Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.17)

Lehekülg 19
23. April 1914
Nõos 21. aprillil 1914.
W. a.
Postimehe Toimetus
Eest Rahva Museum
Tartus.
Saadan siin juures lühi-
kese sõnumi Nõost kui
see Teie lugupeetud lehe
rumi raiskamise wääri-
liseks peate, siis laske
ta lehte tulla.
Saksa tööliste toomise
kohta saab peale Jüri-
päewa selgemad teated,
siis on nad penal, kuhu neid
tellitakse, siis saan
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 54
16 29
32
lased ei läinudki enam tagasi - jäid ki meie
juurde - nii kodune paistis neil siin.
Ofitserid niisama pidasid soldatitega
rahupidu ja westsid nendega juttu. Palju
kentsakat on nende jutuajamistes. Nii
rääkis üks meie soldat, kes austerlaste juures wõer-
sil käis, et seal teda austria kindral tabas ja
talle wiina pakkus. Soldat ei teadnud, et tema
ees kindral on - arwanud liht ofitseri olewat -
ja muidugi pole wiina wastu wõtnud. Siis ütel-
nud austerlane, kes õnneks wenekeelt oskand, et
tema kindral on: "Joo, wennas, austria kindral an-
nab sulle, ega sa oma sõjawäes ju wiina ei sa."
- Ei mitte, Teie kõrgus, pole kästud wiina juua. Meil
on wiina joomine kangesti ära keelatud,“ was-
tanud tubli soldat ja ikkagi ei wõtnud kind-
rali napsu wastu. Sellega teenind ta suurt
Austria ülema imestust ja kiitust.
Nii rahuliselt läks mööda meie wäerin-
nal Esimene rahupühade päew. Kas
Eesti Rahva Museum
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 123
64
76
1sel Oktobril.
93
Austatud "Postimehe" tallitus!
Palume nõnda lahked olla
ja omas auväert lehes
meie veikse teade jauks ruu-
mi lubada.
Eesti Rahva Museum
Sõjaväljalt tervitades kallid
vanemaid, tuttavaid ja Eesti
neidusid, palume kirjuttada
adres.
F. Pertels, J. Trükkel. Tartust
A. Blumer. Eestimaalt ja
H. Pahblum. Narvast.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3400)

Lehekülg 8
et talle pulmasöögiks koorikuid ja konte antakse, viina
joodetakse ja siis üle õllevatide ehk vankriaisadega hüppa-
ma pannakse. Pruutpaari magamistoa põranda alla seotakse
pulmanöör salaja kell. Kui nüüd noorpaar magama
läheb hakatakse kella helistama ja karjutakse: "Kirjak
läks Päitsiku kallale!" Kära pääle jooksevad kõik
pulmalised kokku ja viivad peigmehe ära, kuna pruudi
juure pulmaämm jäetakse. Pulmadele harilikult anga-
sheeritakse valla kuulsamad naljahambad, kes siis pulma-
listele igasuguste naljadega lõbu pakuvad. Kümme-
kond aastat tagasi olid Avinurmes säärasteks nalja-
tegijateks rootslane Juhan Roosmark (Soo Juhani) ja
keegi sõjajooksik, kes end Tainapeaks nimetas. Siis
oli ka väga moodus pruudi peitmine. Pulmapäe-
vaks läks pruut kuhugile tallu peitu, kuna peig-
mees peiupoistega ta wälja pidid otsima.
Teistel koosviibimistel, nagu varrudel, matus-
tel jne. ei ole erilisi kombeid. Sõja vaes on talgud
Neid peetakse igasugustele töötele. Nii on heinaniidu
sõnnikuveo, rukkilõikuse, ketruse, linavarpimise, kar-
tulivõtme jne. jm. talgud.
Mets - Avinurme uhkus ja ilu
Avinurme maapind on enamikus tasane ai-
nult lõunapoolses osas Kaevusaare ümbruses, esinevad
üksikud mäeseljandikud. Seega oleks Avinurme
igav maakoht, kui mitte põlised metsatukkad ja huvi-
tavad Soomaastikud käharpäiste mändidega ilu ja elevust
ei tooks. Avinurme metsades ei leidu küll tammikuid
vahtrikke, saarikuid, kuid selle eest on kodused ja
armsad lihtsad põhjamaised kuusikud männikud või
vabandavad kaasikud.
Avinurmes ei ole mets korralik, nagu välis-
valdade metskondades mingi mõisapargi taoline. Siin
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 69
dud: 25 FEB. 1917
wastatud.
Auustatud "Postimehe" toimestus.
Palume järgnewadele ridadele. Teie auustatud lehes
lahkesti ruumi lubada:
Peale wiie saja päewase sõja wäes wiibimise ja oma
endise hea meele olu juures olles, terwidama wanemaid,
sugulasi, tutawaid ja Eesti neiusid, ning soowime
kõigitele head elu õnne kodumaal. Oleksime tänulikud
kui wiimased, meid oma kirja ridadega tuleks
rõemustama. Elage heaste õnneld ja oodaga
rõemust jällenägemist.
Eesti Rahva Museum
August Kallas - Kärstrast,
Aleksander Paju - Holstrest.
Meie adr.

