Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Taavet_Bergmanni_abiraha_sihtasutus (EAA.2105.1.581)

Lehekülg 9
8
tes, paistab, nagu oleks see temperament
liiga distsiplineerimata: tema avaldused on
küll jõurikkad, võimukad, mõjuvad loodus-
lise üllatusega, kuid on möödaminevad,
nende mõju ulatab rohkem laiusesse kui
sügavusesse. Maastikkudes on midagi alg-
jõulist, mis aga kahjuks kõigist mineviku
ja oleviku kunstvõitudest liiga ignoreerivalt
mööda läheb; selle kunstniku temperamen-
dil puudub veel koolitus.
Koguni teise muljendi jätavad V. Triik'i
kunstkäsitöölised kavandid järele : nendes
avaldab ennast stiilitundja ja fantasiarikas
kunstnik, kes omadele töödele ka muinas-
loolist meeldivust suudab anda. Mulle
näib, nagu seisakski V. Triik'i päävõimine
omapäralsetes kompositsionides, mis kunst-
käsitöö mitmesuguste harude jaoks on mää-
ratud.
A. Uurits.
Alles algav noor kunstnik, kes mineva-
aastasel näitusel omade primitivlise lihtsuse
ja stiiliseerimise kalduvusi avaldavate sule-
joonistustega, mis sisemise ilma võimsamaid
avaldusi kehastasivad, üleüldist tähelepane-
mist ja lugupidamist võitis. Nendes sulejoonis-
tustes heljus algupäraline elevus, mis juba sel-
lele kunstnikule omases stiilis avaldusele tuli.
Midagi ühtlast oli kõigis neis töödes, mis meie
sellelt kunstnikult, iseäranis grafikas, läinud
15
mate muljenditega ühes edasi anda. Ise-
sugune raske, sagedasti lasuv, ma nimetaksin
kuradlik tõsidus, kui see mitte liiga para-
doksina ei kõlaks, on kõikides N. Triik'i
näopiltides, see annab ennast isegi värvide
tumeduses tunda. N. Triik'i värvidel puu-
dub vangistav, üllatav mõju, aga nad rahul-
davad vaatajat oma peenemaitselise kokku-
kõlaga, mis omas ühetoonilisuses siiski vahel-
davad on, kui kauem vaatled. See tõsidus
püüab küll mõnikord liiga raskeks, vahest
koguni puiseks muutuda. N. Triik'i viimastes
töödes on aga pööret märgata: rusuva ras-
kuse asemele astub isesugune õhulikkus,
kergus. See avaldab ennast kõigepäält
vähese jõukulutusega võimsalt karakterisee-
ritud pääde joonistustes (paronesse E., paruni
pr. Er., pr. J. ja pr. Z. näopilt ja neiu T. näopili-
dis. Siin on midagi renessantsi pühade teise-
ilmalisust oleviku salonilisusega ühendatult,
etheriline hõljuvus, millega ka värvide vahetus
käsikäes käib: tumedad, rasked vahetavad
endid õrnade valkjamate, kergete vastu.
Valentina Triik'i
töödes on Vene laiust, missuure temperamen-
diga ühendatud on. Juba värvid avaldavad esi-
mest iseloomulist joont - iseäranis maas-
tikkudes: need on ülejooksva temperamendi
sünnitused. Maastikkudes, iseäranis tänavus-
14
Taavet_Bergmanni_abiraha_sihtasutus (EAA.2105.1.581)

Lehekülg 10
aasta jooksul oleme näinud, pääasjalikult aga
andis see ühtlus ennast stiilis tunda. Huvi-
tav tohiks olla, kas A. Uurits kalduvust
primitivide poole ka maalidesse üle kanda
katsub ja suudab. Tänavusel näitusel välja-
pandud näopildid, õlimaastik ja pastellid ei
lase seda igaltahel veel mitte oletada, kuigi
viimased just oma temperamendi ja värvide
ilusa kokkukõla poolest meeldivad on.
Teised nooremad kunstnikud, kes näi-
tusel esitatud on, lasevad ehk tuleviku lootusi
heljutada, kuid nende karakteriseerimiseks
puudub veel lähem alus.
15.X.1910.
Bernhard Linde
9
P. Aren.
1. Katse
2. Kavand
3. Öö
4. Joonistus
5. Orjus
6. Hermanni torn
7. Uulits Narvas
8. Metsa serval
9. Vaade
10. Kavand
Karl Burmann.
11. a) Ärimaja projekt
b) Ärimaja projekt
12. Börse projekt
13. Teatri projekt
14. Paviljoni projekt
15. Üksiku elumaja projekt
16. a) Elumaja Viljandis
b) katse selle maja jaoks
17. Sünagogi projekt:
a) exterieur
b) interieur
17

Lehekülg 11
18. Vene surnuaia kiriku projekt
19. Pargi silla projekt
20. Interieur'i kavand
21.
22.
23.
} Arhitektonilised kavandid
24.
25.
26.
27. Viiburi
28. Viiburi
29. Viiburi
30. Helsingi
31. Helsingi
32. Helsingi
33. Pitkajärvi
34. Pitkajärvi
35. Pitkajärvi
36. Pitkajärvi
37. Pitkajärvi
38. Pitkajärvi
39. Pitkajärvi
40. Vallinkoski
41. Imatra
18
10
42. Peterburi
43. Peterburi
44. Peterburi
45. Peterburi
Paul Burmann.
46. Sea perekond
47. Koera pää
48. Tsirkus
49. Kulisside taga
50. Lambad
51. Arhitekt H. Schmidt'i koer
52. Pää harjutus (prl. M. Uusmann'i oman-
dus, Tallinnas)
53. Lilled
54. Lilled
55. Neeva kallas
56. Maastik
57. Narva turu
58. Ivani linn
59. Hommik
60. Võidu ajamine
61. Tallinna
62. Maastik
63. Maastik
19

Lehekülg 12
64. Maastik
65. Maastik
66. Maastik
67. Maastik
68. Maastik
69. Maastik
70. Maastik
71. Jaht
72. Maastiku joonistus
73. Lõvi. Litografie
74. Tiiger
75. Tiiger
76. Eau-forte
77. Eau-forte
78. Eau-forte
79. Puulõiked
80. Joonistused
81. Joonistused
82. Joonistused
83. Joonistus
84. Kavandid
85. Kavandid
86. Kavandid
87. Joonistused
20
11
88. Kavand ja joonistus
89. Talve joonistused
90. Kevade joonistused
91. Joonistus
V. Kangro-Pool.
92. Suve öö
93. Kalevipoeg ja põrgupiigad
94. Linda
95. Luupainaja
Jaan Koort.
96. Maastik
97. Nature morte
98. Nature morte
99. Nature morte
100. Nature morte
101. Maastik
102. Maastik
103. Maastik
104. Nature morte
105. Nature morte
106. Nature morte
107. Maskid
21
Taavet_Bergmanni_abiraha_sihtasutus (EAA.2105.1.581)

Lehekülg 13
12
129. Saeveski
130. Näopilt
131. Lilled
132. Harjutus
133. Maastik
134. Maastik
135. Maastik
136. Maastik
137. Maastik
138. Maastik (hra A. Hanko omandus,
Tallinnas)
139. Maastik
140. Maastik
141. Maastik
142. Maastik
143. Kased
144. Maastik
145. Maastik
146. Maastik
147. Maastik
148. Maastik
149. Maastik
150. Maastik
151. Maastik
23
108. Nature morte
109. Maastik
110. Maastik
111. Nature morte
112. Maastik
113. Maastik
114. Nature morte
115. Nature morte
116. Nature morte (prl. E. Tarto omandus,
Tartus)
117. Maastik
118. Maastik
119. Maastik
120. Hra L. näopilt (hra B. Linde omandus,
Tartus)
121. Vana küün
122. Maastik
123. Tiskre rand
124. Maastik (hra A. Hanko omandus,
Tallinnas)
125. Maastik
Konrad Mägi.
126. Vana ait
127. Maastik
128. Harjutus
22

Lehekülg 14
152. Maastik
153. Maastik
154. Maastik
155. Kased
156. Maastik
157. Maastik
158. Maastik
159. Maastik (hra E. Virgo omandus, Tartus)
160. Maastik
161. Maastik
162. Maastik (hra B. Linde omandus, Tartus)
163. Maastik
164. Maastik
165. Lilled
Roman Nymann.
166. Lom'i kirik Norras
167. Interieur
168. Interieur
169. Interieur
170. Akvarellid
171. Grand Trianon Versailles
172. Pastell
173. Versailles
24
13
174. Liljehammer. Maastik
175. Maastik
176. Vaias-ait (Staburet)
177. Vana-Norra kirik
A. Pillart.
178. Hullustavad ööd
179. Naise sündimine
180. Inimene ja elu
181. Kadriorus
182. Kadriorus
183. Tormine meri
184. Naised kiriku ukse ees
M. Pukits.
185. Puulõiked.
186. Puulõiked.
Kristjan Raud.
187. a) Leinarong b) Surm suudleb
Paul Raud.
188. Blondine
189. Näopilt
190. Muhu rauk
191. Maastik
192. Punase kübaraga neiu
25

