Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Riigikantselei (ERA.31.5.474)

Lehekülg 59
39
M. Põldmaa
Taali 6-kl. algkooli
6-kl.
22. mail, 1936. aastal.
K. Päts.
K. Pätsi esivanemad elasid Viljandimaal Holstre vallas. Üks esivanemaist oli
Piisko nimeline. Tema oli seal mölder. Põhjasõja ajal, s.o. 1717.a. möllas Eestis katk
ja nälg, mis nõudis palju ohvreid. Kui naabrid küsisid Piiskolt leiba veerand ja
poole pätsi viisi, annud Piisko ikka terve pätsi ja öelnud: "Ma annan terve
pätsi, et sul suur perekond kodus ja mis sest ka saab." Naabrid hakkanud
Piiskot hüüdma Pätsiks mis nimi temale ka jäänud. Hiljem hüütud ka veskit
"pätsiveskiks" ja talu "pätsi" taluks. Kuid Konstantin Pätse isa läks mõisnikuga
tülli ja kolinud sealt Viljandi. Viljandist edasi Tahkuranda. Kroonumõisa
tükeldamisel sai K. Pätsi isa siin maad. Maa oli kehv ja sllepärast pidi
K. Pätsi isa tegema käsitööd, pealmiselt treides piipe, millele leidus ka ostjaid.
Siin sündis ka meie praegune riigivanem hr. Konstantin Päts 23. veebruaril
1874.a. Lugema õppis ta ema abiga. Alghariduse sai ta Tahkuranna
kihelkonna koolis. Tahkuranna kihelkonnakooli lõpetatud läks ta Pärnu
Nikolai kooli. Sealt siirdus ta Riia vaimuliku seminaari. Seal K. Päts
nägi, et temal ei olnud tahet ega annet saada vaimulikuks ja sellepärast
siirdus ta siit Pärnu gümnaasiumi viimaseose klassi, s.o. X VIII kl.
1894.a. läks ta Tartu ülikooli õigusteadust õppima. Selle lõpetas ta
vannutatud advogaadi kutsega. Siit asus ta elama Tallinna kus abiellus
1901 a. oma koolipõlve sõbranna Elma Peediga. Selles abielus sündis kaks
poega nimega Leo ja Viktor kes mõlemad on nüüd advogaadid. 1902 a.
hakkas K. Päts väljaandma ajalehte "Teatajat" millel oli palju poolehoidjaid.
K. Päts sattus tülli Tõnissoniga ja sellepärast hakati K. Pätsi poolehoidjaid
nimetama "majandusmeesteks" ja Tõnissoni poolehoidjaid "aatemeesteks". Tallinnas
pääses K. Päts linnanõuniku kohale. 1905a. revulutsiooni ajal pidi ta põgenema maapakku
Šveitsi, sealt tuli ta Soome. Maapakkus olemise ajal mõisteti ta tagaselja
surma. Kodumaale tuli ta peale revulutsiooni. Teda ei surmatud siin,
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 158
Lp. Härra Peaministrile
Johannes Meoma
eluk. Tartu vald Vesneri
Matsi talu
Avaldus
Käesolevaga on mul au, Teile härra Peaminis-
ter, saata südamlikumat tervitust ja õnnesoovi,
kõigi Tartu valla taluteenijate nimel.
Meil, Tartu valla taluteenijatel on au lootma jää-
da, et Teie härra Peaminister, meie tervitused vastu
võtate ja meid taluteenijaid inimlikult valitsete.
Endine eesti vabariigi valitsus, pidas meid, taluteeni
jaid, rääkivateks loomadeks, meie kohta olid küll loo-
dud, seadused aga neid seaduisi kusagil ei täide-
tud, tööinspektor pidas meid alati süüdlaseks.
Meie ei tohtinud oma elu ja tervise kaitseks ühte-
gi sõna kellegile lausuda, meid võidi peremeeste poolt
surmata, nagu hulle koeri ja selleks puudusid sea-
dused, et peremehi karistada (tõenduseks lisan siia
juurde "Tartumaa Teataja" kuulutuse, kus Tartu valla
peremees surmas sulase selleks, et keeldus söömast
koerasöögiga sarnanevat sööki ja ei jõudnud päevas
töötata 20. tundi
Nüüd meie taluteenijad oleme muutunud enamu-
ses kõik viletsas olukorras ja surma hirmus kerjus-
teks ja tööjõuetuteks. Meie kauplemisel talitavad
peremehed nagu hobuste ostmisel, teenija peab olema
ilus, noor, tugev, terve ja karske, kellel nendest oman-
dustest midagi puudub, see ei saa taluteenijaks, vaid
tuuakse siis vastavate omandustega teenijad välismaalt,
kui eestis nende nõuete kohaseid teenijaid pole.
Ja meie, kes oleme oma nooruse elu ja tervise ohverda-
nud kapitalistidele, peame tulevikus vaestemajades
tööjõuetutena oma elu elama ehk enamatel juhtudel.
Riigikantselei (ERA.31.4.1703)

Lehekülg 22
aastat, olen ka tegelikult vabadus-
sõjast osa võtnud ja minul on
luba antud mälestus märki kand-
miseks 27 IX 23 a. N 4323 all.
Narva jaamaülem on oma
poolt tähendanud, et mina
olen tõsiselt aru saanud oma
vigadest ja mina omalt poolt
tõotan tulevikus korralikult end
üleval pidama.
Arvesse võttes, et mina olen
abielus, neljaliikmelise perekonna
ainuke toitja raudteeteenistu-
ses teeninud 24 aastat ja et
mina praegu olen äärmiselt
viletsas väljapääsematu seisu-
korras, loodan, et Teie Härra
Riigivanem leiate võimalust
minu palvele vastu tulla - mi-
nu eksitusele teenistus kohuste -
täitmisel armu anda, mind
raudteeteenistusse tagasi võtta
et saaks päästa minu perekonda.
Narvas, 10 aprillil 1935 a. E. Vinogradov
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 165
4.
Välisministeerium, kes ise tegi korralduse politseile mu isiku kindlakste-
gemiseks, jättis mu isiku kindlakstegemise politsei poolt tähelepanemata ja
peale mu isiku kindlakstegemise, ma panin tähele, et mind hakati jälita-
ma igalpool.
Mõne kuu pärast tuli mu samasugusele järelepärimisele välismi-
nisteeriumilt jälle ülaltoodud vastus ning kui ma suvel 1938a uuele välis-
ministrile h-ra Selter'ile kirjutasin samas asjas, sain jälle ülalmainitud
vastuse, allkirjaga E. Saarepera. Kuna ma valisministeeriumilt mu õigusta-
tud järelepärimisele vastavat vastust ei saanud, siis ma pöörasin Eesti
panga poole küsimusega: "Kas mu nimele on Eesti panka raha sissemaks-
tud Inglismaalt? Järgmisel keskpäeval tuli minu korterisse Eesti panga
Tartu osakonna ametnik ja ütles tunnistaja juuresolekul, et Eesti pangast
Tallinnas, on telefoni kaudu kästud küsida minult järgmist: „Kuidas Teie
soovite, kas kõik raha siia või, kuna välisvaluutaga on nüüd raskusi, nagu
teate?" Ma vastasin, et ma olen kirjutanud Eesti pangale Tallinnas ja ootan sealt
vastust. Samal ajal tuli veel üks isik mu korterisse, kes tundis teda ja
teadis, et ta on Eesti panga Tartu osakonna ametnik ja ütles mulle ta nime.
Kolmandal päeval sain Eesti pangalt vastuse, et Eesi panka mu nimele
raha sissemakstud ei ole. Ma pöörasin nüüd juba teise küsimusega Eesti
panga poole järgmiselt: "Kas on Eesti panka mulle Inglismaalt tulnud teade mu
nimele rahasissemaksmise üle Inglismaa panka?"- Sellele ja veel mu järgmis-
tele kirjadele vastati Eesti pangast, et „raha minu nimele Eesi panka sisse-
makstud ei ole", kuna mu teisele küsimusele vastust ei antud.
Mu kullaavastamise asjast ma teatasin kevadel 1938a. Ka tolleaegsele riigi-
hoidjale v.a. h-ra Konstantin Päts see oli 5 veebr. kuid see kiri, mis anti teenri
kätte edasiandmiseks, on nähtavasti kaduma läinud, kuna mu järelepärimistele ma
ikkagi vastavat vastust ei saanud.
Ka pöörasin ma 1938a, sügisel sooviavaldusega kirjateel v.a. professori poo-
le härra Piip, keda ma isiklikult ei tunnud, et ta selgitaks välisministeeriumis, kas
Riigikantselei (ERA.31.4.981)