Lehekülg 183
117
98
132
Saadud 28 MRZ. 1917
Wastatud:
22/III 17.
Eesti Rahva Museum
Austatud Postimehe
toimetus.
Palume neil mõnedel ridatel-
Teie hauwäärt lehtes ruumi
leida.
Ladsaretist. terwelt, sõites
sõjawäljale, Jätame Jumalaga
kõiki. Sõpru tutwaid ja sugulasi
Ela heast, ela heast.
Waba Eestimaa,
Kuni rõõmsa jäll nägemiseni.
Herra noored Eesti poisslapsed
lähwad jälle na bõudy.
Wiljanndi
Jaan Enders: Wastemõisa wald
Juhannes Kägi. Rakwere kreis
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.17)

Lehekülg 78
waatamas, seisiwad tükk
aega meie Jõulu puul,
Kiitsiwad, et eestlased olla
ikka nõukamad mehed, kui
wenelased, Eesti Rahva Museum
Kella ühe ajal hakas aga
waenlane kangeste suure
tükidest tuld andma, siis
lõpetasime jõulud ära ja
läksime iga üks oma koha
peale, aga polnud midagi,
ei julgenud peale tulla.
Esimese püha õhtu wahetati
meie rood ära tulime werst
maad tagasi külasse, siin
olime ennem, kui ilmad soojemad,
küünides, nüüd aga tegime
maa sisse koopad, ahjud sisse,
on soojem kui küünis; majadesse
mahub wähe
Kirjasi saab nüd wäga pahaste
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 187
101
136
120
saadud: 23 MRZ. 1917
Koopas /III 17 a.
K. A. Postimehe toimentus!
Palun teid minu all nimetatud terwitused
Kodumaalastele, ära trükkida.
Pühitsen kolmandaid ülestõusmise pühasi juba
siin pimedas, nink märjas koopas, aga siiski
ei unusta nink ei katkesta ma sidet enese
kui ka kodumaalaste wahel.
Südamest soowin teie õnne Uue Riigi walitsuse
puhul ning rõemsad Ülestõusmise pühasi kõigile
oma Sugulastele, Sõpradele, ning tautawatele
austatud Arnold Kapp.
Eesti Rahva Museum
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 25
Ööpik sääl laksub lahedalt.
Kui läksin üle heina maa
Kus mitmes wärwis lillesid,
Sääl wõtsin ma neist armsama
See sini - lillekese.
Siin kaitsekraawis sügawas
Kus seisan ma kui orjake,
Siist lillesid näen kaugele
Ka waewalt kuulen linnu häält
Oh laulu lind sääl oksa pääl
Kuis ilus on su hääleke,
Sa oleks mind küll rõõmustand
Kui oleks ma sääl kodumaal.
Waid siin so rõõmus laulu hääl
On kurwastuseks minule,
Mis rõõmsamalt sa laulat mull
See kurwemalt ma kuulan sind.
Ei seegi pärast laida ma,
So kallist laulu häälekeist,
Hääl on sull nagu ennegi
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3872)