Lehekülg 15
14
209. Prl. T. näopilt (prl. E. Tarto omandus,
Tartus)
210. Prl. M. näopilt (prl. T. Martna oman-
dus, Tartus)
211. Hra L. näopilt (hra B. Linde oman-
dus, Tartus)
212. Hra M. näopilt (hra R. Mäesepp'a
omandus, Tartus)
213. Prl. Z. näopildi joonistus (prl. M. J.
Zakrevsky omandus, Peterburis)
214. Prl. J. näopildi joonistus
215. Pr. J. näopildi joonistus
216. Parunipr. E. näopildi joonistus
217. Parunesse E. näopildi joonistus
218. "Lennuk". Seinamaali kavand
219. Kavand
220.
221.
222.
223.
224.
} „Eesti Muinasjuttude" illustratsionid
225.
226.
227.
228.
229.
27
August Rosileht.
193. Motiv Pärnu sadamast
194. Grafikalik sulejoonistus
195. Kabel Järva-Madiselt
196. Kevade Udelnõi parkis
197. Piirita
198. Grafikalik sulejoonistus
199. Kevade algul. Motiv Peterburist
Udelnõi pargist.
A. Schekotihina.
200. Plakat
201. Kavand
202. Litografie
203. Kavand
204. Kavand
205. Joonistused
Nikolai Triik.
206. Prl. Z. näopilt (pr. M. N. Zakrevsky
omandus, Peterburis)
207. Hra L. näopilt (hra M. Levin'i oman-
dus, Kristianias)
208. Pr. G. näopilt (pr. V. J. Grekov'i
omandus, Vitebskis)
26
Taavet_Bergmanni_abiraha_sihtasutus (EAA.2105.1.581)

Lehekülg 16
Valentina Triik.
230. Maastik
231. Interieur
232. Maastik
233. Kolm üksikut puud
234. Maastik
235. Suur puu
236. Näopilt
237. Tuulne ilm
238. Sügise
239. Õhtu
240. Maastik
241. Maastik
242. Künkad
243. Maastik
244. Hauasamba projekt
245. Portali projekt
246. Latern
247. Väljaõmbluse joonistus (prl. E. Tarto
omandus, Tartus)
248. Muinasjutt "Iselendav vaip"
249. Kavand "Jaroslavna nutt"
28
15
A. Uurits.
250. Maastik
251. Pr. U. näopilt
252. Neegri poiss
253. Hra D. näopilt
254. Hra T. näopilt (hra Tammann'i oman-
dus, Tartus)
255. Tedre mägi
256. Maakoht Otepääst
257. Maakoht Otepääst
258. Pühajärv (hra B. Linde omandus,
Tartus)
259. Maakoht Pühajärvelt
260. Kabel
261. Nüpli järv Munamäega
262. Lubja ahi (prl. E. Tarto omandus,
Tartus)
263. Pr. K. näopilt
264. Prl. P. näopilt (prl. Puusepp'a oman-
dus, Pühajärvel)
265. Hra L. näopilt (hra Lepa omandus,
Tallinnas)
266. Prl. P. näopilt (prl. Paalmann'i oman-
dus, Tartus.
29

Lehekülg 17
Herrade kunstnikkude adressid:
1. P. Aren, Narvas, Juhkenthal, Proomi
maja 156.
2. Karl Burmann, "Noor-Eesti" toimetus,
Tartus.
3. Paul Burmann, "Noor-Eesti" toimetus,
Tartus.
4. V. Kangro-Pool, Tallinna uul. 39, Tartus.
5. J. Koort, "Noor-Eesti" toimetus, Tartus.
6. K. Mägi, Kristiania, Norge. Frogner-
veien No 35.I
7. R. Nymann, Фонтанка 11, кв. 28, СПБ.
8. A. Pillart, Müürivahe uul. 11, Tallinnas.
9. M. Pukits, Введенская 17, кв. 69, СПБ.
10. Kr. Raud, Tiigi uul. 28, Tartus.
11. P. Raud, Lai uul. 31, Tallinnas.
12. A. Rosileht, Офйцерская 30, кв. 18, СПБ.
13. A. Schekotihina, "Noor-Eesti" toimetus,
Tartus.
14. N. Triik, "Noor-Eesti" toimetus, Tartus.
15. V. Triik, "Noor-Eesti" toimetus, Tartus.
16. A.Uurits, "Noor-Eesti" toimetus, Tartus.

Lehekülg 18
W.a. hr. Kallas
16
Paari päewa eest sain siingi eestlastega kokku - kus neid
ei ole! Konrad Mägi kes juba teist aastat siin asub
oli mu adressi " Verdens Gangist" saanud (minu
siinolekust on Kristiania lehed lühidalt teata-
nud) ja tuli mind waatama. Ta on tüüpiline
"Eesti näljane kunstnik". Alguses olla tal ühes/ siinse
kullasepa ja kunstkäsitööde äri wähe tööd olnud,
millest ennast elatanud, kuid kolmat kuud
ei ole aga juba mingit teenistust. Alalise
wegeterimise tõttu on ta närwid rikutud, tohtrid
soowitawat tulla Stnoaugerisse sõita, et terwist
wähe parandada kuid raha puudus on ta
Kristianasse kinni naelutanud. Juures olewast
sonumist, mida "Postimehesse" palun mahutada
näete, et Mägi siin oma piltidega tähel pane-
mise on ära tenind. Aften posten on siin ka,
tähtsam leht, ja selle kõige paremad kunsti
kriitikerid oma Ma kõigest sellest teatan Teile
selle pärast, et Teile ühes on palwet Mägi aita-
mise pärast ette tahan panna. M. ise on
tagasi hoidlik ja saamatu inimene, kuid tal
ta on kaunis agaraste töötanud ning
on amet. Ja see annaks talle wast wähe
õigust näit. waikse abiraha saamiseks Bergmanni
abirahast. Ja kui M. oma seisu korrast
Taavet_Bergmanni_abiraha_sihtasutus (EAA.2105.1.581)

Lehekülg 19
Mulle oli jutustanud, panin talle ise selle plaani
ette, mis ja lubasin Teile kirjutada. Weel oleks
teine - tee M. aitamiseks, kui Bergm. abirahast
wõimalik pole anda: Tartus on ku leidub
ometi mõni ja jõukam eestlane, kes mõne
M. pildi ära wõiks osta. Wäiksemate
skizzede hinnaks määras ta 25 rbl
suuremate piltide eest Tahaks ta 50 - 100 -
150rbl. Wiimastest on mõni toesti õige
kena aga ka skizzed pole halwad. Wast
wõiksite selles asjas mõnda teha. Igatahes
palun Teid teha, mis wõimalik (Pilti, nagu
teate, wõib ilma Tollita Tartusse saata; walda
wõiksin mina, kui ostja usaldab)
-
Peale selle palwe minu enese poolt. Raha, mis
enne ärasõitu sain, sulab kokku imestamisewäärilise
kiirusega. Ma ei ole weel hr F. Malingi juures
olnud, aga on lootust, wahemalt armulised siinsed
ajakirjanikud, kelledega kõnelesin nii - et priisõidu
saan. Kordan aga/, et raha napiks jääb, sellep.
paluksin rublat 50-75 weel lisaks saata lasta
ja wõimalikult kohe, et teaksin, kas reisu peale üleüldse
wõni mõelda - "Minu adress: Kristianija Tullinsgada
2B
pensionat Bode.
Mägi adress: Kristiania, Kirkeveien, 56 V
Paluksin mõlemais asjas lühidat wastust
Paljude terw. kõikidele Ed. Wergo
17
K.a. Bergmanni Abiraha
Walitsusele
Nende ridade otstarb oleks kunstniku
pääle tähelepanemist juhtida, kes kõige hädalise
malt abi tarwitaks: Konrad Mägi. Põhjused, mis
selle kunstniku kasuks kõnelevad, oleksivad
järgmised:
1) Konrad Mägil kui kunstnikul suure ulata-
on
vusega võimine. Seda on juba mitmelt poolt
konstateeritud. Nimetaksin siin kohal:1) Norra
kunstiarvustajad, kes K.Mägi tööde näituse pu-
hul mineval kevadel, kiitvaid otsusid andsivad
Et mul praegu just käepärast ei ole, siis võiksi
vad neid arvustusi tarbekorral hra Eduard Wergo
ja mina refereeritsda. 2) Kunstiajaloolase Dr.
N. v. Stryki arvustus, mis siia kaasa on lisa
tud. 3) III Eesti Kunstinäituse nimekirja
sissejuhatus lhk 9,10 ja 11 ja minu artikel
ajakirjas "Kyläkirjaston "Kuvalehti" No 50
1910. Kunstnäituse katalog siia kaasa lisatud
4) Dr. 7. Luiga, "Päevaleht" N 2, 1911.
Taavet_Bergmanni_abiraha_sihtasutus (EAA.2105.1.581)

