Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Voru_kinnistusamet (EAA.3416.5.14850)

Lehekülg 48
4
Müüja Binsjendowa Бурстия Пепресслъ
Utsar Barmeebust Braaewel
mahatõmmatud: "Мвалхов ваамевевиъ Памлевевъ" - mitte lugeda
Ostja: Alwine Augusti A. Prahm
Kui Alwine Augusti tr. abielunõunik Ferdinand Prahm
Mina allakirjutaja Petseri Notariuse kohusetäitja Rahukohtunik Guido Sehrwald, kelle kantselei Petseri kloostris Arhimandri
ti majas, tõendan et eelseiswa plaani on minu juuresolekul allakirjutanud isiklikult minule tuntud: Wilhelm Hugo p. Petersen
Panikowitshi mõisa omanik, elukoht Tartus, Wallikraawi tänawas No 15, ja Petseri linna kodanikud Alwine Augusti tr. Prahm
sünd. Garshner, ning kui Alwine Prahmi abielunõunik isiklikult minule tuntud Ferdinand Johanni p. Prahm, mõlemate
elukoht Petseris, Waksali tänawas no 23. - 1922 aastal 3 juulil. Rg. No 600. Tempelmakstud kuue marga wäärtuses. Paranda-
tud "juuresolekul", "1922", "No". - Mahatõmmatud "Utsar Barmeebust Braaewel".-
Notariuse k.t.
Rahukohtunik tekredal
Müüja: APrahm
Ostja, Selma Jakobi tr. Berkul'i volinik: V. Kruller
Mina allakirjutaja Petseri Notaariuse kohusetäitja Petseri 2 jaoskonna Rahukohtunik
Bruno Peterhoff, kelle kantselei Petseris Pihkva tänawas No 16, tõendan, et alseisva
plaani on minu juuresolekul oma käega allakirjutanud isiklikult minule
tuntud Petseri linna kodanik Alvine Augusti tr. Prahm, sündinud
Garschnek, kelle elukoht Petseri linnas Tartu tänavas F. Prahmi majas ja
Petseri valla kodanik Waldemar Peetri p. Kulen, elukoht sama valla
Salaschje talus, tegutsedes, kui Selma Jakobi tr. Berkul'i wolinik minule
algkirjas ette pantud ja temale viimase poolt wäljaantud üleüldise
wolikirja põhjal ja piirides, mis avaldatud minule 2 jaanuaril 1925 a.
registri No 1 all Petseris 9 aprillil 1925 a. Tempelmakstud kuue marga
wäärtuses. Registri No 709 -
Petseri Notaariuse k.t.
BPeterhoff
Rahukohtunik:
Voru_kinnistusamet (EAA.3416.5.239)

Lehekülg 19
25p
eellepinguga on ära müünud Ernst Kikut´ile
ning ise 26 juunil 1927 a. ära surnud, mis tõendatud
Irboska valla Perekonnaseisu ametniku poolt
21 augustil 1928a. N141 all antud surmatunnistusega
ja kuna aga Fevronja Levin ise ülekuulamisel
23 juunil 1928a. on seletanud, et selle krundi
tegelikuks pidajaks on Kikut, kellele see
talu tema surnud isa Vassili Mitihin'i
poolt eellepinguga ära müüdud ning et ümb-
ruselanikkude Anton Fominkov'i ja Viktor
Gussev´i seletustega on kindlaks tehtud, et
selle talu valdajaks on Ernst Kikut, see-
pärast on selle talu omandusvaldajaks Ernst
Siimeoni p. Kikut, arvates valdamise algust
nimetatud eellepingu sõlmimise päevast, s.o.
13 juunist 1927a., ja 3.) et Fevronja Vassili tr.
Levin oma seletuste põhjal, mis antud üle-
kuulamistel 23 juunil ja 10 augustil 1928 a.
ei ole kohtus veel pärijaks kinnitanud, koh-
tule vastavat avaldust teinud ning selle
talu valdamisele asunud, mis ka ümbrusela-
nikkud osalt kindlaks teinud, seepärast ei
ole Fevronja Levini omandusõigus ega oman-
dusvaldus selle talu peale millegiga kind-
laks tehtud ning tõendatud.
Neil põhjustel ja käsitades Tsiv. kp. - ja Kinnist.
seadusi osakond
Otsustas:
I. Kinnistada Petserimaal, Irboska vallas asuva
0,85 hektari suuruse "Kikutõ" nimelise
talu omandusvaldajaks Ernst Siimeoni p.
Kikut, arvates valdamise algust 13 juunist
1927 a.
II. Avada sellele kinnistule Irboska hüpotegi
ringkonna kinnistute registris III - das köites
26
osa No 239 ja teha sellesse ossa järgmised sis-
sekanded:
1.) jagu 1, lahter 1: "25 märtsil 1929a. Petseri Maa-
korralduse Komisjoni otsuse järele 25 märtsist
1927 a. Stankova Konetški küla maa krunti-
mise asjas on selle kinnistu pindala kaheksa-
kümmend viis sajandikku (0,85) hektari."
2.) jagu 2, lahter 1: "25 märtsil 1929a. Kinnistus-
komisjoni Petseri III osakonna otsusega 25 märtsist
1929 a. on selle kinnistu omandusvaldajaks kin-
nistatud Ernst Siimeoni p. Kikut, arvates
valdamise algust 13 juunist 1927a."
Õiendus: kustutatud "11" õigeks lugeda.
JKanger A.Narusk
K. Koemets
Käesolevast otsusest on lisatud
tõestatud ärakiri Irboska
hüp.ringk. kinnistus
jao juurde.
Kinnistuskomisjoni esimees
Sekretäri a AHolzmer
Voru_kinnistusamet (EAA.3416.5.7706)

Lehekülg 13
Korss sellest talust Eesti Vabariigile
Sõjaministeeriumi näol tüki maad
ära müünud, mis Riigi Kinnisvara-
de Maksuameti poolt 21 novembril
1927 a. õigeks tunnistatud Sõjaväe
Laskeplatsi plaanil N: 17 all näi-
datud ja on suur 7,80 hektari, 4) et
selle äramüüdud maatüki suu-
rust talu üldsuurusest mahaarva-
tes jääb järele 2,36 hektari, mis tuleb
Siimeon Korss'i omanduseks kinnis-
tada, 5) et talu nimetus on "Mäe."
Ülaltoodud asjaolusid arvesse
võttes ning käsitades ts. kp. sead.
ja kinn. sead. osakond
Otsustas:
I. Kinnistada Petserimaal, Petseri
vallas, Vaartse külas asuv 2,36 hektari
suurune "Mäe" nimeline talu Siimeon
Gaabrieli p. Korss'i omanduseks.
II. Avada sellele kinnistule Petseri valla
hüpoteegi ringkonna kinnistute regis-
tris III köites osa N: 226 ja teha sellesse
ossa järgmised sissekandel:
1). jagu 1, lahter 1: "1 veebruaril 1930a.
Riigi Kinnisvarade Maksuameti poolt
21 novembril 1927 a. õigeks tunnista-
tud Sõjaväe Laskeplatsi plaanil N: 17
all märgitud maatüki suurust
mahaarvates esialgsest maaüksuse
suurusest, mis näidatud Maakor-
ralduse Peakomisjoni poolt 5 märtsil
1926 a. kinnitatud ja 28 septembril
1927 a. N: 1943 all väljaantud Vaartse
küla maade kruntimise plaanil,
on selle kinnistu pindala kaks ter-
vet ja kolmkümmend kuus sajan-
dikku (2,36) hektari."
2). jagu 2, lahter 1: "1 veebruaril 1930a.
Kinnistuskomisjoni Petseri I osakonna
otsusega 1 veebruarist 1930a. on selle
kinnistu omanikuks kinnistatud Sii-
meon Gaabrieli p. Korss."
III. Sellest otsusest pärast seaduse
jõusse astumist lisada tõestatud
ärakiri Peteri valla hüpoteegi
ringkonna kinnistusraamatu 1930 a.
jao juurde.
JMaise ASuubi K. Koemets
Voru_kinnistusamet (EAA.3416.5.8919)

