mitte ja teeb
selle ülle protokoll ja mois kirjutab ka alla, nenda
kuidas siin jures seisaw munstre kirri näitab.
Se protokoll peab 8 päwa sees tehtud ja siin
muido
ollema, sest Kubermango kohus sadab (Malingi
omma walda tagasi. -
Hakenrihtre herra: Baron Stackelberg.
23
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 82
79.
Tõnis Bah pärib Terra koha maja
warandusd oma kätte. 32 Rbl. 90 kop
Hans Steinbah pärib oma ehitud küüni
ostetud
ette 7 Rbl. mis praegal Kalmari
peremehe käes on. keda tema peab
wälja maksnud.
Tee ülespanem
Tartu maande peal on 100 sülda
4 werstast puudu.
Kirjkut teed 5 1/2 wersta Saha rajalt
kunni R pool wersta Rae ma
sisse. Aro küla rajalt Nehatu rajani
Aruküla wene kirjku teed.
on 6 wersta ja Kiwilo rajalt
kunni Rohküla raja 1 3/4 wersta Jaani
küla kihelkonna smaa peale
20sel Oktobr 81.
Jaan Klausner kaebab: minul on
raha ära kadunud linnast tulles Nehatu
loo peal arwata Jüri Urban on seda ara wõtnud
2). Jüri Urban kutsuti ette: tema waid
les selle wastu, mina põle seda raha wõtnud
wankri
läksin Hindrek kutsumise peale senna peale
Krunbergi
ja katsusin tema tasku aga taskus raha ei olnud.
2. Hindrek Krunberg tunnistas: Mina läksin Tontilt
Tema
kojo tules Jaan Klausner wankri peale
teda kojo pole juhtidama tema ei mõistnud
sest ta ei oli joobnud.
ise enam minna, laksin edasi, aga tee peal
tuli Jüri Urban sõites taga järel ja üppas
kaa Jaan Klausner wankri peale, ütles: temal
oli palju raha juures, katsume kas on alles
püksi
pistis kää tasku katsus aga leidnud tõmbas
wälja ja pani käe jalgade wahel ja ütles: ei raha
ei ole ühtegi taskus, katsu sa! mina katsusin ei olnud.
katsusid ja ei leidnud
Jääb korgema kohtu hooleks.
Nig Schwan Wasewere peremees kaebab:
Mart Mikkelsen lõi mind Tondi kortsu
toas ja õues
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 93
käis waatamas siis rääkisid sest kaelemisest
Kohtu wanem ja Tallitaja käisid
seda lehma waatamas ja leidsid et haige
oli aga siis kaewamisest ei rääkinud
Jaan Knopp, midagi; pärast kui
oli surnud siis käis Tallitaja wiimaks
waatamas ja nägi kolm külle konti katki
olewad aga näha sees auuku ei olnud.
ja see lehm oli 35 Rbl arwata wäärt.
Kohus arwas seda kahju poleks
aga siiski jääb suurema kohtu hoo-
leks seletada; sest et naad ei leppinud
nüüdne
HansBirkan kaebab: Juhan Reks Kepsu sulane
warastand minu asuest 2 and teisinemine elu on
teiseks nuum nooreane. Jüri Wiitmanile
2 and 1. wana isa teine noor. Urbase Hans
Ruutil 1ani ja Tapel Olbergil 1 ani.
Juhan Reks kutsuti ette tema waidles
wastu, et pole warastand Juhan Reks tunistas
Jaan Maar tunistas. Iwan Parison
Arokülast rääkis minu wastu, et mina ühe
ane rauttee meistre maja pönin gild wihtle
mise pöningilt ära ja matsin ära omale wana
sauna
waraks aga Juhan Reks päris wiimaks kadus
se ani jälle ära; sest neid ani olnud 6 tüki
ja Juhan Reks ja Jaan Kalk Käisid ülewel
waatamas
90.
Liiso Schwan kaebab kaebab: Minul on
8 päewa jala sulane Nig. Schwani juurs tööl
ja 2 päewa oli hobone tööl tema käes ja
se tuo raha on saada.
Nigulas Sihwan kutsuti ette tema ütles
et on sulase kätte 2 Rbl puhast ja ts tubakus
aga minul on 1 külemit ohri ja 1 külim. linak-
sid saada.
Kohus mõistis Nigolas Schwan mak-
sab 1 Rbl. Liiso Schwanile
Hindrek Bender kaebab: Mina kauplesin
Mai Temp tüdrukuks, 23 Rbl. ts willu,
12 künart linast ja 12 künart takust ried. ja nädal pärast
Jüri päewa ära.
Mai Temp kutsuti ette, tema ütles:
minawast aastast palka ei saanud kätte.
6 künart linast ja 12 künart takust ried 2 willast
Warrast
selikut saada. Tänawune palk 23 Rbl. 3 ts villu 12 R.
12 k. takust ried ja prii pasled; aga pasled
ei ole ma lubatud mulle pärast kauplemist
Hindrek Bender ajas tagasi et põle
pasled lubanud
Tallitaja tunistas, et on Hendrek Bender
Talut ütelnud: et luband a pasled ka.
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 100
97.
Karjane Jüri Remmelgas tunistas: Mihkel
Aitsmann tõi teda pikali maha ja sial sõnelisid
weel tõine teisega ähwartades käega.
ajas Jüri Rosenbergi taga ja
Otsus: Mihkel Aistmann maksab 3 Rbl.
maksab 2Rbl. Jüri Rosenbergile ja üks Rbl.
walla laeka 2 nädala sees piab maks-
tud olema.
Juhan Sothal Pirgu saunast kaebas oma
poja Johani piale, et temaga läbi ei
saa ega wõi ühes saunas elada, sepärast
tahan, et piab saunast wälja minema ja
ma wõttan maad oma kätte, tema tütre
An Keapa läbi tuleb tüli, tema piaks
ära minema siis ehk meie asi paraneb
Pog isa
Poeg kutsuti ette, tema maid kätte ei anna
sest et on palju waewa näinud uue põllu
harimiseks; aga tulewaks aastaks
wõib oma katte isa saada, kui tahab.
Hakkagu minuga ühte leiba, mina
tahan teda toita aga tutrukud ei woi
ma mitte ära ajada, sest et olen uueste
kaubelnud ja kää raha olen kätte
annud.
piawad
Otsus: Poeg ja isa elawad ühes sau-
nas elama poeg küttub maja ja maja Alust
annab ja 2 1/2 Rbl kuus makssab toidu raha isale
Aprilli kuust hakkatus
Lehm ja hobune jääwad poja kätte ja wastab
selle aja sees nende eest; Lehma wõib isa
sugise j muia
26mal April 1883 ast
olic koos aga ei olnud mingisugust
seletust.
10mal Mail 1883 a
Hans Luks kaebab: Minul on Madis Espe
käest sauna renti 25 Rbl. 75 kop. saada, selle
pärast piab mõis minu palka saada kinni
Hans Luks on oma Uue suitsu saunamaad
oma kaest Madis Espele annud kui tema
nti on ära maksnud.
ette
Madis Espe kutsuti tema ei waielnud
selle wastu, et wõlgu on ja lubas seda tasuda
ja wõttis ka oma piale.
sauna maad
Otsus Kohus mõistis: Madis Espe maksab
Jaani päewaks 13 Rbl. ja 12 Rbl. 75 kop. Mihkli
päewaks ära ja kroonu pearahaja walla maksud
kahe aasta
piab Nelipuhiks ära maksma mis temal
wõlgu on
Mart Ellern kaebab: Minul on 6 Rbl.
Juhan Bauck käest saada ja 15 Rbl Jüri Karm n. Leenu
käest saada.
Juhan Bauck n. Ano ei waielnud selle wastu
aga Jüri Karm n. Leenu ei olnud mitte tulnud, et kül
käsku saanud.
Kohus mõistis Juhan Bauk maksab 3 näda
la sees ära 6 Rbl. Jüri Karmi asi jääb teiseks kohtup.
Jakob Kräs Pengilt Wanamaidu peremees
2 nadalad enne Jüri paewa
kaebab Liiso Meyerilt kauplesin tütrukus ja andsin
5 Rbl käe räha kätte, aga tema toi nelja päewa parast käe
raha tagasi ja ise ei tulnud, ma lubasin aga päewa pärast
käe raha tagase wõtta
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.88)