Lehekülg 286
kasvatada 4-5 last. Kuid olen annud endale
tõutuse, et ei kasvata enne ühtki last, kui
meil rahva hirmsaim vaenlane, alkohol pole
pidurdatud. Ükski ema ei suuda praegu
hoida omi lapsi selle pahe eest. Sellepärast
on palju parem, kui neid üldse pole.
Seltskonna poole pöördutakse abisaamiseks
kuid kui riik seda viletsust üha suureneva
hooga soodustab, siis on ta kohustatud omal
kulul kandma järeldused.
Kõige selle tagajärjel on kodanikkudes
tekkinud väga hädaohtlik nähe: isamaa armastus
hakkab väsima... Rahva tulevik paistab
nii armetult lootusetu... Kannatused
teevad inimesed tuimaks ja ükskõikseks.
Kui kaua kestab see veel? Kas
sel ei tulegi lõppu?
Teie peale austatud ja armastatud
härra peaminister lootsivad paljud, et
päästate rahva. Meie palume ja
ootame ikka veel!
Austavalt
Magda Läte
P. S. seda kirja pole kirjutanud fanaatiline
karsklane nagu arvata võiks, vaid parajuslane.
S. S.
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 5
Kõrgeauline
Härra Eesti Wabariigi Peaminister !
Lugedes lehest, et kawatsetakse uus üüri-
seadus maksma panna, wõttes aluseks
1937.a. ehk 1938 a. jaanuari kuu üürid; kui
aga niiwiisi tehakse, siis see oleks ju ausa-
meelsete ja möödukate majaperemeeste
ülekohtune wägistamine, sest et kõrge
üüride nõudjad majaperemehed juba 1937
ja 1938. aastal olid omad üürid kõrgele
ajanud, kuna aga mõõdukatel ja järeland-
likutel majaperemeestel olid eeltähendatud
ajal alles madalad üürid, millised weel
praegugi suure hulga juures kehtiwad; ja
kui see ülekohtune üürede wahekord nüüd
seadusega maksma pannakse, kas siis on
veel õigusest ja mõõdukusest ja ausameel-
susest juttu! - Kui aga tahetakse üürid
õiglaselt ära normeerida, siis peaks järg-
miselt toimima:

Lehekülg 113
Tartu, 23 mail 1940.
V.a. peaministrile
härra professor J. Uluots.
Eraviisiline.
Teie kiri 22 skp. milles Teie kinnitate
vastuseks mu eraviisilisele järelepärimisele,
et olete minu, Vabariigi Valitsusele adresseeritud,
seletuse mu kullaavastamise kohta kätte saa-
nud, mis Teie teenija allkirja vastu Tartus
Teile, kui peaministrile, on 28 lkp. äraantud,
saabus mulle täna, mille eest tänan.
Mu, tempelmaksuga tasutud, seletuses 28 lkp.
mu kulla avastamise kohta Briti Aafrikas, on
mu seisukoht mu eraasjas selgesti teatatud.
Siinkohal on mul juhus veelkord teatada,
et mu mainitud seletuses esitatud õigustatud
küsimustele, ei ole ma veel vastust saanud
ja ma olen sunnitud Teie, kui peaministri tähe-
lepanu juhtima sellele, et on ülim aeg mu mai-
nitud seletuses esitatud õigustatud küsimus
Riigikantselei (ERA.31.5.1386)

Lehekülg 33
RIIGIKANTSELEIS
Saadud "3." veebr. 1936 a.
Lauajuhend N 3900.
27
Palve rahuldamiseks
puudub võimalus.
H. T.
Riigisekretärile
10. II. 36
M. T.
Gunnar Reimann'i
elukoht. Veizenbergi 26 - 5
Tallinnas
Palve
Pööran Teie poole palvega, lugupeetud
härra Riigisekretär, võimaldada minule käsk-
jala koha saamise Teile alluvas asutuses
Olen sündinud 11 aug 1912 a. Lõpetasin 8. linna
algkooli. Seejärel käisin kaks aastat Tallinna poeg
laste reaalkoolis. Majanduslikel põhjusil pidin
õppimise katkestama. Töötasin kuni 1933 a.
O/Ü Lebecki Pabstel & Ko suusatööstuses. 1 juulil 1933 a.
astusin kaitseväkke sundaega teenima. Noorte-aja
olin 10 üksik jalgväepataljonis, reamehena teenisin,
Üksik Lennuväedivisjon No 3. Tallinnas. Kaitseväest
vabanedes ei ole mul õnne olnud midagi kindlat
leida, kuid juhuslikest hooajatöist on äraelamine
raske. Olen vaesest kuid ausast perekonnast ja
täiesti karske.
Lootes, et minu palve Teie tähelepanu
leiab, jään lugupidavalt
Gunnar Reiman
Tallinnas
21 jaan. 1936. a.
Riigikantselei (ERA.31.5.418)

Lehekülg 12
RIIGIKANTSELEIS
saadud 23. nov. 1928a
Lauajuhend No 156 - a.
10
V.a
Härra Riigiwanem
Südameliku tänuga olen mina see
toetuse raha 50 krooni 17mal Nowembril
wastu wõtnud minu igapäewaseks
Leiwa saamiseks. Ja palun et teie
kõrge Auuline härra Riigiwanem
mind weel edespidi meels peaksite
ja mind mitte ära ei unustaks.
Et mina kaua aega, Aige voodil olin
wiibis, ja seisis see kwiitung Nr. 491
tagasi saatmata. Nüüd täna saadan
Kwiitungi tagasi. Tänu awaldusega
M. Soonlepp.
Pärsamas
19 mal Nowembril
1928.a.
Riigikantselei (ERA.31.5.474)

Lehekülg 21
Ta andis välja ajalehte "Teataja", mis astus walitsuse korral-
duste vastu julgesti välja. Teatajal oli palju lugejaid, eri
ti Põhja-Eestis. Päts astus võitlusse sakslastega Tallinnas. Ta
ühines Tallinna linnavalitsemisel venelastega, mille tõttu vii-
mase juhtimisest võis temagi osa võtta. Samuti tegid ka mõ-
ned teised Tallinna eestlased. Tallinna-eestlaste eeskujul toimisid
samuti ka teiste linnade eestlased.
1905. a. mõisteti ta vene valitsuse poolt surma, kuid põ-
põgenemisega välismaale, päästis ta enese.
Kui 24. II./1918. a. kuulutati välja eesti iseseisvus, anti kõrgem
võim kolme isiku, kätte. Need olid K. Päts, J. Vilms ja
K. Konik. K. Päts valiti pääministriks.
Saksa okupatsiooniIajal oli K. Päts n. m. põranda all,
kuid hiljem ta vangistati ja saadeti Saksamaale vangi-
laagrisse.
Vabadussõjas oli K.Päts riigijuht
Vabadussõja järel oli K. Päts esimene riigivanem Eestis.
Vahepeal on olnud ka teisi riigivanemaid, kuid need on
olnud riigivanemaiks vähe aega. Praegugi seisab see popu-
laarseim isik meie riigi eesotsas, pühendades viimase jõu
selleks vastutusrikkaks tööks. Ta suudab rahuldada rahva
nõudeid. Hiljuti suruti maha vapside
mässukatse, mis oleks lõpppenud väga halvasti.
Praegu hoolitseb K. Päts majanduselu eest. Ta laseb soid
kuivatada ja asunikele krunte mõõta.
Riigikantselei (ERA.31.5.451)

