Karu_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.2522.1.199)

Lehekülg 19
saaksiwad muudetud, nõnda et ühes Eesti- ja toises Lätti keel
walitsew oleks, ja sellepärast kõik need, kes Tartu universitäti
peal õpiwad, ja Eesti maal uht awaliku ametid nõuawad,
Eesti keelt peaks mõistma. Siis wõiks kummagi kubermangu
kohtudes ainult kahe keelega läbi saada, Wene keelega
kui Riigi ja Eesti wõi Lätti keelega kui Maa keelega.
XI. Eesti Rahwa koolidest
Praego seisawad koolid kiriku õpetajate ja Saksa
ülewaatamise
mõisnikude walitsuse all. Usu ja Jumala sõna õpetuse
eest saab rahwa koolides heaste hoolt kantud, aga kogu-
ni teine teine lugu on nende asjade poolest, mis inimesel
peale usu õpetuse kui kõlblikul ja haritud Riigi alamal
tarwis läheb. Kui meie nende asjade peale waatame, siis
peame wäga kahetsama, et praegune rahwa kool õpetajate
ja Saksa mõisnikude juhatuse al mitte rahwa soowi ja tarwi-
dust ei täida. Wäe teenistus ja täielisem harridus, et inimene
igal pool wõiks leiba teenida, nõuab meie kui Wene riigi
alamate käest Wene keele, maa ja rahwa tundmist.
Eesti rahwa soow on ikka olnud, ennast Riigi päris
rahwaga, see on Wene rahwaga enam ja enam tutwustada
ja tema headusest osa wõtta. Aga selle loomuliku suowi
täitmiseks ei tee meie praegune kooli walitsus mitte
midagi. Saksa keelt peetakse igal pool ülemaks kui
Wene keelt, ning mitmes kihelkonna koolis püütakse Saksa
keelt ema keele asemele opetuse keeleks panna. Kõik
meie rahwa kooli tegewus kannab saksastamise wärwi.
Saksa aea loost, geografiast, kirjandusest j.n.e.
õppetatakse kaugelt rohkem, kui meie oma Riigi,
Wene ma aea loost, geograafiast j. n.e., nagu oleks
Saksa maa meil isamaa, mille alamaks meie noort
sugu peaks kaswatatama. Wene keelest, maast ja rahwast
õpetatakse üleuldse ning Tartu küla koolmeistrit seminaris
üksnes sel wiisil, nagu oleks kõik, mis " Wene" nime kannab
18
põlgamise wäärt. Ka meie kihelkonna koolmeistrite seminaris,
kust hiljuti surnud direktor poliitika püüdmesi eemal hoidis,
on saksastamise waim walitsema hakkanud, ning senna kus direktor
seatud, kes Saksa keelne ja meelne ja ei Eesti ega Läti keelt ei
mõista. Nõnda äitab meie praegune rahwa kool Eestlaisi
Wene rahwast üksnes lahutada. Rahwa koolide ülewaatajad
kirikuõpetajad ja Saksa mõisnikud ei ole mitte kooli teadust
pädagogikat õppinud, sellepärast nõutakse ja sallitakse
kaswatuse
ka koolides enamiste opetuse wiisi, mis otse teed teaduse
wastu käib.
Kõige nende ja palju muude puuduste ja wigaduste
kohto oleme õpinud ara nägema, et nii kaua, kui rahwa
koolid õpetajate ja Saksa mõisnikude ülewaatamise alla
jääwad, iialgi loota põle, et seal ka Wene keele ja
muu kasuliku teaduste eest saaks hoolt kantud, waid
saksastamine wõtab ikka edasi ja Wene keel, maa ja
rahwas jääwad meile wõeraks. Sellepärast ei tea meie
oma rahwa koolide parandamiseks muud nõü, kui kõrget
Riigi walitsust alandlikult paluda, kooli walitsust
uuendada tahta järgmisel wiisil:
I Iga kihelkonna peale saagu üks rahwa koolide kommission,
mille liikmeid koolide ülespidajad walitawad, nõnda et
wallal iga kooli pealt üks saadik on, ja mõisal kooli
pealt saadik, mille ülespidamiseks mõis wähemalt nõnda
sama paljo kui wald annab, ning mõisal selle kooli pealt
üksi saadik, mida mõis üksi ülesse peab.
II Iga maakonna peale asutagu üks maakon. kom., mille
liikmeid kihelk. kom saadikud igast seisusest walitawad,
Maak. kom. walitab omale inspektori ehk makonnas olewate
rahwa koolide ülewaataja, kellel wähemalt kreiskooli õpetaja
teadused, kes kooli teaduse tundja ja kelle palga makond
dessatiini ara järele kannab. Maak. kom. panneb wali-
tatud inspektori koolide ministrile kinnitamiseks ette,-