Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 109
56
Panga Juhatuse liikmete ja nende asemikkude kandidaadid:
August Pakosta - 41 poolt ja 3 wastu,
Mihkel Pärn - 28 " 15 "
Bernhard Mäelo - 38 " 5 "
Karl Koitmets - 37 " 6 "
Robert Lobona - 36 " 7 "
Panga diskontokomitee liikmete kandidaadid:
Aleksander Ruuben - 41 poolt, 2 wastu,
Bernhard Unt - 37 " 5 "
Karl Lukk - 38 " 4 "
Johannes Maasik - 32 " 7 "
August Pikkand - 35 " 4 "
Oskar Kepp - 38 " 1 "
Peale walimiste tagajärgede awaldamist teatab lwol. Mihkel Pärn, et
tema paneb maha linnawolikogu liikme kohused ja astub ära Majaomanikkude
pangast.
Seega on walitud:
1. Linnapanga Juhatusse - direktoriks August Pakosta, abidi-
rektoriteks Mihkel Pärn ja Bernhard Mäelo, ning abidirektorite ase-
mikkudeks Karl Koitmets ja Robert Lobona.
2. Linnapanga diskontokomitee liikmeteks: Linnawolinikud Aleksander
Ruuben, Bernhard Unt, Karl Lukk ja wäljastpoolt wolikogu koos-
seisu Johannes Maasik, August Pikkand ja Oskar Kepp.
9.
Endiste Gildede waranduste edaspidise kasutamise küsimus.
Aruandja: linnapea K. Luik.
Seisuste kaotamise seadusega (w.R.T.Nr.129/130-1920) on Gilded ära
kaotatud, kuna nende waranduse saatus peab kindlaks määratama eriseadusega.
Linnawolikogu oma koosolekutel 27. now. 1922 a. ja 26 weebr. 1923 a. on
asunud seisukohale, et end.Gildede warandused tulewad anda linna omanduseks
üldkasulikuks otstarbeks.
Nende otsuste täitmiseks on Linnawalitsus omal ajal esinenud wastawate
ettepanekutega Sise- ja Töö-Hoolekandeministeeriumidele.
Töö-Hoolekandeministri korraldusel oli 4 apr.s.a. kokkukutsutud nõu-
pidamise koosolek Gildide waranduste edaspidise kasutamise küsimuse se-
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 4
restorani üleandmiseks Johan Anja'le.
Linnawalitsus wõtab päewakorrast ära p. 7 all tähendatud "kaebused 1929 a
trahterimaksu jaotuse peale ja Linnawalitsuse ettepaneku maksujaotuse muutmi-
se kohta".
Lwol. B. Unt paneb ette täiendada päewakorda "küsimisega Linnawalitsusele".
Linnawolikogu wõtab päewakorra wastu eelpool toodud muudatustega.
Päewakorra wastuwõtmise järele teatab Linnawolikogu juhataja järgmistest
Muudatustest wolikogu koosseisus: wolikogust on tagasi astunud Johannes Meyer
ja Sigismund Klau, asemele on kutsutud kandidaadid Woldemar Hartmann ja Georg
Post, kes kõik on walitud Saksa rühma kandidaatide nimekirja järgi.
II.
Linnapanga bilanss 30. novembril 1928 a.
Aruandja: Linnapea K. Luik.
Linnapankade põhikirja § 26 põhjal esitatakse Linnawolikogule teadmiseks
linnapanga 30. now. 1928 a. bilanss, mis tasakaalus kr 829,700,22.
Linnawolikogu wõtab Linnapanga 30 now. 1928 a. bilansi teatawaks.
III.
Sundmäärus uute linnaosade ehitamise ning uulitsate ehitamise ja korras-
hoiu kohta.
Aruandja: linnapea K. Luik.
Tartu linna administratiiw-piiride laienemisega 1923 a. on tulnud linna
piiridesse hulk era- kui ka riigistatud maa-alasid. Osa riigistatud maa-ala-
sid on linna waldamisel. Nendele maa-aladele ehitatakse uusi linnaosasid. Uute
linnaosade asutamisega tuleb juure uusi uulitsaid ja teid, mida elanikkude
heakorra huvides peab prügitama ja korrashoidma. Seni on Tartus olnud wiisiks,
et uute linnaosade asutamisega hakatakse eestkätt ehitama elumaju ja siis al-
les uulitsaid, kõnniteid ja raiskwee torustikku. See ei ole kuidagi lubataw
ega loomulik kord,, sest elanikkude heakorra ja terwishoiu huwide seisukohalt
wälja minnes, peaks uute linnaosade asutamisega kõige pealt walmis ehitama
uulitsad, kõnniteed ja raiskwee kanalisatsiooni torustik ja siis hakata ehis-
tama.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 94
tada ja linnawolikogule ettekirjutada Jüri Kenni palwe tema uuesti ehitatud
elumaja kinniswaramaksust wabastamise kohta uuesti otsustamisele wõtta.
Seda oma otsust põhjendab Rahukogu peaasjalikult sellega, et see, et
J.Kenni majas alumine kord äriruumide all on, ei wõi põhjust anda wastawa ma-
ja osa maksu alla panemiseks, sest wolikogu 11.nowembri otsuse täpse mõtte
järele kuuluwad wabastamisele elumajad omas terwikus, mitte aga ainult eluruu-
mide osas. Wastasel korral oleks wolikogu pidanud oma otsuse selle tingimuse
üles wõtma, sest on ja ehitatakse palju elumaju, kus leiduwad ruumid ka äri-
de jaoks. Et Linnawolikogu nende, nõndanimetatud segatüüpi elumajade kohta
omas otsuses erandeid ei ole teinud, siis ei saa see sellest muud järeldada, kui
et ka sarnased elumajad kuuluwad wabastamisele kinniswaramaksust terwes omas
koosseisus. Sellepärast leidis Rahukogu, et Linnawolikogu otsus 24.okt.1927 a.,
millega Jüri Kenni palwe jäeti tagajärjeta, on wastuolus wolikogu otsusega 11.
now.1925 a. ja sel põhjusel tühistas wolikogu 21.okt.1927 a. otsuse ja kir-
jutas ette wõtta Jüri Kenni palwe uuesti otsustamisele.
Kõike eeltoodut arwesse wõttes paneb Linnawalitsus wolikogule ette otsus-
tada:
a) Täiendada Linnawolikogu otsust 11.now.1925 a., uute elumajade esime-
se kolme aasta jooksul linna heaks wõetawast kinniswaramaksust wabastamise
kohta järgmiselt:
"Linna kasuks wõetawast kinniswaramaksust wabastamisele ei kuulu uute
elumajade need osad, mis on ehitatud wõi kasutada antud äriliste wõi tööstus-
likkude ettewõtete alla, waatamata sellele, kas ettewõtjad neis ruumes elawad
ehk mitte, wõi muudeks elukorteritega mitteseotud tarweteks.
Käesolew täiendus hakkab maksma 1. juulist 1929 a.
b) Jüri Kenni palwe tema Aleksandri uul.nr.24 asuwa elumaja koosseisu
kuuluwate äriruumide kinniswaramaksust esimese kolme aasta jooksul wabastami-
se kohta rahuldada aja eest kuni 1.juulini 1929 a.
Ettekandele järgnesid läbirääkimised. Sõna wõtawad:
Lwol. J.Sütt: kas Linnawolikogu otsusel, sel korral, kui ta Linnawalitsu-
se ettepaneku teise osa wastu wõtab on tähtsust, sest kohus on juba asja otsus-
tanud kaebaja kasuks.
Linnapea K.Luik: kohus on otsustanud wolikogule ette kirjutada asi uues-
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 26
13
Selle töö korraldamisega leiawad tööd 2 1/2 kuu jooksul umbes 50 tööta in-
telligent inimest.