Lehekülg 20
2.) Võiks vahel ehk nende abirahade kasutoo-
vuse, vähemalt abirahade andmise viisi otstarbe-
abirahade
kohasuse juures kahelda, mis seni B. A. W. poolt
meie kunstnikudele on jagatud. Need kaht-
lused on isiklistest äranägemiste põhjal tekki-
nud. ja Pean kahj tunnistama, - nii kurb kui
see ka on,- et need äranägemised meie kunstnik-
kude tõsiste kunsti-huvide kohta koguni halva
tunnistuse annavad. Lugu on veel seda kurvem,
et erandite üleslugemiseks ühe käe 3 sõrmest
ehk küll jatkuks. Seda suurem kohus oleks
suurem
neid kunstnikka toetada, kes õnnelikult
võimise suurt ulatavust ja ülesande tõsidusest
arusaamist eneses õnnelikult ühenda-
vad. Sarnaseks kunstnikuks pean ma kahtlemata
Konrad Mägi, kes seni ei ühegi era-inimese
ega asutuse poolt miskisugust abi ei ole
saanud. Ma tunnen ja tean K. Mägi eluwiisi,
mille korralus enese juures kahelda ei lase.
Siin ei läheks abiraha mitte alkoholi, vaid kõige
hädapäralisemate elutarviduste ja õppimise
pääle. Seda minu otsust hra K. Mägi kui
inimese kohta võiks tarbekorral ka hra
Wirgo tõendada.
Siiski paneksin ma ette kõikidele kunstnik-
kudele abiandmise juures: raha mitte otse
18
nende eneste, kätte anda või saata, vaid
mõne tuntud isiku kätte anda või saata,
kes siis kunstnikkudele aegajalt annaks või
nende eest õppimise ja üüri rahasid välja
maksaks. Mulle on paljude meie kunstnikkude
eneste käest teada, et kui suurem summa
tuli, siis see ühe õhtuga maha joodi, mille-
le kuuline nälgimine järgnes. Oleks vist
naeruwäärt sarnase eluviisi juures korra-
likust töötamisest kõneleda. Pääle selle õpi-
vad meie noored kunstiõpilased juba omi esimesi
ainult
sammusi tehes mitte - vaheaegadel jooma, -
nii halv kui see ka on, võiks sellega ometi
ikkagi leppida, - vaid vaheaegadel tööd
tegema ja kõik muu aja jooma.
B. A. W. usaldusemeheks Parisis võiks hra
Dido olla.
Loodan et B. A. W. Konrad Mägi'le abiraha
määrab.
Aupaklikult Bernhard Linde
Tartus, 3/I 1911.

Lehekülg 21
19
Postkaar
Paris
52 Rue Pascal
4 rue Troidevaux
Mar K. Mägi / Maegu
Sellele küljele kirjutatakse ainult adress.
XIV
23

Lehekülg 22
"BERGMANNI ABIRAHA"
Eesti rahva kirjanduse edendamiseks ja Eesti õppiva nooresoo toetamiseks.
Adress: Tartu (Юръевъ) Tiigi uul. 31, Dr. O. Kallas
Tartus, 10/23 IV 1911
hr. K. Mägi (Maegui) Paris Rue Pascal 52.
Teie soovi pääle (5/I 11) Bergmanni Abirahast
toetust saada, peame teatama, et toetuse and-
mine sedakorda kahjuks võimata oli. Raha oli
ülepää 175r, mis 14 abisoovija vahel oleks pidanud
jaotatama, nii et üksiku pääle ainult küm-
mekond rubla oleks tulnud. Kolmanda Eesti
kunstinäituse jury liikmed, kelle hooleks BA
ülemal nim. summa jaotamise andis, olid arva-
misel et parem on 5 kunstiõpilast suuremate sum-
madega aidata, kui 14 ainult vaiksematega,
ja tegewad selle järel oma otsused.
BA nimel OKallas
Herra
Dr. O. Kallas.
Tiigi uul. N. 31.

Lehekülg 23
21.
Herra Dr O. Kallas
Tartus.
Saadan Teile Teie kaarti,
missuguse mulle ilma
margita saatsite, tagasi -
ka ilma margita.
Aup. K.Mägi
Vastus
BA-s
3/V11
Taavet_Bergmanni_abiraha_sihtasutus (EAA.2105.1.581)

Lehekülg 24
K. a. hra Dr. O. Kallas!
22
Palun Teid lahkesti mind Bergmanni
abiraha walitsusele abi saamiseks ette panna.
Olen kunsti näituse viivituse tõttu praegu
väljapääsemata seisukorras.
Loodan et Teie asja võimalikult ruttu
toimetate, muidu puudub mul kõik
töötamise võimalus. Mul oleks praegu
hädaste 30-50 rubla tarvis.
Kõige aupakumisega
adr. Rue Pascal 52 Paris
K. Mägi
K. Mägi (Maegui)

Lehekülg 25
M-r Dr O. Kallas.
Tiigi uul. N. 32
Dorpat Livl. r. Юръевъ M
23
Dr. Fr. von Stryk.
Kolmas Eesti kunstinäitus.
änavune kolmas Eesti kunsti-
/v
näitus tähendab tuntavat
edu teise kõrval. Et edasi-
püüdjate noorte kunstnik-
kude siin väljapandud tööde
vastu õiglane olla, peab näi-
tuse üleüldist muljendit kõi-
gepäält ära tähendama. See
näitus ei ole mitte konkur-
rentsinäitus, ei ka repre-
sentatsioni- ega sentsa-
/s
/t
sioninäitus, vaid töönäitus: ta peab näitama, mis noorte kunst-
nikkude rühm viimasel ajal teinud ja õppinud on. See näitus
tahab aga ka publikumile võimalust pakkuda, ostmise ja arvustamise
läbi kodumaa kunstielust osa võtta. Kujutav kunstnik pöörab iga-
ühe poole, kellel silmad, et näha, ja süda, et ühes temaga selle
ilusa maailma rõõmusid ja kannatusi kaasa tunda. „Astuge sisse
kunsti templisse: kunst ühendab, puhastab, peenendab inimesi
ja selgitab nende elu taevaliku valgusega."
Jury on väga leplik olnud, sellepärast on kunstnikud omad
atelier´ed kaunis täielikult välja pannud: väga hääde ja valminud
tööde kõrval ripub nii mõnigi poolik, valmimata ja nurjaläinud
katse. See ei pea aga vaatajat pahandama ega ära kohutama,
sest kes kunstniku elusse pilku on heitnud, see teab, kui palju
vaeva, puudust ja pettumust peab kannatama, ennekui meistritöö
valmis saab; ja kui kunstnikud nii otsekohesed ja ausad võivad
309
Taavet_Bergmanni_abiraha_sihtasutus (EAA.2105.1.581)