Lehekülg 7
suuruses "Põhu N 2" talu nimetakse, sellega
läheb talu N1 Rudolf Kuhi ja talu N2
Eduard Kuhi omanduseks. Palun nimetatud
Kinnisvara "Põhu N1" talu, mille hinnasuurus
15.16 tiinu minu nimele kinnistus
raamatutesse Petseri valla järele sisse
kanda ja selle üle minule
kinnistus akt välja anda. Ülepeal
pool nimetatud maa tüki
olen mina ostmise paevast peale
arvates isiklikult kasutanud.
Lisa: Äräkirjad ostu müügi lepingudest ja
plaanid .-
Palwes nimetatud kaks maaplaani
olin mina kättesaand 9.I.30.
R. Kuhi.
R. Kuhi.
1.
Ärakiri
2
Pitsat
Eesti Wabariigi kohtu-
ministeerium. Notaarius
A. Sermat. Wõrus.
Wälja kirjutus Wõru Notaarius August Sermati
1922 aasta akti raamatust, leheküljed
185, 186, 187, 188 ja 189. N29.
Tuhat üheksasaja kahekümne teise aasta mai kuu
kaheksateiskümnendamal päewal ilmusid minu, Wõru Notaarius
August Sermati juure, minu kontori Wõru, Katarina Tänavale
N neli, isiklikult minule tuntud aktide teguwõimsad:
esiteks. Wanda Augusti tr. Piiriki, sündinud Balzeri, ja
Alise Augusti tütre Smilga, sündinud Balzeri, wolinik
- wannutatud adwokaat Willem Willemi poeg Beick, kelle
elukoht Wõrus Tartu tanawal N kakskümmend üks,
ja kes minule ettenäitas algwolikirja, mis awaldatud
Walga notaariuse Hans Tuule juures neljandamal
märtsil tuhat üheksasaja kahekümne esimesel aastal
registri N ühesaja seitsmekümnendama all, missuguses
wolikirjas liikumata waranduste müümine lubatud
on, ja teiseks - Petseri maakonna Panikovitschi walla
kodanikud wennad Eduard Adamits Kuhi ja Rudolf
Adamits Kuhi, kes elawad: Eduard Kuhi-Peteris, Riia
tänawal N. seitse ja Rudolf Kuhi-Põhu mõisas Peteri wallas,
- isiklikult minule tuntud tunnistajate: Aleksandri
walla kodaniku Richard Ado poja Reimani, Kioma
walla kodaniku August Dameti poja Äro ja Sõmmerpalu
walla kodaniku August Juhani poeg Plangi, kes
elawad Wõrus Karja tänawal: esimene-majas
N kolmkümmend kaks, teine-majas N kolmkümmend
kaks b ja kolmas majas N kakskümmend kuus,
- saatel, kus nemad minule awaldasid, et nemad
ostja
Willem Beiek ja Eduard ning Rudolf Kuhi, soowiwad
teha järgmist ostu-müügi lepingut, mis kohustaw
lepingu osalistele, nende pärijatele ja õiguste
omandajatele. § esimene - Üheksandamal Juulil
tuhat üheksasaja kahekümnel esimesel aastal tehtud
eellepingu täitmiseks, müüwad Wanda Augusti
Tet-
No:

Lehekülg 11
6.
Ostu-müügi leping.
Allnimetatud kuupäewal sõlmisid
Eduard ja Rudolf Adami p. p. Kuhi'd
järgmise ostu-müügi lepingu.
1.
Eduard Adami p. Kuhi müüb ja annab
üle Rudolf Adami p. Kuhile jäädawaks
omanduseks Petserimaal Petseri wallas
Lasarewa asunduses "Põhu mõisa" nimelisest
22,655 hektari suurusest talust temale
Eduard Kuhi'le, kuuluwa mõttelise osa
ilma ülejäägita ja nende õigustega,
mis Eduard Kuhil nimetatud talule on.
"Põhu mõisa" nimelise talu ostsid
30 tiinu suuruses Eduard ja Rudolf Kuhi`d
koos 18 mail 1922a. Vanda Piirikult ja
Alise Smilga`lt Wõru notari A. Sermati
juures sõlmitud ostu-müügi lepinguga.
Petserimaal wõõrandatud maade
kindlakstegemise komisjon, otsusega
23 septembrist 1927 a. ja 25 juulist 1928 a.
Voru_kinnistusamet (EAA.3416.5.2974)

Lehekülg 11
käsitades Tsiv. kp-s. ja kinn. sead. osakond
otsustas:
I. Kinnistada Petserimaal Järvesuu
vallas Lobodka külas asuv 2,93 hek-
tari suurune ma "Laine" nimeline maa-
tükk Emilie Jaani tr. Hirv´i oman-
duseks.
II. Avada sellele kinnistule Järvesuu
hüpotegi ringkonna kinnistute registris
V-das köites osa No 413 ja teha sellesse
ossa järgmised sissekanded:
1) jagu 1, lahter 1: "7 märtsil 1931 a.
Maakorralduse Peakomisjoni
poolt 30 aprillil 1926 a. kinnitatud
Lobodka küla maade kruntimise
plaani järele on selle kinnistu pind
ala kaks tervet ja üheksakümmend
kolm sajandikku (2,93) hektari."
2) jagu 2, lahter 1: "7 märtsil 1931 a
Kinnistuskomisjoni Petseri I osa
konna otsusega 7 märtsist 1931 a. on
selle kinnistu omanikuks kinnis-
tatud Emilie Jaani tr. Hirv." -
III. Sellest otsusest pärast seadusjõuss
astumist lisada tõestatud äraki-
ri Järvesuu hüp. ringk. kinnis-
tusraamatu 1931 a. jao juure.
JMaise
P. Bock
ASuubi
Õiendus.
7
Algtoimetus leidub Järwesuu
hüp-ringk. kinnistust. N 287.
Asjaajaja
Laidoner,_Johan (ERA.2553.1.49)

Lehekülg 42
Lp. hra Kaitsevägede Ülemjuhataja
37
kindral-leitnant
Johan Laidoner
Täna pühitsete Teie, eesti rahva pare-
maid poegi oma sünnipäeva. Sel puhul
seisatute hetkeks ja pöörate pilgu tagasi läbi-
elatule. Meenuvad päevad taariaegses vene sõja-
väes, siis rahvaste suurimas võitluses - maailmasõjas.
Ja siis tulek Vene sõjaväest Eestisse ja siin
tegutsemine sõjavägede ülemjuhatajana. Edasi teist
korda ülemjuhatajana 1.dets.1924.a. ja kolman-
dat korda ülemjuhatajaks 12. märtsil 1934.a.
Teie tublil ja tasakaalukal juhtimisel võideti
meie Vabadussõda ja purustati põline vaealane lan-
desväär Võnnu all 23. juunil 1919.a. ning vabas-
tati täielikult eestlaste maa.
Teie kindlakäelisel juhtimisel, suuti maha
tumedate jõudude - kommunistide mässukatse, kes
tahtsid haarata võimu meie noores riigis - 1.
detsembril 1924.a.
Teie panite Kaitsevägede ülemjuhatajana maks-
ma kindla sisemise korra meie riigis 12. III
1934. a. ja sulgesite vapside liidu. Meie riik võis
rahus elada ja takistamatult areneda, kuni
8. detsembri 1935. a. mässukatseni, mis jälle likvideeri-
ti Teie juhtimisel
Täna, Teie hra kindrali sünnipäeval võt-
ke vastu parim õnnesoov ja tervitus ning ma soo-
vin, et Teie veel kaua elaks ja veel palju
aastaid juhiks meie kaitseväge. Kui kutsub kord
isamaa oma altarile ohvreid tooma, siis ei
karda ka meie, noored seda tegemast, sest
ükski ohver ei ole kallis isamaa eest.
Tänu Teile selle eest, et Teie likvidee-

Lehekülg 43
risite vapside riigipöörde kavatsuse 8. detsembril
1935. a. ja jälle võib riik areneda paremuse
suunas.
Palun kirjutada minule!
Lugupidamisega
Lembit Tangson
Minu aadress:
Lembit Tangson
Puiestee 1. Tõrva.