Lehekülg 4
laevalt kukkudes otse vaalaskala lahtisesse suhu olin sattunud...
lähemal vaatlusel nägin, et vaelaskala suu oli täis toredaid heeringaid
- kuid see polnud veel kõik: vaalaskala, meie laev, kõik olime suures
heeringa parves kinni. Sääl, kus enne meie laev põhjatu sügavas vees
ujus, võis nüüd heeringatel kõndida kui põrandal... kuue tunniga
vimmasime laeva otsast otsani heeringaid täis. See oli alles püük
millest teie undki ei suuda näha..."
"Selles loris pole sõnagi tõtt. Kus mul mehed! Lasevad endil
suud-silmad täis valetada."
See kare komandeeriv hääl tuli Tommi viimaste sõnade lõppedes
kalurite selja tagant, sest tulija oli teistest märkamatalt lähenenud.
"Ei, noh..." pöördusid kalurid naerdes uue juuretulnu poole. "küll
sa eneselegi sarnast lori lased hea maitsta, kapteni-isand! Kahtlane
ainult kumb osavam vestma, kas Tommi või teie."
"Minu lood on teised, sest nad seisavad tõe põhjal-" urises vana-
mees nagu karu.
"Seda "tõe-põhja" arvan ma hästi tundvat," viskas Tommi virgesti
vastu."
"Küll sa mõndagi tõe-põhja tunned."
"Kapteni-isand, laske aga kuulda..."
"Jätke juba," urises vana seitsmekümne aastane merikaru, "ma
pole selleks siia tulnud, et lobiseda, tahtsin vaid vaadata kuidas teil
tänane kalasaak, aga näe: mehed lobisevad ja paadid kuivavad."
Sellega astus vana merikaru teisi tähele panemata jättes edasi, käiku
jatkates.
Kapteni viimase ütelusega: - paadid kuivavad - olid kalurid
ühes arvamises ja nad tõusid kividelt, et neemelt lahkuda ja me-
rele mineku vastu valmistama hakata. Loodeneva päikese kiired
värvisid nende näod veel punasemaks ja pruunimaks, kuna jutukõmin
ja jalgade ees veerevate kivikeste krõbin eemaldas ühes vänge tubaka
lõhnaga, et ühes kaluritega nende elamutesse laiali valguda.
Neemele jäi vaid kaks inimest: Tommi, kes teiste lahkudes üksi
kivile istuma jäänud ja vana kapten, kes kuni neeme tipuni kõndinud
ja sääl seisatades kord merel, kord rusket pruuni merirohtu, milleist
oli paks lade ta jalgade ees maas ja mille sees ta kepiga soris, silmitses.
Päike kadus enam ja enam merre. Tundus, nagu piilus ta kaht
üksiklast meest neemel. Ent järsku kadus päike jäi vaid veretama
sääl kohal meri ja taevas. Veel korraks särasid kollased kiired vana
kapteni hõbejuustes ning ta tüse kogu muutus suureks ja
hülgavaks. Aga samas kustus juba hiilgus ja asus asemele hall, niiske
videvik. Valitses hääleta vaikus ja see vaikus oli ja selles tundus
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.3)