Linnawalitsus paneb wolikogule ette korteriolude uurimise läbiwiimiseks
Tartus määrata krediiti peale Töö-Hoolekandeministeeriumi poolt määratud sum-
ma weel 124,000 marka linna summadest eelpool tähendatud kulude katteks, mis-
sugune summa wõtta linna 1927 a. eelarwes (peat.17 § IX) ettenähtud tagawa-
ra summast.
Sõna läbirääkimisteks selles asjas ei wõetud.
Linnawolikogu, olles asja ära kuulanud ja ühinedes Linnawalitsuse ette-
panekutega otsustab, ühel häälel, lahtiselt:
Linnawalitsuse poolt korraldatawa korteriolude uurimise läbiwiimiseks
Tartus, peale Töö-Hoolekandeministeeriumi poolt lubatud 400,000 marga,
määrata krediiti linna summadest 184,000 marka, missugune kulu katta linna
1927 a. eelarwes (peat.17 § IX) ettenähtud tagawara summast.
8.
Palga edasimaksmise küsimus linna teenistusest wabanenud walitud amet-
nikkudele.
Aruandja: linnapea K.Luik.
Linnawolikogu on 1920 a. 30 augustil otsustanud maksta linnateenijate-
le palkasid nende samade liikide ja normide järele, mis riigiteenijate kohta
makswad on ja edaspidi maksma pannakse, nõnda et riigiteenijate edaspidised
palga kõrgendused ja muudatused automaatselt ka linna teenijate kohta maks-
wad on.
Riigikogu poolt 17 dets.1926 a. wastuwõetud riigiteenistusest wabas-
tamise puhul palga edasimaksmise seadus nr.117 § 2 põhjal maksetakse kolme
kuu jooksul palka edasi neile ametist wabastatud isikutele, kes Riigikogu
poolt walitud, nagu Riigiwanemale, ministritele ja riigikontrolörile.
Analoogiliselt sellele tuleb palka kolme kuu jooksul edasimaksta ka
walimiste tagajärjel ametist wabanenud linnawalitsuseliikmetele.
Sellepärast paneb Linnawalitsus wolikogule ette:
Maksta kolme kuu jooksul palka edasi ametist wabanenud linnapea abile
P.Kasele 21,000 mk. ja linnanõunikkudele A.Reeben'ile, H.Piirako'le ja K.
Arrak'ule a 18,000 mk. kuus, s.o samas suuruses, mis nad on saanud oma se-
nise ameti poolest ja mis teeb kokku 225,000 marka.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 48
uul.Nr.29.
Linnapea K.Luik paneb Linnawalitsuse nimel ette päewakorrast wäljajät-
ta p.15 "Trükikunsti Edendamise Seltsi palwe luba anda alkoholiga einelaua
awamiseks Tähe uul. Nr. 62." - selle seltsi enese palwel ja täiendada päewakor-
da järgmiste küsimustega: a) Terwishoiu politsei jaoskonna asutamine linna
kulul ja b) Ühekordse palgalisa määramine linnateenistuses olewatele isiku-
tele."
Linnawolikogu wõtab päewakorra wastu ühes ettepandud muudatuse ja
täiendustega.
2.
Protokoll.
Sekretär A.Mägi loeb ette wolikogu eelmise koosoleku protokolli 28.
weebruarist s.a.
Protokoll wõetakse wastu muutmatult ja kinnitatakse allakirjadega.
3.
Wolikogu abiesimehe walimine.
Linnawolikogu oma koosolekul 7 weebruaril s.a. otsustas walida kaks
wolikogu abiesimeest, kellest teine walimata.
Et kandidaate ette ei pandud, otsustab Linnawolikogu, lwol. W. Tubi-
ni ettepanekul, ühel häälel: Wolikogu abiesimehe walimise küsimus edaspi-
di wolikogu koosolekute päewakorrast wälja jätta kuni see küsimus uuesti
üleswõetakse.
4.
Waestelastekohtu liikmete arwu kindlaks määramine ja nende walimine.
Makswa seaduse järele ( Wene sead.k.II k.§§ 1181-1193) määrab linna-
wolikogu kindlaks Waestelastekohtu liikmete arwu ja walib liikmed kolme
aasta peale.
Linnawolikogu otsustab, lahtiselt, ühel häälel:
Linna waestelastekohtu liikmete arw, peale esimehe, kelleks on Lin-
napea, määrata kindlaks kuue peale.
Pärast seda walitakse, kinnisel hääletamisel, linna waestelastekohtu
liikmeteks:
1. Rudolf Lind - 45 häälega,
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 26
Kuulutustulpade tarwitajad on kohustatud enne wäljapanemist
kuulutused linnawalitsuses äratembeltada laskma ja nende eest
linna hääks taksi järele wõetaw maks ette ära tasuma.
Tähendus. See määrus ei ole maksew kuulutuste ja müürilehtede
kohta, mis omanikud wõi üürnikud omas asjus nende päralt olewatele
ehk üüritud hoonetele wõi nende juurekuuluwate aedade ehk wärawa-
te külge üles panewad wõi kleebiwad; missugused kuulutused nad
aga sellekohase tarwiduse möödaminekul ära wõtma ning seinad ära
puhastama peawad.
Äride kui ka üksikute korterite omanikkudele on lubatud
nende päralt olewatele akendele ainult omas asjus kuulutused
ülespanna.
Selle määruse wastu eksijaid wõetakse wastutusele Rahukogu
nuhtlusseaduse § 29 põhjal.
Otsustatakse häälteenamusega ettepandud sunduslise määruse
kawa kinnitada täiendusega, et samasuguse maksu alla ka liikuwad
reklamed käiwad ja linnawalitsusele kohuseks teha sammusid astuda
määruse "Riigi Teatajas" wäljakuulutamiseks
6. Linnawalitsuse ettepanek ajalehte-
de uulitsamüüri kohta sunduslist
määrust wäljaanda ja seisukohta
wõtta okkupatsioni aeg tehtud ai-
numüügi õiguse lepingu kohta.
Linnapää Kriisa teatab, et okkupatsioni aegne linnawalitsus
ajalehtede uulitsa ainumüügi õiguse wälja on rentinud Harald Han-
sonile ja Erich Jaksonile 13.000 marga eest aastas. Okkupatsioni
wõimu langemisest saadik ei ole seda lepingut täidetud ja ajaleh-
tede müük uulitsal on sellest ajas pääle waba olnud. Ka on aja-
lehtede toimetuselt ainumüügi õiguse wäljarentimise wastu pro-
testisid tulnud.
Linnawalitsus, asja läbiharutades, on seisukohale asunud, et
okkupatsioni aeg tehtud leping tühjaks tuleks tunnistada, on aga
arwamisel, et ajalehtede uulitsa müügi päält linna kasuks maks tu-
leks määrata ja teeb ettepaneku küsimuse läbiharutamiseks kommis-
joni walida.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 12
töötatud ja Teedeministeeriumi poolt heaks kiidetud ning kõigile riigi- ja
omawalitsusasutistele soowitatud "juhtnööridega idee-eskiiside, kawandite ja
projektide wõistluste toimepanemiseks ja läbiwiimiseks arhitektuuri ja inse-
neriide ehituste alal."
Wõistlustingimustes on ettenähtud auhindasid: üks esimene auhind 750 kr.,
üks teine auhinf 600 kr., üks kolmas auhind 450 kr., kusjuures jääb Linnawa-
litsusele õigus omandada kuni 3 tööd hinnaga a 250 krooni.
Wõistluse tingimused on Linnawalitsuse poolt heaks kiidetud järgmisel
kujul:
"Wäikekorteriliste elamute kawandite wõistluse tingimused.
I. Wõistluse kuulutamine ja worm.
Tartu Linnawalitsus kuulutab wõistluse wäikekorteriliste elamute kawan-
ditele tähtpäewaga 15. aprill 1929. Wõistlus on rahwuslik ning selllest osa wõt-
ta wõiwad Eesti Wabariigi kodanikud ja need wälismaa kodanikud, kes wähemalt
5 aastat wahet pidamata onn elanud Eesti Wabariigi piirides.