Lehekülg 28
dudest ja nende otstarbekohasest tarvitamisest. Meie soovime
temale tublit kooli ja paar hääd arvustajat sõpra. Vahest paneb ta
meid siis ükskord omade toodetega veel imestama. Kõigist väljapani-
jatest kunstnikkudest on tema igatahes kõige algupärasem.
Prl. A. Schekotichina on grafika kunstnik. Ta ei ole
mitte väga algupärane, ehk ta küll seda olla püüab. Kuid väik-
semates töödes ilmutab ta palju maitset ja tähelepandavat võimist.
Ta peaks end grafikale ja raamatuilustamise kunstile pühendama,
sääl suudaks ta rohkem korda saata. Suuremad tööd avatelevad
teda kergesti ekstravagantsidele, näit. plakat (nr. 200).
A. Pillart ja A. Rosileht on alles algajad, kellede
kohta raske on otsust teha. Meie ootame parem ära, mis nen-
dest saab, ilma et meie neilt julgust tahaksime võtta.
Ainult nii edasi töötada! tahaksime meie kõikide nende
noorte kunstnikkude poole hüüda. Ja siis näitame meie varsti ilmale,
et ka meie lugupeetavate toodetega rahvusvahelisest kunsti-
edust osa võime võtta. Vahest ootab ka meie kodumaad hiilgav
tulevik kunsti põllul. Meie oleme küll alles alguses, kuid see
algus näitab õige paljutõotav olevat.
26
Tartu 23/II 24
Väga aust. hra president!
Teie kirja pääle 2/s.k päevast
on mul au Teile järgmist
teatada:
1) Ludvig Oskar, Türihalliku
Kõrgema algkooli inspektor
2) August Kilgas, Tallinna
Kunst-tööstuse kooli inspektor
3) Jüri Riis, Oli ennem Pärnus
joonist. õpetaja - nüüd arvat. Baltiskis
4) Elsa Bergström - ei tunne
5. Rudolf Tassa, asub Pariisis-
Majandusline seisukord ja adr. teadmata
Aupakl. tervit.
Teie KMägi
Kloostri_vallavalitsus (EAA.2740.1.7)

Lehekülg 2
Aasta, kuu Num
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
ja bri
pääw. järg.
2.
Aasta, kuu Num-
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
ja bri
pääw. järg.
1875
März 19
1 Tallitaja oli Risti koolmeistri
Wolimeeste
Gustav Treumanni Wasalemas kool-
Kogu
meistriks kutsunud ja pani alamal
seiswat Kontrakti wolimeestele ette,
tähendades et Treumann
selle kaubaga tuleks.
Kontrakt
1) Gustaw Treumann wõtab Wasa-
lema walla laste koolitamise
Jüri päewast 1875 nii kui seda
kooli kohtu poolt säätakse oma
hooleks selle tähelpanemisega
et suil tihim ei sunnita lapsi
kokku wõtma kui kahe nädala
takka
2) Palk selle eest on aastas: a) maad
mis mõisa härra poolt kooli hääks
antud b) magasist üks tsetwert kaks
tsetwerikut rukkid; d) 90 rubl hõb.
raha. e) kroonu ja walla maksu-
dest lahti.
3) Hagu muretseb wald niipalju kui
tarwis ja puid 3 seitsme jalast sülda.
Haod ja puud muretseb wald juba
teiseks talweks koolimaja juure.
walmis.
4) Pääle selle toimetab koolmeister
walla kirjutuse ametit, mis eest
25 rubla hobedat maksetakse.

Lehekülg 3
Aasta, kuu Num-
ja bri
pääw. järg.
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
5) See kontraht maksab kui
mõlemilt poolt kõik täidetud.
saanud mis ülewal nimetatud,
kolme aasta pääle ja weel
aastaastalt edasi kui uusi
tingimisi ei tule.
Sai wolimeestest ühel meelel wastu-
wõetud.
Tallitaja Toomas Steinfeldt
XXX
Wolimehed:
Juhan Liisberg
+++
Rein Drewerk
+++
1875
April 26
2 Uute tallitajate ja ühe wolimehe,
Walla täis
walitsemine. Walitsetud saiwad:
kogu
Tallitajaks.
1
Tita Karl Remmel 16me häälega
Tallitaja abimeheks:
Suutre Toomas Drewerk 21 häälga
Wabatmeeste wolimeheks Pärneti Madise
Aasta, kuu Num-
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
ja bri
pääw. järg.
1875
asemele:
Rehe Jaan Treumann 6 häälega
Tunnistuseks:
Tallitaja Toomas Steinfeldt
+++
Abimees: Saamul Neumann
+++
3
Wolimehed oliwad kokku kutsutud al
seiswa meeste üle otsust tegema, kas
nad wõiwad nagu nad nõuawad
pääraha maksust lahti saada wõi
mitte.
Jüri Altdorff maksab poole pääraha,
Jaan Einberg niisama
Jaagup Einberg maksab täie pääraha
Saamul Steinfeldt saab hoopis
lahti maksust, aga peab wana
wõla ära maksma.
Tallitaja Karl Remmel
+++
Wolimehed: Juhan Liisberg
+++
Madis Neumer
+++
October 10
3
Wolimeeste
kogu
Kloostri_vallavalitsus (EAA.2740.1.7)

Lehekülg 4
Aasta, kuu Num-
ja bri
pääw. järg.
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
1875
Detsember 5
Walla täiskogu oli koos uute kohtu.
meeste ja ühe wolimehe walitsemise
Walla täis
kogu
pärast.
Walitsetud saiwad:
Pääkohtumeheks endine teistkorda:
Kristjan Kreideberg 34 häälega
Kõrwameesteks:
Juhan Raba 19 häälega (endine).
Toomas Steinfeldt 13 häälega
Wolimeheks Rein Drewerki asemele
Siimu Jaagup Stolberg
Tunnistuseks:
Tallitaja Karl Remmel
+++
Abimees Toomas Drewerk.
+++
1876
Märts 19
1 Koolmeister pani järgmised asjad
Wolimeeste
wolimeestele ette:
kogu
1) Kooli kohtust ei lubata mitte, et
kooli aega wallakirjutuse pääle
tarwitatakse ja see pärast ei olla
temal mitte wõimalik wallakirju-
tust pidada.- Otsus: Koolmeister saab
ikka walla kirjutust pidada, sest
et muud kirjutajat saada ei ole ja
walla walitsus palub ise kooli kohtust
Aasta, kuu Num-
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
ja bri
pääw. järg.
seks aega.
2) Maad on wäga wesised kas walla
poolest ei wõiksi mitte ühte suure-
mat kraawi leigata mis wee
ära tõmbaks? Lubati.
3) Lastele on koolmeister tänini silma
walgust annud ja saab selle eest
palgaga, mis walla peredest aja-
takse, 1 rubl. 70 kop. aga see on
wähe. Sääti, et koolmeister kirju-
tab ülesse palju ärakulub, siis saab
walla laekast maksetud, mis üle
1 r. 70 kop. on ärakulunud
4) Koolmeister on paberi ja laki, mis
walla kirjutuse juures tarwis olnud
omast käest wõtnud. Ta nõudis, et
sellega aru saaks tehtud, kust see peab
tulema. Sääti: Koolmeister wõtab
seda omast käest, aga paneb kirja
palju ära tarwitatud ja saab siisi wal-
la laekast wälja maksetud.
4
Tunnistuseks
Tallitaja Karl Remmel
+++
Wolimees Madis Neumer
+++

Lehekülg 5
5.
Aasta, kuu Num-
ja bri
pääw. järg.
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
1876
Juuli 26
2 Madis Neumeri asemele walitseti
Priimeeste
Jüri Ammann priimeeste wolimeheks
kogu.
Tunnistuseks:
Tallitaja Karl Remmel
+++
Abimees Toomas Drewerk.
+++
Oktoober 23
3. Wasalema nurga kooli wöörmündreks
Peremeeste
walitseti Tammiotsa Kristjan Weimann
kogu
ja külade kooli wöörmündreks Tõnu
Hans Aamisep Sumu Jaagup
Stolbergi Esemele. Enne oli üks
olnud, aga oli tuntud, et üks ei jõua
nii laialises wallas kõik selle
ammeti asju korrapärast ära toime-
tada
Tunnistuseks
Tallitaja Karl Remmel
+++
Abimees Toomas Drewerk
+++
Aasta, kuu Num-
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
ja bri
pääw. järg.
1877
Märts 11
1 Tõnu Hans Aamisep oli tahtnud
Wolimeeste
Wasalema hinge kirja wõtta
kogu
ennast wõtta lasta. Wolimehed
tegiwad seda säädust, et igaüks wõe-
kirja
ras kes meie hinge tahab
ennast üleskirjutada, peab 50 rupla
maksma.
Tunnistuseks:
Tallitaja Karl Remmel
+++
Wolimees Juhan Liisberg
+++
Märts 11
2 Kooli wöörmünder Kristjan Weimann
Peremeeste
oli ära surnud tema asemele walitseti
kogu
Kuusiku Karl Neumann 11 häälga
Sõõru Toomas Feldhoff walitseti
wolimeheks
Tunnistuseks:
Tallitaja Karl Remmel
+++
Abimees Toomas Drewerk
+++
Kloostri_vallavalitsus (EAA.2740.1.7)