Lehekülg 28
kas puudub teadlik otstarb, või
siis jälle ei arvestata realiteete.
ning Radio saated sarnasel ku-
jul võivad vaid mürgitada
meeli Eestis ning tekkitada
vastastikust närvilikust. Kellele
need sa ainult sarnased tulemused võivad
meeldida on need, kes Soomega
vaenujalal.
Tanner: Kuulsin nendest üles-
kutsetest eile ja tegin keelasin
need ära. Soome ei taha vähe-
matki põhjust anda Eesti sisse
segamiseks Soome-Vene konflikti.
Sellest seisukohast väljudes ei näeks
meie ka häälmeelel, kui et eesti
kodanikud vabatahtlikena astuk-
sid Soome sõjaväkke. Arvan, et

Lehekülg 36
Skandinaavia aktiivset kaasatule-
kut Soomega Vene vastu pidas ta
väga vähe usutavaks (seda tõen-
dab ka Hansoni poolt parlamendis
avaldatud valitsuse deklaratsioon,
mis on avaldatud tänastes Soome
ajalehtedes 18.I.)
Õhta istusime koos Kämpis min. Toi-
vala ja min. Hannulaga ning Vellnesiga.
Vestlus kestis kella 20-23ni ja kan-
dis väga sõbraliku laadi. Selgus
esiteks, et venelastel ei olegi Soomes
väga halb luurevõrk. Seda näitab
ära lennuväe staabi asukoha pom-
mitamine (üks pomm sisse kuknud)
kuigi see asus ühes keskSoome väik-
semas keskuses. Samuti olla veel
lennukid oma (Mikkelist) pesast välja ajanud
ka peastaabi (Vellnes). Väljast poolt
kuulsin, et mitte väga kaugel Hgst

Lehekülg 38
arvas, et tuleb kannatlikult ja
rahulikult ära oodata kaasa-
löömiseks sobivat aega. See tu-
leb ja siis tuleks täie hooga ja
otsustavusega venelased Eestist
minema kihutada, kuid iga en-
neaegne samm on hädaohtlik
ja kasutu. Temal ei olnud erilist
usku meie kõrgema keneraliteedi
algatusvõimesse, ega keevasse rah-
vuslusse (liig mugavad ja venelastega
liiga harjunud), kuid Eesti rahva
terve instinkt on see, mis õigel
ajal toimib õieti.
Soome võime praeguse sõja välis-
poliitika kohta ta tähendas, et
Erkko suurim viga oli see et ta
ei uskunud sõjavõimalust Soome-
N.Liidu vahel, ning tegi sellest usust vale

Lehekülg 39
järeldusi. Ometi juhtis veel läinud
suvel Briti saadik meie tähelepanu sel-
lele, et Soome ei pease sõjast N.Liiduga,
teades hästi millised olid N.Liidu soo-
vid Soome suhtes.
Oma visiidi puhul Briti saadi-
kule oli meie vahel kõnelus, muu-
seas Baltikumi praegusest olukorrast
Kuigi ta oli hästi "asja kursis" meie
olukorrast, kuulas ta tähelepaneli-
kult minu kõneluse ära. Nähtvas-
ti tundus see temale veidi ehk
liig optimistlisena ja ta tahendas
varjatud irooniaga, et kas meie siis
tõepoolest arvavat et N. Liit leid-
vat N.Liidu moraali niivõrd kõrge-
na, et ta ka seda pakti paberikorvi
ei heida nagu ta teiste paktide suh
tes

Lehekülg 40
tegi Soomega. Vastasin, et meil
ei rajata Eestis midagi ükskõik mil-
lise suurriigi moraali tugevusele, vaid
reaaloludele. Muidugi on ka need kah-
juks ikka olnud muutlikud.
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.3)