II. Wõistluse eesmärk.
Wõistluse eesmärgiks on saada kawandeid elamute tüüpidele Tartu uutes
linnaosades ning hankida aluseid ratsionaalset ruumide jaotust ja ehitusmater-
jalide kasutamist taotlewatele ehitusprojektidele. Tartu linna ja eriti uute
linnaosade iseärasused elanikkude tegewusalas ja elutingimustes peawad leidma
õiget silmaspidamist ja tõlgitsemist.
III. Wõistluse programm.
1. Wõistlustöö koosneb kolmest kawandist.
a) kawand ühe perekonna elamusle kasuliku põrandapinnaga 45-65 m2,
b) kawand ühe perekonna elamule kasuliku põrandapinnaga 75-90 m2,
c) kahe perekonna elamule kasuliku põrandapinnaga 100 - 120 m2.
Peale selle tuleb näidata igale elamule tarwilised kõrwalruumid (puukuur,
pesuköök) jne.
Iga elamu on mõeldud ideaalsele ehitusplatsile pindalaga 30 x 70 meetrit.
Ilmakaarte suhtes tuleb wõtta põhjasuund uulitsajoonest 45 kraadi pahemale
poole.
2. Iga kawand peab sisaldama:
a) põhiplaani kõikidest kordadest mõõdus 1:100
b) kaks waadet mõõdus 1:100,
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 126
5.
Sundmäärus elumajade juures redelipidamise kohustuse kohta.
Aruandja: Linnapea K.Luik.
Linnawolikogu poolt 31.märtsil 1883 a. wastuwöetud sundmääruse järele
on majaomanikud kohustatud pidama iga maja juures nii pika redeli, mis ula-
tab maja köige körgema eluruumi aknani. Majade juures, kus kolm ja enam kor-
da, on niisuguse pika redeli pidamine raskusi tekitatanud. Sellepärast on
sundmäärus ümbertöötatud ja linnawalitsus esitab ta wolikogule wastuwöt-
miseks.
Linnawolikogu,ettepanukut ja sundmääruse kawaära kuulates, otsustab
lahtiselt, ühel häälel:
wastu wötta ja maksma panna Linnawalitsuse poolt ettepandud kujul
" Sundmäärus majaomaniku kohustuse üle redelipidamise kohta elumaja
juures Tartus.
§ 1. Iga puu-elumaja omanik Tartu linnas on kohustatud oma maja
juures kergesti kättesaadawal kohal pidama tugewa redeli,mis nii pikk
peab olema,et seda redelit pidi wöib ronida kuni wastawa maja körgema elu-
ruumi aknani.
§ 2. Samasuguse redeli pidamine on sunduslik iga kiwi-elumaja omani-
kule sel korral kui kiwimaja trepid on ehitatud puust wöi kui käik kiwi-
maja ärklitoast trepi juure,olgu trepp puust wöi kiwist, on üle pööningu.
§ 3. Sel korral,kui käesolewa määruse §.1.ja 2.tähendatud maja on
mitmekordn,wöib Linnawalitsuse eriloaga ehitada maja wälimise seina külge
küllalt tugewa raudredeli,mis peab ulatuma maja körgema korra eluruumi ak-
nast kuni maja teise korra akna alumise ääreni.Kui niisugune raudredel on
ehitatud maja külge, lubatakse selle maja juures pidada käesolewa määruse
§ 1.ja 2.järele nöutawat redelit ulatusega kuni maja küljes olewa raudre-
deli alumise otsani.
§ 4. Selle määruse mittetäitjad langewad karistuse alla Rahuk.Nuhtl.
Sead.§ 29.pöhjal.
§ 5. Käesolew määrus astub jöusse kahe kuu pärast peale awaldamist
Riigi Teatajas.
§ 6. Käesolewa määruse jöusseastumisega kaotab oma makswuse Linna-
wolikogu poolt 31.märtsil 1883 a. wastuwöetud redelipidamise-kohustuse
kohta käiw ja Liiwimaa Kub.Ajalehes nr.55-1883 .awaldatud sundmäärus".
6.
Toetuse andmine aiakontsertide korraldamiseks.
Aruandja: Linnanöunik W.Tamman.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 18
kuid E.Ajutise Walitsuse poolt tühjaks tunnistatud, kui endise
"Polewstroit" ja "Ossotopi" poolt walmistatud puude kohta, mis riigi
omanduseks tunnistatakse, kuna puude weolepingud 7 juuni 1918 a.
Määruste.lehes (Verordnungblatt) Nr.24 §§ 65 ja 67 awaldatud nõudmis-
tele ei wasta, mille järele lepinguteks wäärtusega üle 10.600 m. üle-
mate wõimude nõusolek peab olema, mis aga kirjeldatud juhtumisel puu-
dub. Sellepärast tulewad need lepingud linnale mite kohustawaks lu-
geda.
2. Puuostu lepingud, mis on tehtud Eduard Kuusikuga, Jaan Kaali-
ga ja Julius Kahniga, mille wäärtus ka kõigil üle 10.000 m. on ja
mille tegemiseks kirjeldatud ülemate wõimude nõusolek puudub tulewad
niisama linnale mitte kohustatawaks lugeda.
Seda silmaspidades teeb linnawalitsus wolikogule ettepaneku:
Kõik okkupatsioni aeg niihästi eraisikutega kui sõjawäeasutustega teh-
tud puostu lepingud tühjaks tunnistada ja ettemakstud raha tagasi
nõuda.
Otsustatakse häälteenamusega linnawalitsuse ettepanek wastu wõtta
11. Kommisjoni aruanne maksuwalitsuse
linna alla ülewõtmise kohta.
Aruandjana astub üles lnw. Jaska.
Maksuwalitsuse linna külge liitumise küsimust mitmekülgselt lä-
biharutades ja leides, et maksuwalitsus on praegusel ajal üleliig-
seks asutuseks saanud ja seaduste poolt kõrwale lükatud ja tema te-
gewuse lõpetamine lähemal ajal linnale soowitaw on, silmaspidades aga,
et maksuwalitsus on awaliku õiguse asutus, ettenähtud Balti eraõigu-
se II köites, mis weel maksew ja ei wõi ainult kokkuleppe põhjal
linna ja maksuwalitsuse wahel lõpetatud saada, waid Ajutise Walitsu-
se otsuse põhjal, on kommisjon otsustanud ettepanna: maksuwalitsuse
linna külge liitumise asjus Ajutise walitsuse poole pöörata ja teda
paluda seda küsimust lähemal ajal ära otsustada.
Otsustatakse häälteenamusega kommisjoni ettepanek wastu wõtta.
12. Elektrijaama kommisjoni aruanne
elektri woolu hinna kõrgendamise
kohta.
Aruandjana astub üles ln. Leemann.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 123
63
VII. Antakse uued nimed:
A) Muudetakse kahest sarnasest nimest üks.
a) Endine nimi b) Uus nimi
Liiwa (wördl.Liiwi ) Liiwaku
Maarja (wördl.Marja) Kalmu
B) Antakse nimed tänawaile:
Ilmatsalu maantee Weeriku tän.ja S.Kaare nurgalt
/Ilmatsalu poole
Kasarmu tän. Kasarmu körwal Puiestee ja
Jänese tän.wahel.
VIII. Nimetatakse ümber:
Uueturu tänaw - Uueturu puiesteeks
Kesk tänaw - Keskpuiesteeks
Raudtee tänaw - Raudtee kaareks.
Ettepanekule järgnesid läbirääkimised. Söna wötsid:
Lwol. P.Treiberg - tundub,et asi palju selgemaks ei lähe ja köige pare-
mini ning igas suhtes lahendatud ei ole. Uulitsa asemele pannakse ette
tarwitusele wötta neli isesugust nime: tänaw, maantee, puiestee ja kaar.