Lehekülg 59
Paggar Tammejur on minnule kirjutanud,
et Waida kogokonna kohus wiwitab temma kaeb-
tuse asja kaugele. Minna annan sepärrast
käsko, et walla kohus peab üks pääw sedda
asja ette wõtma, keik mehhed ja ka se paggar
senna tellima, et se assi saaks ommeti sellitud.
Kui arwata on, et mõnni mees ei peaks kohtuse
tullema, sepärrast tulleb neile üttelda ehk selle
Tallitajale kirjutada, et minno kässo peale
49
peawad walla kohtuse tullema ja se Tallitaja
wõib neid kas wangi wisil senna saatma.
Kohus peab sedda asja holega läbbi arwama
ja need §§. 15. 18. 19. Kohtu-Seadus tähele
pannema ja nendasämmuti ka N 850 ja eddasi
Seaduse:
Tallorahwa ramatust meles pidama, siis ei
wõi walla kohus ialgi kahtlane omma otsusega
olla.-
Hakenrihtre herra: Baron Rosen. -

Lehekülg 225
N 70
21 oktbr.
60
OST-HARRIEN.
PAUNKÜLL.
den 14 Oktobr, 1886.
No 2434.
Waida Tallitajale
annan teada, et soldat
Juhan Paalberg on ennast
siin möllinud krono tunnistusega, temma
ei sa mitte soldatide ramatuse
kirjotud, waid jäeb walda ellama,
tallo
kui teinegi kogokonna liige,
sest ta on üsna krono tenistusest
lahti sanud punnase passi meeste hulka.
Hakenrihter:
Siin jures Cbng. N 212.
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 6
Wollimehhed ollid
Wollimehhed ollid keik koos ja pittasid
koos
arro ja palluwad Maggasist leiba
omma Walla jäuks
Laggedil 19mal Februaris 1868
Tallitaja Hans Tomson XXX
Wollimehhed
Wollimehhed ollid keik koos ja pitta-
ollid koos
sid arro ja palluwad sedda rahha
mis lubbatakse üks 600 Rubla
Laggedil 2sel Märtz 1868.
Tallitaja Hans Tomson XXX
Wollimehhed
ollid koos
Wollimehhed ollid keik koos ja pita-
sid arro ja tahtwad osta üks sällites
rukkid ja üks sällites kaero
Laggedil sel 12.mal Novembris 1868
Tallitaja Hans Tomson
XXX
Keik koggokond olli koos ja arwasid
Keik koggokond
endile wollimehhi need on
olli koos
1. Perremeestest Hans Lustwerk
32 nimmega.
2. Joutemeestest 1. Jurri Kamps 21 nimmega
2. Jaan Knop 17 nimmega
Ja liso läbbi lahti sanud
Perremeestest Mick Allik
Joutemeestest 1. Jürri Steinbach
2. Jaan Olberg
2. Wilja on Laggediwaltas perremeestel
üllepea kaks sällitest rukkid ja wiesteist.
tündret ohre
3. Waldas on üllepea ellamas 268 meeste-
rahwast ja 289 naesterahwast ja nende ulkast
on 38 hinge kes Maggasi armo sawad
ja on 168 töö otsijad.
Laggedil sel 28mal Novembris 1868.
Tallitaja Hans Tomson XXX

Lehekülg 69
12) Kristjan Tunger Nehatust aja kiwa
Leppikusse wedanud 15 sülda weetud
93 1/2 Rbl. 24 1/2 Rbl. saadud 28 Rbl. saada
13). Hindrek Kersman on saada 1 süla
kiwide raha 7 Rbl. ja 1 Rbl endisest süllast
saada.
14. Kaarel Feldt & Manus Thomson
raut kiwi wedu raha saada 12 Rbl. -
15) Jüri Pärnamägil 3 1/2 Rbl. kiwi wedu
saada
16) Juhan Koppel 5 Rbl. saada.
17)
Mõisa orjade palk 593 Rbl. 38 kop. 148 Tswrk rukid
146 odre
7 Tswrk erned
19 Tswer linased
5- longu
Päewa teenijate tooraha
14 tund.
1190 Rbl.
15 Rbl.
18) Mart Schmiedeberg 30 pääwa maksta
1 Pääwa raha saada 3 1/2 Rbl.
18) Nigolas Mielbergil saada:
Irosilla raha? 7
Magasisse saada kasudega 4 Tswrt ostusi ja 5 Tswk
kasusi.
6 koormad heinu à 25 Puuda.
Juhan Luks tagus kiwi 1 süld 2 1/2 Rbl pea raha ette
Mart Luks raijus 200 kubu hagu 250kop
2. Tswrk. linnaksid saada
1. suurepalgi wedu raha 46 jalgapitk. 3
19). Mik Ennik Sahalt 10 sülda arsina
puid wedanud. 2 Rbl. 50 süld. kätte saa-
nud 2 Rbl. samata 23 Rbl.
Mõis on laenanud Kuse pojo sauna juure
20). Jüri Wiitmannil saada 19 palki 22 jalga
iga palgi wedu 80
pikad kooridud 7-8 tuli latw jääme kop-
4 aasta kiriko vormündre palk saada
iga a 4 wakka rukid.
21.) Kurma, Jüril Karm 2 palgi weu raha
2 Rbl 50 kop.
22. Hindrek Kruusmann. Palkide wedu
raha saada: Leetsi 1010 palki à 4 kop.
200 - à 50 ka
Puid rajutud 130 sülda à 45 kop.
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 79
aga selle ajasees jooksis Anija mees ära,
Aga Aroküla mees sai kohtu maja juure, keda
Tallitaja lahti laskis, et tuntud oli,
Abiks oli mul Juhan Olberg kes
seda asja kõik pealt kägi ja wõib tunnistada
wene õiget usku.
Iwan Petrow kutsu Arokülast pärit
kutsuti ette, sai küsitud kortsmiku kaebtuse
pärast
ja tunnistas: Nägin kõrtsmiku oma kaas-
töölist kinni seutud olewat kaskisin kõrtsmiku
juure kusi teda lahti lasta.
Aniwalla mees Jüri Looberg lutteruse
usku kutsuti ette, tema wastas; mina põle
22 aast. w
mitte kõrtsmiku westi ega sargi lohki kis-
kunud, ei ust maha kangutanud ega kaa
naest otseti maha tombanud-
waid
Kurijan Petrow Obikow kutsuti
wana wene usku
25 aast.
ette tema waitles wastu, et põle klaasisi wõt-
nud waid kortsmik on tulnud oma seltsi mehe
tema kallale ja pesknud.-
Juhan Olberg tunistas: Iwan Petrow
lõi kõrtsmiku 2korda wastu pead ja
Animees Jüri Looberg kippus wagise letti
uksest sisse ja kangutus letti ukse lahti eest
ära ja tõmbas kõrtsmiku westi ja särgi lõhki
ja naese otseti maha
Leppisid ise keskis sel kombel:
et maksawad wallawaestele iga üks 150 kop
nimelt Iwan Petrow 150 kop. Jüri Looberg 150
Kuran Petrow Obikow. 150 kop-
76.
Kripstan Praks naene Leeno kaebab
Nõmme peremehe Mik Allika peale
oma wanemata päranduse pärast kui Mik
Allikas Lagedi Oenni koha peale tuli
siis oli isa wangis ja ema maksis 42 Rbl. 90kop-
udati
maksis ja et se koht ära kadus selle pärast
pärin seda koha tasumiseks
Mart Sothal Sotewahe kortsmik
ühe
kaebab: Jaan Boonberg lõi akna
ruttu sisse Jakob Allik lõi tõise ruttu
ja koja ukse akna kõige raamitega, A Mart
Mikelsen lõi 5 ruttu katti.
JaanBoonburg billeti soldat kutsuti ette
tema ei waielnud selle wastu waid lõin akna
ruttu sisse sellepärast, et uks lahti ei olnud.
Jakob Allikas ei wastas: lõin koja ukse ja
kambre akna sisse
Mart Mikelsen wastas: mina põle akna
ruttu sisse löönud
Tõnu Boonberg tunnistas mina põle kedagi
teinud
Jüri Mühlbah
Kohus mõistis: Jaan Boonberg, Mik Jakob
Allikas ja Mart Mikelsen maksawad 3 Rbl
walla laeka ja panewad katki löödud akna
ruttud sisse -
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 81
Rasiko metsa wahi juure tee ärde.
2. Pened palkid said kõik ära weedud
palk
waksasi juure ja kolm peened said
katki rajut
wagonid peale panemise juures toeks
pandud.
3). Seda sanglepa kandu ei ole ma raju-
nud ega ka mitte näinud.
4 Kiwilo mees oli ühe metsa kui waka
maha rajunud ja ära wiinud, seda
laskin tagasi tua ja poletasin
ära; wana walitseja ei lasknud seda
kohtusse kaebada. -
5. Paltiskas wiidud palkud
minu teadus ei olnud mitte peene-
mad, kui wana walitseja kaskis
rujuda, 8-9 tolled. 450
6-7
550
kaks puud palki sai ühest puust
wõetud separast olid mõned peened.
Kohus ei wõinud enne otsust teha
kuni Paris härale saab se teada
antud
Mik Allikas Kristjan Praks naese
Leeno kaebtuse peale kutsuti ette ja pariti tema
käest maja warandust aga tema wastas mina
olen seda Lagedi mõisa ära maksnud.
6 aasta ette
78.
Jaan Klausner kaebab
Jüri Urban on minu raha 39 Rbl linast
tulles Nehatu karjas ära warasnud.
Tunnistas
Jaan Maar sannamees nagi ma nägin
mööda tulles, et Jüri Urban pidas
Jaani hobose kinni ja oli tema
Klausneri
wankri peale Jäni peal kes wiinast
wasinud oli.-
Jaan Espe kaebab: minul on surnud
Hindrik Kaarmann käest 10 Rbl. saada
Jüri Mikelsen tunnistas temal on
mitke käest saada; nimelt: Jakob
Kaarmanni käest 75 Rbl.
Mart Kruuk - 12
II Jüri Uurman kaebab minul on
s. Hindrek Kaarmanni käst 7 Rbl. 20 saad
seda raha saab teiste wõlgnikude
käest päritud ja maksetud.
Mart Steinbah pärib Nuhja perekoha
maja warandust oma kätte
Nuhja nüüdne peremees Juhan Uurmann
luband seda maksta sellele kelle kohus arvab
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.88)

