Rongu_vallavalitsus (EAA.3108.1.51)

Lehekülg 7
Protokoll No 56
Suren Rõngun sel 24täl Novembril 1867
Tulli kohtu ette saksa mõtssa waht J. Muhli ja kaiwas
siin kohtu een et Jürri Allan om ommi poigeka teddä nagganu
pesma, ent nink Jannine poig om 1 kõrt russikaga rintu lönu
Mõistus. Se pääle om kohhus mõistnu et Jürri Allan peäb 1. Rubla trahwi
masma, ja Jaan saab witssa trahwi.
Walla wannemb Willem Pebu
Pä kohtumees Jürri Räst
Kohtu mees Juhhan Juk.
Protocoll No 57
Suren Rõngun sel 24täl Novembril 1867.
Tulli kohtu ette Jaak Ainsohn ja kaibap siin et Gusta Õun
on teddä sõimanu, wargas ja Röwlis, nink mõrtsukas.
Se päle kutssuti Kusta Õun ette, Gusta ütlep et kõrtssimees
om temma Krami kirstu walla walla lahknu, se perräst om
temmä sõimanu, nink kõrtssi mees om ka temmäle kolu rottiga
wasta suut wissanu se päle om temma röwlis sõimanu,
1. Tulli tunnistaja Tirman ette, se tunnistap et Gusta om kõrtssi
meest, sõimanu Rööwlis ja mõrtssukas.
2. Adu Nõggel tunnistap et Gusta oma sõimanu Wargas ja rööwlis
nink mõrtssukas ja üttelnu sa peät katte näddäli perrast Massima
Mõistus. Se perräst et Gusta om sõimanu om kohhus mõistnu trahwis
20 witsa lööki ehk massab 4 rubla rahha trahwi.
Ja seddä rahha massab temma kattessa päiwä perräst ärrä
Kõrtssimees ütlep et temma om seddä rotti kirstust wällä wissanu
Walla wannemb Willem Pebu
Pä kohtumees Jürri Räst
Kohtumees Jaak Allan
Protocoll 57 Nommer
Suren Rõngun sel 24tal Nõvembril 1867
Tulli kohtu ette Jaan Söötla ja kaiwas siin kohtu een
et temma om Widrik Lane käest, ostnu 2 wakka rükki
ja kaits keswi nink om rahha annu 7 Rubla 50 kobbikat.
Protocoll No 59
9
Suren Rõngun sel 1sel Tezembril 1867
Tulli kohtu ette Gotthard Kreitsbärg ja kaiwas siin kohtu
een et W. Sthalbärg om tullu Rautssebbä tallule ja om
tahtnu hagganit pooles mõõtu, temmä ei ollu lasnu sis om
W. Sthalbärg russigaka wasta suut lönu ni et temmä sust
om nakkanu wert jooskma, nink om on suure kebbika käe
pääle löönu, ni et, kässi om paistema lännu.
Se kaibusse pääle kutssuti Stahlbärg ette ent Sthalbärg ütlep
et temmä om lännu Rautsebbä tallule, ja tahtnu ommi
Müjit sinna ladda panna, ja küssinu asset, ent Gotthard
üttelnu panne kos sa tahhat siin ei olle ütteki laudda, sis
om Sthalbärg üttelnu, se sanna kõrwulinne laud pitti mulle
saama, ent nüüd om ärrä antu, se päle üttelnu Gotthard seddä
ka ei sa, sis om lännuwa hagganit poles mõõtma, sääl tullu
se kaggelus, suut wasta ei ütle löwät, ent kebbika ütleb kül
lööwat, ja ütleb et Gotthard om rehhe rihhaka tahtnu lüwwä nink
hõiganu tooge mulle kirwest ma tahha tälle näidäta.
1. Se päle kutssuti Jaan Reidolf ette se tunnistab, et ei olle Gotthardi
su werrine ollu, nink lömist ei ütle ka näggewät, ütleb endäl
wällä ollewat lännu, todda ütleb kulwat kui Gotthard hõiganu
tooge mulle kirwest ma tahha näile näidata.
2. Joseb Sthalbärg tunnistab, et Stahlbärg om käsnu hagganit
sarja panna, sis om nemma nagganu pannema, ent Gottlhard ei olle
lasnu, ja om wõtnu rehhe rihha kätte nink lubba rihhaga anda
seddä kebbika lömist ei ütle näggewat, ent seda ütleb kulwat
kui Gotthard om kirwest õignu.
Gotthard, on kattele kohtu mehhele om werrist suut naidänu, ei ütlewa
werritsse ollewat, 1. Jaan Lauri. Jaak Allan.
Mõistus. Se perräst et Sthalbärg om lännu omma loaga hagganit mõtma
3. rubla trahwi walla ladgete, nink Gotthardile lomisse eest 3. Rubla
Gotthard massab 3. rubla walla ladkete seperräst et rihhaga ähvärt
ja kirwest hõigsi, temma olles wõinu perrän kaiwata Sthalbärgi pääle.
Seddä rahha massawa nemmad 8 paiwa perräst ärrä
Ent Gotthard es olle selle moist missega rahhul, ja tahhab surembate
kohtude kaiwati
Walla wannemb Willem Pebu
Pä kohtumees Jürri Räst