Wiimasel ajal on tarwitusele wöetud uus söna - "uul.".Seega kogub juba
kuus nimetust. Edaspidi wöib nimetusi weel juure tulla, nagu prospekt jne.
Nimetuste rohkus wöib segadusi tuua, sest wöerad ei saa köigest aru ja
tölkimisel tekkib raskusi. Tarwis on nimetusi ühtlustada ja nende arwu
wähendada. Pikkadest nimetustest, nagu "Johan-Woldemar Jannseni tänaw"
tuleb lahti saada, sest need pole otstarbekohased ja neid on tarwis lühen-
dada. Nimetuste wahetamisel ei ole soowitaw ajaloolise tähendustega nimesid
kustutada. Pepleril,kelle nime kannab üks uulits,oli aus ja ajalooline
minewik. Ajaloole ei tohi liiga teha ja pole tarwis kellegi isiku nime
anda nimelt sellele uulitsale, kus see isik on elanud. Kroonuaia uulitsat
Botaanika uul.ja Meltsiweski u. Lätte uulitsaks nimetada on ilmaaegne
ning otstarbetu. Uulitsate ümbernimetamine teeb kulusid,sest on tarwis
uued numbrid majadele teha jne. Köige sellepärast on soowitaw asja weel
kaaluda ja selle juures köiki asjaolusid arwesse wötta. Ka tuleb kaaluda
kas ei saa ümbernimetusi ettewötta wäiksemas ulatuses.
Lwol. A.Kullam - on soowitawam Riia maanteele anda nimetuseks "Walga",
mis kodumaa linna nimetus. Ei ole otstarbekohane Riia u. küljest üht tükki
ära löigata ja Promenadi uul.külge liita. Fortuuna uul.on parem ümbernime-
tada terwes ulatuses, aga mitte osalt.Tuleb silmas pidada,et ümbernimetu-
sega wähem kulusid ei oleks maja numbrite ümbertegemisega jne.
Lwol. A.Reeben - selle küsimuse kallal on selleks moodustatud komis-
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 21
17. Linna puiestikkude kommisjoni
walimine.
Ln.Juhanson teatab, et puiestikkude kommisjoni tegewus
kewade lähenemisel tarwilik on, mille tõttu linnawalitsus ette-
paneb 4 liikmelist kommisjoni walida.
Otsustatakse ühel häälel walida 4 liikmelist puiestikkude
kommisjoni. Kommisjoni liikmeteks walitakse Elmar Grohs, Willem
Luik, Oskar Allik, Leopold Johanson.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.75)

Lehekülg 74
mitu, ühel nendest omawahelise kokkuleppe järele on õigus, kui nad seda nõua-
wad, peale kõnelejate nimekirja lõpetamist, enne hääletamisele üleminekut, sõ-
na saada.
§ 20. Kui sisulised waidlused on alanud, wõib iga linnawolinik ettepane-
kuid teha kõnelejate nimekirja lõpetamise, waidluste kuni wiie minutini piira-
mise wõi waidluste lõpetamise kohta. Iga seesuguse ettepaneku hääletab juha-
taja eraldi ilma waidlusteta.
§ 21. Ettepanekute kohta, küsimust päewakorralt ära wõtta, antakse sõna
ainult kahele kõnelejale - poolt ja wastu-
III. Küsimuste ülesseadmise ja hääletamise kord.
§ 22. Küsimuste ülesseadmise korra määrab juhataja järgmiste määruste jä-
rele.
§ 23.Juhataja poolt hääletamisele pandud küsimus peab niiwiisi üles sea-
tud olema, et ta sisaldaks eneses ainult ühte ettepanekut, mille peale oleks
alati wõimalik wastata sõnadega "ja" wõi "ei".
§ 24. Kui keegi wolinikkudest nõuab, tuleb ülesseatud küsimus osadesse
jaotada. Ei leia juhataja seda wõimaliku olewat, siis annab ta lahutamise kü-
simuse koosolekule otsustada, kes hääletab seda ilma waidlusteta.
§ 25. Ettepaneku osadekaupa hääletamisel tuleb peale üksikute osade hää-
letamist iga ettepanekut terwena wolikogu poolt wastuwõetud osade kokkuseades
hääletada.
§ 26. Asja käigusse puutuwad ettepanekud, nagu arutamise edasilükkamine,
komisjoni tagasiandmine, täiendawate teadete nõudmine jne., hääletatakse enne
sisulisi küsimusi.
§ 27. Arwude hääletamisel alatakse hääletamist suuremast arwust.
§ 28. Tähtaegade määramisel hääletatakse hilisemaid tähtaegu enne waremaid.
§ 29. Ettepandud parandused ja täiendused hääletatakse enne neid punkte,
mille kohta nad käiwad. Kui mitu parandust on ette pandud, hääletatakse kõige
pealt neid, mis pea-ettepanekust kõige rohkem lahku lähewad.
§ 30. Kui mitu iseseiswat ja üksteisest lahkuminewat ettepanekut on sisse
antud, paneb juhataja nad sissetulemise korras hääletamisele.
§ 31. Kui hääletamise järjekorras üks ettepanekuist tarwilikku enamuse
on saanud, siis ei wõeta teisi ettepanekuid enam hääletamisele.
§ 32. Hääletamist toimetatakse ühe käe ülestõstmisega, kusjuures enne
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.75)

Lehekülg 95
On ju tõesti võimalik, et tasu võetakse selle loa eest, aga seda ära
kaotada ei ole mingit võimalust.
Linnavolikogu, olles asja ära kuulanud, lahtisel hääletamisel kõikide
häältega peale 5, kes jäid erapooletuks,
otsustab:
Nõus olla Uueturu uul.nr.35 asuva kõigi alkoholiliste jookide müügi õi-
gusega restorani üleandmisega Eduand Kenkmannilt Aleksander Jakobsonile.
IX.
Majaomaniku Hans Silbergleichi palve üle määra makstud kinnisvaramaksu
tagasimaksmise kohta.
Aruandja linnapea K.Luik.
Majaomanik Hans Silbergleich palub talle tagasi maksta üle määra makstud
kinnisvaramaks Kalda uul.nr.5/6 asuva kinnisvara pealt, mille eest, nagu sel-
gunud, ta on maksnud Hindamisekomisjoni eksliku arvestamise tagajärjel, kahe-
kordset maksu, nimelt tulukuse järgi ja vabrikuhoone väärtuse järgi. Üle mää-
ra makstud summa palub ta üle kanda tema järgnevate tähtaegade kinnisvaramak-
su arvele.
Nagu selgub Maksuosakonna andmeist on Silbergleich maksnud eksliku arves-
tuse tagajärjel kinnisvaramaksu rohkem 1931 II poole eest kr.145, 1932.a. I
poole eest kr.145 ja 1932.a. II poole eest 145 kr., 1933.a. I poole eest
kr.145 ja 1933.a. I p. eest riigimaksu kr.21,80, kokku kr.601,80.
Kinnisvarade hindamiskomisjon on küsimust arutanud 19.dets.l.a. ja otsus-
tanud Silbergleichi palvet rahuldada.
Linnavalitsus paneb ette Linnavolikogule:
Hans Silbergleichi poolt linna kassasse üle määra makstud kinnisvaramaks
1931.a. II poole eest kr.145,- 1932.a. I poole eest kr.145, 1932 a. II poole
eest kr.145,- ja 1933.a. I poole eest kr.145, kokku kr.580.- üle kanda tema.
järgnevate tähtaegade kinnisvaramaksu arvele ja teatada Tartu Maksuametile
vastavate korralduste tegemiseks kr.21,80 suuruse riigimaksu tagasimaksmiseks
või ülekandmiseks järgnevate tähtaegade riigimaksu arvele.