Lehekülg 58
Ost-harjoma
Hakenrihter.
48
Haljawas,
sel 11. Junil 1881.
No 1013.
Waida kogokonna kohtole
annan temma protokolli N23
peale teada, et peab paggar
Mihkil Tammejur kaebtus isse ärra selletama
sest se wäärt ei olle ülle 5 Ro. -
Et mõnni mees kohto kutsumise wasto
panneb, on kogokonna kohto oma süi, et sellega
on seiemale seddawisi leppinud; sest kui ni-
sugune innimenne mitte ei tulle, siis trahwib
kogokonna kohus tedda.
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 67
juures karistud saanud, siis kohus
Kohus mõistis:
Jaakob Roll saab saab 15. Witsu
hoobiga karistatud ja pooleaasta
pass antud.
III Hans Birkan kaebab: Jaak
Birkan minu wend sõimas.
teda sõimawad
24ma Paastu k. p. 1881.
Lesk naene Leeno Birk kaebas minul
weel juurde +++
on poja Juhani käest 2 korwi koormad
heinu järel jaan
Hakenrihtre hära käsu peale sai Leeno
Birk kaebtus(sel 12ma Küünla 1886 No 4
on saada. 1 pada, riete küna.
2) Minu minija Liiso Birk Juhani naene murdis
Lesk Leeno Birki kirstu lukku lahti wõttis
minijast antud ja mina 3 pari suki 1 paar
kindaid ja 3 paari laiad paelad. kätte,
jäi sain mind
3. Leitsin et tudruk minu kirsttu
kallal käinud
4. Tüdruk olnud üks kotti tais jahu
meilt wiinud Jüri Urban seda näinud.
Topi Peremees Davet Olmberg tunistas, tütruk
käis õhtul tihti kotto ära Tütruk ei wailnud
selle wastu...
Mart Reinbach naene Leeno tunistas: wargust
põle wastu wõtnud aga öse polnud meil
olnud wahest arwa õhtu tulnud.
Kai Ruuth Hansu naene tunistas
seda sama.
Kohus mõistus: Warguse pärast
jääb seletamata
põle õiget tunistust olnud ja palka
maksab kõik wälja, aga takune selik
jääb peremehele 3 1/2 nadala ette.
II Jakob Roll kutsuti ette pärite
miks teda on linnast kinni wõetud
ja miks ta nõnda hulgub aga
mööda linna, ta ütles mul siin
põle tegemist ma tahan teisse
linna minna teenima, ja luban
ennast parandata. luban
et ta enne kohtu mõelssmitst
3 pääwa puris on olnudja Hakenrih.
juures karistud saanud, siis kohus
Kohus mõistis:
Jaakob Roll saab saab 15. witsu
hoobiga Karistatud ja pooleaasta
pass antud.
III Hans Birkan kaebab: Jaak
Birkan minu wend sõimas.
Hans Urman tunistas mina põle kuuln
teda sõimawad.
24ma Paastu K.p. 1881.
Lesk naene Leeno Birk kaebas
weel juurde
on poja Juhani käest 2 korwi koormad
heinu järel jaan
Haken rihtse e hära käsu peale sai Leeno
Birk kaebtus sel 12ma Küünla 1888 N 64
seletutud) eieste ette wõetud ja Teeno Birk
kaebas weel juure: (2 koormad hein
on saada. Koda, riete kuna
2) Minu minija Liiso Berk Juhaninaene murdis
eest Leeno Birk: kirstu lukku lahti wõttis
69 künat linase riet, õpse walget riet 1 sari
minijas antud ja mina 3 pari suki 1 par.
kindaid ja walgi laiad paelad. Kätte-
sai sain mini
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.88)

Lehekülg 13
Ost-harjoma
Hakenrichter.
11
Hallinap,
sel 4. Februar 1882.
No 191.
Waida Tallitajale annan
teada, et Jürri Kriwel
on siin kaebanud, et Tal-
litaja tahab temma warrandusest
mõnni kraam ärra wõtta pandiks,
et üks wõlg, wõi tassumine, mis Mart
Mõisama pärrida, saaks sellega tassutud.
Tallitajale annan sepärrast käsko,
et peab minnole ennem selle asjas teadust
N 191.
Waida Tallitajale