Lehekülg 55
47
Härra Sõjavägede Ülemjuhataja
Adjutant
Palun Teid, Härra Adjutant, anda
edasi Härrale Sõjavägede Ülemjuhata-
jale Tallinna Issanda-muutmise
Koguduse Noorte Ühingu nimel
siinjuuresoleva õnnitlus; tervitus läkituse
P.S. Et kasvatada noortes isamaa
armastust ja hääd töötahet, selleks
palun väga, - kui on võimalik, vastata
tervitus-õnnitlus läkitusele
Teie vastuse kannaksin ette Tallinna
Issanda - muutmise koguduse
Noorte Ühingu peol 11. skp.
Teid ette tänades
Kõige austusega
7.04.37.
Heljo Hansen.

Lehekülg 56
48
Kõrgesti Austatud Sõjavägede Ülemjuhataja
Härra Kindral Laidoner
Soovime Teile parimat õnne, raudset,
tervist - ja jõudu meie armast-kallist
isamaad ja riiki ülesehitaval tööl,
kui ka isiklikuks hüvanguks eraelus.
Meie noored! - armastame ja
austame Teid jäävalt üle kõige. Kogu
rahvale olete Teie ilusaks, õilsaks
eeskujuks. Teie kangelaslikud
patriootlikud teened on niiväga
suured, nad on hindamatud. Ikka
ja alati on Teile niiväga südame
lähedane Eesti riigi ning rahva
heakäekäik ja õitseng. Ka kõige häda-
ohtlikumail silmapilkudel säilitate Teie suure
rahu, meelekindluse ja hiilgava reaalse
sõjameheliku otsustamisvõime. Sõjamehe-
liku iseloomu taga peitub aga maksimaalne
hääsüdamlikkus, - ning ülikõrge intellekt.
Laidoner,_Johan (ERA.2553.1.49)

Lehekülg 57
Kuldsete tähtedega on jäädvustatud
Teie lugupeetav nimi, Kõrgeaulik
Härra Ülemjuhataja, ajalukku.
Teie Kõrgeaulik Härra Ülemjuhataja
olete Eesti noorsoo heaks teinud nii
lõpmatult palju. Teie hoolitsete
meie eest nii lõpmatu suure hoole
ja armastusega, otsekui isaliku
armastusega, et meie, Eesti noorsugu
kasvaksime julge, iseteadev ja
patriõotiline. Härra Ülemjuhataja!
Teie olete tulisehingeline isamaa-
lane, kõrge õilis patrioot-riigijuht
Meile on see suur õnn, et Jumal
on läkitanud Teid Eesti riigi juhiks
Teie juhite meie kallist isamaad
kindlal käel parematele radadele
Koos Härra Päts'iga olete Teie
loonud Eesti Vabariigi, - olete meile
vabaduse kätte võidelnud
Meie - koolipoisid - olime väga
huvitatud strateegiast. Paljud
koolipoisid tähendavad, et ükski
tund pole nii huvitav ja armas,

Lehekülg 58
49
kui seda on riigikaitse õpetus. Meie
austame, aga vahel ka kardame oma
armastatud riigikaitse õpetajaid. Jah! See
on ka tõesti nii, sest igal "sõjamehel"
peab olema teatav aukartus oma ülemuse
vastu.
Meie, - poisid, tulevased Eestimehed
kuulame või loeme suure põnevusega
Teie strateegilisi, -suuri rahvuslikke,
isamaalikke ja majanduslikke
kui ka diplomaatlikke vaimustavaid,
hoogsaid, ilusaid kõnesid.
See ilus ja võimas mälestuste
hele tuli ja see suur vaimustus meie
kalli kodumaa esimestest hällitaja
test ja nende sangarlikkudest
tegudest ei kustu kunagi, vaid
püsib meie südames ja hinges
jäädavalt.
Meie palume, et Jumal õnnistaks
meie kõrgeaulikke riigijuhte, meie
kallist isamaad ja sini-must-valge
trikoloori.

Lehekülg 59
Tõotame pühalikult kõike teha, mis on
ilus, hea ja kaunis, et täita kohut
Jumala ja oma Eesti isamaa vastu
Palume Jumalat, et ta annaks Teile
suurt jõudu ja raudset tervist meie
kallist isamaad juhtimisel vastu
muretule ilusale- ja helgele tulevikule.
Aga kui võõrad rahvad peaksid
meile kallale tungima, siis olgu
lipukirjaks: Mitte jalatäitki maad
me ei anna võõraile, sest meie
esiisade ja esivanemate verega
niisutet maa ja need suured veri
väljad on meile pühad, - meie
maa ja riik on püha maa ja peab
jääma igavesti meie omanduseks
Teie Ekstsellents, Härra Sõja-
vägede Ülemjuhataja, olete Lembitu
ja Kalevipoja järelkäija
Kogu oma eluaja olete Teie võidelnud
sest elu on võitlus. Olete võidelnud
Eesti rahvale priiuse. Pole ju enam
midagi kaunimat ning õilsamat, kui

Lehekülg 60
50
Käia Lembitu radadel ja heisata
Eesti sini-must-valge lippu kõrgele ühes
motoga: Ilus on minna lahingusse.
Ilus on surra isamaa eest..
Ilus on võita, olles sangar, keda rahvas
kiidab ja ülistab ning Püha Isa,
kes on taevas, - armastab ja kes
väärib kõigiti Püha Isa kiitust
kui ka kuldset õnne ning au.
Ja ta tuleb lahingutest tagasi
suure võitjana koju. Õilis võitja
pole mitte sellest kõigist väsinud,
vaid ta asub kohe juhtima oma
kallist kodumaad, kes teda toidab
ja kannab ning kord viimseks
puhkuseks oma rüppe võtab
Teie Kõrgeaulik Härra Ülem-
juhataja kasvatate meid, Eesti
poisse - juba maast madalast
rahvuslikus vaimus. Meile meeldib
see väga ja oleme Teile selle eest
väga tänulikud. See on kasuks
meie järeltulijaile ja kogu tulevas-
tele Eesti rahva inimpõlvedele, sest
Laidoner,_Johan (ERA.2553.1.49)

Lehekülg 61
rahvas, kes on vaimliselt kui ka
kehaliselt hästi arenenud ja
terve, - niisugune rahvas on
võitmatu rahvas ja teda on
võimetud vallutama ja võitma
teised suured rahvad.
Juba maast madalast oli Teile,
Kõrgeaulik Härra Ülemjuhataja,
niiväga südame lähedane Eesti
rahva saatus kui ka kogu tulevik
Juba oma ilusail noorusaastail
valisite omale sõjaväelase elukutse.
See töö polnud kerge töör ta
nõudis palju vaeva ja Suuri
pingutusi ning raudset tahtejõudu
Täname Teid veelkord, Härra
Sõjavägede Ülemjuhataja, kõigest
südamest, sest Teie olete ju
näinud nii palju vaeva ja
teinud rasket tööd, Eesti rahva, aga
just eriti noorte hääoluks.
Meie noored! tahame ja tõotame
virguda tublideks isamaalasteks,
täismeesteks ja naisteks. Meie

Lehekülg 62
51
tahame kõik teha, et see suur vaev
ja hool, mis Teie meie peale
kulutanud, annaks häid taga-
järgi. Ja usume kindlasti, et
aastate pärast võite rahuldus
tundega meie peale vaadata.
Juba praegugi annab rohket
lõikust Teie küli ja saab seda
tulevikus veelgi rohkem andma.
Härra Ülemjuhataja! soovime
Teile õnne, palju õnne! meie
riiki - Eesti isamaad - juhtimisel
vastu ilusale päikesepaistele.
Su üle Jumal valvaku
Mu armas isamaa!
Ma olgu Sinu kaitseja
Ja võtku rohkest õnnista;
Mis iial ette võtad Sa,
Mu kallis isamaa!
Tallinna Issanda-muutmise
Koguduse Noorte Ühingu nimel
Heljo Hansen.