Linnavolikogu, olles asja ära kuulanud, lahtisel hääletamisel ühel hää-
lel - 32 häälega
otsustab:
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 14
Neile pakuti kaks linnanõuniku kohta ja sai öeldud, et ka rewisjoni komis
joni esimehe koha wõiwad saada omale. Hoolekande- ja Korteriosakondi pak
ti sotsialistidele just sellepärast, et nad esinewad alati waesema kihi
puudust kannatajate kasude kaitsjatena. Nende osakondade tegewusealal on
palju teha kui tahetakse, kuid sotsialistid ütlesid ise neist lahti. Kre
diidi puudus ei wõinud takistuseks olla, sest krediiti oleks wõidud nõud
wastawate kawade põhjal. Ei maksa asja seletada mitte õiges walguses ega
hirmutada faschismiga.
Lwol. M.Kurs-Olesk seletab, et lwol.Treiberg wõttis osa rühmade wa
helistest läbirääkimistest ja on asja õiges walguses seletanud. Rahwaera-
kond kutsus läbirääkimistele ja seal öeldi, et blokk on juba loodud. Sel
lega suruti sotsialistid wastu seina ja dikteeriti neile ette Korteriosa
kond, kus puuduwad wõimalused töötamiseks, sest pole krediiti.
Lwol. L.Olesk toonitab, et kui kaubad koos, siis ei maksa rääkida,
kuid tundub, et asi pole õiglane. Eestwõtjate wõtted pole kiiduwäärt ja
siin pole talitatud mehelikult. Linnapea abiks tahetakse panna suurem äri
mees, kellel waewalt jätkub aega linna asjade ajamiseks. Haridusosakond
antakse ajaloolisele isikule, kes sai toime sellega, et laskis kutsuda koh
tusse 30 koolilast.
Märtsoni kohta käiwad kuuldused, mis seotud Walga linnapea ametiga
ja linnawabrikuga.
Sellepärast hääletab kõigile wastu.
Et ei taha wõtta oma peale süüdi selles, et paigutada linnapead K. Lui
ki, kelle wastu tunneb suurt lugupidamist, sinna seltskonda, siis hääleta
ka K.Luiki wastu.
Lwol. M. Pärn teatab, et pr.M.Kurs-Olesk läbirääkimistel temaga ütles
et nemad, s.o. sotsialistid nõuawad kindlasti omale Hariduse ja Hoolekand
osakondi. Hr. Treiberg ütles, et siis antakse neile wähe hääli, kui wõta-
wad Hoolekandeosakonna omale. Jäi tundmus, et ei taheta pidada läbirääki-
misi, sest nõuded olid kategoorilised. Minister J.Sepp'aga, kui ta Tartus
käib, peetakse Majaomanikkude seltsis läbirääkimisi kui tuntud tegelasega
kuid ei wasta tõele, et temalt on saadud juhtnööre selles asjas. Oleme en
did ise oskanud juhtida.
Lwol. P.Treiberg teatab, et M.Pärn on temast walesti aru saanud hääl
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 12
ja selle kohta aruanded linnawolikogule ettepanna.
Otsustatakse ühel häälel linnawalitsuse ettepanek wastu
wõtta ja 6 liikmelist kommisjoni walida.
Walitakse ühel häälel J.Mägi, A.Hirschfeldt, O.Rütli, S.Lat-
tik, J.Schiffer ja N.Kruuse.
3. Linna liikumata waranduste maksu
kindlaks määramine 1918 a. teise pool-
aasta kohta.
Linnapää Kriisa seleteb, et saksa okkupatsiooniaegne linna-
wolikogu on 8.märtsil 1918 a. määranud linnamaksu liikumata wa-
randuste päält 1918 a. 10%, see juures enesele õigust jättes mak-
su kõrgendada, kui linna warandusline seisukord seda nõuab. Linna
walitsus ühes eelarwe kommisjoniga asja läbiharutades ja leides
et 27 now.1917 a. wene seaduse põhjal, mis praegu maksew, õigus on
määrata maksu liikumata waranduste päält 20% kõrguses ja silmas-
pidades kehwat linna waranduslist seisukorda, on otsustanud 1918
eest weel 10% liikumata waranduste maksu juurde wõtta ja paneb
seda wolikogule kinnitamiseks ette. Küsimus tekitab pikemaid waie-
lusi, millest osawõtawad lnw.Ottho, Allik ja Rütli, kes seletawad,
et esiteks maksu tagant järele suurendamine juridiliselt õige ei
ole, teiseks et üleüldse õiglane ei ole majaperemeeste pääle, kelle
sissetulekud niikuinii suuresti wähenenud, nii kõrget maksu panna,
pealegi kui seadus üüri tõstmist keelab. Selle pääle seletab linna
pää, et karta ei ole, nagu lasuks kõrged maksud ainult majaomanik-
kude pääl, waid eelarwe järele on kawatsetud ka teisi maksusid
kõrgendada ja uusi weel pääle panna, nõnda et maksukoormat kõik ko-
danikud ühewõrra kannawad.
Hääletamisele tuleb kaks ettepanekut:
1) Linnawalitsuse ettepanek: Wõtta liikumata waranduste puhtakasu
hindamise summa päält 1918 a. eest lisamaksu 10% ja mansu tähtpäe-
wa äramääramine linnawalitsuse hooleks jätta;
2) Lnw. Alliku ettepanek küsimust päewakorralt ära wõtta niikauaks
kui uus üüriseadus wälja töötatakse.
Esimene, linnawalitsuse, ettepanek saab 18 häält poolt, 6 wast
seega wastu wõetud.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.75)

Lehekülg 77
wad 1930 maksuaasta tulu- ja lisaärimaksu summad, milliseid summasid
Riigikassal on õigus kinni pidada ja kanda awansi kustutuseks kuni
awansi summa täieliku tasumiseni;
b) kui awanss nimetatud tulude kinnipidamise kaudu ei peaks tähtajaks 20.
märtsiks 1931 a. kustutatama laekumise hilinemise wõi tulude wähesuse
tõttu, siis tasub linn awansi kustutamata osa hiljemalt 20.märtsiks
1931 a. rahas Riigikassale;
d) awansi tasumise puhul wiiwitusega maksab linn tasumata summa pealt wii-
witustrahwi 1% kuus Riigikassa kasuks, lugedes poolikud kuud terweteks
ja tasudes wiiwitustrahwi koos hilinenud awansi summa õiendamisega.
2. Wolitada Linnawalitsust awansi summasid nõutama ja wastu wõtma.
Linnawolikogu, asja ettekannet ära kuulates, otsustab lahtisel hääleta-
misel kõikide häältega peale ühe erapooletu:
1. Esineda Riigikassa ees palwega anda Tartu Linnaomawalitsusele prot-
sendita awanssi kr.80.000,- suuruses kuni 20.märtsini 1931 a. linnale kuuluwa-
te tulu- ja lisaärimaksu osade arwel järgmistel tingimustel:
a) saadud awanssi tarwitab Linnawalitsus ainult linna jookswate kulude katteks;
b) tähendatud awansi kindlustuseks jääwad Riigikassale linna osaks kuuluwad
1930 maksuaasta tulu- ja lisaärimaksu summad, milliseid summasid Riigikassal
on õigus kinni pidada ja kanda awansi kustutuseks kuni awansi summa täieli-
ku tasumiseni;
c) kui awanss nimetatud tulude kinnipidamise kaudu ei peaks tähtajaks 20.märt-
siks 1931 a. kustutatama laekumise hilinemise wõi tulude wähesuse tõttu,
siis tasub linn awansi kustutamata osa hiljemalt 20.märtsiks 1931 a. rahas
Riigikassale;
d) awansi tasumise puhul wiiwitusega maksab linn tasumata summa pealt wiiwi-
tustrahwi 1% kuus Riigikassa kasuks, lugedes poolikud kuud terweteks ja ta-
sudes wiiwitustrahwi koos hilinenud awansi summa õiendamisega.
2.Wolitada Linnawalitsus awansi sunmasid nõutama ja wastu wõtma.