Lehekülg 41
14.I.40. Hommikul kõlistas saat-
konda prof. Kettunen ning küsis mi-
nuga kokkusaamist. Kõlistas ta väljast-
poolt Helsingist. Lepisime kokku,
et ta peale lõunat saatkonda
sisse astub. Umbes kella 14 paiku
oligi ta saatkonnas, kus meil väi-
kene te õhuhäire paus mahaarva-
tud, kõnelus kestis kuni kella
16ni.
Kõigepealt tähendas, et pole mõtet
minule sellest saladust teha, et ta
on käinud Eestis, kuigi Dr Pakaslah-
ti olla soovitanud sellest sõidust
Eesti saadikule mitte kõnelda. Nagu
ta kõnelusest selgus, oli ta Eestisse
saadetud peastaabi poolt välis-
ministeeriumi teadmisel, et tut-
vuda ametlike ja mitteametlike

Lehekülg 42
meeleoludega Eestis. Ta olla kokku
saanud rea mõjukate isikutega, hulka
arvatud peaminister ja ülemjuhataja.
(välisminister olla olnud haige ja
sellep. ei olla ta siis ka viimasega
kokkusaamist otsinud.).
Tema arvates noorem intelligents
Eestis ei poolda kogu ulatuses
valitsuse välispoliitikat, mida pee-
tavat liig järelandlikuks, et mitte
öelda selgrootuks N.Liidu
suhtes. Seda meeleolu süvendavat
valitsuse halvasti valitud taktika
üliõpilaskonna suhtes. Vastasrinna
vaimliseks juhiks näib olevat H.
prof.
Kruus.
Kindral Laidoner olla olnud
tuleviku suhtes üldiselt skeptiline.
Ta avaldanud arvamust, et Eesti
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.5)

Lehekülg 14
15.aug.1943.
Poliitiliste sündmuste üldine areng ei ole
jätnud sügavat mõju avaldamata meele-
oludele Soomes. Itaalia väsimus ja eriti
Mussolini oot ja tema elutöö fassist-
lise ühiskondlise korra kokkuvarisemisel
ja selle varemete tagan silma paistev kor
ruptsioon, mida Mussolini lähedased me-
hed harrastanud, on Soome valitsuse
ringkondegi liikvele ajanud. Päeva-
korrale on kerkinud jälle separaat
rahu sõlmimise küsimus Venega.
Eriti aktiivne näib selles küsimuses
olevat Sots. dem. erakonna n.n. opositsi-
ooni rühm. Täiendavalt ma tulen
selle vaatlusele tagasi lähipäevadel, sest
psukoloogiliselt ja ka poliitiliselt
seisukohalt vaadatuna on see kül-
lalt tähelepanu vääriv.

Lehekülg 15
15.8
mõni
29.7.43. dateeritud ja paar päeva hiljem
siia saabunud 1 kl. kirjad kodumaalt
lasevad oletada, et isegi need, kes senini
õrnalt Lietzmann & Co silma vaadanud,
nüüd tuule oma purjetest on kaota-
nud. Usk Saksa võittu on läbi. Ometi
kord. Too leegioni sõprade afäär
on seal paljudele osutunud äärmi-
selt ebameeldivaks. On nende õnn, kui
siiski meil korda läheb leegioni
saada tagasi kodu piiride kaitseks,
mis iseendast on väga soovitav ja
õnnestumine kõigiti tervitav. Ei hakka
kogu seda küsimust siin arutlema, sest
kirjavahetus selles asjas on olemas ja
sellest jätkub ajaloolasele.
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.3)

Lehekülg 6
dasin, et meeleolu on rahulik
ning iga mees asjalikult oma
töö juures, välispoliitiliselt meie
ei tunne, et midagi oleks meie
vahekordis teiste riikidega muu-
tunud.
29-/30 Ööse kell 24. teatas minule
telef. teel Eta esind. Tamm
N.Liidu sammust dipl. suhete
katkestamise kohta Soomega.
Täna (30.ii) hommikul anti
õhuhäire. Selgus, et umbes 10 N.L.
lennukit tiirlesid üle Helsingi,
heites viis pommi (väikest) Malmi
lennuväljale (Helsingi lennuväli).
Samuti hommiku poole pom-
mitati süütepommidega Viiburi
ja Enso tööstusrajooni, kus on