Lehekülg 40
Waida
walla politseile
Albo
walla tallitajalt,
No 44.
Wait
1881
1852
29
Albo
walla tallitajalt,
3mal Mail 1882
No 44.
34
Waida
walla politseid
saab palutud, sealt mõisa seppa
Mik Rak (Mambergile) öölda, kui
tema oma Waida walla poolt antud
üleswõtmise sedelid mitte 10maks Mai
kuu päwaks Albu ei muretse, siis
Albo walla hingekirja tagasi jääb,
sest Mikule sai ööldud et kohe pidi
oma sedelid seia saatma, nüüd on meil
Hakenrihtri Herra poolt käsk ja termin
antud kus sedelid wahetud ja ümberkirjutuse
paberid ärasadetud peawad olema muido
14 Rbl. trahwi nõutakse, sellepärast
tellitakse Mikkule öölda kui tahab et
Waida walla alla saab siis ärgu olgu
mitte nii tuim holeta, waid ligutagu ennast
ruttemine.
Tallitaja:
Hans Kasik
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 5
Wollemehhed ollid
koos
Kehhelkonna kohto Herra kässo
peale ollid keik Wollimehhed koos ja
arwasid keik kes pittid pearahha maks,
ma ja panniwad need keik maksma
kes wiesteistkümmed aastad wanna ni
kaua peawad maksma kui naad ellawad.
Novembri kuu 7mal päwal 1867.
Tallitaja Hans Tomson XXX
Wollimehhed ollid
koos.
Kehhelkonna kohto Herra kässo peale
Wollimehhed ollid keik koos ja pittasid
arro ja lubbasid maggasi wõllaga nende
lomade peale ühhe aasta kannatada
ja panniwad nende lomad kirja ülles
et nemmad neid ei woi arra anda
ilma wollimeeste lubbata.
Decembrikuu 18mal päwal 1867
Tallitaja Hans Tomson XXX
Keik koggokond
olli koos.
Keik Koggokond olli koos ja arwasid
endile wollimehhi need on.
Perremeestest 1 Johann Uusmann 22 nimmega
Wolg
2. Mick Allik 13 nimmega
Joutemeestest 1. Jaan Olmberg 36 nimmega
2. Aermo Roll 35 nimmega
Ja nende järgesmehhed on, kui nemmad
miski asja pärrast lahti sawad
Perremeestest. 1. Jürri Baumann 12 nimmega
Joutemeestest. 2. Jaan Knop 5 nimmega
Ja Lisoläbbi on lahti sanud
Perremeestest on lahti sanud
Hans Urmann
ja Jaak Uusmann on ärra surnud
Joutemeestest on lahti sanud
1. Hans Birkan
2. Maddis Espe
Tallitaja Hans Tomson +++
Februari kuu 2sel päwal 1868.

Lehekülg 91
11mal Mail 1882
Hans Roosmann Kautjalast kaebas
Lagedi m. Holendre Trina mehe piale, kes minu riided kinni
piab linna riidest pui po ja oma riidest hal
palitu ja ma riidest jäk kalla sal ja minul
jäi peremehele 7 Rbl anda
Holänder andis üles, et on Hanssu käest
1388 Cop. saada, mis piima linna wiimisest maks-
mata jäi. 2 koormad jäiwad üsna maksmatta
ja piale selle
Kohus mõistis: Hans Roosmann
maksab 7 Rbl. Holender Peeter Roomanne
ja saab riidet kätte.
Leeno Karm kaebab, Hans Espe lõi
mind 2 kord abbalu alla. Jääb teiseks
Hans Espe waidles selle wastu, et
põle loonud. Jääb teiseks korraks
25mal Mail 1882.
Leeno Karm Mart Jüri naene kaebab: Hans
Eske lõi mind wastu selga.
Hans Espe waidles selle wastu, et põle
mitte löönud
Kohos nõudis tunnistust keegi ei olnud
selle pärast ilmunud.
Kohtu
88.
Lagedi
Dawit Worby endine mõisa kubjas andis üles
minul on saada kauba sees on, et mõisa põhu pial
piab 3 /kolm/ lammast ülespeetud saama, aga
talwe
neid ei lasknud Päris härra pidada, selle ette nouan
seda mis asi wäärt on.
Kohus arwas seda järel ega lamma jaoks
1 koorm heinu a 25 Puda suma 75 Puuda
a Puud 40 kop. Summa 30 Rbl.
I Jüri Mikelsen Kepsu Jüri peremees. nõudis Jakob
Uusmanni käest oma raha töö eest 3 Rbl. 99 kop.
ja ei ole sellega rahul oma põllu maade pärast
et ei ole õigeste mõedetud; sest et temal on rohkem
põldu kui 3 tündre maad.
II Jakob Uusman andis oma tehtud.
tööd koha pial üles, seda tuli 4 Rbl. aga maade
pärast waidles wastu, et temal on enne need maad
käes olnud se pärast tahtis et pidi nõnda jääma, aga
enne Jüri lubamist mööda
1 tündre maa iga tõstandust.
ei tahtnud sellega rahul olla.
Kohus arwas nende asjad järel need kaks eel
nimetud punkti läksid ühte; aga põllumaad saawad järel
waadatud ja üle mõetetud. Enne moistetud otsust
mööda.
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.88)

Lehekülg 37
Ost-harjoma
Hakenrihter.
32
Haljawas,
sel 24n Aprillis 1881.
No 709.
Waida Tallitajale annan teada,
et Waida herra on 3 Ro teomeestele
maksnud, et maandi on parreminne
lummest wälja kaewatud. -
Waida külla jures olla maandi
äred ja krawid seadest ülles tustitud.
Miks pärrast ep olle seadel rõngad ninnas,
ja minno käsk ei sa täidetud. Need koh-
had tulleb ärra parrandada ja Tallitaja
tulleb Neljaspääw sel 7ml Mai ku p. seie.
Hakenrihtre herra: Baron Rosen