XI.
Turbatööstuse tegewuskapitali muretsemise küsimus.
Aruandja: linnapea K.Luik.
Linna ja Eesti Panga wahel 25.märtsil 1926 a. sõlmitud laenulepingu § 12
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 15
7
Kolme jaoskonna ülematele kantselei kuludeks 7500.
Kolme jaoskonna ülemale ruumide üürimiseks 1800
Kriminal jaoskonna ülemale:
Kantselei ja fotografeerimise kuludeks 2500
Samale otsimise kuludeks 7500
Teateametile kantselei kuludeks 3000 29.500
768.550,
Otsustatakse ühel häälel ettepandud ajutised palganormid kin-
nitada. Lnw.L.Johanson sotsialistlise bloki nimel juhib tähelepane-
mist selle pääle, et wiimasel ajal miilits oma otsekoheste ülesanne-
te täitmise juurest kõrwale on libisenud ja poliitilise politsei kohu-
seid täidab, mis täitsa lubamata on, sest miilits seisab linnaomawa-
litsuse teenistuses ja tema ülesanne on kodanikkude julgeoleku ja
korra eest hoolitseda.
Seda seletust ära kuulates awaldab linnawolikogu 16 häälega,
4 wastu soowi, et linna miilits oma otsekoheste ülesannete juurde
jääks.
6. Linna kooliõpetajate palga küsimus.
Ln. Johanson teatab, et linna kooliõpetajatele palgad 1917 a.
kindlaks määratud normide järele maksetakse, mis praegusele majan-
duslisele olukorrale enam ei wasta. Seda silmaspidades on Kooliwa-
litsus ühes linnawalitsusega ajutised palganormid wäljatöötanud ja
paneb ette neid kinnitada, arwates 1 weebruarist s.a., kuni eelarwe
wastu wõtmiseni ja nimelt, palkasid tõsta kooliõpetajatele 360 m.
päält 450 m. pääle, koolijuhatajatele pääle selle prii korter kütte
ja walgustusega ehk selle asemel 100 mk. korteri raha, kooliwalitsu-
se raamatupidajale 300 mk. päält 400 mk. ja kooliteenritele 120 mk.
päält 170 mk. pääle kuus.
Otsustatakse häälteenamusega ettepandud palga normid kinnitada
7. Linna tuletõrjujate lendsalga palga
küsimus.
Ln. Punga teatab, et tuletõrjujate lendsalk alalist walweteenis-
tust peab, mis nii palju aega wõtab, et kõrwalteenistust wõimata on
pidada. Kuna palgad, mis aastate eest on määratud praegusele olukor-
rale ei wasta, siis on linnawalitsus ühes eelarwe kommisjoniga asja
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 23
12
TARTU LINNAWOLIKOGU KORRALINE
KOOSOLEK
11 aprillil 1919 a.
Juhatab wolikogu esimees Lui Olesk.
Koos on 24 linnawolinikku.
Puuduwad lnw.: Parts, Tõnisson, Koppel, Rebane-Sild, Põld,
Blaufeldt, Anwelt, A.Lukin, Doskinski, Jaska, Podrjätschik,
Kirs, Nieländer, Dwolaitskaja, Luik, Dimara, Raal, Meos, Landmann,
Lemmats, Sõkutaja, Piho, Bukk, Sammel, Meister, Brock, Rosenthal,
Willberg, Mutso, Ostrat, Russis, Kropmann, Challandes, Stachukin,
Saint-Millaire, Kolochenkow.
Sekretär: Linnasekretär J.Kristelstein.
Juhataja teatab, et lnw. E.Aule woliniku kohused maha on
pannud ja tema asemele nimekirjast Nr.1 järjekorraline kandidaat
O.Liigand astub.
1. Protokoll.
Linnasekretär kannab ette wolikogu erakorralise koosoleku
protokolli 17 märtsist 1919 a., mis koosoleku poolt wastu wõetakse.
2. Uute linnawalimiste tähtaja kind-
laks määramine, ja krediidi awami-
ne walimiste eeltöödeks.
Linnapää Kriisa kannab ette Siseministeeriumi kirja, mille
järele Ajutise Walitsuse sellekohase määruse põhjal ettekirjuta-
takse linna walijate nimekirjade kokkuseadmisele asuda ja neid
hiljemalt 12 aprilliks wäljapanna. Walimisi tuleb toimetada endi-
se wene Ajutise Walitsuse poolt 1917 a. antud määruste põhjal
sellekohaste Ajutise Walitsuse muudatustega. Linnawalitsus on lin-
nawalijate nimekirjad kokkuseadnud ja need pannakse waatamiseks
wälja 12 aprillil s.a. Walimiste määruste põhjal wõib walimiste
tähtaeg kõige warem 18 mai pääle kindlaks määratud saada, missu-
guse tähtaja ka linnawalitsus wolikogule kinnitamiseks ette paneb.
Otsustatakse häälteenamusega uute linnawalimiste tähtaeg
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 96
IV.
Kesk- ja kutsekoolide wõrgu korraldamise küsimus.
Aruandja: linnanõunik W.Tamman.
Haridusministeerium Wabariigi Walitsuse poolt 1928 a. 23.aprillil kinni-
tatud keskkoolide wõrgu reguleerimise määruse (w.R.T.nr.36-1928 a.) põhjal
tegi kooliwalitsusele kirjaga 1928 a. 17.sept.nr.22680 ettepaneku asuda selle
määruse nõuete kohaselt keskkoolide wõrgu reguleerimise kawa kokkuseadmisele
ja esitada see kawa, peale läbiarutamist Linnawolikogus, Haridusministeeriumi-
le ühes tarwiliste andmetega.
Sel põhjusel on linna kooliwalitsus kokkuseadnud keskkoolide reguleeri-
mise kawa. Selles kawas on ettenähtud järgmist:
Tartu linnas asus 1. märtsil 1929 a. elanikke 66.219 hinge, neist eestla-
si 58.978, sakslasi 2.798, wenelasi 2582, juute 1067, lätlasi 323 ja teistest
rahwastest 471 hinge. Meie linna 12 awalikus ja erakeskkoolis õpib käesolewal
õppeaastal 3183 õpilast, neist eesti koolides 2697, saksa koolides 322, wene
koolis 120 ja juudi erakeskkoolis 44 õpilast. Neist õpilastest on pärit Tar-
tu linnast 2000 hinge, Tartumaalt 852 ja wäljastpoolt Tartu linna ja maakonda
331 õpilast.
Tartu linna praeguse keskkoolide wõrku kuuluwad koolid on järgmised:
a) Tartu tütarlaste gümnaasium (Riia uul.12), praegused ülewalpidajad
Tartu linn ja maakond. Kool töötan kahe humanitaar- ja ühe majapidamisharuga,
millised on osutunud tütarlaste keskkoolides kõige elujõulisemateks ja nõue-
tawamateks. Õpilaste rohkuse tõttu on awatud kaks humanitaarharu. Klasse on:
kahes humanitaarharus 10 ja majapidamisharus 5, kokku koolis 15. Kool töötab
Haridusministeeriumilt üüritud ruumides, mis on enam-wähem rahuldawad, kuigi
mõni ruum on kitsas töötamiseks suurte klassidega. Wiimaseil aastail ehitas
kool oma jõul majale juure majapidamisharu ruumid ja tulewal suwel on kawat-
sus ette wõtte juureehitust raamatukogu ja lugemislaua tarwis. Lähema tulewi-
ku kawatsuseks on kooli wõimla ehitamine maja kolmandale korrale. Ka wajab
majapidamisharu maa-ala aiawilja kaswatamiseks.
b) Taru poeglaste reaalgümnaasium (Riia uul.121), praegused ülewalpida-
jad Tartu linn ja maakond. Kool töötab ühe reaal- ja ühe humanitaarharuga,
kummaski harus on ette nähtud 5 kl., kokku koolis 10 klassi. Kool oma üldtun-
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 22
11
se päewakorras edasi.