Lehekülg 6
Aasta, kuu Num-
ja bri
pääw. järg.
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
1877
April 23
3 1) Pääraha 1877ma aasta I pool sai ära
Wolimeeste
jaotatud 116ne mahe pääle. Kroonu
kogu
pärib 200 r. 9 kop., iga maksja maksab
1 r. 73 kop.
2) Mõisa härra oli wana Tooma toa
katuse hõlgede eest kooli hääks 14 rubla
annud. Tallitaja küsis, kuda seda pruuki-
da. Et nüüd just midagi iseäralikku
tarwitust ei olnud, seepärast jäeti edes-
pidi arwata.
3) Koolmeistrile lubati walla kirjutuse
eest 10 rupla palka juure nõnda, et ta
nüüd 35 rupla selle eest saab.
Tunnistuseks
Tallitaja Karl Remmel
+++
Abimees Toomas Drewerk
+++
Oktoober 11
4 1) Pääraha 1877mal aasta II pool 200 rubl.
Wolimeeste
9 kop. 122 mehe pääle, igaüks maksab
kogu.
1 rupl 65 kop.
2) Wangi wedamise pärast tehti see säädus,
et need üksi käiwad neid wiimas, kes talli-
taja ligi elawad ja saawad maksetud ho-
buse päewa eest 1 rubla ja jala päewa eest
50 kop. mis aasta lõpetusel kõige
walla pääle ärajaotatakse.
6
Aasta, kuu Num-
ja bri
pääw. järg.
3) Leena Farmannile lubati kui
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
ta koolis hakkab käima wallast iga
nädal ise perest, leiwa kot anda.
4) Koolimaja pliit ja selle shiiber
pidiwad parandamist tarwitama rää-
kis koolmeister ja see pidi 1 r. 30 kop.
maksma. Lubati walla laekast
maksta.
Tunnistuseks:
Tallitaja Karl Remmel
+++
Wolimees Toomas Feldhoff
XXX
(Клиянъ п: 14" Februar 1878.
Kirzukirjas E Kombat

Lehekülg 7
Aasta, kuu Num-
ja bri
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
pääw. järg.
1878
1
Märts 24
Õpetaja härra nõudmise pääle
pidi saama nõupeetud ja otsust wõetud
kudas koolimajaga teha, et see terwi-
sele kahju ei teeks. Koolmeister arwas
et kooli tuba nende seinte wahel ela-
des kolbawaks ei wõi saada, sest et
ta kitsas on. Esteks ei mahtuda
sinna niipalju lapsi sisse, kui neid
Wasalemas on teiseks ei wõi sääl
lapsed ega koolmeister koguniste
terweks jääda, kus nii palju inimesi
kitsalt koos on. Mõeldi siis kui
natuke uusi palka saaks, see maja
maha kiskuda ja uue plaani järel.
jälle üles ehitada kui juures wanu
palka tarwitada wõiks. Selle wastu
öeldi, et see maja ei maksa laotada
sest pisut oleks neid puid mes weel
sünniksiwad ja teised oleksiwad raisa-
tud; aga jääb ta wana wiisi seisma
siis ta on muuks tarwituseks hää
maja, nagu kohtu- ja waestemajaks.
Kooli majaga ei jää muud nõuu
Kui üsna uus ehitada. Et meie
walla peremehed aga suuremast osast
wäga waesed on sellepärast pole loota-
gi, et nemad materiiali ja ehituse
Wolimeeste
kogu
Aasta, kuu Num-
ja bri
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
pääw. järg.
kulusid jõuawad kanda. Wõeti
siis nõuuks kooliwöörmündert tali-
tajat j.n.e. meie auusa mõisa
härra palwele saata, et tema
aitaks materiaali muretseda ja
et ta kihelkonna kohtu härra
nimel lubaks meile magasi
rahast ehituse kulusi wõtta. Kui
see lubatud saab, siis saab
uus koolimaja 1879mal suil ehita-
tud.
Tunnituseks
Tallitaja Karl Remmel
Wolimees: Toomas Weimann
2 Tõnu Hans Aamisep soowis
Märts 24
jälle, et teda saaks Wasulema hinge-
kirja wõetud. Lubati wõtta.
Tunnistuseks
Tallitaja Karl Remmel
Wolimees Toomas Weimann
Kloostri_vallavalitsus (EAA.2740.1.7)

Lehekülg 8
Aasta, kuu Num-
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
ja bri
pääw. järg
1878
Wolimeeste
Märts 31
3 Wõeti nõuks rätsepat Madis
Stolberg'i pääraha maksu alla
panna niisama Juhan Lilienblumi
ja Andres Lilienblumi poole maksu
alla.
Tallitaja Karl Remmel
Wolimees Juhan Liisberg
4 Pääraha sai arwatud. Maksjaid
on 129 meest. Kroon pärib 200 rupl.
9 kop. Mehe pääle arwa
ti 1 r. 60 kop., teeb wälja 206 rupla
40 kop. Mis rohkem on saab wana
puudu jäänud päärahe täitmiseks
arwatud.
Tallitaja Karl Remmel
Wolimees Jaagup Thalberg.
5 Otsuseks wõeti Waselema nurka
ka tallitaja abimeest walitseda.
kogu
Wolimeeste
kogu.
Wolimeeste
kogu
8.
Aasta, kuu Num-
ja bri
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
pääw. järg.
1878
Märts
6 Walitsetud saawad:
Walla täis kogu
31
Tallitajaks: Juhan Liisberg 22 häälega
abimeesteks
Tooma Jaan Jaanwerk 24 häälega
Wanapere Madis Ammann 11 häälega
Wolimeheks Juhan Liisbergi asemele
Tõnu Hans Aamisep 13 häälega
ja Karl Neumanni asemele.
Rehe Jaan Treumann 13 häälega.
Tunnituseks
Tallategi Karl Remmel
abimees Toomas Drewert
Mai 17
7 Nagu kõigil tuttaw, on Jaan
ja Anna Altdorff pillajad innimesed
Wolimeeste
sellepärast arwasiwad wolimehed õigeks
et see raha, mis surnud w Rammi
härra nende poja Jaagup Altdorffi
le pärida jätnud, ei saa mitte
kogu
nende nende kätte antud, waid
jääb kihelkonna kohtu hoidmise
ja kahe wöörmündri iseäralise hoole
alla. Nendeks woormündriteks seati
Rummu Toomas Steinfeldt ja Hannuse
Kristjan Kreideberg
Tunnistuseks
Tallitaja Juhan Liisberg
Wolimees Hans Aamisep

Lehekülg 9
Aasta, kuu Num-
ja bri
pääw. järg.
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
1878
Oktoober
8 Pääraha maksjad saiwad arwatud,
Wolimeeste
8.
neid on 124 meest. Kroonu pärib 200 r. 9 kop.
kogu
Karl Schmidfeldt ja Jaagup Weimanni wõlg. 3 " 60 "
Summa 203 r 69 kop.
Mehe pääle tuleb 1 rubla 65 kop.
Tallitaja Juhan Liisberg XXX
Detsember
9 Kohtumeeste ja wolimeeste walitsemine.
Walla täis
1.
kogu.
Pääkohtumees Peeter Friedemann
11ne häälega.
Kõrwa meesteks
Hans Amisepp
6 häälega
Matis Neumer
6 häälega
Toomas Weimann 9 häälega
Peremeeste
Madis Ammann 9 "
wolimeesteks
Saamul Neumann 4 "
Wabadikkude wolimeheks Saamul Welbach
6. häälega
Tunnistuseks: tallitaja Juhan Liisberg
Abimees: Jaan Jaanwerk
9.
Aasta, kuu Num-
ja bri
pääw. järg
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
1879
1 Pääraha maksjad saiwad arwatud, neid
Wolimeeste
Märts
on 125 meest. Kroonu pärib 199 rubla 15 kop.
23.
kogu
Mehe päile tuleb 1 r 60 kop.
Tunnituseks: tallitaja Juhan Liisberg
Wolimees Toomas Weimann
2 Tüdruk Ingel Mik soowis et ta seie hinge-
kirja saaks wõetud. Saeb siis wöetud, kui
ta 30 rupla sisse maksab mis ta muidu,
kätte ei saa kui wallast wälja läheb
ehk mehele saab. Intressi maksetakse
selle päält 75 kop. aastas.
Tunnistuseks
Tallitaja Juhan Liisberg
Toomas Weerman
Wolimehed:
Jaan Treumann
September
3 Mõisa politsei poolt sai küsitud, kas
Walla täis
29.
nad wõtab Peeter Steinfeldti, keda wangi
kogu
mõistetud, pärast trahwi aega jälle walda
tagasi wõi mitte, selle pääle andis walla
täis kogu wastuseks: "ei wõta".
Tallitaja Juhan Liisberg
Jaan Jaanwert
Abimehed:
Madis Ammann
Kloostri_vallavalitsus (EAA.2740.1.7)