Lehekülg 180
146
22. II 37.
Tartus.
Armas hr. Riigivanem.
Soovin Teile Teie 63. sünnipäeva puhul
palju õnne ja loodan, et veel kaua viibiksite
meie keskel. Meie, Eesti rahvas, oleme Teile
südamest tänulikud, et olete nii agaralt töötanud
meie armsa isamaa eest. Ja seda ei unusta
me iialgi. Olen alles veel väike (15a) aga
armastan üle kõige oma armast isamaad
ja rahvast ja tahan jääda talle alati truuks,
ja olla valmis täitma oma kohust, kui seda
nõuab isamaa. Kallist kingitust ega aaret
mul Teile saata ei ole, kuid loodan, et Teie,
meie rahva suurim heategija, võtate vastu
mu väikese õnnesoovi.
Teile palju õnne ja jõudu
soovides.
Tartu Naisühingu Kutsekooli õpilane
Aino Rannik
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 121
Arst on ka röntgeni
kiirtega läbivalgustanud
Riigikantselei (ERA.31.4.988)

Lehekülg 9
Eesti Vabariigi Valitsusele
3. jaan. 1921.
Sõjawäe prokurör
No 7
Sisset No. 470.
14" I ... 1921 a.
Lääne maakonna Welise valla
kodaniku Mihkel Jaani p.
Kalmuse, elutseb Velise vallas,
Sõjaw. prok.
Vene külas, "Kolgi talus.
Armu andmise palwe
Sõjawäe Ringkonna kohtu otsusega mõis-
teti minu poeg Jaan Mihkli p. Kalmus
üheks aastaks distsiplinaar roodu selle
eest, et tema mõned kuud haiguse pärast
kodu pidi olema ja sunduslise mobilisat-
sioni kasku täita ei wõinud. Sõjawäe
Riigkonna kohus otsuse tegemise juures
ei pannud mitte tähele asjaolu, et
minu poeg Jaan haiguse pärast mobili-
satsioni kasku taita ei wõinud ja
mõistis temale liiga walju karistuse
kõiki tõendusi tema haiguse üle tähele
panemata jättes. Minu poja Jaanil
läks juba siis kui ta kahe aastane oli
Riigikantselei (ERA.31.4.1586)

Lehekülg 7
Kaitsevägada staabi IV osakond
RIIGIKANTSELEIS 5
Saadud 15" XII 1931
"16" XII 1931 a
Kaitseministrile
KP
138.
Lauajuhend No. 2759.
Palun seisukohta wõtta
kuidagi wõimalik palwesaatjale
ja mulle ettekanda, kas on
wastu tulla.
Härra Riigivanemale.
No. 2759
Reserv. leitnant Arthur Nieminen
Eluk: Narva Vestervalli 23-2.
KANTSELEI KANTSELEI
Palve
1918a. lõpul tulin Soome esimese vabatahtlikude
salgaga Eestimaale, et osavõtta vennasrahva vabadus-
sõjast. Kui Soome salk lahkus Eestist tehti minule
ettepanek Eesti korraldusvalitsuse poolt, astuda Eesti
ratsaväe teenistusse, sest sõda oli käimas ja Eestis
ratsaväe ohvitseridest suur puudus. Võtsin ettepaneku
vastu ning olin näus teenima Iisel Ratsa polgus, kuhu
astusin IV. 19a. teenistusse. Olen käige aja kuni sõja-
lõpuni, eesliinil teeninud, ning käikidest, ette tulnud
lahingutest osa võtnud. Olen lahingus põrutada
saanud. Vahvuse eest on minule vab. rist annetatud.
Teenisin Ratsarügemendis ligi 10a. Enamasti
iseseisvatel kohtadel. Attestatsioonid olid alati head
isegi väga head.
1928a viidi mind Ratsarügemendist Iise Jalaväe
rügementi üle vastu enese tahtmist. Sellega rikuti,
need lepingud ja tingimised, missuguste põhjal Eesti
teenistusse astusin. Olin näus teenima, ainult
ratsaväes kui ratsaväetane,
Selle tõttu, ning et minul tervisline seisukord
wilets oli, esinesin möödaläinud aastal palvega, et
mind kaitseväe teenistusest vabastataks ja pensioni
peale määrataks. Mind vabastati - kuid pensioni
ei määratud, sest komisjonid leidsid mind tee-
Tempelmaks 50 sendi
suuruses on tasutud
Kantselei registrator
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 124
Hra Vabariigi Peaminister
Võin kinnitada aumehe sõnaga,
et olen süütu, mispärast
paluksin kaitsta mitnu huvisid.
Arstide üteluse järele üheks
tähtsamaks teguriks ravi juures
on peale meditsiinide ravimustoit.
Paluksin minu palvele vastu tulla
arsti ettekirjutuse kohaselt.
Riigikantselei (ERA.31.1.825)

Lehekülg 3
Eesti Wabarigi Walitsule
Roman ja Walter v. Glehni
W.W.
elukoht Tallinnas, Aia uul. N12
Sissetulnud
Palwe.
11. oktoobril 1919
No 4046
Siseministri korralduse põhjal, mis militsa
läbi 8 skp äraanti, peame meie ühes teiste
majaelanikkudega kolme päewa jooksul omast
majast lahkuma, mida otsastatud on Töö- ja
Hoole Kande ministeriumil anda. Seda käsku
on juba sellepärast woimata taita, ka koige
paremal tahtmisel et praegu kuskil wabaid
on
ruumisid saada ei ole. Pealigi siseministri
korraldus seaduse wastane sest et Eesti Waba-
rigi seaduste põhjal erawarandust rekwiree-
rida wõiwad ainult sellekohased rekwireerimise
kommisjonid, kus ka majaomanik, kui ka koik
teised asjast huwitatud inimesest oma oigusi
kaitsta woiwad ja mille otsuste peale
woimalik on seadustes ettenähtud juhtu-
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 43
Palun kaotage ka need ajalehes ja
inimestest mitte öiglasiks ja otstarbetud
eksamid pro- ja gümnasiumides
Seesama.
Riiklikel eksami kommisjonis Tallinnas
ei peata kavast kinni nii nurisevad mitmed
vaid nõutakse üle pro- ehk gümnasiumi
korra. Palun seda järele vaadata
Seesama
Et mitte eksitub siia nagu küsiksid eksami-
komisjoni liikmed rohkem kui määratud
see ei ole õige kuid neile saadetud kawa.
ületab pr- ja gümnasiumi korrad
Andestage!
Seesama
Riigikantselei (ERA.31.4.1580)

Lehekülg 19
Palujale vastata,
Saadud 30. sept. 1932 a
Lauajuhend No 1969.
et hea Riigivanema
14
käsutuses ei ole summe
millest võiks laenu anda
palutud otstarbeks . -
29/ ix 32
Kõrgesti austatud
Härra Riigivanem
kod. Karolus Torpel
eluk. Telliskivi t 19-42
Palve.
Käesolevaga pööran tõsise palvega Teie poole, mind
minu raskes seisukorras aidata. Oman Raasikul era meierei
missuguse omandasin völgadega, kuid millised völad olen
jöudnud peaaegu kõik tasuda. Käesoleva aasta alul halvenes
minu tervisline seisukord, mille tõttu sunnitud olin Tallinna
asuma, jättes meieri palgalise meieri hooleks, kes aga ühes
majaomanikuga, minu waldust kurjasti kasutates, meierei
poolmuidu üle püüdsid vötta, sealjuures mind majandusliselt
hävitada püüdes. Ühtlasi möjus piimasaaduste hindade langus,
minu, kui algaja peale, millega arvestada ei teadnud.
Nimetatud asjaoludel olin väljapääsemata seisukorras, sest
8 akt. s.a. peetakse minu omandusele oksjon.
K. A. Härra Riigivanem, palun Teid minule kuidagi vastu tulla,
kas Teie käes kasutada olevatest summadest, või möne muu
asutuse kaudu minule 9 kuu peale sa 650-500-suurust laenu
võimaldada, et ma uuesti tegevusse saaksin asuda. Palun
laenu, mitte kui kingitust, millise kui korralik kodanik tagasi
väiksin maksta.
Lootes, et minu tõsine palve Teie poolt lahket
vastutulekud leiab
austavalt
Karolus Torpel.
Riigikantselei (ERA.31.4.1101)