Lehekülg 12
(arvult viis) või doki pihta,
kuid kukusid linna.
1. dets. Täna jälle kaks õhu-
häiret. Pomme heideti alla
Suomenlinna ja kadeti kooli
kohal, kuid need
ei tabanud. Pommitamine
oli umbes kella 13.30 paiku.
Kaks lennikut olla alla tu-
listatud.
Asjata ootasin täna pro-
tokollist teadet kokkusaa-
miseks välisministriga. Käi-
sin siis isiklikult välismi-
nisteeriumis, et asja kohta
selgust nõutada. Ministeeri-
umi peasissekäigu uks oli

Lehekülg 19
Saatkonnas käis kol. Masing. Õien-
das ja motiveeris oma praegust tege-
vusviisi ja kinnitas, et Tallinnas ol-
dagu mureta, tema ei töötavat
Eesti kahjuks, vaid kasutab kõiki
võimalike juhuseid, et töötada selle
kasuks. Loomulik, et temal pea-
vad teenistuse võimalused olema,
vastasel korral ta ei saaks eksis-
teerida. Keda ta aga teenib, sellest
ta vaikis. Minul jäi siiski mulje,
et mõne rahvusvahelise luure
organisatsiooni teenistuses. Ma
soovitasin temale ametpassi
vahetada hariliku passi vastu,
mille suhtes ta avaldas põhi-
mõteliselt nõusoleku. Temal
aga olla selles asjus ministee-
riumiga

Lehekülg 21
19.XII.39.
Venelased kasutasid kohe esi-
mese selge ilma, et helsinglasi
häirida. Vähemalt neli pommi-
lennukit lendasid üle linna,
õige suures kõrguses, ning pildu-
sid pomme Pasila ja Malmi rajoonis
kell 11.30. Õhutõrje töötas agaralt.
Õhuhäire lõpetati kell 12.15.
20.XII. Oli õhuhäire ohtul nii
Helsingis kui Grankullas, kuid
pommitamist ega õhukaitse tege-
vust ei olnud märgata.
Häire kordus ohtu kell 10(22)
paiku. Kosius ei olnud õhu-
rünnakut tegelikul. Võimalik vast

Lehekülg 27
vaadatuna pommitada Eesti saart
ja tuletorni. Lubas ajaviitmata küsi-
must selgitada.
2. Mina: Olen umbes nädalipäevad kuu-
lanud Soome radio eestikeelseid
teateid, mis peale frondi teadete sisal-
davad üleskutseid ja etteheiteid Eestile
mis loovad poliitiliselt mõtlejates
ringkondes minu arvates teatud
piinlikuse tunnet. Ma saan aru, et
Soome oma praegust võistlust pidades
on sunnitud kasutama ka propaganda
vahendeid, kui neist on kasu riigi-
kaitse seisukohalt vaadatuna,
või kui neil igal juhul peab sar-
nasel aktsioonil olema mõni
teadlik otstarb. Minule tundub,
et sarnaselt tehtud üleskutsetel
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.3)

Lehekülg 31
17.I.40 välisministeeriumis min.
Tanneriga puudutasime üldpoliitlist
olukorda ning eriti Eesti-Soome vahe-
kordi. Viimases küsimuses Tanner
tähendas üldiselt, et Soome püüab see-
võrra kui temast oleneb ära hoida kõike
mis võiks Eesti olukorda raskendada,
sest siin on selge, et Eesti püüab, nagu
iga teinegi riik, võimalikult vähe-
mate kaotustega praegu arenevat Eu-
roopa sõja aega üle elada. Soomes
antakse endale aru, et meie kahe
maa tihe kootöö tulevikus on pa-
ratamatu, seda võetakse juba nüüd
siin arvesse niipalju kui seda võimal-
davad sõja olud. Teisalt aga loodab
tema, et Eestisgi arusaadakse arvesse
võetakse asjaolu, et Soomes käib
tapelus elu-surma peale ning sarnas-
tel juhtudel kaob ehk mõnikord