4.
Ühe linnanõuniku walimine.
Wolikogu s.a. 7 weebruari koosolekul, kus päewakorral oli Linnawalitsu-
se liikmete walimine, jäi üks linnanõunik walimata, sellepärast wõetakse te-
ma walimine täna ette.
Lwol. J.Treumann paneb Kristliku rahwaerakonna rühma nimel linnanõuniku
kandidaadiks ette Johannes Märtsoni.
Pärast seda wõetakse ette kinnine hääletamine ja häälte lugejateks kut-
sutakse lwol. M.Adamson ja J.Iise.
Hääletamisel anti hääli J.Märtsoni poolt 34 ja wastu 18.
Seega on walitud linnanõunikuks Johannes Märtson.
5.
Rewisjoni komisjoni täiendamine ühe liikme wõrra ja tarwilisel korral
tema walimine.
Wolikogu koosolekul 7.weebruaril s.a. tegi lwol. M.Kurs-Olesk ettepa-
neku täiendada rewisjoni komisjoni koosseisu ühe liikme wõrra.
Lwol. J.Raudsepp paneb ette täiendada rewisjoni komisjoni koosseisu
kahe liikme wõrra.
Lwol. M.Kurs-Olesk teatab, et õige proportsion on 4 liiget pahemalt
poolt 7 wastu paremalt poolt, kuid on selguseta missuguse tagamõttega parem-
poolsed soowiwad suurendada liikmete arwu 12 peale, Peale selle peawad pa-
hema tiiwa, kui opositsiooni rühmad saama omale rewisjoni komisjoni esimehe
koha, sest koalitsioni rühmad ei pea mitte ennast ise rewideerima.
Ettepanekud wõetakse hääletamisele lahtiselt ja antakse hääli rewisjoni
komisjoni koosseisu ühe liikme wõrra suurendamise poolt 21 ja wastu 30, kuna
erapooletuks jäid 2, aga kahe liikme wõrra suurendamise poolt 31, wastu 21
ja erapooletuks jäid 2.
s.a. 7 weebruari
Seega on linnawolikogu oma otsuse täi eks otsustanud suurendada
linna rewisjoni komisjoni koosseisu kahe liikme wõrra, millega rewisjoni
komisjoni koosseis on määratud kindlaks 12 liikme peale.
Pärast seda paneb lwol. J.Raudsepp kandidaadiks ette lwol. Aleksander
Kuum'i.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 128
saaks wöimalikult korda seatud kas wöi liiwa peale wedamisega.
Läbirääkimised löppesid ja ettepanekud wöetakse hääletamisele lah-
tiselt.
Ettepanekud-määrata aiakontsertidele toetust saawad hääli:
200,000 mrk. - poolt 6, wastu 21, erapooletuid 5;
100,000 mrk. - poolt 23,wastu 5 ja erapooletuid 5.
Seega on Linnawolikogu häälte enamusega otsustanud:
Määrata "Wanemuise" aiakontsertide toetuseks 100,000 marka. See summa
katta mitmesuguste sissetulekute arwelt ja ülewötta linna 1927 a.eelar-
wesse järgmiselt:
Tulud:
Eelarwe peat.12.§.VIII. Mitmesugused sissetulekud - suurendada 305,000.-
marga pealt 405,000 marga peale.
Kulud:
Eelarwe peat. 7.§.XII.p.15. Suwekontsertide korraldamiseks - suurendada
100,000 mrk. pealt 200,000 m.peale.
7.
Laenu andmine Tütarlaste gümnaasiumile mönede ehitusetööde
läbiwiimiseks.
Aruandja: Linnanöunik W.Tamman.
Tartu linna ja maakonna poolt ühiselt ülewalpeetawa Tütarlaste gümnaa-
siumi tarwitada olewa riigimaja juures on ruumide kitsikuse töttu hädapä-
rast tarwis läbiwiia möned ehituse tööd,nagu 1) wana pesuköök ja maja otsa-
sein maha löhkuda, 2) juure ehitada pesuköök, triikkamber, külm sahwer, tee-
nija korter, -tuba, köök ja sahwer. Selle töttu suureneksid wana maja kaks
tuba, millest ühte, mis senini teenija korter, wöib tarwitada majapidamise
haru klassina. Need tööd lähewad esialgse eelarwe järele maksma 479,410 mar-
ka. Riigilt nende tööde läbiwiimiseks summasid praegusel ajal ei ole loo-
tust saada. Gümnaasiumi juhataja palub nimetatud ehituse tööde läbiwiimiseks
anda linna- ja maawalitsuse kassadest ilma protsendita laenu kokku 400,000-.
marka.Laenu lubab kooli-juhatud ära tasuda: 1927 a. 1.now.150,000 mk.,
1928 a. 1.now.150 mk. ja 1929 a. 1.now.100,000 mk.
Maawolikogu on omalt poolt lubanud laenu 200,000 mk.
Linnawalitsus paneb wolikogule ette anda Tartu Tütarlaste gümnaasiu-
mile linna tagawara summadest ilma protsendita laenu 200,000 marka tarwi-
liste ehitustööde läbiwiimiseks Linnawalitsuse poolt määratawatel tingi-
mistel.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.75)

Lehekülg 78
põhjal, missugune leping on üleläinud Pikalaenu Pangale, on linnal õigus saa-
da sellelt pangalt laenu harilikkudel tingimustel ja linna waranduste ning
sissetulekute wastutusel igaaastaseks ühe aasta turba tagawara walmistamiseks.
Käesolewa aasta turbatööstuse eelarwe järele on tarwis walmistada Ulila
elektrijaama jaoks ja müügiks turwast kokku 20.000 tonni ja aluspõhuks (müü-
giks) - 4500 palli, mis läheb maksma kokku 238.500 krooni.
Et linnal puudub turbatööstuse tegewuskapital, kuna linna jookswatest
sissetulekutest pole mingit wõimalust katta turbatööstusega seotud kulusid,
siis on hädatarwilik muretseda laenu selle tööstuse tegewuskapitaliks. Turba-
tööstuse hooaeg kestab suwisel ajal umbes neli kuud. Hooajal on töötamas
600-700 töölist, kellele peab töötasu korralikult wäljamaksetama, kuna wasta-
sel korral sattuksid töölised raskesse seisukorda ja turbatööstuses wõib tek-
kida raskusi.
Linnawalitsus paneb wolikogule ette:
1) laenata Pikalaenu Pangalt linna turbatööstuse tegewuskapitaliks Eesti Pan-
ga ja Linnawalitsuse wahel 25.märtsil 1926 a. sõlmitud laenulepingu § 12.
põhjal, sada tuhat krooni (100.000kr.) harilikkudel tingimustel,
2) nimetatud laenu kindlustuseks anda Pikalaenu pangale obligatsioonid linna
kinniswarade pantimisel wastawas wäärtuses, ja
3) wolitada Linnawalitsust nimetatud laenu nõutama, obligatsioone selle laenu
kindlustuseks linna kinniswarade pantimisel wälja andma ja kõiki sellega
ühenduses olewaid asju ajama.
Ettekandele järgnewad läbirääkimised. Sõna wõtawad:
Lwol. J. Alwer: silmas pidades turbatööstuse üldmajanduslikku tähtsust
ja linna huwisid, on blokk otsustanud põhimõtteliselt toetada Linnawalitsuse
ettepanekut. Kuid lõpliku otsuse tegemiseks on tarwis teada saada ligemaid
andmeid turbatööstuse ja laenu kasutamise kawade, protsentide suuruse, laenu
kestwuse, panditawate kinniswarade ja turbatööstuse tasuwuse kohta. Kui neid
andmeid pole wõimalik anda praegusel koosolekul, siis tuleb küsimus edasi lü-
kata järgmise koosolekuni.