Lehekülg 43
Ärakiri
E. W. Põllutööministeeriumile, ärakiri Riigisekretärile
Harju maakonnas asuwa Lehola
ehk Kulna mõisa end. kaasomaniku
August Puschi, elukoht Tuula m. Keila w.
palwe
Minu sellekohase palwe peale tegi Maakorralduse Peawalitsuse Ülem juris-
konsulti N. Taltsi heaksarwamist mööda oma kirjaga 12. märtsist s.a. nr 2229
all Harjumaa Riigimaade Ülemale ülesandeks, minule kui Lehola mõisa endisele
kreposteeritud kaasomanikule selle mõisa inwentari wõõrandamise aktist
ärakirja wälja anda lasta. Ärakiri toimetati mulle warsti seepeale V. ringkonna
walitseja läbi kätte.
Maareformi teostamise määruste § 45 põhjal, mis 4. weebruaril 1920 a. "Riigi
Teatajas" nr. 16/17. ilmunud, tuleb üksikutele isikutele suurmajapidamisteks
maid rentides endistele pidajatele rentimiseks eesõigus anda. Tunnistuse
järele, mis 1920. a maikuu 11. päewal nr. 1093 all Tallinna-Haapsalu
Kreposti. Jaoskonnast wälja antud, olin mina 7. juulist 1917 a. saadik
Harju maakonnas asuwa Lehola ehk Kulna mõisa kreposteeritud kaasomanik
ja oleks seega Maaref. teost. määr. § 45 otsekohese mõtte järele minul ja minu
äimehe Eduard Lauril, kes wiimane niisamuti tähendatud mõisa end. kre-
posteeritud kaasomanik, riigistatud, Lehola mõisa rendile saamiseks eesõigus.
Nagu siia kaasa lisatud kwitungi ärakirjast näha, kawatsesin mina
Lehola mõisa pidamisest kaasomanikuna loobuda ja wõtsin 5. aprillil
1918. a. Eduard Laurilt selle mõisa ostuhinna arwel 60.000 Wene duumarubla
2a wastu. Kui meie aga see peale Lehola mõisa ostu-müügi lepingule nota-
riuse juures wormilikku kuju tahtsime anda, selgus, et Wene Ajutise Walitsu
se määrus 12. juulist 1917 a., mis Peaministri A. Kerenski ja Põllutööministri
Tschernowi allkirja kandis ja Wene Ajutise Walitsuse Teatajas nr. 104-14. juulis
1917 a. ilmunud oli, selleks takistusi tegi. Meile ei jäänud siis muud nõuu üle,
kui müügi-ostulepingust loobuda ja tegime Balti Eraseaduse III köite §§ 3577 ja
3579 põhjal (novatio) uue lepingu, nimelt kingituselepingu, mille Laur oma-
poolse märgu kirjaga 24. märtsil 1919 a. Põllutööministeeriumile kreposteerimise
Riigikantselei (ERA.31.5.474)

Lehekülg 37
24 p
1917. a. mil oli Venemaal teine revolutsioon ja või-
mule pääsesid enamlased võimule. Enamlaste
poolt aeti ka laiali eesti maapäev eesotsas K. Pät-
siga. Seisukord oli raske. Samal ajal tegid ka
rahu Vene Saksaga, mille järgi venelased pidid (lah)
lahkuma meie maalt. Selle vahe-ajal otsustasid
Eestlased enda maa kuulutada demokraatlikuks vaba-
(riik)
riigiks see sündis 24. veebr. 1918. a. Kuid vaevalt
öö- ja päeva piisis vabariik. Sakslased tulid juba Saare-
maalt ja teine osa Lätimaalt siia. Nüüd läks võim
kolmelikmelise pääste komitee kätte, kelle mille eesotsas
oli K. Päts., J. Vilms., K. Konik. Kuid nad pidid põranda
alla minema, sest algas hirmus Saksa okupatsiooni
aeg. Päts saadeti Saksamaal töölaagrisse vangi. Seal
viibis ta umbes 6. aastat. Saksamaalt vabanedes oli
ta mitmel korral peaminister ja riigivanem. Vabadus
võistluse ajal t. oli K. Päts ikka juhtival kohal
Kui eestlased sõdisid "Lanteswehriga" ja mille järel
tehti rahu sakslastega.

Lehekülg 53
34 p
Kui asutava kogu poolt põhiseadus
välja töötati, valiti K. Päts riigivanemaks.
1933 aasta märtsi kuus, kui pidid tulema rii-
givanema valimised, kuulutas ta välja kait-
seseisukorra, sest ennustati, et asi lõpeb hal-
vasti. 1936 aastal esitas ta rahvale ette-
paneku uue põhiseduse koostamises, see
võeti vastu ja valimine läks suure
"poolt" häälte enamusega läbi.
Riigikantselei (ERA.31.5.467)

Lehekülg 138
113
Saadud "27." VIII 1937 a.
Lauajuhend nr. 165.
V. a.
härra
Kalev!
Mina, kui maamats-kodanik
tahtsin ka mõni sõna ütelda Teie
suure töö vaeva kohta.
Et juba vanal hallil ajal on
Vanasarvik Kalevi tööd püüdnud
maha lõhkuda, nii ka tänapäeval
kestab see lugu edasi.
Väga halb nähtus seisab selles, et
mitte ainult harimata, vaid ka "haritud"
inimesed annavad endid Sarvikule mas-
keks, kes isikliku jonni pärast püüavad
üldsusele kahju sünnitada - need
madala hingelised olevused. Nendega
ei tule üksi Kalevil võidelda, vaid
kõigil kodanikel, kes ei taha Sarvikut
orjata.
Et nüüd ülisuur ja tähtis töö
on lõpule viidud, siis ootab kiiret
korda teine suur ja tähtis töö: see on,
hingeline haridus, missugune ka esimise
töö kindel vundament on.
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 96
4
Minu isiklikku väljavaateid tulevane "ideaalkord" sel
alal vist ei kohenda, ka ei saa ma kõrvaltki kasutada
Sõj. Ülemjuhataja soodustust teatavale kihile, kuna pean
"korraliku kodanikuna", kes ma vist ikkagi olen, arvestama
mulle K. Eenpalu kaitsepolitsei poolt peale pandud keeldu,
et ma väldiksin tutvusi reserv ja aktivohvitseridega,
/olgugi et olen alati olnud ülemal määral riigitruu-
tänaseni/. Nii on mu seisukord endiselt raske, raske kuni
väljapääsmatusesi, ja ma ei tea tõesti mitte, kas üldse ja
kunas mul on võimalik kasutada Teie nii lahkelt
antud toetust astumiseks riigiteenistusse.
Kuna mu seisukord on ülemal määral raske, nii
raske, et mina, kes ma oma ainelist kitsikust kõigi eest
varjan ja teesklen vastupidi jõukust, sellest Teile juba
kirjutan teist korda, unustades valehäbi, palun ma
Teid koha millesaamisel mulle vastu tulla sellega, et
võimaldate mulle kultuurkapitalis või Eesti Pangas
nelja veksli ümbervahetamise rahaks
Need neli vekslit on välja antud minu kirjastaja
E. G. Pihlaka poolt, á 100.-kr., tähtpäevad 25.2. 1940,
25.4. 1940, 25.7.1940. 25.10.1940. See on mu veel saada-
olev honorar, aga tähtajad on sellised, et neid ükski pank
ei diskonteeri, eriti praegustes oludes.
Ma palun Teid mõista, et ma ei nõua midagi rii-
gilt ega kultuurkapitalilt, kellelt ma oma senise 25-aas-
tase kirjandusliku tegevuse pealeks vaatamata pole midagi
saanud, vaid ainult abi selleks, et ma oma saadaoleva
honorari võiksin rakendada juba praegu oma elujärje
hoidmiseks, et ma ei tarvitseks liig vara nälga surra.
Riigikantselei (ERA.31.4.1703)