Lehekülg 63
Koorkülas. 10 II 37a
52
Tervist!
Südamlik tervitus
sünnipäevaks!
Olen Noorkotkas, tegutsen
Valga maleva, Helme
malevkonnas. Olen vae-
-ne ja palun Teie
avitavat kätt. Isa on
põllutööline ja tal
on raske mulle mure-
tseda tarvilikke esemeid.
Selleks palun Teie
avitavat kätt, vast
toetate mind natuke.

Lehekülg 64
Praegu kirjutan väriseval
käel, sest julgen Teid
tülitada oma vaesusega.
Mul on ka vend, kes
elab praegu Tallinnas
ta abiellub 21 veeb.
Tahan sõita Tallinna,
aga rahalised olud.
ei võimalda seda.
Hea lootusega
ootama jäädes
Jaan. Neering
12 aastane
Koorkülast
53
Noorte Kotkaste
juhtlause:
Isamaa auks ole
valmis.
Vastus: Alati valmis!

Lehekülg 65
54
Koorkülas 13. dets. 1937.a.
Kõrgeauline Vägede Ülemjuhataja härra kindral!
Palun tehke minule see kallis kingitus - saatke
endast seina pilt, vormi riietuses, mida tänu-
tundega vastu võtan. Pean seda enda aukohuseks,
et minu kodu toa seina ilustavad Eesti-
riigi kõrgemate juhtide pildid ja minu
tuba kaunimaks ja mugavamaks silmale
teevad. Pildi suurus jääb härra kindrali
enda otsustada, kui suure teie hääks arvate
saata. Teie pildile Valmistan omal kulul
ümber ilusa raami, samuti panen ta klaasi
taha. Jään lootma, et härra kindral rahul-
dab minu hingelise soovi.
Endast. Olen 6 aastat teeninud piirivalves
Petseri jsk. 1926 a. 1 apr. kuni 1932 a. 1 aprillini.
Selle teenistuse ajal ühendati mind 1929 a. 1 nov.
Kapraliks. Piirivalvest vabanedes astusin kaitse-
liidu ridadesse kus olen praegugi patarei nr 2.es
mis asub Tõrvas. Piirivalvest on mul Väga hääd
atestatsioonid. Elukutse: olen põllumees. Abielus.
Soovin Teile õnne vägede üle valitsemisel, õnne
alluv
jõuluks ja uueks aastaks, seda soovib Teile kodanik
kaitseliitlane alandlikuld: J. Lõudso
Aadress: Jaan Lõudso
Koorküla p.ag. Aru pk.
"Lombi" talu
Laidoner,_Johan (ERA.2553.1.49)

Lehekülg 70
57
K.A.
Härra Kindral Laidoner!
Wäga tähtis asi mida olen unustanud.
Kord kui tulin politseist wälja, tuli
as Sokk mind saatma trepist alla, all ukse
juures ütles minule, kirjutage üks kiri
minule, ütlesin, mis kiri se peab olema,
mina ei mõista teile midagi kirjutada,
ta ütles minule ette, mina ütlesin, minul
ei seisa meeles, Sokk ütles, sellest ei ole
midagi kui täpselt nii ei ole kui ma ütlen,
ega ma seda kirja kellegile ei näita,
mina kirjutasin umbes nii nagu Sokk ette
ütles, pärast aga alles märgasin milleks
Sokk minu kirja wajas, se oli 1935dal a.
Praegu ei mäleta mina, mida Sokk minule
ette ütles, ja mida mina kirjutasin,
Palun wäga Härra Kindral, et minu kiri,
mida Sokk minu Sissewedamiseks minult
nõudis, et saaks järele waadatud selle kirja
Sisu.
Kui Saare tead ei oleks awalikuks tulnud,
ja Saar ei oleks oma elu ise lõpetanud,
siis mina ei oleks iialgi saanud politsei
tegewust awalikuse ette tuua.

Lehekülg 71
58
as. Sokk põhjendab uskumata nõia loos,
et mina olen raha wiinud sellek, et
perekonna elu parandada, Kuna mull
seda teha ei tarwitsend, sest minu mees
oli 70 a. wana, ja parandamata haige,
se põhjendus on küllalt selge, ja ei wasta tõele.
Teadke seda, Härra Kindral, iga sõna, mis
mina Teile olen kirjutanud, selle eest pean
ka wastust andma.
Kõrwaldadud raha summa on küllalt suur
mis hoiab rahwa meele ärewil, akab
rahwas liikuma" siis on rahwas süidi,
sellest ei tohi rääkida et ametnikud
rahwaa walitsuse wastu ülesse kihutawad.
Ametnikudele seda asja enam rääkida
ei sa, nad saawad küllalt aru mis on
tehtud.
Kõige Auustusega.
Marie Kolk
Koka t.
Uue-Võidu p ag.

Lehekülg 72
59
Ü. E. N. Ü. V. O.
Tööbrigaad.
Kõrgeauline Härra
8. oktoobril 1937.a.
Sõjavägede Ülemjuhataja,
No 3.
kindral Joh. Laidoner,
Aadr.: Sirtsi.
Tallinnas.
Lubage Teile lahkesti ette kanda,
Ü E N Ü V O Tööbrigaadi 26. septembri s.a.
Peakoosoleku protokollis No 1, punkt 5, lõige a
jäädvustatud üksmeelse otsuse kohaselt, et:
"Ü E N Ü V O Tööbrigaad õnnitleb Teid
soovides Teile raudse tervise, hea isikliku
õnne, ja veel palju, palju õnnelikke aas-
taid intuitiivse töörõõmu tundmiseks Tei-
le kuuluval tööpõllul töötades.
Teile kui väsimatule, tõsisele töömehe-
le soovib Ü E N Ü V O Tööbrigaad "Jõudu töö-
le!" Teie igapäevases, meie arusaamise järgi
vastutuse- ja kohustusterohkuse tõttu, ränkras-
kes sõjavägede ülemjuhatuse töös!"
Austava lugupidamisega
ViljoOkk
pealik.
Helga Normak.
Sekretär
Sirtsi algkooli lastevanemate, õppenõukogu
ja hoolekogu koosolekute vastavate ühinemisotsuste
põhjal, algkooli personaali ja administratsiooni nimel:
Sirtsis,
8. oktoobril 1937.a.
No 136.
ViljoOkk
Koolijuhataja.

Lehekülg 73
60
Õpilasring "Säde" nimel:
Sirtsis,
K. Kohver.
Juhataja.
9. oktoobril 1937. a.
E. Voika.
No 17.
Sekretär.
V klassi õpilased.
Ü. E. N. Ü. Virudi Osakonna nimel, oma
Ühispeakoosoleku protok. No 4, p. VI - 5. - 26. IX 37.
põhjal
Noorsoolise ja rahvusliku tervitusega
Sirtsis,
ViljoOkk
9. oktoobril 1937.a.
Esimees:
No 73.
Helga Norman
Kirjatoimetaja.
Laidoner,_Johan (ERA.2553.1.49)

Lehekülg 74
61
Ü. E. N. Ü.
Virudi Osakond.
Kõrgeauline Härra
9. oktoobril 1937. a.
No 76
Sõjavägede Ülemjuhataja
Aadr.: Sirtsi.
kindral Joh. Laidoner.
Tallinnas.
Soovides Teile, Ekstsellents, "Jõudu tööle!"
Teie igapäevases ränkraskes töös sõjaväge-
de ülemjuhatuse tööpõllul, palume meid
lubada Teile teha meie seisukohast hea-
soovlik, ning väga olulist tähtsust omav
esildis.
Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Vi-
rudi Osakond on veendunud, et suurt
jõudu ülekandev kett koosneb üksiku-
test väikestest lülikestest. Sel põhiveen-
dumusel oleme võtnud endale ülesande