Lehekülg 10
10.
Aasta, kuu Num-
ja bri
pääw. järg.
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
1879
Oktoober
4. Pääraha maksjad saiwad arwatud. Neid on
Wolimeeste
kogu
19.
125 meest. Kroonu pärib 199 r 15 kop.
tuleb mehe pääle 1 r. 60 kop.
5. Wõeti nõuks mõned puud osta ja neist
puusärgi laudu saagida.
6. Leena Steinfeldt oli palunud oma emale walla
laeka rahaga puusärki osta niisama
Mats Sepmann oma naesele ja Jaagup See-
mann oma wennale. Tehti otsuseks, et
need keegi seda ei saa.
7. Mari Manidi palus, et ta tütre
Liisa Manidi passi raha temale saaks
lubatud. Sai seks aastaks lubatud.
8. Jüri Steinwerk ja Kadrina Grünberg palu-
siwad walla abi. Lubati kummagile 2
tsetweriki rukkid
9 Kooli maja pärast oli küsimine kas saab
tulewal suil ehitatud wõi mitte. Saab
ehitatud. Härra Boustedt oli walitseda
annud Pärtle aed Tähe juurest, Kuusiku
kõrtsu ase ehk Nõmme koht Karilepas.
Nõmme koht arwati kõige sündsam olewat,
kooli kohaks.
Tallitaja Juhan Liisberg
Wolimehed. Madis Ammann
Saamul Welbach
Aasta, kuu Num-
ja bri
pääw. järg.
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
1879
Oktoober
10 Endised kooli wöörmündud wõtsiwad ennast
19
ammetist lahti, kolm aastat oliwad nad
Peremeeste
jo olnud ja saiwad walitsetud Toomas
kogu
Feldhoff ja Jaan Nolk asemele.
Tallitaja Juhan Liisbeg
Abimehed:
Madis Ammann
Jaan Jaanwerk.
Kloostri_vallavalitsus (EAA.2740.1.7)

Lehekülg 11
11.
Aasta, kuu Num-
ja bri
päew. järg.
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
1880
Januar
1 Koos oliwad tallitaja Juhan Liisberg,
25
abimees Jaan Jaanwerk wolimehed: Madis
Ammann, Saamul Neumann, Saamul
Wolimeeste
Kogu
Welbach, Jüri Ammann ja Jaan Treumann.
a) Karl Paiu tahtis ennast wallast wälja wõtta.
Tehti üleüldseks sääduseks: kui wälja mini-
jal wanemad walda jäiwad maksad pojad
kokku 100 rubla wanemate häiks sisse,
mis kätte antakse, kui wanemad surnud
on ja kelle päält 4 protsenti maksetakse.
Pääle selle peab iga wälja minija 1 r.
50 kop. kirja toimetuse eest maksma.
Et Karl Paiul wanemad ja kaks wenda
walda päewad, siis peab ta 33 r. 34 kop.
sisse maksma; pääle selle tähendatud
kirjutuse raha.
b) Nõuks wõeti kohtu majasse puuri teha
mis tallitaja peab muretsema.
d) Karilepast Kubja peremehed Jüri Saarpere
ja Jaan Õunbaum oliwad nõuudnud, et
Saueaugu Mats, kes pere perelt toide-
tud saab, nendele mitte ei tuleks, sest
et neil mõlemil abitarwitawad aida-
ta on. See sai lubatud.
e) Kiriku wöörmünder ja pääkohtumees
Peeter Friedemann pani õpetaja soowi
ette, et üks teatud trahwi aru saaks nende
kohta kinnitatud, kes ööseti teiste rahu
rikuwad, ja poiste ja tüdrukute kohta, kes
koos magawad nii ka nende wallaliste inimes
te kohta, kellel laps on. - Otsuseks tehti:
rahurikkujad ja tüdrukute magatajad poisid,
kui ka peremehed, kes seda salliwad, maksa-
wad esimene kord 1 rupl trahwi, teine kord
Aasta, kuu Num-
ja bri
pääw. järg
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
2 rupla j. n.e. ja tüdruk, kes poissi wastu
wõtab, pannakse esimene kord üheks päe-
waks puuri, teine kord 2eks päewaks.
Kui laps wallalistel inimestel on, siis maksab
pois 12 aastat 10 rupla walla laekasse,
mis lapsele saab hoitud, aga kellest tüd
rük midagi ei saa.
Tallitaja Juhan Liisberg
Abimees Jaan Jaanwerk
Wolimehed
Märts
Koos olewad Tallitaja Juhan Liisberg, abi
Wolimeeste
17.
mees Jaan Jaanwerk, wolimehed: Madis
kogu.
Ammann, Toomas Weimann, Saamul
Welbach ja Jüri Ammann.
a) Jaagup Drewerk palus poegade passi
raha omale. Teise poja päält lubatakse
b) Jaagup Einberg palus pääraha maksust
lahti haiguse pärast. Pool lubati tagasi.
d) Karl Fisemann palus ka ennast hai-
guse pärast pää rahast lahti. Ei lubatud.
e) Pääraha rehnung: 126 maksjat.
Kroonu pärib... 199 r. 15 kop.
Jaagup Armbergile.... 1 " 60 "
Karl Neumannile.... 1 " 65 "
Summa 202 rupl 40 kop
Tuleb mehe pääle 1 r. 60 kop.
Tallitaja Juhan Liisberg
Abimees Jaan Jaanwerk.
Kloostri_vallavalitsus (EAA.2740.1.7)

Lehekülg 12
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
Aasta, kuu Num-
ja bri
pääw. järg.
1880
Anna Seppel nõudis passi raha et ta
Wolimeeste
April
passi pole tarwitanud, tagasi. Lubati pool
kogu
23
see on 1 rupla tagasi.
Tallitaja Juhan Liisberg
Madis Amman
Abimehed
Jaan Jaanwerk
Oktoober
Koos oliwad. tallitaja Juhan Liisberg abime-
Wolimeeste
10.
hed. Madis Ammann ja Jaan Jaanwerk ja
kogu
wolimehed Jaan Treumann, Toomas Weimann
Jüri Ammann
a) Pääraha ära jagamine.
Kroonu pärib 199 supla 15 kop.
123 maksjat, tuleb iga lühel maksta 1 r. 62 kop.
b) Madis Treumann pärib tütre passi raha,
tagasi, sest see on warsti pärast passi wõt-
mist mehele saanud.
d) Lesk Triinu Weimann palub laste kooli-
tamise pärast abi. Lubati pool tsetwerti
magasist.
e) Alasi Jüri palub wanaduse pärast abi.
Ei saa
Tallitaja Juhan Liisberg
Abimees Jaan Jaanwert
Abimees ja wolimees Madis Ammann
12.
ja bri
pääw. järg.
Aasta, kuu Num-
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
1860
Detsember
Koos oliwad: tallitaja Juhan Liisberg, abimees
Wolimeeste
30.
Jaan Jaanwerk ja wolimehed: Madis Ammann
kogu
Saamul Neumann, Toomas Weimann, Jaan Treu-
mann ja Jüri Ammann.
a) Karl Fischmann oli walla abi nõudnud.
tohtri kirja ette näidates, et tal pikaldane
kõhuhaigus (chronischer Magenuurthwar
on. Teda mõisteti wallas ringi käima,
üks päew igasperes.
b) Küsimine: Kus kohta koolimaja saab ehi-
tatud? - jäi wastamata.
Tallitaja Juhan Liisberg
Abimees Jaan Jaanwerk
Abi- ja wolimees Madis Ammann
1881
Koos oliwad: tallitaja: Juhan Liisberg, abi-
Märts
mees: Jaan Jaanwerk wolimehed: Madis Ammann
6.
Saamul Neumann, Toomas Weimann, Jaan
Treumann, Saamul Welbach ja Jüri Ammann
a) Jaagup Reinfeldt nõudis Mari Friedemani
passi raha tagasi, sest see jäänud haigeks
ja surnud ära, ilma et seda passi oleks
tarwitanud, ja tema olla seda raha
laenanud. Lubati tagasi.
b) Siin Keskel ja Jaan Parbo soowisiwad
seia walla hingekirja üles wõetud saada.
Siin juures sai üle üldiseks sääduseks
tehtud, et need meeste rahwad keda walla
hinge kirja wõetakse, peawad magasisse
maksma 1 tsetwert nukkid ja 1/2 otri
eht 15 rupla raha. Tahawad nad
Kloostri_vallavalitsus (EAA.2740.1.7)