Lehekülg 388
RIIGIKANTSELEIS
Saadud "9." märtsil 1936 a.
Tallinnas
Algan jutustust endast:
Sündisin Tallinnas 1908. a. Mu ema
oli kooliteenija Kaasani tänaval
algkoolis. Isa teenis tolliametis. Nii
sündisin siia ilma seitsmenda lapsena
Saanud vaevalt kaheaastaseks - suri
ema. Isal ei olnud suure laste-
karjaga peale hakati midagi. Mind
kui kõige nooremat anti kasvatada
Olid head inimesed, kes võtsid mind
endale. Mul oli nende juures hea
elu. Kasuma on mulle, nagu oma
ema, hea ja hoolitsev. Wõibolla oleks
kõik elu teisiti kujunenud, kui oleks
kasuisa elama jäänud, aga - ta
suri ja just kõige kibedamal ajal,
kui hakkasin käima koolis.
Waene ema, kuipalju on ta näinud
waeva, mind koolitades ja toites.
Nüüd on sest läinud palju aastaid
mööda. Lõpetasin keskkooli. Ei
leidnud endale aga kohta. Kasva-
sin üles üksikuna. Ei olnud mul
sõpru ega eestkostjaid, kes mind
oleks kohale soovitanud. Vennad-õed
olid Venemaal surnud.
Riigikantselei (ERA.31.4.1668)

Lehekülg 12
oma armsamad riigi isad, kellega sooviks isklikult
kõnelda enda elu saatustest, kas minu nõuedel on
seadeliku alust või mitte palun Südamest Peaministri
kaasabi minu palvele vostu tulla ja jõen ka
ootoma et saan ka isiklikult teie juttule.
Paluja luuotuseka. Karl Uuspuu
Türil 5 II 40 aastal
Lp. Herra Peaminister lisan Weel liki mõnet
reat, palun sütamest ja kõikest ingest teie
kaasabi ja korraltust, maa saan aru küll et
meie riik on kaarmatut kaskustega, ja aitan
ka kaasa tulevikuski, kui peaks vaenlane
ähvartama, Olen iga silma pilg valmis.
isaamat kaitsma, palun aulikut Eesti
Wabariigi Walitsust minule kuitaki mooti
Wastu tülla, et mina jätsin enta elu
ja Tervise Wabatahtlikult Wabatuse sõtte
mida ka tõentavat kaasas alevat tunnistu
set lahingu Wäljalt palun kui just minule
Wõimalik pensjooni anta ei ole siis
palun minule tasuta kohtki anta kus
Wõik enda elu korraltata, kui kunaki eesti
kodanik, Korralikult elata, palun südamest
Aulikusi Eesti Wabariigi Walitsuse liikmeit
jumalikus keelis nii ka peaministert
palun aitake mint raskest majantus-
liku seisu karrast Wälja sest mull
on külm koder, ei ole ka mitaki Süüja, mis
minu abigaasaki ees peal tähentap palun Weel
peaministrit ja Wabariigi Walitsust
lupata Ühe kortset rahalist toetust et
peaseks sest raskest seisu korrast ja saaks
nälga kustutataki teiseks Türile tagasi
sõituks palun jumalikus keelis rahultake
minu palwe, .O.W 1940.a.
Riigikantselei (ERA.31.5.467)

Lehekülg 68
riigikantselei sekretärile kirjalikult seletasin, et niisugune
tee küsimuse lahendamiseks õige ei ole, paluti mind ühe
uue palvekirja saata, mida mina ka detsembri kuus l. a.
tegin. Veebruari kuus s.a. saatsin mina lisaks tähendatu
palvekirjale ühe täiendava seletuse. Igas palvekirjas olen
mina palunud minule võimaldada Teie jutule pääseda. Peal
selle olen mina riigikantseleid palunud mind nende
isikute nimekirja ülesvõtta, kes Teiega, härra Riigivanem
kokku saada sovivad, kuid alati olen eitava vastuse saanu
Seda kõik arvese võttes otsustasin mina otsekohe
Teie poole pöörata.
M. Grüner.
Tartus 5 mail 1937
Aleksandri 22.
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 152
Ülemaaline Eesti Noorsoo Ühendus
Tartu Osakond
"4" juunil 1940 a.
ÜENÜ Tartu osakond
Tartu, Suurturg 7.
Nr. 83
K. A.
hra Peaminister prof. J. Uluots.
Käesolevaga julgeme pöörduda Teie poole
alljärgneva palvega:
18 juunil k.a. algusega kell 21.30 korral-
dab ÜENÜ Tartu Osakond Tartus Toome orus
rahvusliku lõkke-õhtu. Nimetatud õhtul kavat-
seme laiematele rahvahulkadele esitada meie
rahvuslikku omapära: ühislaulu, rahvatantsu
ja -muusikat, selleks, et praegustel ärevatel
ja rasketel aegadel tõsta ja hoida kõrgel
meie seesmist terviklikkust, sügavat rahvus-
tunnet ja õiget riiklikku mõtlemis viisi.
Kuna nimetatud üritus on Tartus võrd-
lemisi uudne ning sellest võib loota rohkear-
vulist, eriti aga noorte, osavõttu ja olles kuul-
nud, et Teie nimetatud päeval viibite Tartus,
julgeme paluda Teid Kõigesti Austatud hra
Peaminister ka meie lõkke õhtule esinema vasta-
va sõnavõtuga
Lootes Teie lahkele vastutulelikkusele viibime
suurima lugupidamisega
Esimees
KVallaste
Sekretär:
Riigikantselei (ERA.31.5.474)

Lehekülg 27
Peeter Gross.
VI klass
Nuia
6 klassiline
Konstantin Päts
Meie praegune riigivanem hr. Kons-
tantin Päts on sündis Tahkuran-
algk
nas, Pärnumaal.
Tema nime saamist räägitakse nii:
Tema esiisa oli olnud veskiomanik. Suu-
ril nälja aastail oli ta puudus-
kannatajaile leiba jaganud. Ning
sellest ajast pääle hakati tema
vanemaid Pätsuks nimetama
Noor Konstantin käis Pärnus Güm-
naasiumis, kust ta hiljemini Rii
ga vaimuliku seminari siirdus
Vaimuliku seminari lõpetades as-
tus ta ülikooli. (Õigusteadus-konda)
Politika lavale ilmus ta esimist
korda 1901.aastal, olles "Teataja" toi-
metaja. 1904 a. toimus Tallinnas
suur pööre (Linna voli kogu võeti Saks-
slasilt üle) See oli üks Pätsu tee-
neist.
Riigikantselei (ERA.31.4.988)

Lehekülg 531
poole ja palun, et minule saaks armu antud
allpool nimetatud põbjustel:
1) Ennemalt kohtu poolt karistatud ei ole.
2) Salakuulamises mina süüdlane ei ole, sest se-
da on keegi wiha-waenu pärast, minu peale kae-
banud.
3). Silmaspidades wangimaja terwishoidlist ja
toitmise olusid, muutub edaspidine wangima-
jas olemine weikese lapsega wäljakannatamata
raskeks.
4) Tõotan edaspidi korralikult ja igatepidi Eesti
Wabariigi huwidele wastawalt töötadsa ja kõiki
minu peale pantud kohustusi korralikult täitma
Jään lootma et Wabariigi walitsus minu
palwe tähtsust silmaspidades, seda wõimaliku
leiab olema täita.
Tallinnas.
Keskwangimaja haigemajas.
"30" Mail 1921 a. Alandlik paluja: K Timann
Riigikantselei (ERA.31.4.981)

Lehekülg 100
teha kas neiu on olnud kindel meesisiku pruut, wõi
on ulga meesisikutega sugulist lõbuelu elanud
Märkus: Pruutiks saab ainult seda neiud pidada keda on meesisik
käinud kosimas ühes isameestega ehk tunnistajatega.
§ 5). Kui kindlaks tehtud kohtulikult et neiu on olnud
meesisiku kindel pruut tuleb kohtul mõista mehe käest
neiule alimenta.
§ 6). Neiu kes on abielus mehega teadlikult suguliselt
kokkuelanud, tuleb tunistada suguliselt lõbuelu
elajaks
§ 7). Kui naisemees on esinenud poissmehena ja neiud
petnud kosimise teel. tuleb seda naisemeest raske
karistusega karistada selle eest et on olnud neiuga
pettusega sugulises wahekorras.
§ 8). Iga naisisik, kes neid eelpool nimetud õigusi
seaduslikult on jätnud kasutamata, ehk on tunnistud
kohtu poolt suguliselt lõbueluelajaiks ja on
sündinud temal laps. Wõib riiklikutest töö kohtadest
teenistust saada ja tarwituse korral ka lapse,
kaswatuse jaoks riiklika abirahasi lapsekaswatuseks
Märkus: Riigimõisades on wõimalik sohinaistel teenistust anda
ja kus on wõimalik wallas lapsi ühiskaswadaja hoole anda.
§ 9). Kõik wõlgu olewad alimentid milliseid ei ole suutedud
maksa ja warandused mis alimentidega arestitud
wabaks lasta arestist ja wõlad kustudada. Sest
KrS seadus kaitseb ise et lapsed ja wanemad
wõiks saada elatist.
Riigikantselei (ERA.31.4.1097)