Lehekülg 48
Albo
walla tallitajalt
40
27 Mail 1882
No 51.
Waida
walla politseile
sadame siin jures Mik Mambergi
üleswõtmise sedeli selle tähendusega
tagasi, et miks nii hiljaks jäite oma
sedeli saatmisega; 10mal Mail said
käsu järel meie ümberkirjotuse lehed
Hakenrihtri jure sadetud ja Mikku üles-
wõtmise sedelid ei olnud siin, see läbi
jääb Mik keige oma poeaga seks aastaks
Albo walla rewisioni alla ja palume
seda Mikkule kulutada, et see on
lausa tema oma hea holetus olnud.
Tallitaja: Hans Kasik
Mikku sedeli ja waida kirja saime
15 Mail kätte.
Ehk kui Mik tahab, mingu ise Tallina
Kameralhofi kohtu peale ja wigu oma sedelid
senna, ja palugu, et wastu woetud saab. -
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 7
Wollimehhed
ollid koos
Wollimehhed ollid keik koos ja pittasid arro
soltati rahha pärrast ja arwasid rendi
järrele maksda üks koppikas igga rubla
pealt.
Ja Wollimehhed arwasid Jaan Faulbaumi
rouge pannijaks.
Laggedil sel 14mal Januaris 1869.
Tagga järrel on sisse kirjutud et
Wollimehhed ollid 15mal Mai kuupääwal
koos 1868 ja wõtsiwad nou Kehhel-
konna kohtu käest lubba küssida
wallalaeka rahhast kolmsadda seitse-
kümmend kahheksa (378) rubla
wilja ostmisse tarweks laenata ja
lubbawad walla nimmel selle wõlla
ette hea seista.
6.
Sest kronolaenu rahhast mis Aprilli kuus 5mal päwal
sai antud on saand jäggatud.
Paljo kelegil
weel wõlgo on.
1. Kepsu Mick Mickelsen ... + 12 Rubla "
2. Terra Hindrek Tomson ... 10 " +"
5 ärra mak.
3. Otsa Mart Seren. - + 11 " 50 kop
4. Tonno Hans Espe. ... 10 " "
6. 3 rub.
5. Arraka Niggolas Mielberg. + 10 " "
10. 5rub. on
wõlga
6. Mardi Johann Uusmann. - 10 " "
7. Niggola Kusto Lounal. - + 10 " "
8. Reino Hindrek Reinwerk. + 10 " "
9. Kepsujürri Jürri Ruuth. - + 10 " "
10. Pendi Hans Pentner. ... +10 "
11. Wannajürri Jaan Luks. ... 10 " "
10
12. Nuhja Johann Urmann. ... + 10 " "
13. Hindreki Maddis Espe. ... 13 " "
13 - 3 wõlga
14. Kessa Jaan Lõunal. 10 "
10- 5 rub.
15. Kristjani Jürri Pentner. ... +10 "
16. Urbase Hans Urmann. ... +10 "
17. Mikku Mart Maar ... 12 "
12.
18. Toppi Hans Tomson. - 12
50
12 -
50 k.
19. Jani Jaan Rosenbenk. ... 12 "
12
20. Ado Karel Maar ... + 10 "
21. Wiitmanni Jaan Ewardson 10 "
10-
Summa 223 Rubla
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 13
Wollimehhed ollid
koos.
Wollimehhed ollid keik koos ja piddasid arro ja
arwasid ued Maggasimehhed Wollimeestest
Niggolas Mielberg, ja teine Kusto Lounal.
Ja Mick Allik sai selle pärrast lahti arwatud
et temma palka tahtis sada üks tünder rukkid
aastas, ja wollimehhed ei märand ennam
palka kui 2 setweriku rukkid ja 2 setweriku
ohre aastas, ja Mick Allik ei olnud sellega
rahhul
Ja Jaan Lounal sai sellepärrast lahti ar-
watud et temma perremehhest lahti saab ja
ei joua omma renti maksda.
teiseks. Wollimehhed ollid koos keik ja watasid
keik walla kirjad läbbi ja leitsid seatusse jures
oiged ollewad ja lubbasid keik walla wõllad
omma peale wõtta keik selle walla warraga
wastada.
Laggedil sel 15mal Januaris 1870.
Tallitaja Hans Tomson.
Wollimehhed ollid
koos.
Wollimehhed ollid keik koos sel 31sel Januaris
1870
ja arwasid soltati rahha maksmist
ja arwasid rendi järrel kolmwerend kopik
rubla pealt.
Tallitaja Hans Tomson
12.
Wollimehhed
olli koos
Wollimehhed ollid keik koos sel 21sel Märtsi kuu
päwal ja pittasid arro ja palluwad Maggasist
leiba.
Tallitaja Hindrek Reinwerk
Tallitaja Hindrek Reinwerk lasseb kirja
panna et temma on Maggasi wilja ja walla-
laeka rahha wasto wõtnud wanna Tallitaja
Hans Tomsoni käest (1722) ükstuhhadseitse-
sadda kakskümmend kaks rubla, ja on
putust leidnud kolmkümmend rubla ja
seitsekümmend kolm kop (30 Rubla 73 kop.)
Ja pearahhast on putust leidnud kahheksa-
kümmend seitse rubla ja kuuskümmend
kahheksa koppik (87 Rubla 68 kop.)
sel 21sel Märtsis 1870
Tallitaja Hindrek Reinwerk
Wollimehhed
ollid koos.
Wollimehhed ollid keik koos sel 28mal
Märtsis ja palluwad maggasist leiba,
ja arwasid igga perrepeale üks kuul
rukkid ja üks kuul odre kuus, ja
weikese made meestele pool kuli rukkid
ja pool kuli odre kuus, ja wabbatikuile
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 73
Hans Thomson kulsuti linna kaup-
mehe kaebtuse pärast ette, et pidi 180 kop.
wõlgo olema. Hans ei waielnud selle
wastu sai kästud ara
Kohus mõistis, et läheb ära tasu-
ma
9m Jaani k.p. 1881
Kohtu korra pärast olid kokko tulnud Pendi
Kohtu wanem K Kuusmann abimehed Hans Lustwerk
Jüri Mikelsen
Lagedi Moisa peris Herra käso peale sai Pendi pere-
mehe Hans Pentner ja Kepsu Jüri peremehe Jüri Mikelson
kopli rajad järele waadatud, ja otsuseks tehtud, et
Pendi peremees saab selle kopli omale mis tema
pere krundi otsas on aga maksab 10 Rubla rohkem
renti Kepsu Jüri koha ette mis Kepsu
peremees maha jääb.
30mal Junil 1881.
Jüri Miilbacki andis üles, et temal on heina
asi sai
maad mõisa käes Baroni härra käsu
peale järel kuulatud, tema andis üles, et
tanawu aasta heinamaad on mõisa
käes ja selle pärast ei wõi täieliku renti
maksu
Kohus mõistis: teeb päewad endist
renti mooda pooleks. kui mõisa arwas
ennemalt palub kõik heinamaad
juure ja teeb kõik paewad /.36 päewa
Lagedi mõisa päris Herra käsu peale 70.
sai Pendi peremehe Hans Pentner ja Kepsu Jüri pere-
mehe Jüri Mickelsen kopli rajad järele waa-
datud
Jääb teiseks päewaks selle peale mis
Päris härra seda otsuseks teeb.
Leeno Karm kaebas: Kusepajo 1
ja Ule tee
Seppa 2. Liiwako / siga sõiwad minu
kapsad ära peenrate peale.
Kaewatawad ei waielnud selle
wastu
Kohus mõistis Kae Süüalused
maksawad 40 kop raha sea pealt
ja ehk annawad nii sama sugused
peenrad wastu.
Lesk Madli Schmiedeberg kaebab:
Minul on 48 roigast Juhan Zereeni
käest saada ja 1 koorm heinu 1 Rbl.
Ta on käsku saanud ja ei ole tulnud
kui temal mitte wabandust ei ole
maksab 1 Rbl. walla laeka.-
18ne Leikuse k.p. tunistas "ma olin haige"
maksab 1 Rubla wõlga ära
Kohus moistis
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 76
Peeter Tihanoff on need malmid, mis
Wanapere ahju sees on, ostnud oma onu
Wasili Tihanowi käest seda tunistab walla
kohus.
II. Hakenrihtre kirjaliko kasu p. No 1395
peale anname wastuseks.
Se on üks laud kambris
weike
Tallitaja Abi mees Hans Uusmann käis
waatamas ja nägi al nimetud wiisil:
Kambris al on laud, selle laua sahtel on
akna weike
alt katki löödud arwata wist saapa apsati-
gi sisse loodud. sahtel oli lukkus aga
lukkusd
toa ja kambre uksed olid lahti, wana
ema oli kodu mail, aga seks silma pilguks
õue
on toast wälja läinud wärawaid kinni panna
kui tagisi tulles nägid üksed lahti olewad
laud umber pooratud maas ja sahtel lohutud
ja se kuri tegu tehtud. Sel korral
teda ei ole seal nähtud
peremees
III Tõno Mõldo kaebab: Madis Unterberg
ja Jakob Orm pilleti soldat. on rauttee
aäres peksnud Kuremetsa koha kohal
putku
jalgadega ja wemlaga nõnda et 4 nädalat
haige olnud, mina ütlesin temale: Oled minu wenna
Topmine
50 Rbl. raha ärawarastaanud ja pilleti lõhki kiskunud Toppimene
Tunnistuseks tuli naene Kai Tellinog Hansu n.
aega
Hansu naene. ja tunistas: Jakob Orm peksis tük
73
piitsa warreg jämetuse kepiga mittu korda.
nõnda ette, esiteks 160 sammu peale hoobid kostsid
ja jooksin sinna ja siis peksid ühte puhku mittu
aga teine mees, poega ärast sudis: anna koerale heaste
korda edasi; aga ajas se naene tedda kallalt ära
wiimaks
aga muud hakkatust ei näinud.
Juhan Bauk maksis kroonu
pearaha 5 Rbl. Tallitaja kätte.
1sel September 81.
I Hans Ruth kaebab: Dawet Olmberg
utles teatas (mind üteldes, et mina olen
tütruk Krõõt Mättas wargust wastu
wõtnud keda tema Toppilt olles neile
wiinud). Lesk Leeno Steinbach Mardi n
kaest, et tema on nende endise tütruku
käest warguse on wastu wastu wõtnud
Lesk Leeno Steinbach ei luba sellega
waid
mitte rahul olla kumbi ta peab seda
tõeks tegema.
Dawet Olmberg kutsuti ette, tema waidles
selle wastu, et temale põle mitte teda
sõimanud
waid Jüri Urban ja Nig. Espe juttu ette
Toppii perenaene Leeno Olberg wisanud üteln
Kohus ei wõi seda asja tõeks teha kunni need poisid
ette tulewad.-
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 98
16mal Nowembr. 1882
Tõnis Bah lubas oma maja pohja waranduses
11 Rbl, 5 Rbl saab minu ema Mari Wokile
wõla tasumiseks ja 6 Rbl. walla maksude
tasumiseks. 335 p-ia saab weel 196kop
75
410 kop.
Schwan
Lesk Liiso Bach kaebab: Mind peksid Jüri ja poja
Hindrek Urban Sote wahe kõrtsi ees ja pärast
mina wõtsin oma
ka weel kõrtsi tuas tagasid jalgadega senni
kunni ma kõrtsi taha kambri kõrwale laksin
aga kõrtsmik tõi mind kambrist wälja, kus
mind mitte Kaarel Schwaan ei oleks hoidnud
siis oleks mind üsna puruks teinud.
Kõrtsmik Lounall
Hindrek
Jaan Patkul tunistas: Jüri Urban oli
põrandal ja ütles: Liiso Schwan wõttis minu
mütsi piast ära ja on taga kambris; selle
piale porudasin ukse piale ja uks laks
lahti, küsisin: Kus sa selle mutsi panid, tema
wastas: se on minu poja müts. anna se müts
kätte, sest riisumist ei wõi tee pial olla, aga
mütsi ei leidnud; aga tema jäi kambri aga
Liisu
walja ei wisand ma teda. Hindrek tuas ei nõud
nud enam mütsi waid wottis Liisu piast mutsi
ja pani oma paha käis tuas edasi tagasi ja
pani jälle Liisu päha. Sellepiale wõttis Hindrek
Urba
Karel Schwani piast mütsi ja Liiso Schwan wõttis
wõttis sedagi mütsi Hindreko piast aga Hindrek
hakkas Liiso käest ära wõtma ja laksid selle
kombel pikkali maha.
Leenu Kamps tunnistus: Jüri Urban tuli kõrtsi
95.
ees toa tee pial wastu ja ütles miks sa mino piale
piale Nekrute komisjonis kaebasid ja hakkas selle
kättega wastu piad, selle piale tuli Hindrek Urba
peksma
tuast ja hakkasid i rusikatega ja jalgadega
peksma. (Toas peksid nõnda samuti,) kambri
Liiso
saani pialt maha lubanud
läks kõrwale nende eest ära; selle piale tuli
Kortsmik ja lõi ukse eest lahti ja lükkas
naest kambrist wälja, Poisid laksid kohe kallal
teda
ja peksid kõrtsi tuas, Kõrtsmik nähti ka
nende hulgas olewad.
Kaarel Schwan Schwan tunistus seda sama
mis mis Leenu Kamps.
1883 aastal
11mal Januaril
Lagedi mõisa kubjas Juhan Keel kaebab: Hindrek
Kruuberg waletandminu üle Baroni härrale, et mina olen
joonud olnud linnast tulles; aga tema on ise mõisa
kartofflid warastanud,
Moisa sulane Hindrek Kruuberg kutsuti ette, tema
waidles selle wastu, et põle kubjase piale kaewa
nud ega ka kartuflid warastanud. - ja joobnud
ei ole keegi linnast tulles olnud. seda tunnistawad wel
Jüri Tiitsmann, Mihkel Aitsman ja Peeter Tänaw on tunista
nud, et Hindrek Kruuberg on kartuhwlid warastanud;
Hans Tubra on pialt kuulnud.
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.88)