Lehekülg 75
ehitada üheskoos peatselt ehitusele tu-
leva Sirtsi (resp. Virudi) algkooli hoone-
ga ka Virudi rahvamaja - hoone, mis
peab kujunema üheks lülikeseks meie
kalli Eesti Omakultuuri, Rahvustunde
ja Omariikluse suurt jõudu ülekand-
vas ketis.
Selle tähtsa mõtte teostamise si-
higa kutsus Ü.E.N.Ü.V.O. ellu nimeta-
tud koolimaja-rahvamaja ehitustöö-
de läbiviimise soodustamiseks seltskon-
naabi korraldava "Tööbrigaadi" (Ü.E.N.
Ü.V.O. Ühispeakoosol. protok. N3, pp. VI ja VII,
VII 37.)
Soovides, et nimetatud Tööbrigaad
omaks meie seni veel vaeslapse ossa jää-
nud Virudis, ja ka selle lähemas ning
kaugemas ümbruskonnas küllaldasel
määral oma ülesande-kohast vääri-
kust ning mõjuvõimu, lubage meid,
Kõrgeauline härra Ülemjuhataja

Lehekülg 76
62
teha Teile meie auesildise eelavaldus ja
paluda Teid, Ekstsellents, olla meie Tööbri-
gaadi Aupealikuks.
Teie auväärt otsusest meie käesoleva
eelesildise asjas, palume meid lahkesti
informeerida.
Lisa: 1. Virudi kirjeldus ja skeem.
2. Tööbrigaadi kodukord.
Austava lugupidamisega ja noorsoo-
lise ning rahvusliku tervitusega
ViljoOkk
Esimees.
Helga Normak.
Kirjatoimetaja

Lehekülg 84
Ü. E. N. Ü.
70
Virudi Osakond
V. a.
7. oktoobril 1937.a.
No 70.
Sõjavägede Ülem-
juhataja.
Aadr.: Sirtsi.
h-ra kindral Joh. Laidoner,
Tallinnas.
Lubage Teilt paluda Teie lahket luba,
et meie esimees h-ra Viljo Okk võiks
ilmuda Teie juurde andientsile teisipäe-
val, 12. oktoobril s.a. hommiku poole, lä-
birääkima ühe küsimuse üle, milline
meie Tööbrigaadile väga olulisi.
Noorsoolise ja rahvusliku tervitusega
Viljo Okk
Esimees.
H. Norman
Kirjatoimetaja

Lehekülg 91
Tallinnas, 8. detsembril 75
1937.
Sõjavägede Ülemjuhatajale,
Sõjaministeerium,
Siin.
Aleksander Hansu p. Rõõm`ult.
Kodu tän. 19-7. Siin,
Kõrgeaulik härra kindral,
esinen Teile käesoleva kirjaga, mis sisaldab,
1) esildust ühe sõjateadusliku teose kirjasta-
mise asjas, 2) mõtteid Vabadussõja Ajaloo
Komitee töö korraldamise asjas ja 3) palvet,
minule mõnesuguse, mu teadmistele ja võimeile
vastava, teenistuskoha võimaldamiseks.
Minu elukutseliseks tööks on juba mõnda
aastat kaastöö tegemine ajakirjandusele, eri-
ala - vanu mälestusi ja lugusid meie riigi
loomispäevilt ja Vabadussõjast. Viimasel
ajal, septembri kuust alates, olen, puht
huvist asja vastu, ka Vabadussõja Ajaloo
Laidoner,_Johan (ERA.2553.1.49)

Lehekülg 92
76
Komitee kaastööline. Ja seni senna üleannud
üle 500 veerandpoognat mitmesugu käsi-
kirjalist teksti, mille sisulise väärtuse kohta
teab anda lähemat seletust kapten P. Kangro.
Ajaloo Komiteest.
Mind on viimasel ajal ikka enam ja
enam hakanud huvitama, uurida vabadus-
sõjaaegse sõduri - liinimehe hingeelu, selle
kujunemist, avaldusvorme ja elamusi lahingu-
möllus. On juba ka ühte-teist pandud kirja
ja nüüd olemas olevail materjalidel oleks
valmimas teos, teemil - meie sõduri hinge-
elu vabadussõja kogemustel - mille esialgse
sisukava esildan Teile, härra kindral, eraldi
käesoleva kirja juures.
Mul on kavatsus selle raamatuna
välja lasta Vabariigi 20. aastapäeva puhul.
Tahaks jõuda käsikirja trükivalmis seada
eeloleva jaanuari kuu lõpuks. - Kas ma aga
jõuan, sest tööd on veel palju ja alles nüüd
olen tõsisemalt hakanud mõtlema, kuidas
saab mu töö tasutud ja kuidas on kirjasta-
mise-levitamise võimalusi?
Pööran härra kindral, Teie poole ja
palun: 1) kas ma saaks oma ülalmainitud
teose käsikirja müüa sõjaministeeriumile
kirjastamiseks, et mulle oleks kindlustatud
töötasu ja raamatule levik? 2) kas ma

Lehekülg 93
77
Võiks oma töö lõpule viimiseks saada kohe
mõnesugust rahalist toetust, et ma saaks
anduda kogu oma energiaga ja mureta sellele
ülesandele? – Enne aga, kui otsustada vii-
mast küsimust, ma palun, härra kindral,
Teid, veel peatuda mu järgnevail ridadel.
Vabadussõja Ajaloo Komiteele materja-
lide kogumisele asusin alles hiljuti ja see töö
huvitab mind. Sellele ideelisele tööle asusin
vabatahtlikult, täiesti oma algatusel, ja töö
jatkub tõsise hoole, armastuse ning asja-
tundlikusega, milleks suuresti kaasa aitavad
ülikoolis saadud kogemusi töist, riigi kesk-
arhiivis ja vanavarakogumistelt.
Sõjaajaloo materjalide kogumise eest
ei makseta mingit töötasu. Rääkimata otse-
sest töövaeva tasumisest, vastavate isikute
leidmise ja neilt materjalide-mälestuste
hankimise eest, ka paber ja muud kirjutus-
tarbed tuleb muretseda oma raha eest.
Kui käesoleval juhul võib olla mõni
noor ja agar kooliõpetaja ning kaitseliidu
tegelane saab seda tööd teha tasuta ja puht
huvist asja vastu, siis seda ikkagi oma
otsekohesest tööst vabal ajal. Minu seisu-
kord on aga teistsugune, sest mulle on see
töö kujunemas peagu elukutseks.- Kas ei
saaks seda kuidagi kindlamakujuliselt hinnata?
Siis veel, - rahva käes on tõesti veel mõndagi
Laidoner,_Johan (ERA.2553.1.49)

Lehekülg 94
Väärtuslikku, nii isiklikke mälestusi, kui ka
78
dokumente, meie riigi loomiseajastu ja
vabadussõja päevilt, kuid neid osata leida
ja õieti hinnata on kaunis raske. See nõuab
kaastööliselt, peale vastavate tööviiside
tundmise, ka kõnesoleva ajastu täpset tund-
mist, oskust, juhtida kõnetatavat isikut
soovitavale teemile ja võimet, arvustavalt
suhtuda teatud isiku mälestusile.
Tartus, ülikooli kogudes ja teistes arhii-
vides ja muuseumides on rohkesti vanavara, aja-
loolisi traditsioone ja rahvaluulet, mis täidab
määratuid riiuleid. Selles leidub veel prae-
gugi hulka väärtuseta tagamaid. See on omal
ajal kogutud avaliku elu tegelaste, rahva-
meeste ja teiste käest, kuid mitteasjatund-
jate kaastööliste poolt. Olnuks juba omal
ajal seda tööd teinud selleks õpetatud
ja kogemustega isikuid ning tasu eest, nagu
praegu, jäänuks ära asjata vaev rämpsu
korjamisel ja ka kulud, nende korraldamise-
ja alalhoidmisega. Nüüd on aga hilja
asja parandada, sest isikud, kelt midagi
võimuks saada, on juba lahkunud siitilmast.
Kas ei ole ka mitte meie sõjaarhiivile mater-
jalide kogumisega viimaks sama lugu?
Mul oleks ettepanek Teile, härra kindral,
kas ei saaks Vabadussõja Ajaloo Komitee ja
sõjamuuseumi teenistusse ühiselt võtta ametisse