Lehekülg 9
Kiire
Selgitada.-
Eesti Wabariigi. President'ile.
21.V.38. F.A.
Pindi wallas kod.
Palwe.
Woldemar Joh. pg Kipper.
Lp. Härra President. 20. aprillil. 38. aastal saatsin
Teie nimele palwe armuandmise asjus. Palun kiiret wastust
palwe otsustamisest. Selle pärast et on riigiteenistuse koht saada
Paluja. W. Kipper
Lepassaare. Otsa. pk.
Wõrumaal.
Riigikantselei (ERA.31.4.988)

Lehekülg 69
jeudnud ilmuda mind ares-
teeriti Tartumaakonn militsa
poolt 2sel Augustil 1919. aasta
ja saadeti oma wääosese ta-
gasi, ja 7dal Augustil Sõja-
wälja kohus pani mulle hir-
msa ranga Karistuse peale
Sellepärast pööran oma pal-
wega Eesti Wabariigiwalitsuse
poole leida wõimalust ja
wadata, minu raske karistuse
peale, mulle karistuse aeg
kergendada, ja kui weel juhtu-
misel Eesti wabariigi eest tarwi-
lik saab olema, siis tahan mina
kohe wälja astuda ja oma musta
plekki puhtaks pesta.
Loodan et Eesti Wabariigi wa
litsus ei saa minu ülewal ni-
metadud palwed tähelepanemata
jättes
30 Detsembril Paluja
A Nisu
1920. a
Märkus August Nisu on
Pärnu Maak. vangimaja
se paigutud Pääs-
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 7
Kui aga majaperemees üüri normi hinda
rikkub, selleks olgu nimetatud trahwi
määrad; pealegi sellise üüriseaduse juures
wõiks üürnikude wahetus olla täiesti waba,
niikui praegugi, kas on wana üürnik
wõi tuleb uus üürnik üürinorm jääb
ikka selleks samaks ja kui majaperemees
üüri seadust rikkub, selleks tuleb trahw
ette näha ja uskuge meid, kõik läheb
üürnikude ja majaperemeeste wahel ilma
hõõrumiste ja tülideta.
Palume Teid südamest Kõrgeauline
Härra Peaminister, aidake korterite
üürid nii ära normeerida et õiglased
ja madala üüri wõtjad majaperemehed
ülekohtuselt ei kannataks kõrge üüri-
de wõtjate majaperemeeste pärast.
Tallinnas 19. okt. 1939.a.
Wäikekorterite üürnikude ja
majaperemeeste nimel.
K. Kuldking A Pihlakas
Riigikantselei (ERA.31.4.981)

Lehekülg 107
Vabariigi valitsusele.
Artur Kask, Kõo vallas
Võhma aleviku ümbruskonnas Põhja-Viljandmaal
on märgata eriti ohtliselt pinevat sõjapoliitlist kõigi abi-
nõudega ja jõududega raadiomaagilist psühhotehnilist (okkul-
tistlist-spiritistlist-antroposoofilist j.t. ketseriteaduslist) ja
mustade põrgukiirtega raadioamatöörilist kaugemõjutamist,
raadioam mõrtsukalikku kuratlikku võimu ja vaimset ja
hingelist sõjalise edu püüdmist Nõuk. Vene kasuks.
Seda on märgata eriti ümbruse metsade (Mustsaare jt.)
heinamaade, väikekohtade-töölisraioonide kohalt (Maimsaare-
Veneküla, Arkma küla, Kobinsaare jt.) püsivatelt asukohtadelt.
Nemad teevad silmapiiridevahelist kokkumängu vägistades
mustade maagiliste kiirte (nn. surmakiirte, teatud mustade
tulipunktide) abil naisterahvaid ja rikkudes organisme.
Neil asjaoludel, kauaaegseil kogenenud faktidel
palun: 1 välja anda korraldus, et kõik eriti aga noored naiste-
rahvad) peavad gummiga aluspesus (gummipõll j.p.t.)
oma puhtust kaitsma (see on vaimuhinge riigikaitse).
Teiseks peab niisugust kuritegevust tingimata kuriteoks
tunnistama, kuritegija isikud vangistama ja tööle rakendama.
Kolmandaks peab valjult rahuaja illusioonid –
kõiksugu eralõbutsemised ja raha, aega ja jõudu raiskavad
ettevõtted, tegevused jne. ära jätma, ka rahva isetegevusest
ja kõik jõud, vara, aja jne. koondama riigikaitse forssee-
rimisele ja sõja reaalsusele ja tõsidusele. Rahvas võiks
ennemini töötada ise oma moonakana vaesuses ja viletsuses
kas või mulla onnis, kui aga riikline iseseisvus, jumalateenistus,
kultuur tugevasti sõjateadusliselt ja vaimukalt (ka hingeliselt
ja kehaliselt) kaitstud oleks
Vastuluure teenistus (Intelligence Service) ei tohi ju mingil
viisil olla maagia (kuradi) teenistus, vaid see peab olema ülimal ja
õigemal viisil jumalateenistus, tegudega ja kõigi teadmistega.
Riigikantselei (ERA.31.1.825)

Lehekülg 30
Sissetulnud
Vabariigi Valitsus
26 novembril 1919
Sooja hoolekande
No 4509
sõbralikuks kaalu-
Herra Peaministrile
Ph. Patzneri, Glehni maja, Aia
uul. N 12 walitseja
palwe.
10. novembril andis herra Siseminister Käsu Glehni-
maja Aia uul. No 12 tühjendada, et maja Töö- ja Hooli-
kande ministeriumile tarwitada anda. Ühtlasi hakkas
politsei elanikud majast wälja tõstma. Üks osa
minu kramist sai Politsei poolt Wittenhofi tänaw.
maja No 19 wiitud. Se maja on Koguni äralagunenud,
elamiseks ei kõlba ja seisab juba kaua tühjalt. Selle
käsu wastu andsin mina protesti Wabariigi Walitsusele
sisse, sest seegugune wägiwalla maja ärawõtmine
ja elanikude wäljatöstmine ei wõi seaduslikuks
lugeda.
Waheajal jõudis Enamlaste Delegation Tallinna
ja sai selle sama majasse paigutanud. Nüüd,
kus delegatsion Tallinnast lahkunud on, palun
korraldust teha, et mainitud maja omanikudele
tagasi saaks antud ja ka minule woimalus antud
oma korterisse tagasitulla, sest mina oma pere-
konnaga (7 inimest) olen seniajani ilma
korterita jäänud.
Tallinnas, 20. novembril 1919.
maja walitseja ja wolinik
Ph. Patzner.
Riigikantselei (ERA.31.4.1653)

Lehekülg 46
RIIGIKANTSELEI.
Saadud "2" juul 1937 a.
Lauajuhend Nr. 1175
13
Oma Kallile kõikidest armastet riigiisale K. Pätsile!
Johannes ja Elfriede Hansmann'id
eluk. Tähtere vald - Kardla küla
Palve
Jumal Kinkis meile 3. juunil 1936 a. terved kaksikud - poeglapsed
Ülo ja Lembitu. Poisud saavad 3 päeva pärast aastased, ning ka-
vatseme neid võidupühal 23 juunil 1937 ristida lasta
Terve eestirahvas teab kuis eriti soojalt tuksub Teie rind Eesti
võrsuva noorsoosele - olete paljudele lastele ristisaks, eriti tööluskonna
lastele. Seepärast võtsime julguse Teilt kõrgeauline hr. riigivanem
paluda, et annaksite oma nõusoleku meie kaksikutele Ülo ja Lembitule
ristiisaks olla..
Abiellusime kahe aasta eest töölistena. - Olen 28 a. Vana oman 6 kl. alg.
haridust ja abikaasa 26a omades 4 kl alg haridust. Töötan Tähtvere vallas,
Kardla külas asuvas juustutööstuses saades keskmiselt 25 kr. kuus ja priiülespidamine
Kaksikud sündisid Tartu Ülikooli naistekliinikus 3 juunil 1936 a.
Perekonna kirjad meie isikute kohta leiduvad Tähtwere vallavalitsuses.
Lootes Teie peatset vastust meie alandlikule palvele, soovime õnnelikku
kätt raskes, riiki ülesehitavas töös! -
Tähtveres. 31. Mail 1937.
Paluja R. Hansmann
Tähtveres 31.mail 1937.a
Riigikantselei (ERA.31.4.1703)