Lehekülg 42
Ost-harjoma
Hakenrihter.
36
Haljawas,
sel 7. Mail 1882.
No 778.
Arrowalla Tallitajale annan
käsko, et peab need trummid,
mis sure maandi peal on par-
randama, sest nemmad on sisse waiunud, et
wee jooksminne kinni on ja sepärrast
mõisa põllodele kahjo teeb.- Nende
trummide Fundamendit ehk alluskiwid
peawad kõrgentud sama, aga nenda paljo, et
maandiga ühe tassa se trumm jääb. -
Minna ollen mõisa wallitsust tellinud,
et selle töö järrele watab ja juhatust annab.
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 3
Kahe walla waese ülespidamise
eest, nimelt Aleksander Roman ja Hans
Warmann nõuab Lagedi kogokond A. Thirk rukk
Lukkati
aasta ette. ruk Lagedi walla talu
Numa koha eest ette pealt, kui sel Kiwilo
moisa herra käes numa peal on
olnud.
Kiriko postid tegemata jätnud
60
Ado Maar 12
NigAlukman. 12
cerkulär ära kirjutada
Mart Schmiedeberg 12
Jürri Karm 12
Kirjad Kamerlar hoff
Kiri Kiwilo mõisa.
Aug Tallinna maa Kuristangu
Lihunik meistre Kattleri harjad
olid Lagedi walla ma heinamaa
neid härgi olid 6 härga ja 5 lammast.
2 said 3 päewa söödedud. Käsk t lammasd
härga
4 päewa söödetud
4 harja peale - à 50 kop. 2 Rbl.
2 " 2 Rbl 2 -
5 lammast. 4 Rbl. 4 -
8 Rbl
12 2.
Jürrikehhelkonna kohto pea wannema Her-
Ilmamadeta lik
ra kässo järrele olliwad ilma madeta lik-
med ollid koos
med koos ja wallisid ennestelle sadikuit
Hagode raha
need olliwat.
Jüri Makelsen 17
Moisameestest
Jürri Mielbach 17
Maddis Espe
Hans Mickelsen 17
Ilma madeta liikmedtest
1. Jürri Steinbach
Mart.
2. Jürri Rosenbenk
3. Jaan Olmberg
4. Jakob Usmann
5. Iwan Pawlow Meier
6. Jaan Olmberg
7. Niggolas Maar
Perremeeste sullatest
1. Jaan Bach
2. Jürri Kruk
3 Hindrek Thomson
Wabbatkohha rentnikut
1 Aermo Roll
2 Hans Birkan
3 Jaan Seren

Lehekülg 16
15.
Wollimehhed
ollid koos.
Wollimehhed ollid koos Tallitaja Hindrek Reinwerki
kässo peale sel 9mal Märtsis 1871.
Nimmelt. 1. Mick Allik
2. Jaan Seren
3. Niggolas Mielberg
4. Hans Mickelsen
5. Karel Tudermann.
ja joutemeestest. 1. Jaan Olberg.
2. Hindrek Schmedeberg
3. Hans Birkan
Ja Tallitaja panni ette selle pearahha mis
Hans Tomsonil putust olli, ja sai selle renterei
kirja järrel arwatud, ja leidsime et olli 1867 ja
1868 aastal wähhem wallast aetud kui tarwis
olli, ja wollimehhed seisawad selle wasto ei
tahha maksda.
Wollimehhed
ollid koos.
Wollimehhed ollid koos Tallitaja Hindrek
Reinwerki kässo peale sel 30mal Paastu kuul 1871
Nimmelt Mick Allik
Jaan Seren
Niggolas Mielberg
Karel Tudermann
Jaan Olberg
Jürri Karm
Hans Birkan
Hindrek Schmiedeberg
Niggolas Espe.
Ja kauplesid Tõnnis Akkermann walla kool-
meistriks, ja palgaks sai lubbatud kahhe pääwa
koht ilma rentita, ja rahha palka 50 Rubla
ja tulle rahha
5 "
Ja sell sammal päwal arwasid Maggasist
wilja igga perremehhele üks kuul rukkid, ja
üks kuul odre kuus, ja igga weikese maade
meestele pool kuli rukkid ja pool kuli odre
kuus, ja wabbattikuile kaks Setweriku ruk-
kid kuus.
Wollimehhed
ollid koos.
Wollimehhed ollid koos sel 9mal Junis 1871.
Nimmelt. Jaan Seren
Mik Allik
Karel Tudermann
Hans Mickelsen
Niggolas Espe
Jürri Karm
Jaan Olberg.
Sai kaupeltud Maggasi kirjutajaks Jürri
Wiitmann ja saab selle eest palka kahheksa
Setweriku rukkid ja kümme odre aastas ja saab
maksetud Maggasi wilja kassust
Ja
Wallakohtukirjutajaks Jürri Roosberg
ühhe aasta peale, ja palk saab palka
40 Rubla, ja saab maksetud walla rahha
intresitest.
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 72
Juhan Uusmann moisast saada ukste, aknate
ette
ja põranda raha - 10 Rbl.
Mielberg
Nigolas 1 suur palk tootud 3 peremehel
325 kop hind
kahe waese söötmine 5 pere pealt - 15 Rbl.
1 Saun Kärsa pere krundi peal mõisa walitsus
ostnud 65 Rbl. keda mois
Moisa hollendrel Dawit Brandt on saada
15 lb wankre määret ja 1 labidas mis 1 Rbl. maksin
7mal Mail 1881 aastal
Sel päewal sai tuli walla
kogoduse kohtumajasse kokko
konna
kõik peremehed ja wabadikud oma
kontrahite al kirjutamise pärast
12mal Mail 1881.
Madli Pulmann kaebab:
Mina tulin seisin putku oja äres pusti
ja nägin et Ans Miilbah seal hakkasin
temaga rääkima putkust tuli Peeter walja
ja ütles: kas tahate woidelda mina
ütlesin ei taha, aga siiski. tuli tema minu
kallale ja andis minule kuklasse ja wiiman
lükkas mind otseti mind maha
Peeter Korsonow rautte kubjas. tuli 69.
ette ja ütles: mi Madli Piilmann tuli mööda
teed ja ja. Putku ette, mina keelasin teda
käimist aga tema hakas wastu sõnelema
Hindrek Käes tunistas: Madli Piilmann
tuli mööda teed ja jäi putku juure
seisma hakkas rääkima teise naesega
Peeter keelas teda tee pealt olla
ja wõttis käest kinni talutas teda tee pealt ära
üleminiki peale ja lükkas tema kukus
perseli
Mari Niimberg Mardi naene tunistas
Madli Piilmann seisis tee peal ja tee kub-
jas Peeter wõttis käest kinni 1
Kohus ei wõinud seda asja sellettada
sest et oiget tunistust ei olnud
II Juhan Bauck kutsuti ette ja
temal oli 9 Rbl. 30 kop. pearaha,
kuni 1880. aastani wõlgo.
Kohus moistis: Juhan Bauk
maksab 4 Rbl Jaani päewaks ja
Mihkli päewaks 5 Rbl. ära.-