Lehekülg 13
ja bri
pääw. järg.
Aasta, kuu Num-
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
1881
seda maksta oma ja poegade päält siis
saawad wastu wõetud.
Tallitaja Juhan Liisberg
Abimees Jaan Jaanwert
Abi- ja wolimees Madis Ammann
Märts
6
Walla täis.
Tallitajaks walitseti:
Juhan Liisberg teistkorda 18 häälega
kogu.
Abimeheks:
Jaan Nolk 26 häälega
Abimeheks ja wolimeheks ühtlasi
Toomas Feldhoff 15 häälega
Wabadikkude wolimeheks Jaan Treumanni
asemele:
Madis Sepmann 8 häälega
Kooli wöörmündriks Jaan Nolk'i asemele:
Siin Keskel 13 häälega
Tallitaja Juhan Liisberg
Abimehed
Jaan Jaanwerk
Madis Ammann
Märts
Koos oliwad: tallitaja Juhan Liisberg abimees
Wolimeeste
27.
Jaan Jaanwerk abi ja wolimees Madis Ammann
wolimehed: Toomas Weimann, Jüri Ammann, Saamuel Neumann, Saamul Welbach
kogu
a) Pääraha ärajaotamine.
Kroonu pärib: 199 r. 15 kop.
Andres Paio ja 3 " 42 "
Juhan Farmanni
muldine pääraha. 1 " 62 "
Summa 204 "19 "
13.
ja bri
pääw. järg.
Aasta, kuu Num-
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
1881.
129 maksjat tuleb mehe pääle 1 r. 59 kop.
b) Laagre Jaagup Lilienblum maksab poole.
pääraha.
d) Tehti otsuseks et Karl Fischmanni päält,
kes haiguse pärast mõõda peresi ülespida
mist igaüks kes teda oma tööl üle ühe
päewa peab tema pääraha wõla
tasumiseks päewa päält 5 kop. peab
maksma.
e) Triinu Weimann nõuab laste kas,
watamiseks abi. Ei saa.
Tallitaja Juhan Liisberg
Abimees Jaan Jaanwerk
Abi ja wolimees Madis Ammann.
April
Koos oliwad: tallitaja Juhan Liisberg,
Wolimeeste
24
abimees Jaan Jaanwerk abimees Madis Ammann
Kogu
ja wolimehed: Toomas Weimann, Saamul Neumann
Jaan Treumann ja Jüri Ammann.
Jaagup Drewerk palub oma poegade passid
ilma rahata anda. Sai lubatud.
Tallitaja Juhan Liisberg
Abimees Jaan Jaanwerk
Abi ja wolimees Madis Ammann
Kloostri_vallavalitsus (EAA.2740.1.7)

Lehekülg 14
Aasta, kuu Num-
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
ja bri
pääw. järg.
1881
Walla täis-
Juuni
Hakenrihtri härra käsu pääle oli walla
22.
täiskogu kutsutud ja sai igalt ühelt küsitud,
kogu
kas tahab Peeter Steinfeldti walda tagasi
wõtta wõi ei. Kõik koos olijad wastasiwad:
wõib wõtta tagasi. Nimelt:
Jaagup Stolberg, Jaan Jaanwert, Kristjan
Buschdorff, Rein Drewerk, Juhan Drewerk,
Jüri Saarpere, Aadu Sepmann, Madis Sepmann,
Juhan Neudach, Jaan Õunbaum, Jaagup
Seemann, Jaan Nolk, Jaagup Õunbaum, Jaan
Nolk, Jaagup Drewerk, Hans Amisep, Siim
Amisep, Madis Maaniidi, Peeter Friede-
mann, Toomas Friedemann, Karl Remmel,
Toomas Steinfeldt, Toomas Lilienblum,
Jaagup Stolberg, Saamul Remmel, Juhan Kibines,
Madis Neumer, Juhan Neumer, Karl Einberg,
Aadu Mühdorff, Juhan Mühdorff, Karl
Wainow, Toomas Weimann, Juhan Weimann,
Jüri Ammann, Peeter Weimann, Juhan Herkel,
Karl Ammann, Saamul Welbach Jüri Lilienblum,
Jaagup Steinfeldt, Jüri Steinwerk, Jüri Neumer,
Toomas Weimann, Toomas Steinfeldt, Karl
Raba, Toomas Drewerk, Toomas Treumann
Saamul Neumann, Karl Neumann, Andres
Lilienblum, Toomas Feldhoff, Gustas Treu-
mann, Juhan Lüiberg.
Tallitaja Juhan Liisberg
Jaan Nolk
Abimehed
Toomas Feldhoff.
14.
Aasta, kuu Num-
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
ja bri
pääw. järg.
1881
Kloostrist Ranna Kristjan soowis, et ta
Wolimeeste
September
poeg saaks Truutu lapseks
kogu.
21.
ja ja ühtlasi Wasalema hingekirja
wõetud. Ei saa wõetud.
Wõeti nõuuks magasit hoopis ära
kaotada ja selle pärast palwe kirja kihel-
konna kohtusse sisse anda.
Tallitaja Juhan Liisberg
Abimehed:
Toomas Feldhoff
Jaan Nolk
Wolimehed:
Toomas Weimann
Madis Ammann
Saamul Neumann
Madis Sepmann
Jüri Ammann
Otoober
Pääraha ära jaotamine
Wolimeeste
10.
kogu
Kroonu pärib
199 r. 15 kop.
1 " 62 "
Summa 200 r. 77 kop.
122 maksjat, tuleb mehe pääle
1 r. 65 kop.
Tallitaja Juhan Liisberg
Abimehed
Toomas Feldhoff
Jaan Nolk.
Kloostri_vallavalitsus (EAA.2740.1.7)

Lehekülg 15
Aasta, kuu Num-
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
ja bri
pääw. järg.
1881
Uute kohtu- ja woli meeste wali
Walla täis
Nowember
mine.
Kogu.
27.
Pääkohtumeheks waliti endine
Peeter Friedemann 17 häält.
Kõrwameesteks endised
Madis Neumer 14 häält
Hans Amisep 13 häält
Wolimeesteks talupoegi seast
Toomas Steinfeldt 14 häälega
Jaan Jaanwerk 11
Saamul Neumann (endine) 8 "
ja wabadikude seast
Juhan Kibiner 6 häälega
Tunnistuseks.
Tallitaja Juhan Liisberg
Abimehed Jaan Nolk
Toomas Feldhoff
15.
Aasta, kuu Num-
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
ja bri
pääw. järg.
1882
1 Priimeeste wolimeheks waliti.
Priimeeste
Januar
Juhan Drewerk 3e häälega
kogu
22.
Tunnistuseks:
Tallitaja Juhan Liisberg
Jaan Nolk
Abimehed:
Toomas Feldhoff
Januar
Wolimeeste
2 Juhan Neumann soowib wallast wälja
22
wõtta. Kui tahab, peab täitma, mis woli-
kogu.
mehed 25mal Januaril 1880 säidnud.
3. Siim Keskel soowis jälle walda wastu wõetud
saada. 6mal Märtsil tehtud säädus jäib seisma-
Siim Keskel saab niipalju kergitust, et
ta poegade päält nüüd poole sisse maksab
ja kui rewission enne peaks tulema, kui
pojad 16ne aastased on, maksab ta nende
poolt
eest, kes nooremad on, siis seda raha; muidu
jääb see maksmata, ja kui keegi neist poe-
gadest, mis praegu on, enne rewissioni
sureb, saab ta selle päält sisse maksetud
raha tagasi.
4 Suutre Toomas Drewerk oli oma sulase, kes
mitte Wasalema walla liige ei ole Haapsalusse
Rüütinud liisku wõtma ja nõudis et ta sest
küüdi woori saaks. Ei lubatud.
5. Jaagup Drewerk oli oma poja Jaanile kes
teda waatamas linnast käinud enne kui ta
nekrutiks läks hobuse palganud, teda linna
wiia ja nõuudis nüüd et see saaks
maksetud; sest teised saawad küüt
hobused. Ei lubatud.