Lehekülg 95
teatud kindlaks ajaks ühe või kaks
79
kindlapalgalist kaastöölist, kel oleks
ülesandeks teatava aja jooksul kindla
korra järgi käia läbi kogu maa, otsida
tarvilikke isikuid ja ka kohalikke asu-
tuste ja ettevõtele arhiivkogusid ja hankida
neilt kõik, mis on väärtuslik ja kõlbab
säilitamiseks tulevastele põlvedele, kes õieti
teevadki seda tõsist ajalugu. - Peale selle
sääda
võiks nende palgaliste kaastööliste üles-
andeks, instrueerida kohalikke asjaarmas-
tajaid, tööviiside, korraga j.n.e., õhutada
neid intensiivsemalt tööle, täiendada
kui võimalik, senist kaastööliste kogutud
materjale, või kontrollida mõne allika-
mälestuste, dokumendi - tõepärasust.
Mina esitaks ka kohe enda kandida-
tuuri sellise kindlapalgalise kaastöölise
kohale. - Olen tegelikult läbi teinud vaba-
tahtlikuna-koolipoisina Vabadussõja, selle
varajaseimast algusest kuni lõpuni, nii
Omakaitse, kui ka Kalevlaste Maleva
ridades. Olen rohkesti lugenud kirjandust
meie riigi loomiseajastu ja Vabadussõja
kohta.- Ja ma ei liialda, kui ütlen, see ala
on kujunemas minule nagu mingiks
eriuurimuslikuks tööks, mis küll nälga praegu
jätab, aga huvitab. - Olen ka isiklikult
Laidoner,_Johan (ERA.2553.1.49)

Lehekülg 96
80
juba ühte-teist ajakirjanduses-ajakirjades
avaldanud selles suhtes. Ja avaldamiseks
käsil on mõndagi. Pooleli on praegu uurimus
nende 11 kalevlase kohta, kes mais 1919 a.
Mõniste juures valvetõkkes vaenlase kätte,
vangi langesid. Osa on juba antud Vaba-
dussõja Ajaloo Komiteele, kuid suurem hulk
vastavat materjali on veel ümbertööta-
mata. - Lihtsalt, ei suuda enam kauem
teha tööd vaid idee pärast, kui kõht
küsib leiba ja riided lagunevad ümbert.-
Tartu Ülikoolist, kus mul veel õpingud
pooleli, on ajalooteaduskonnas tulnud töö-
tada riigi keskarhiivis, raamatukogudes
ja Tallinna linna arhiivis.- Nii on mul
kaunis põhjalik ülevaade arhiivitöödest
ja materjalide-ürikute kogumisest, korral-
damisest ja säilitamisest.- Lõpuks - mul
on isiklikke sõprus- ja tutvussidemeid säi-
lunud üle maa, vanade sõjakaaslastega,
nii oma väeosast kui ka mujalt, mis minu
tööd omatkorda märksa kergendaks.
Alalise kindlapalgalise teenistuskoha
saades, võimalduks mul mureta asuda
oma huvitavale ja armastatud uurimus-
töö kallale, millest eespool oli juttu. Siis
ei vajaks ma ka ei mingit erilist kõrval-
toetust, nagu ma nüüd palun. Muidugi

Lehekülg 97
saaks ma Komitee kaastöölisena pühendada
81
täielikult sõjaajaloomaterjalide kogu-
misele. - Peaasi, kui oleks rõõmsat töömeeleolu.
Või siis ehk saaks mind ärakasutada
kuskil mujal? Ma julgen praegusel ajal,
mis mitmeti, kõigi tundemärkide järgi,
hakkab sarnanema olukorrale 4 aastat
tagasi, mõelda tööle, mis mul on olnud
teha lähemas minevikus oma riigi heaks.-
Neil kriitilistel aegadel, mil mitmesugu
äärmised ollused on püüdnud haarata
võimu me riigis olen mina jäänud ikka
truuks oma veendeile ja maksvale korrale.
1934 a. esimesel veerandil, kui meil oli hoos
parteiline võitlus ja vapside kihutustöö oli
jõudnud oma haripunkti, et kiputi hävi-
tama maksvaid seaduslikke võimuinsti-
tutsioone, olin mina üks neist, kes julges
vastu astuda sellele.- Ja ma võisin olla
kasulik ka omaaegsele kohtu-siseminist-
rile härra V. Roobergile. - Minu tööl
oli edu ja kasulikke tulemusi.
Riigivanema kandidaatidele allkirjade
kogumisel, liikusin ma härra J. Loosalu ja
"Maalehe" ülesandel ringi rannarahva
hulgas. - Siis ma täiesti oma algatusel ja
riisikol hakkasin rahva - valijaskonna-
tähelepanu juhtima Teie isikule. - Olles
Laidoner,_Johan (ERA.2553.1.49)

Lehekülg 98
82
hiljem, kui ma olia juba avalikult välja
astunud ja enese maksma pannud, leidis
mu töö ka hindamist ja kinnitamist.
härra J. Loosalult ning vastavalt komiteelt.
Minul oli tookord, nagu tähendasin,
liikumist rannarahva hulgas ja kalurkonnas.
Sel puhul julgen tähendada vahemärkusena,
et olen jalgsi läbirännanud küla-külalt
kogu meie mererannajoone, Vene piirist kuni
Läti piirini.- Seal on isiklikke tutvusi ja
ma tunnen rannarahva meelsust ning nende
elu-olukorda. - Nii jah, oma käel ja ära-
nägemisel korraldasin siin-seal randades
koosolekuid, kus kõikjal kõnelesin teemil-
Kes on meie õige juht? - Mul, kui
vabadussõjalasel, oli au tutvustada Teie
isikut rahvale. - Loksal, sealse Harju
rannaosa suuremas vapside pesas, korralda-
sin härra J. Loosalu hoiatusist hoolimata
koosoleku. - Kõnelesin Loksa rahvale, kui
1918 a. Loksa dessandist detsembris osa-
võtnud kooliõpilane. Valmistasin ise
käsitsi vastavad müürilehed, oma "kulu ja
kirjadega." Saia ühe kohaliku kaupmehe
kaasabil ka kasutada väikse tuletõrje
saali, mille eest üüri maksime kahekesi
pooleks. Koosolek õnnestus täielikult.
Loksa rahvas oli vabanenud ühekülgse vapside

Lehekülg 99
propaganda mõju alt. - Kahjuks ei saanud
ma jatkata oma tööd, sest ennem astus
võim vahele ja likvideeris pineva õhk-
konna ning rahva tundede ülespiitsutamise.
Härra kindral, ma pidasin seda oma
kohuseks ja mulle meeldis rassida vapsidega.
Töötasin heas meeleolus ja Jumal tänatud,
olen tervise juures praegu, keegi ähvardati
maha nottida kord. - Oma töö eest sain
vastavalt komiteelt 5 krooni.
Palun mind mitte mõista hukka, kui
olen läinud vast liiga isiklikuks! - Ma
tahaks, härra kindral, et Teie mind mõis-
taksite õieti ja teaksite mu võimeid ning
oskust täielikult. Muidugi, ka väike
hingeline kibedus ja pettumustunne teeb
rahutuks.
Härra kindral, ma loodan et osutate
minu ülaltähendatud mõtteile, esildusele
ja palvele mõnesugust tähelepanu! - Olen
rahul ka piskuga. Kuid ma tahaks kord
juba hakata elama inimese moodi ja
korraliku kodanikuna.
Jään alandlikult ikka tänumeeles
Teie vastu, härra kindral, ja alati Teie
teenistus valmis.
A. Rõõm,
elukoht: Imanta täv. 39-10 ja
töötan: Kodu tän. 19-7.