Lehekülg 96
anti omal kõik ara teinud.
Otsus. Jaan Reha maksab 14 Rbl Hendrik
Kalmanile heinte ette 2 nädala pärast
piab wälja maksma. Piab moisast palkast
kinni panema
Hans Zereen kaebab: Minul on 8 päewa
mõisas olnud töö raha Mihkel Aistsemäe
käest saada. 5 päewa olin, kui Mihkel war-
rul kais ja 2 päewa kui ta laua kirikus
käinud ja päewa wiimse püha
Mihkel Aitsmann waidles selle wastu
et põle Hans Zereenile mitte maksta
waid surnud walitseja HOlmberg on
wabat päewade ette pannud.
Jaak Sepp tunnistas, et surnud Walitseja
on öelnud: Kui mitte Mihkel wälja ei
tule siis peab ta sulle ka rupla
päewas maksma.
Otsus. Mihkel ZerenAitsmann
makssab need päewad pooleks se on 4 pae
à 50 kop Summa 2 Rbl.
Tallitaja piab moisas tema palkast kinni
panema sest ta luband maksta.
234
Hindrek Bauk kaebab: Nigolas Schwan
peksis mind selle pärast et p mina olen pidand
teda tiutama
93.
Nigolas Schwan waidles selle wastu, et põle
mitte löönud, waid tema wumis mind kiwidega ja tuli
minu kalla
1sel korral kui tuule pesa metsast toonud läinud hageriku
2 kord. Laupäew kaks nädal tahtnud kahele korrale
kippund kallale. Hindrek on sellepärast üks
koer pois
Juli Schwan Nigula naene tunistas Hindrek
Bauk kippus 3mel korrale minu kallale
Tunmata
Elisa Brecher kaebas oma mehe Mardi
peale, et Mart ei anna minule piatoidust
Mart Kutsuti tema ütles. Mina põle temale
mitte keelanud, kui
Tedam
maksab
Otsus: Nigolas Schwan 5 kuud
8 Rbl. kuus 15 1/2 Rbl. ja 3 Rbl. 3 särgi
ette on kä. 41 1/2 Rbl. on weel maksta
midas tema
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.88)

Lehekülg 72
59
Auustud Waida ja Arrowalla
Koggukonna politsei ja kohtule.
Üllemal nimmitatud kohhut ja
politseid pallub se moisa wallitsus
Jakobi päewal s.a. Mullikmäe
Jaan Pebale te temma kohta ülles-
üttelda ja ka Sööaugu /Korjukso/
sauna kohha rentnikule kohtu poolt
teada anda et temma selle kohha
peal keige wähhem kaks weikse loma
peaks piddama kellele temma selle
kohha pealt sadut põllu põhhu
ja heinud ärra södab, kui temma
sedda ei täida langeb temma seadusse-
likku trahwi alla.
Waidas sel 21. Juli 1882.
C. Pruwli
moisa wallitseja

Lehekülg 73
Arrowalla kogukonna politseile.
No 340.
kohtust.
Kose Uemõisa kogukonna politseist.
Kose Uemõisa
kohtust
kogukonna politseist. Arrowalla kogukonna politseile.
60
Sell 21.mal Julil 1882. a.
No 340.
Arrowalla Kogukonna
politseid pallub Kose Ue-
mõisa kog. kohas aupaklikult
Annepallo perremehe Georg
Neikartile käsku anda, et tul-
leb sel 5em Augusti k.p. 1882.a. kel
11. 1. pärrast lõunad Kose Uemõisa
walla kohtuse, kaupmees Lukki
kaebtuse pärrast, et weiksed on
temma heinad, ja heina keeri-
tased tallanud, ja laiali aeanud.
Ja et saab ka se essimene assi
siis selletuseks ette wõetud.
Kohtu wannem: J. Soans.
Tallitaja:
Kog. kirjutaja:
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 4
Keik koggokond
olli koos.
Kehhelkonna kohto Herra on siin olnud ja
temma silmade all on siin ammet mehhed
wallitud.
Et kehhelkonna kohto Herra lugges sedda
ette. Paragraw 28 ja ütles et Tallitaja abbi-
mehhed wastawad selle ette et se assi saab
täidetud.
Pea Tallitaja
Hans Thomson 42 nimmega
Pea kohtomees
Jürri Pentner 52 nimmega
Tallitaja abbimehhed
1 Jürri Baumann 53 nimmega
2 Hans Espe 45 nimmega
Kohto abbimehhed
Perremeestest. Hindrek Reinwerk. 35 nimmega
Joutemeestest. Hindrek Thomson 38 nimmega
Ja kui se peaks ollema et need kohto abbimehhed
374
haiguse ehk mu wigga pärrast ei sa kohtusse
251
tulla siis on nende järkmissed.
725
Perremeestest Jürri Ruth 19 nimmega
Joutimeestest Aermo Roll 14 nimmega
Wollimehhed perremeestest
1. Mart Seren 47 nimmega
2. Jaak Usmann 36 nimmega
3. Maddis Espe 32 nimmega
4. Jürri Ruth 29 nimmega
5 Hans Urmann 28 nimmega
3.
Jakob Ker-,
Wollimehhed joutemestest
mann Jakobi
poeg on Jakobi
1. Hans Birkan 49 nimmega
ainno poeg on temal on
2. Jürri Steinbach 48 nimmega
wõerad pojad, kellest mitte
3. Maddis Espe 46 nimmega
abi temal loota ei ole.
4. Jaan Seren 43 nimmega
esimine on
5. Niggolas Maar 21 nimmega
Maggasi mehhed
1 Kusto Lounal
2 Maddis Espe
Kirjutaja Jürri Wijtmann saab palga 30 Rub
Tallitaja Hans Thomson XXX
Laggedil 10mal December 1866.
Wollimehhed
Wollimehhed ollid keik koos 5mal Oek-
trobril 1867 ja pittasid arro et sest
wiljast mis meie Maggasi aitas on
meie mitte aastad läbbi ei sa, ja pit-
tasid arro et meie mitte wähhemast
omma wallaga läbbi ei sa kui on
tarwis wies sällitest rukkid osta,
ja arwasid sedda rahha wötta
meie Maggasi aida wilja rahhast mis
linnas hintresi peal on.
Tallitaja Hans Tomson XXX
ollid, koos
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 75
Mik Allikale
Nõmme M peremehe sai Baroni härra käsu
peale üles utlemise kiri saadetud ja
nüüd weel suu sõnaga kinnitud et se koht
kohast wälja läheb selle pärast et tema
sugu siin ülekohut teeb.
Mik Allikas wastas: mina ei tea oma
mitte
poja wargusest ei tea mina midagi, ega selle
pärast ei taha ma mitte wälja minna.
18mal Augustil 1881.
Lesk Leeno Birk sai 1 koorm. heinu Juhani käest
Nig. Mielberg
ta wõtis wastu, Tallitaja on heinu nainud ja abi-
mees oli seal Hans Birka wastu wõtmise juures, need heinad on
keskmised. sandid näad üsna ei ole.
ja kätte on jäanud 1 koorm. heinu
15 Rbl raha 2 Rbl. sada
1 sink liha teine saada
Pada
saada
2 Tsetwerrkut kartu. 1Tswt.
2 külmis taga 1 kulimitsad
72.
Tallinna politsei walitsus andis minu
ja Tallitaja kätte teda maale wia.
Peale selle sain mina weel maal teada
et tema Rasiko jaama juures 10. kumnesa
kellu
Pasaseri rongist maha jäänud keda üks
rauttee töö on näinud, kes teda just
weksle mees
ennegi tunnud.
Mik Allikas Mik poeg
23 aast. wana Lutheruse usku saab
2 aastad kui laual käisin, suurem
kohtu kuulamise al ilma suurema
Kõsti wabrikus.
kohtu trahwita; teenib Tallinna
Küsitud sai kas olid 21sel kodo olnud
ja ma olin sel päewal kodo oma kortles
ja poes ma käisin kellu 11ne ümber,
wastas Mik Allikas.
Lesk
Tunnistuseks tuli Rasiko jaama juures
olew weksli mees Jüri Aader ette
37 aast. wana Luteruse usku laual käi-
nud Mai kuu sees.
Mik Allikas tuli minust mööda
ja läks Kiwilo mõisa seda seda, nagin
poole
mina wäga selgeste, ma läksin pool wersta rautte
peal taga järel.
Mik Allikale
Nõmmelt peremehe sai Baroni härra käsu
peale üles utlemise kiri saadetud ja
nüüd weel suu sõnaga kinnitud et se koht
Jüri päewaks 23n Jüri k. p. 82 aastal oma
kohast walja läheb selle pärast et tema
sugu siin ülekohut teeb.
Mik Allikas wastas: mina ei tea oma
mitte
poja wargusest ei tea mina midagi, ega selle
pärast ei taha ma mitte wälja minna.
18mal Augustil 1881.
Lesk Leeno Birk sai 1 koorm heinu Juhani käest
Nig. Mielberg
ta wõtis wastu. Tallitaja on heinu nainud ja abi-
mees oli seal wasto wõtmise juures, need heinad on
keskmised, sandid naad üsna ei ole
ja kätte on jäänud 1 koorm. heinu
15 Rbl raha 2 Rbl. sada
1 sink liha teine saada
Pada
saada.
2 Tsetwerikut kartu. 1 Tswrt.
2 külimit taga 1 kulim. Tsad
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.88)