Lehekülg 386
tunnini läksin küsima Hra Kolunell
Kasaka käest mingisukust teenistust saama
aka tema wastus oli kas olete algkooli
lõpetand ütlesin ei siis ütles tema et ei
ole teiega rohkem räägida ja nii lõpes see
jutt temaka ja tulin nukralt takasi sest
olin kihlatud ja loodsin et saab teenistust
et Wõib kodu akata rajama aga kõik rõõm
oli asjata sest kurb ja nukrus oli jälle
kodus kus ei ole süüa mull ega puid plidi
alla panna saapa warwad on wäljas sellest
käimisest. ja mull ei jäänd muud teed
kui pöörasin palwega teie poole Hra Riigiwanem
wiimases looduses et ehk teie olete nii
lahke ja wõimaltate mulle mingisugust
teenistust et ma wõin oma alatud Kodu
lõpule wiia ja rahulikuld seal elada oma
naisega nagu elasid mu wanemad oma
wäikses pesakses.
jään lootma pisar silmis et
Riigivanem saab mulle wastu
tulema.
Austusega Kodanik Umberg
Riigikantselei (ERA.31.5.467)

Lehekülg 331
293
Saadud "12." III 1938 a.
Lauajuhend nr. 434.
Väga austatud härra Riigihoidja!
Minu südamest tulev palve Teile,
härra Riigihoidja, on kui palve isale, kelle
poole võib pöörduda omas kõige suuremas
hädas. Kui saaksin selle au osaliseks, et
Teid palest palgesse näeksin ja oma tungiva
palve saaksin Teile ettekanda, siis - uskudes
kindlasti Teie headusesse,- loodan et avitate mind
tõesti minu muidu ületamattus raskuses.
Juba 16 a. koolipoisina võtsin sõjast,
algusest lõpuni, kuni kodumaa vabanemiseni
innuga osa, ja olen igal ajal valmis end tema
heaks ohverdama kui on tarvis. Kuid loodame
et Jumal on meiega ja Eesti kaua püsib.
Minu palve juurde tagasitulles, ütlenet
olen Teie lahkust juba varem tunda saanud.
Möödunud aasta lõpul pöördusin koha-
saamise asjas Teie poole, ja ehkki ma,
Riigikantselei (ERA.31.5.417)

Lehekülg 11
10
Härra Siseministrile
Tallinna üliõpilaskonna poolt 30-mal
aprillil s.a kell 22.30 korraldada kavatse-
tavat rongikäiku härra Riigivanema juure
võiks lubada ainult sel puhul, kui 1-sel
mail töölisrongikäiguks luba antakse,
vastasel korral ei oleks loaadmine
soovitav. Üldise julgeoleku seisukohalt
selleks rongikäiguks takistusi ei ole.
Üliõpilaskonna rongikäigu loa
andmist võiks takistada koosolekute
seaduse (RT. nr. 79-1922a) § 3 ja 4, kuid
seda juhtumisel, kui seda rongikäiku
lugeda koosolekuks lahtise taeva all,
milleks võiks põhjusi anda laulude
ja kõnede ettekandmine rongikäigu
seisakuga.
Johsooman.
25.4.27
Politsei abidirektor
Riigikantselei (ERA.31.5.451)

Lehekülg 208
168
20. II 37
Kõrgesti austatud härra riigivanem.
Palun vastu võtta minu südamlik õnnesoov
ühes väikese joonisega, Teile Teie hällipäevaks.
Soovin Teile palju, palju õnne, et Teie veel kaua
võiksite meie armast kodumaad valitseda, kus
meie õnnes ja rahus võiksime elada ja igaüks
oma tööd teha. Andku Jumal Teile tervist.
Leida Lihu.
Elva algkooli V klassi õpilane.
Kodutütar.
Riigikantselei (ERA.31.4.1623)

Lehekülg 26
RIIGIKANTSELEIS
Saadud "22" Okt. 1934a.
Lauajuhend No. 2403
H. M.
Simmiste V.a
6-klassiline algkool
19. okt. 1934.a.
No 15.
Kuivaste
hr. Riigivanemale.
Käesoleva aasta õppetöö alguseks valmis
Simmiste uus ajakohane koolimaja ja kool
muudeti endise neljaklassilise asemel kuue-
klassiliseks.
Kaheksakümmend kolm aastat pidi kool
randama ühest talukambrist teise ja te-
male valla majapidamises vaadati kui
teisejärgu asutisele millepärast määra-
ti õige väike summa vaid üüri kütte ja
valgustuse katteks. Kooli õppeabinõud puu-
duvad täiesti rääkimata raamatukogust, ja
nende muretsemine koolimaja ehitusega seoses
olevate kulude tõttu osutub vallakassale üle-
jõu käivaks.
Palun v.a. hr. Riigivanemat Teie käsu-
tuses olevaist summadest määrata toetust
Simmiste algkoolile hädavajalisemate õppeabi-
nõude muretsemiseks, sest muidu ei suuda
kool talle pandud ülesandeid rahuldavalt täita.
Simmiste algkooli juhataja
Riigikantselei (ERA.31.4.988)

Lehekülg 371
Baltimaade kindral kubbernääri Möller Sakomölski
käsul kui poliitika tegelast Baltimaalt välja Astrahaani
kubbermangu, elasin seal järgimööda Tsornõi-jääri linnas
5 aastad, siis hakasin rändama elasin 1913 aastal vist
Samaaras, või Saraatovis, pärast Wologdas, ja kõige wiimaks
Rõibinski linnas, ja ilmusin Eesti maale tagasi Kerenski
Amnestia põhjal 1917 aastal ja olen ka Rõibinski linna mii-
litsa poolt välja antud passiga Kohila valla majas sisse möl-
litud Aprilli kuu sees 1917 a.
Olen küll teada saanud et 1913 aas-
tal on vist keegi Jüri Aule minu nimel Riia ringkohtu
poolt karistud saanud, mille asja seis on järgmine:
Mina ei mäleta mitte hästi kas 1912 või 1913 aastal olin
mina nõnda nimetud Jüri Aulega Samaaras koos, kes
sealt kodumaale lubas tulla, ja mina palusin mainitud
Auled oma perekonna juure minna, temaga ühes oma-
perekonnale terwisid saates.
Seesamma Jüri Aule minu pere-
konna juure ilmudes olevad minu naise sõnade järe-
le minu naise juurest minu passi ära varastanud, ja
olevad mainitud passiga elades sisse kukunud, ja ka
karistud saanud, ta olevad vist ka vangimajast minu
naisele kirja saatnud teda paludes, et kui minu nai-
se käest peaks tõendust nõutama kas tema s.o. Aule
on tema mees Jaan Käärdt? et siis minu naine peaks
seda küsimist tõendama.
Mina antsin selle asja tõendu-
seks oma naise küll kohtu palatis kui tunistajana
üles, ja palusin teda üle kuulata, mis kohus ka tegi.
Ja et minu naine küll tõendas, et mind on 1908 aastal
Riigikantselei (ERA.31.5.1386)