Linnapea K.Luik: turbatööstuse wäljaarendamise kawa ei ole seni wõimalik
olnud lõplikult wälja töötada sellepärast et Põllutööministeeriumiga ei ole
weel sõlmitud turbataba rendilepingut. Praegu on lahendamisel küsimus, missu-
suguses ulatuses antakse turbaraba linna kasutada ja arwatawasti laheneb see
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 119
61
Tartu Linnawolikogu korraline koosolek esmasp.
13.juunil 1927 a.kell 6 p.l. Raekojas.
Juhatab esimees P. Pöld.
Koos on 39 linnawolinikku ja 2 wäljastpoolt wolikogu walitud
Linnawalitsuse liiget.
Puuduwad 16 linnawolinikku, nimelt:
A.Möru, J.Ratnik,A.Kuum,M.Kurs-Olesk,E.Kirs, A.Pau,M.Mihkelson,
K.Lukk, L.Sapotzky,W.Ernits, U.Hein, V.Stackelberd,E.Daugull,
O.Allik,J.O.Rütli ja A.Braats.
Protokolleerib sekretär A.Mägi.
I.
Päewakorra kinnitamine.
Linnawolikogu tänase koosoleku päewakord,mis wolinikkudele kätte-
saadetud 10.juunil s.a., on kokkuseatud järgmiselt:
1. Päewakorra kinnitamine.
2. Protokoll.
3. Ärimaksukomiteede liikmete ja asemikkude walimine.
4. Uulitsate nimede muutmise küsimus.
5. Sundmäärus elumajade juures redeli-pidamise kohustuse kohta.
6. Toetuse andmine aiakontsertide korraldamiseks.
7. Laenu andmine Tütarlaste gümnaasiumile mönede ehitusetööde läbi-
wiimiseks.
8. Hugo Tedderile antud ehituselaenu üleandmine August Kuhi'le
9. M.Taschkini palwe luba anda söögimaja awamiseks.
10. Linnamaksudest wabastamise palwed.
Tehakse ettepanekuid täiendada päewakorda:
Linnapea K.Luik'i poolt Linnawalitsuse nimel - "linna 1927 a.eelarwe
täiendamine linnapanga põhikapitali suhtes"- ja
Linnawolinik B.Unt'i poolt " küsimine Linnawalitsusele".
Wolikogu wõtab päewakorda wastu ühes ettepandud täiendustega.
2.
Protokollid.
Sekretär A.Mägi loeb ette wolikogu eelmiste koosolekute protokollid
25.aprillist ja 19.maist s.a.
Mölemad protokollid wõetakse wastu ja kinnitatakse allkirjadega.
Pärast seda teatab wolikogu esimees P.Pöld,et wolikogust lahkunud
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 20
Linnapea K.Luik küsib missugune on küsimine Linnawalitsusele, mis päewa-
korda wõeti.
Lwol. B.Unt: missugustel andmetel ja kaalutlustel tegi Linnawalitsus ot-
suse Ametiühisuste toetuse suurendamise kohta 2500 kr. peale, pooldades seega
ametiühisuste ümberkolimist uutesse ruumidesse?
Linnapea K.Luik teatab järgmist: 28.now m.a. esines Töölisühingute Kesk-
liit palwega Linnawalitsusele, et linn annaks Keskliidule aastas 3000 krooni,
alates 1.jaan.1929 a. uute ruumide üürimiseks, põhjendades seda sellega, et
praegused ruumid on kitsad ja ei wasta minimaalsetelegi nõuetele wõi tarwetele.
Ruumide üürimise asjas tööliste ametiühingutele on Linnawalitsus seni
käinud Linnawolikogu 1919 aasta otsuse järele, mille järele annab linn Ameti-
ühingutele korteri ühes kütte ja walgustusega. Linn on üürinud ruumid ja annud
kasutada ametiiühingutele, kandes kõik sellega seotud kulud.
Töölisühingute palwe täienduseks nõuti temalt täiendawaid andmeid Töölis-
ühingute ja liikmete arwu kohta.
Keskliidult saadud andmetel on liidus 20 ühingut kokku 1747 iikmega.
Linnawalitsus kaalus mitmel korral toetuse suurendamise küsimust ja wõttes
arwesse, et kui linn on omal ajal kohustunud namda Ametiühingutele korteri
ühes kütte ja walgustusega ja et ülesantud liikmete arwu juures ei ole põhjust
kahelda, leidis, et Linnawalitsusel ei ole põhjust wastu olla tarwilise toetu-
se andmisele uute ruumide muretsemiseks, kuid sellejuures asus Linnawalitsus
seisukohale, et ta ei taha astuda wahekorda majaomanikuga uute ruumide üürimi-
se asjas, jättes seega ruumide üürimise Keskliidu enese hoolde, sest see ei
ole loomulik ega otstarbekohane, et linn üürib majaomanikult ruumid ja neid
ruume kasutab kolmas isik wõi asutis.
Linnawalitsus otsustas ruumide üürimise toetust Töölisühingute Keskliidu-
le suurendada 2500 krooni peale aastas ja esitada toetuse suurendamise küsimi-
ne wolikogule lõplikuks otsustamiseks. Seda otsust Linnawalitsus ei saa täide
wiia enne kui wolikogu ta on kinnitanud.
Mis puutub sellesse, et ruume tarwitatakse poliitilisteks otstarwetels.
siis peab tähendama, et Linnawolikogu otsusel muretsetakse linna poolt ruumid
ainult tööliste amrtiühisustele. Selle otsuse järele neis ruumides ei tohi
asuda poliitilised parteid. Kui selgub, et see nii ei ole, siis tuleb sellest
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 20
kuludeks 300 marka.
Otsustatakse ühel häälel linnawalitsuse ettepanek wastu wõtt
15. Tapamaja teenijate palga küsimus.
Liinapää Kriisa teatab, et eelarwe kommisjon seda küsimust
läbi ei ole jõudnud harutada, sellepärast langeb see punkt päewa-
korrast ära.
16. Emajõe nahksilla tarwitamise mak-
su määramine.
Ln. Pehap teatab, et möödaläinud aastal okkupatsioni wõimude
poolt linnale tarwitada on antud nahksild, mis okkupatsioniaegse
linnawalitsuse poolt wälja oli renditud 14000 m. eest, kus juu-
res sillast ülekäimise eest rentnikul õigul oli igakordset tasu
2 kop. wõtta.
Linnawalitsus ühes eelarwe kommisjoniga asja läbiharutades
on otsustanud ettepanna käesolewal aastal nahksilla enampakkumise
teel wälja rentida ja ülekäimise taksi 3 p. pääle kindlaks määra-
ta.
Lühikeste läbirääkimiste järele otsustatakse 17 häälega
4 wastu linnawalitsuse ettepanek wastu wõtta.
18. Kuulutuste tulpade tarwitamise maksu äramääramine.
Linnapää Kriisa teatab, et kuulutuste tuplade ärakasutamise
õigus käesolewal aastal wäljapakkumata jäänud, sest madala tulpade
tarwitamise taksi tõttu pakkujaid ei ilmunud. Seda silmaspidades
on linnawalitsus otsustanud nende ärakasutamist enda kätte wõtta
ja teeb ettepaneku tulpade tarwitamise taksi kõrgendada.
Otsustatakse häälteenamusega linnawalitsuse ettepaneks hääks
kiita ja tuplade tarwitamise taksi kõrgendada - seaduse järele lu-
batud kõige kõrgema määrani, ja nimelt:
Kuulutuste ja müürilehtede wäljapanemise eest
kuni 1 jalg kõrged ja 8½ tolli laiad - esimesel päewal 10 marka ja
iga järgmise päewa eest 3 m.
" 1½ " " " 1 jalg laiad - esimesel päewal 20 m. ja iga
järgmise päewa eest 5 m.
" 2 " " " 1½ " " - esimesel päewal 40 m. ja iga
järgmise päewa eest 8 marka,