Lehekülg 131
3. Kesknäddal 22m J.k.p. akkab mõet Allawerre
mõisast piale, ja piawad ommiko warra
sial ollema: Allawerre, Rohkülla, ja Pikwa
Tallitajad. -
4. Nelgapäw. 23m J.k.p. akkab mõet Kisa
kõrtsust piale, ja piawad ommiko sial
ollema: Trigi, Rawwila ja Allawerre
Tallitajad. -
(Allawerre Tallitaja weib Wosla küllas
odata)
5. Esmaspäw 27m J.k.p. akkab mõet Silmsi
mõisas piale, ja soawad ommikuks senna
tellitud: Trigi, Paunkülla, Rawwila,
Habbaja ja Armi Tallitajad. -
(Rawwila Tallitaja weib Rõsa kõrtsus, Habbaja
ja Armi Tallitajad weiwad Pallewerre kõrtsus
odata) -
6. Teisipäw 28m. J. k. p. akkab mõet Ojasoo
mõisast piale ja piawad ommiko sial
30
ollema: Armi, Trigi, Siaskülla, Ojasoo,
Habbaja ja Saumetsa Tallitajad. -
(Siaskülla weib omma koddo, Saumetsa
omma mõisas leunest odata) -
Ed nüid mõedu mehhed mitte ei soa
ülles petud, annan ma wel isse ärranes
käsku, et Tallitajad wei nende abbimehhed,
trafi all, päwa teusu ajal tellitud koh-
tade pial platsis on. - Ja walla kirgu-
tajad wastawad selle ette, et keik se käsk
soab selgesti welga antud, ninda et
mitte eksitust ei tulle. -
Kirriko wörmündri herra.
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 84
Kohtu otsus Eestimees Eesti
Nig. Schwan maksab 3 Rbl. ja
Mart Mikelsen maksab 4 Rbl. selle
ette, et on Kõrtsi toas löönud, aga
õue löömise üle toogo paremad tunis
tust. Grl
Mart Luks kinni pantud. raha saab
kätte makssetud
No 25. 17mal
Nowembril 81.
Tallitaja Nig Mielbergi käsu peale
tulid kokko koik peremehed Otsa
ja Kalmare pere kraawide pärast
Aga peremehed seisid selle tegemise
wastu sest Baron härra on seda
enne kontrahi luba wõtmist luba-
nud teha, keda tema wist saab täitma
Jakob Orm kutsuti Tõnu Möldörf
kaebtuse peale, tema rääkis: Tõno
Mõldorf kippus minuga wõitlema
ja hakkasime wõitlema mina sain
temast üle, selle peale sai Tõnu
Mõldorf wihaseks hakkas minu
81
silmist kinni ja ütles mulle waras
Aroküll sepeale läksin peaga juure ja murdsin sorme jämetuse
wene usku. mina nägin
Jwan Jakolow tunistas: Tõnu Mõldorfi
pihad olid üsna siniseks peksetud.
Hindrek Beerman tunistas: Jakob Ormat
penikese ladwaga
peksis kase witsaga selle pärast et ütles 50 Rbl.
Kohus mõistis: Jakob Orm maksab
3 Rbl. Hansu naene Kay Telling tunistuse peale
Tõnu Mõldorfile. (selle loomise ette
et sundis peksma
2 Rbl. maksab Madis Unterbergilt ei lahu
tanud ära. maksawad Tõnu Mõldorfile
2 Rbl maksab Beermann selle peale
keriko waestele
et on wale Tunists mees olnud.
2 nädala pärast.
Mik Allikas ütles 50 Rbl. laenas
minule poeg Mik Allikas ja maksin 35
rupla ära ja 15 Rbl pidasin kinni sepärast
2 koormad heinu 1 koorm põhku ja 3 Rbl
Tõnu Känd wastas: Küni põhja heinu 1 ka
wähem
1 koorm sasie toime isa.
ja pool koormad Miku käest kui Onnil oli
ja ka 1 wana prugitud sedelka
Kohus mõistis: Mik Allikas maksab
5 Rlb Mik Allikale. se saab wälja
2 nädala pärrast. kirjutud
Jakob Uusmann kaebab: Nõmme koha
oras olid wäga ära söödud ja ära
sõtkudud
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.88)

Lehekülg 169
N 15. Saad. 12 April.
11
HAKENRICHTER
OST-HARRIEN.
PAUNKÜLL.
den 28 Marz 1886
No 696.
Waida Tallitajale
annan teada, et Kubermangu kohos
on kirjutanud, Jaan Kölla (Kello)
saab Peterburgi linna-politsei polest,
wangi wisil omma walda sadetud
ja ei tohi temma ühe aasta aegas
Peterburgi linna ellama minna,
sest et ta waene on ja ilma tööta
seal hulgub. Tallitaja peab sest
teadusest walla kogole kulutust
tegema
Hakenrihter.
Waida