Lehekülg 100
84
Töö kavand.
Sõduri hingelu
Vabadussõja kogemustel.
Eesti mees ja naine, nagu nad olid
oma riigiloomise- ja kodukaitsetöös
1918-1920 a.
I
Eestlane 1918 aastal.
1. Vene revolutsiooni ja kodusõja
mõjusid.
2. Linna proletariaat.
3. Vaesestunud maamees.
4. Isamaalsuse aate levimine ja
rahvustunde tõus.
II
Eesti sõdur 1918 aastal.
1. Vene armeede pärandus.
2. Vastuoksusi meelsuses ja
ilmavaatelises elusuhtumises.
3.Kas alistumine saatusele?
Laidoner,_Johan (ERA.2553.1.49)

Lehekülg 101
85
III
Vabadussõja keerises.
1. Eesti sõduri tüübi kujunemine.
2. Vabatahtlik ja mobiliseeritud
kodukaitsja.
3. Võitlustahe ja argtuse-julguse
probleem.
4. Juht ja töökond (sõdurkond)
5. Juhi omakohtu õigus sõjaväljal.
6. Sõjameeleolu ja propaganda.
7. Kas kodukaitse või maade-
vallutamine?
8. Kaotusehirm ja võidurööm.
IV Eesti muistne sõjalane ja
praegusaja sõdur.
1. Mõningasi paralleele, võrdlusi ja
iseloomustusi.
2. Eestlase mentaliteet.
3. Eesti mees ja naine, nagu nad on.
Töö tuleks raamatuna suur 12-16 trüki-
poognat.
JJer

Lehekülg 102
86
Enne sisu juurde asumist leiaksime
raamatust:
1. Pühendus
(raamat on autorilt
kavatsetud Vabariigi
20. aastapäeva puhul
pühendada ühele meie
riigimehele ja juhile).
2. Saatesõna
(kas mõnelt kõrgemalt
sõjaväelaselt või
ülikooli õppejõult)
3. Eessõna - sissejuhatus (autor põh-
jendab raamatu tekkimise
vajadust ja selgitab selle
saamislugu. - Meie ise peame
igakülaselt tundma kogu
oma inimmaterjali hulka
ja tema väärtust, eriti aga
tema toimet sõjatöös. Selleks
pakub palju õpiseid Vabadus-
sõja kogemusi. Raamatus
autor osutab vabadussõjale,
kui teatavale tööle. Olid
juhid ja töölised. - Inimest
saame iseloomustada ja
uurida tema hinge ning
tundeelu kujunemist pari-

Lehekülg 105
89
1
Nõo, 20.06.37.
Kõrgesti austatud
Härra Peavanem Kindral J. Laidoner
Eesti rahva ridades on mehi, kes ei
kao unustusehõlma, vaid sangaritena jää-
vad püsima ja kellest veel kaua räägivad
järeletulevad põlved! Võidupühal tu-
letame meie, Noored Kotkad, hardumusega
neid ustavaid isamaa poegi meelde ning
hüüame südamlikke tervitussõnu. Sellel
tähispäeval lõõmavate võidutule leekide
loitel tõotame olla õilsad Peavanema
pojad, kes Eesti isamaa auks alati
valmis! Meie noored ei kohku iialgi,
meie ei karda midagi! Selleks vaid
tuletame meelde kalli Peavanema sõnu,
mis kord Võidupühal kostsid Noorte
Kotkaste Üldlaagris Pirita muistsete
kloostrimüüride külje all - see oli
Peavanema jutt noorpõlve mäkrade-
loost!
Julgen, härra Kindral, Teilt paluda
selle kirja juurde lisatud pildi esikül-
jele auväärset kindrali autogrammi
Sõjavägede ülemjuhataja tiitliga,
et jäädvustada kustumatut ajaloo-

Lehekülg 106
90
list mälestust!
Tahan siis seda pilti näidata
oma noorematele kaaslastele, kui nad
õpivad katsete sooritamisel tundma
Peavanema elulugu ja nii võiksid
alati tunda, oma kõige suuremat ja
armsamat juhti.
Olen sellise palvega kord ligi kahe
aasta eest Teie poole pöördunud, kuid
kahjuks oli siis pilt postiga saatmisel
ära murdunud.
Loodan, et Teie lahkesti pildi
kaasasolevas ümbrikus tagasi saadate ja
ka seekord heameelega rahuldate noor-
kotka soovi, kes üle seitsme aasta seis-
nud neis ridades ja alles hiljutisel
Harju maleva lipupäeva paraadil
Tartumaa maleva (II) esindusrühma juhtis.
Süvenegu ühistunne vanade ja
noorte vahel ning olgu see pandiks
Eesti õitsengu ja iseseisvuse kindlus-
tamisel!
Suurima lugupidamisega
Edgar Kilk
noorkotkas,
Noorte Kotkaste Tartumaa
maleva käsunduspealik.
Laidoner,_Johan (ERA.2553.1.49)

Lehekülg 107
91
Kõrgelt austatud
Härra Kindral.
Täna olin Mustwee alevis ja kohaliku vanausu (зарезъ)
rahwa soowe kannan üle sellest mille kibedusest,
mis nendel on seoses pühade kiriku pühade pühitsemisega
vanu kalendri järgi. Nemad peawad kinni vanast
kalndrist, ja minul jäi mulje, et selles kinnipidamises,
ei saa takista ükski võim, nad on täitsa fanatikud,
kui Teie ise teade, Vene valitsus ligi kolmsada aastat,
tahtis nende usukombeid muuta, saatis asumisele.
ja isegi tueriidale, kuid sellest ei tulnud midagi
välja, ja minu arvamise järgi ei saa meie ka
neid uue kalndri peale üle wiia, kui see vene-apostlikute
seas läks läbi, ilma mingsuguste viirusetu, siis selle tahv
on see, et nemad on väheuslikud, kuid siin tuleb arvesta
sellega et wanavenelased peawad omast usust kinni,
fanatiliselt noored ja ka vanad. Kui meie juutidele,
medodistile lubame pühitseda ja talitada oma
usukombeid laupäewiti, miks pärast siis riigivõim,
ei võiks vana venelastele seda lubada. Viimasel
ajal. on sellel alal palju kohtu protsesse olnud, kus
vastutusele on võetud nende preestrid (siaajabsuikud)
on juhusi kus- politsei on isegi karmilt ümber
käinud (Kallaste alevis) kummi nuia tarvitand

Lehekülg 108
02 mail oli harikul pühapäewal jumalateenistus
Raja külas, muidugi vastavalt oma kanonidele
tuli Lihavõtte jumalateenistus pidada, kohalik
konstaabel tegi protokolli (näljabruky) preestri
peale, kes mu seas on asketi taoline inimene,
elab kiriku juures kambris ja rahvas peab temast
suurt lugu. Asi tuli 4 juunil arutusele Mustve
rahukohtuniku juures, kus küsiti et kas ta on
südi või mitte, preester vastas, et ilma seaduste
ees võib olla ta on süüdi kuid, oma usu seaduste
vastu ta on talitanud õieti, kohtunik kordas
mittu kord küsimust, ja küskis tal allakirjutada,
kui see asjaolu nii rabawalt mõjus, et
ta kukkus maha ja minestas, rahvas jooksis
arsti järgi. (Preestri nimi Trifon Beresin), kuid
politsei esindaja on ütelnud et arsti järgi
minejaid tuleks väljasaata. Ja vist preestite
väljasaatmisi on olnud. Tõsiselt rahvas on
täitu, kabuhirmus, ja arutawad küsimust igalaad,
ja meelekibedus on suur, kas tõsiselt ülelkirjeldud
asjaolule saaks piiri panna. seda enam et vanavene-
laselt on üldisel töökas rahva- ja väga loialused
riigi kodanikud.
Meelekibedust tekitab ka maakorralduse asjad.
Praegu ei ole antud riigi maast nende juurde
maad, vastu oksa tänavate planeerimisel tuleks
tänava alune maa nende maast võtta, mis välja
teem umbes 50ha, peale selle on võetud mõnelt
ära riigirendimaad mis nemad rendiwad 1905 a.
Laidoner,_Johan (ERA.2553.1.49)