Lehekülg 16
16.
ja bri
pääw. järg
Aasta, kuu Num-
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
1882
Koos oliwad nõuupidamiseks kuhu
Wolimeeste
Januar
ja kudas Koolimaja ehitada mõisa
kogu ja
22
päris härra Th. Boustedt, tallitaja
mõned muud
Juhan Liisberg, abimehed: Jaan
Nolk ja Toomas Feldhoff, woli-
mehed: Toomas Steinfeldt Jaan
Jaanwerk Saamul Neumann
Madis Sepmann ja Juhan Kibiner
kohtumehed: Peeter Friedemann, Hans
Amisep Madis Neumer, peremehed:
Siim Keskel Toomas Weimann
ja Karl Remmel, priimehed: Jaa
gup Stolberg, Hans Aldorff, Jaan
Einberg ja Karl Einberg.
Toomas Friedemann oma
lubas
päris koha Hannuse Seppa 2000
rubla eest ära müüja. Koosolijad
oliwad ses nõuus et see koht
selle hinna eest saaks ostetud,
koolikohaks ja sai see kaup-
kindlaks tehtud. Ümberkirju-
tamise kulud saawad pooleks
wõetud. Nõuuks sai weel wõetud
kihelkonna kohtu härrat paluda
et ta lubaks magasi rahast 1000
rupla selle koha ostmiseks wälja
wõtta. Kooli tuba saab sinna juure
ehitatud; selle ehituse järel waatajaks
saiwad walitsetud: Rummu Too-
pääw. järg.
Aasta, kuu Num-
ja bri
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
mas Steinfeldt ja Hannuse
Peeter Fridemann.
Tallitaja Juhan Liisberg
+++
Jaan Nolk
Abimehed
+++
Toomas Feldhoff
+++
Wolimehed: Toomas Steinfeldt
Jaan Jaanwert
Saamul Neumann
Madis Lepmann
+++
Juhan Kibiner
+++
Thomas Friedemann
Karl Remmel
+++
Toomas Weimann
+++
Hans Amisep
+++
Kloostri_vallavalitsus (EAA.2740.1.7)

Lehekülg 17
Aasta, kuu Num-
ja bri
pääw. järg.
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
1882
Jüri Altdorff Siim Kirhel.
+++
+++
Madis Neumer
Jaan Einberg
+++
+++
Jaagup Stolberg
XXX
Hans Altdorff
Karl Einberg
+++
Peter Friedemann
Februar
1 Magasi wilja ja hoone ära müü
Wolimees
Januar
22
124
mise nõuu, mis 21mal Septembril
kogu
1881 peetud, sai weel läbi räägi-
tud ja otsuseks tehtud et nüüd
warsti kihelkohtu härralt luba
saab palutud, müümist ette wõt-
ta.
2 Et mitmelt poolt nurinat
kuulda oli, selle kauba pärast
Januaril
mis 22mal Februaril s.a. Toomas
Friedemanniga tehti ja see kaup
waäga usinaste walmis tehti, sai-
wad walla peremehed ja wolimehed
weel kord kokku kutsutud, et nende
nõuu kuulda saaks. Kõik koos oli-
17.
ja bri
järg. pääw.
Aasta, kuu Num.
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
jad Wasalema nurgast oliwad
sellega rahul aga Küladest
kõik oliwad selle wastu. Nimelt
wastu oliwad: Jaan Jaanwerk, Jaagup
Stolberg, Rein Drewerk, Toomas
Drewerk, Juhan Drewerk, Madis
Sepmann, Saamul Neumann,
Jaagup Õunbaum Jüri Saarpere
Gustav Treumann, Jaan Nolk,
Hans Aamisep; poolt oliwad nimelt:
Peeter Friedemann Karl Remmel,
Toomas Steinfeldt, Karl Neumann
Madis Ammann, Juhan Raha
Madis Neumer, Karl Wainow
Toomas Feldhoff, Toomes Weimann,
Peeter Weimann, Juhan Kibiner
Juhan Liisberg.
Muist nendest, kes wastu on
oliwad selle kauba ka kinnitanud,
aga ned wõtawad selle sõna tagasi
sest nad on tunnud, et see wallale
kahjuks tuleb ja see otsuse tegemine
wäga ruttu oli. Nimelt: Hans
Amisep, Jaan Nolk, Jaan Jaanwerk,
Madis Sepmann.
Nõuuks wõeti mõisa härrat
paluda, et ta seda asja aitaks
õiendada.
Tallitaja Juhan Liisberg.

Lehekülg 18
Aasta, kuu Num-
ja bri
pääw. järg.
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
1882.
Jaan Nolk
Abimehed:
+++
Toomes Feldhoff
+++
Wolimehed
Saamul Niemann
+++
Jaan Jaanwerk
+++
Toomas Steinfeldt
+++
Madis Sepmann
+++
Juhan Kibiner
+++
Juhan Drewerk
+++
Märts
Koos oliwad tallitaja Juhan Liisberg
Wolimeeste
19
Abimehed Jaan Nolk ja Toomes Feld.
kogu
hoff, wolimehed Saamul Neumann
Jaan Jaanwerk, Toomas Steinfeldt,
ja Madis Sepmann.
Pääraha - rehnung:
Kroonu saab 199 k. 15 kop.
Jaan Drewerk pääraha 1 " 65 "
Summa 200-80 "
125 maksjat, tuleb mehe pääle
1 rubl 61 kop
Tallitaja Tuhen Liisberg
18.
Aasta, kuu Num-
ja bri
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
pääw. järg.
1882
Abimehed Jaan Nolk
Toomas Feldhoff
Wolimehed Saamul Neumann
Jaan Jaanwerk
Toomas Steinfeldt
Madis Sepmann
Aprlil
Koos oliwad tallitaja Juhan Liisberg
Wolimeeste
6
Abimehed Jaan Nolk ja Toomas
kogu
Feldhoff, wolimehed Saamul Neu-
mann, Jaan Jaanwerk, Toomas
Steinfeldt, Madis Sepmann,
Juhan Drewerk.
1 Liisu Seppel palus et ta poja
Juhani passi raha saaks temale.
antud. Ei saa.
2 Jaagup Drewerk palus, et ta poja
Juhani passi raha saaks temale antud.
Ei saa.
3 Triinu Weimann palus laste-
kaswatamiseks abi. Saab 1/2 tsetwerti.
Tallistaja Juhan Liisberg +++
Abimehed Jaan Nolk
Toomas Feldhoff +++
Saamul Neumann +++
Toomas Steinfeldt ++x
Jaan Jaanwerk +++
Madis Sepmann
Juhan Drewerk.
Kloostri_vallavalitsus (EAA.2740.1.7)

Lehekülg 19
Aasta, kuu Num-
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
ja bri
pääw. järg
1882
17
Aprillil
Kontrakt
Koolmeistri
Madis Lauriga sai järgmine kaup
Wolimeeste
tehtud.
täis kogu
I Nimetud mees wõtab koolmeisteri
ammeti Wasalema waldas oma peale
nagu seda kooli kohtu poolt jäätakse
II Palka maksetakse.
a). 70 rbl hõbe raha;
b) kooli maad, mis 50 rbl. arwatud.
d) 2 tündret rukid a 5 rbl.
e) Pääraha nii palju, kui Põlkülas
mehe pääle jägatakse
d) Wald teeb selle kuha sillad parandab
ja teeb ajad, ja maksab selle kuha
maksud.
h) Kirjutamise ammet on kaa nimetud
mehe käes ja saab 35 rbl. palka
Kirjutamise materjaliks (tint, sulg. paber
ja lak) antakse 1 1/2 rbl.
e) Silma walgus saab walla poolt
tarwidust mööda tasutud, ja puid ja
hagu antakse nii kui kooli maja
juures tarwis läheb. See kontrat
maksab Jüripääwast 1882 kunni
Jüripääwani 1883a. ja kui midagi
muutmise soowi Koolmeistri ega walla
poolt ette ei tule, siis aastast aastani
edasi. Tallitaja: Juhan Liisberg
Abimees Tomas Feldhoff.
Wolimehed Saamuel Neumann
ja Tomas Steinfeldt
ja Juhan Kibiner
19.
Aasta, kuu Num-
ja bri
pääw. järg.
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
1882
Koos olid Tallitaja: Juhun Liisberg,
Wolimeeste täis
Octobr.
Abimehed Jaan Nolk ja Tomas Feldhoff
kogu
Wolimehed: Tomas Steinfeld, Samul
Neumann, Sadis Sepmann, Juhan
Kibiner
Paaraha rehnung
Kronu pärib 199 rbl 15 kop.
Koolmeistri pr. 1 " 93 "
201 rbl 08 kop.
Pääraha maksjaid on 128 meest.
mehe pääle tuleb 1 rbl. 58 kop. maksta.
Tallitaja Juhan Liisberg +++
Abimehed
Jaan Nolk +++
Tomas Feldhoff +++
1882
19
Nowebr.
Herra Eduart Prots soowis Wasa-
Wolimeeste
lema kogukonna liikmeks ennast
täis kogu.
wastu wõtta. Wolimehed olid kõik
selle wastu.
Wolimehed 1) Samuel Neumann
2) Tomas Steinfeldt
3) Jaan Jaanwärk.
4) Juhan Drewärk.
5) Madis Sepmann
6) Juhan Kibiner
Tallitaja Juhan Liisberg