Lehekülg 34
RIIGIKANTSELEIS
Saadud 3. veebr. 1936a.
Lauajuhend N 3901
28
Palve rahuldamiseks
puudub võimalus.
H. F.
Vastatud 10. II. 36.
M. T.
Riigisekretärile.
Kod. Leonhard Otto p.
Meer Eluk. Vismari. 7.7
Tallinn.
Palwe
Vabanesin kaitseväest 18. Jaanuaril s.a.
Teenistuse puudusel palun wõimaldada
minule Teile alluwas asutises waba olew
käskjala koht. Olen sündinud 6 mail 1916 a.
Harjumaal Kiiu vallas. Üleskassanud olen
Harjumaal Kurna vallas. Koolihariduse omasin
Sausti Kõrgemas algkoolis ja Tallinna
Poeglaste Täiendus koolis, mille lõpetasin
1931 a. kevadel. Kaitseväe sundaega teenisin
Üksik Merelennu salgas, Tallinnas.
Lootes Teie lahket vastutulekut.
Austusega: L. Meer
Tallinnas. 23 I 36 a.
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 120
Dr.med. A. Liin
Arstlik õiendus
hoolekande asutusele
Heljo Hansen põeb südameriket.
Peale jelle kannatab ta kehv-
veresuse ja närvilisuse all.
Mainitud vigade tõttu ei saa
Heljo Hansen teha tööd, mis
vähegi pingutust nõuab.
1922 11 38.
/allkiri/
Riigikantselei (ERA.31.5.418)

Lehekülg 19
Tallinnas, 12 juunil 1926
Kõrgeste austatud
Härra Riigivanem!
lubage siin puhul oma südamliku
tänu avaldada lahke ainelise toetuse
eest minu 25. aastase juubeli puhul.
Uskuge mind, kõrgeste austatud härra
Riigivanem, et asi kriitilisel hetkel,
nagu käesoleval korral juhus, jättab
alai sügavama tänu tunde rinda
ning ei luba unustada kohuse tunnet-
omalt üles näidata oma tegevusega,
et olen Teie, härra Riigivanem, tä-
helepanu väärne.
Sügavama lugupidamisega ja
austusega alati Teie
Akh.
Paul Pinna.
J. Teemant
19 18/VI 26
Riigikantselei (ERA.31.4.1669)

Lehekülg 42
Tempelmaks 1 kr. 40 s.
Kõrgesti Austatud
Härra Peaministrile
RIIGIKANTSELEI.
saadud "12" märtsil 1940 a.
Lauajuhend Nr. 1629.
Helma Sillat'i aadr:
Tallinnas Jakobi 25-11.
Palve.
Mina oman Virumaal, Palmse vallas, Palmse-
mõisa riigistatud maadest eraldatud talukoha
Mustoja Nr.A. 146. mille üldsuurus on 15,43 ha.
Nimetatud talukoht on minul aga kahes tükis,
millest peakoha osa ühes hoonetega ja majapidamise-
ga asub Võsu-Käsmu vahelise maantee ääres,
kuna aga 2,13 ha. suurune osa on keset Riigimetsa,
Käsmu järve ääres, peakohast 6 klm. eemal.
Eelpool mainitud 2,13 ha. suuruse maaala majanda-
mine on minul väga raske, esileks asudes kodust
kaugel, siis asudes suure riigimetsa keskel on see
80% päikese varjus, nii et selle ülesharimine on võima-
ta ja pealegi on 2/3 metsaga kaetud. Sellelt maaalalt
saan praegu 150 kg. heina, mille niitmiseks ja korjami-
seks pean oma kodukohast ärakäima edasi tagasi
12 klm. millest osa teed läbides riigimetsa kahjustab lõh-
kudes riigimetsa. Arvestades seda aja ja tööjõu kulu-
ei ole see põllumajanduselt tasuv ja kuna minu
talu on niigi väga väike ning ei võimalda
minu 5 liikmelise perekonnale praeguse majan-
damise juures äraelamist, olen sunnitud tööd otsima
väljas poolt.
Et nimetatud 2,13 ha. suurune maatükk asub
täiesti riigimetsa sees, ja et minul on seda raske

Lehekülg 44
kindlasti kasu, kuid sellest ei tohiks tulla ka riigile
mingit kahju, kuna minu poolt pakutud maatükk
asub just riigimetsa keskel viies riigimetsa üheks
tervikuks ning olles ka 2/3 kaetud metsaga ja 1937 a.
riigi mõõtmise järgi on sääl üle 1000 puu ja üle-
selle noormets mis möödu alla ei käinud, milliseid
ei ole mina ühtki maharaiunud. Julgen loota
et selle maaala metsastamine riigile raskusi ei
tee. Veel olen korduvalt kinnitanud, et ma
olen nõus riigile tasuma hinnavahe ja kõik
maadevahetusega seoses olevad kulud. Märgin
veel eelpool toodud tõsiolu, et ma lepin ka
poole vähema maaalaga, kui ise pakun.
Kuna ma ka väga hästi arusaan riigi
seisukorrast, siis olen ka sellega nõus, et minu
poolt vahetuseks palutud maatüki piirid
riik ise kindlaks määrab oma parima ära-
nägemise järele.
Kõigil neil põhjusil ja toetudes eriti
Maakorralduse seaduse §§ 37 ja 38, julgen
mina Teid, Kõrgesti Austatud Härra Peaminister
paluda-
suhtuda häätahtlikult ja arusaadavalt
käesolevasse minu palvesse, võtta see Teie
lahke kaalumise alla ja otsustada minule
lubada vahetada minule kuuluva Virumaal,
Palmse vallas asuva maakoha Mustoja N.A. 146
kõrval asuvast riigimetsast maatükk Teie
heakskiitmisel ja äranägemisel minu nimetatud
talumaakohast 6 klm. eemal asuva 2,13 ha.
Riigikantselei (ERA.31.4.988)

Lehekülg 7
Ülemal tahendatud põhjustel, tahele pannes,
et mina juba vene sõjast saadud tiisikuse ta-
gajärjel jaanuari kuul 1919 a Haapsalu linna
mis 70 wersta kaugel ja kuhu wankriga soita
tuleb, minna ei wõinud, sest et ma juba
aastate wiisi woodis laman, mida ka Laane
maakonna rahwawae komisjon tõendada
wõib, sest et ma kommisjoni poolt, kui
parandamata tiisikus haige, täiesti wabas-
tud olen ja et minu sõjawäe teenistusest
kõrwale hoidmisest juttu olla ei wõi, sest et
parandamata haiguse pärast juba nüüd rah-
wawakke ei wõeta, on minul auu Eesti Vaba-
riigi Asutawa kogu Esimeest kõigealandliku-
malt paluda:
otsuse täitmine, minu kohta seisma
panna ja minule täieliku armu anda.
15 detsemb. 1920 a.
Tallinn.
Jüri Looring
Riigikantselei (ERA.31.5.478)

Lehekülg 2
Wa-- Päts.
Sina kuradi siga!
Hootad just seda, et sinu
nägu sisse lüüakse, et sina
oled lasknud ausaid rahva-
meelseid mehi kinni panna
ja mõtled et teile sellepärast
rahvas hakkab hääletama või
ehk sell terorist - Laidonerile
Noh: "seda juba ei ole" teile
kuradi Riigi varastelle meie
juba hikka ei hääleta. hääle-
tame hikkagi Larka'le ja vaba-
tussõjalastele, pange teie maksma
sõjaseisukord või lükake hääletus
edasi, või tehke teie mis ise tahate
see midagi ei aita. Kas varem
või hiljem läheb korda meil
ikkagi seda Doompe kantsi
varastest puhastata. ja Sinu
kohta ütlen ka Eesti vana-
sõna. "Wägeva pulli kohi-
tsejaid leidub ikka" !
Kodanik
Riigikantselei (ERA.31.5.401)

Lehekülg 111
99
Wana-Antsla mõisa
Walitseja.
10. märtsil 1932
N 746.
Antsla, Wõrumaal.
V. a.
Kolonel L. Jakobsen'ile
Käesolevaga on minul au Teile teatada
et võin Teile saata 17ks skp. Tallinna raud-
tee jaama.
60 tk. forelle á 25 sn. tükk
Nad jõuavad Tallinna hommikuse posti
rongiga umbes kella 1/2 8 ks mis ajaks
tuleb vastas olla sellel kelle nimele
soovite lasta kalad saata s.o. kes neid
jaamas vastu võtab. - Niisiis soovi,
korral palun Teid teatada kelle nimele
saata.
Vana-Antsla
riigimõisa valitseja.
Anni