Lehekülg 109
-3-
92
Paljudel on vaewalt majaalune maa 0,01 ha.
Maad juurde lõigem ei oleks küll otstarbekohane anda
kuid leiduvad neid, kes koliwad. alevist välja.
enne kavatsetud alevi piiri ääres asuvale
riigimetsa maale, ja neid oleks alevi vanema abi
eestlase Männa üteluse järgi vähemalt 50.,
kes niivõrd majanduslikud tugewad kes ilma
riigi abita väljakoliks. kohe. Paluwad Teid härra
kindral, et Teie mõjuks, et nemad pääseks välja
majanduslisest viletsusest ja näljast.
Tohiksin veel Teid tülite ühe palwega:
nimelt Kreenolm, Kalevi ja linavabriku direktorid
on alaliselt vastu tulnud: kõiksuguste riikliste
iseloomuga korjandustele: kaitseliidule, laskurlii-
dule, allweelaevastiku sihtkapatulile; mälestus-
märgide püstitamisele. j.ne. Iseäranis on
väga soojalt suhtud ja isegi aidanud korjata
Kreenholmi direktor Bruno Fuchsinger,
Proua Maia Peltsa, August Tuulik ja Toomas
Koolson linnavabrikust, kas oleks võimalik
olnud nende Võidu pühas annetada mingisu-
gust riiglist orgenid, üks kõik missugust klassi,
jasekskond
millega ainult riik võidaks edaspidises korjanduses.
millest minu arvates ka edaspidi mööda ei saa.
Kõige suurima austusega ja lugupidamisega
Narvas, 06 06 37.
Ferdinand Kalev kapten

Lehekülg 114
96
Tartus, 5 mail 1937.
K. a.
härra kindral J. Laidoner!
Palun Teid, härra Sõjavägede ülemjuha-
taja, mulle lubada allpool järgnev palve.
Pääle oma käesoleva aasta Vabaduspühaks
ilmunud raamatukese, "K.Päts ja Eesti tulevik",
töötab allakirjutanu praegu suure biograafi-
lise monograafia kallal härra Riigivanem
K. Pätsi üle. Algatus selleks tööks on tulnud
minult ennalt, kuid toimub härra Riigiva-
nema teadmisel.
Pääle muude saadaval olevate materjaali-
de olen nende hankimiseks sunnitud pöördu-
ma paljude kaasaegsete poole, kes härra
Riigivanemaga koos on töötanud. Teades, et
Teie olete iseseisvusevõitlusest pääle härra
Riigivanemaga lähedasis kokkupuutumisis
olnud ja temaga ühes töötanud, olen veen-
dunud, et andmed mis ma Teie vastutulelik-

Lehekülg 115
kaudu saada võin, oleksid mitmekülgsed ja
rikkalikud. Ma loodan, et Teie ei saa keeldu-
ma minu palvet rahuldamast.
Allakirjutanu sõidab Tallinna tuleva
nädala algul. Palun lubada, härra kindral,
et ma siis uuesti Teie poole pöördun. Kui
Teie aeg sel puhul siiski ei peaks võimaldama
mind vastu võtta, siis loodan, et Teil võimalik
on määrata säärane tähtaeg, mis Teile oleks
kõige vähem tülitav.
Paludes Teid, härra kindral, vastu võtta
minu sügavaima lugupidamise avaldust ja
parimaid soove, jään lootma Teie vastutule-
likkusele ja häätahtlikule suhtumisele.
FriidoToomus.
Aia 70-2, Tartu.

Lehekülg 116
97
K. A.
Hra. Vägedeülemjuhataja
Rapla Tarvitajate Ühingu Naisringi
Juhatus korraldab oma liikmetele 7 juunil s.a.
peale lõunat ekskursjoni Tallinna ja palub Teilt
k.a. hra. Vägedeülemjuhataja luba Teie talu
Viimses külastada
Raplas 28-IV-37.
Rapla. T. Üh. Naisringi Juhatus.
Vastatud eitavalt
N 18
Laidoner,_Johan (ERA.2553.1.49)

Lehekülg 117
98
härra Sõjavägede Ülemjuhatajale Kindral
Laidonerile.
Pensonäär Alfred Erne
Vabadusristi kavaleer
elukoht Liivalaia 77-7
Seletus.
Kuuldes, et minu peale on kaebus esitatud
Teile härra kindral, põhjusel, et mina vägivaldselt
pean lapsi kodu ja ei lasi neid kooli minna.
Samuti olla Teile kaevatud, et mina olla Aliise
Kuldma'd vigastanud ja tunginud tema korterisse
vägivaldselt lapse äratoomise puhul viimase korteris.
Tähendatud asjaolude kohta on mul au Teile
härra ülemjuhataja, anda järgmine seletus.
Sõitsin 15. apr. s.a. isiklikkus asjus, naise peale-
käimisel, ema koha peal Raasikule. Tagasi tulles
17. skp. õhtul leidsin enda korteri tühjana, kuna
naine oli vahepeal kõik toa kraami ühes söögi-
nõudega äraviinud ja samuti kaasavõtnud minu
pensiooni raha, mille ma temale kui oma naisele
kätte usaldasin. Ühtlasi saatis ta ilma minu
ema nõusolekuta minu 9.a. poja minu ema poole
ja tütre, Lenderi gümnaasiumi õpilase 13.a. vana
enda venna Kuldma perekonda. Kuna minu
ilmavaated pole Vabdussõja algusest selle perekonnaga
ühised olnud / kõik perekonna liikmed pahempoolsete
vaadetega ja suhtunud Vabadussõjale eitavalt, üks
vendadest koguni teeninud punaväes) siis kahtlesin
oma tütre kasvatuses isamaa vaimus, nii nagu
mei lugupeetud Vabadusristi Ühingu põhikiri seda
nõuab. Tütar ilmus peale ema lahkumist teisipäeval
20. skp. uuesti minu juurde tagasi. Selle aja sees
aga kui mina väljas olin ilmus Aliise Kuldma
uuesti minu juurde ja viis tütre enda juurde
Laidoner,_Johan (ERA.2553.1.49)

Lehekülg 118
Eelpooltoodud arvesse võttes läksin mina Kuldma
korterisse ja nõudsin enda tütart tagasi. Uks
tehti koputamise peale lahti ja astusin sisse ning
küsisin missuguse õigusega Teie minu tütart kinni
peate. Selle peale pani tütar palitu selga ja tuli
vabatahtlikult minuga kaasa. Pärast seda esinesid
nemad, meie vahel valitseva vaenu pärast, politseile
kaebusega, nagu oleks mina vägivaldselt midagi
teinud, Et asi nii polnud, võib tõendada minu
tütar, kes ainukene selle juhtumise pealtnägija oli,
millise tunnistuse ta ka politsei juurdluse puhul
võib anda.
Mis puutub kaebusesse pr. Lenderile lapse kooli
ilma mõjuva põhjuseta mitte saatmise asjus, siis
on see kaebus jällegi esitatud eelnimetatud Kuldmalt
kes sihikindlalt kättemaksuks tahab minu pere-
konna õnne lõhki ajada ja minu lapsi õnnetuks
teha minu naisele igasuguste soodustuste lubamisega,
nii et tema enam laste juurde tagasi ei tuleks
Kuna laps igasuguste vintsutuste tõttu haigeks
jäi, siis ei võinud mina teda haigest peast kuidagi
kooli saata, milleks ka arstitunnistuse esitasin
pr. Lenderile. Kuna nüüd laps juba terveks
saanud, siis läks ta juba kooli. Samuti käib
ka poeg koolis igapäev ega pole mitte ühte
päeva puudunud, mispärast pole mingit alust
mind süüdistada laste vägivaldses kinnipidamises
Tähendatud asjaolud on kindlaks tehtud nii hoole-
kande asutuse, kui ka kriminaal politsei poolt
laste enda tunnistuste põhjal. Armastan oma
lapsi ja olen neile olnud senini nii isaks kui
ka emaks, sest ema pole juba kauemat aega
enam korralikult kodus olnud, mispärast ka
ema kohuseid täitsin (võivad tõendada lapsed)
Küsimuse peale naiselt, kus ta viibib päevad ja ööd,
olen alati vastuseks saanud, et viibisin vendade juures