Lehekülg 34
Puudutades N.Liidu sõjaväe tege-
vust Eestis Tanner tähendas, et
Soome staabi andmetel olla
Eestis praegu sada N.Liidu pommi-
lennukit, millised asuda peamiselt
Kuusikul. Ka Raplasse ehitatavat
venelastele või venelaste poolt
praegu aerodromi.
Ma ütlesin, et vene lennukite
arvu suhtes minul ei ole mingit
informatsiooni. Soome staabi and-
metel tulla suuremalt osalt kõik
pommi lennukid Lõuna ja Lääne-
Soome Eestist.
Üldpoliitilistes küsimustes ma puu-
dutasin saksa sisepoliitilist olukorda
märkides, et vastolu kuulduste suhtes
Brauchtitsi ja Hitleri vahel ei ole
minul mingisuguseid kontrollitud

Lehekülg 43
nähtavasti kistakse praeguse Euroopa
sõja keerdu. Sõda aga võivat kesta
väga kaua. Seal juures olla Laido-
ner pra Vene praeguse režiimi suhtes
olnud küllalt optimistlik. Kettuse
kaalutlusele N.Vene revolutsioonist
ei olla tõekspidamist leidnud kindr.
silmis. Ta nimelt arvanud, et vene-
maal ei ole rikkaid ja sellep. ka
revolutsioon võimata, sest revo-
lutsioon on ikka ainult siis mõel-
dav kui vaesel rikkalt midagi
võtta, vähemalt loota võib.
(NB! Oleksin kindralilt oodanud
põhjalikumat ja sügavamat aru-
saamist revolutsioonist ning selle
dünaamilistest alustest). Küll aga
arvanud Laidoner, et kogu prae-
gune aktsioon võib lõpeda Briti
Impeeriumis puhkeva revolutsiooniga.
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.5)

Lehekülg 6
lõhe tema ja ta nooremate kaastöö-
liste vahel. Seeal Pöhli ei usaldata ja
ma kardan, et ühel ilusal päeval nad
lihtsalt Pöhli büroost välja käsuta-
vad. Võib olla oled sa siis sunnitud
valiku tegema Pöhli ja oma kaastöö-
liste vahel. Nagu nüüd kõigest nägin,
ei olnud minu hoiatus annud mingeid
tulemusi. Tegelikult oligi hr. Link-
horst Pöhli palunud büroost, kus tal
midagi tegemist ei ole, lahkuda, et
mitte segada neid kes seal töötavad.
Koikide nende sündmuste tagajärjel oli
vahekord Rei ja teiste vahel kujunenud
lausa vaenulikuks ja umbusalduse
õhkond olevad lausa võimatu koostööks. Lare-
teil aga oli samalajal kujunenud hea
koostöö Ronimoisa, Otsa ja Linkhorstiga,
kes kõik on arukad inimesed ja kõik
mängu panevad kodumaa huvide eest.
Juba sinna saabumise päeval nad tea-
tasid minule, et nemad ei näe Reiga usal-
dusliku koostöö võimalust niikau kui
Rei past. Pöhlist lahti ei saa. Sellise
võimaluse sisse aga neil usku ei ol-
nud, sest kõik senisaadud kogemuse näi-
tavat vastupidist. Nemad aga ei taha
lasta tekkida mingit avaliku lõhet, vaid
näiliselt jätkavad endiselt koostööd Reiga,
kui senist olukorda üldse kaastööks võib
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.3)

Lehekülg 37
olla õhust puruks tulistatud üks vähene
sõjariistade ladu, kuigi see asunud tava-
lises elumajas.
Toivala arvab üsna veenvalt, tugedes
nähtavasti peamiselt ameerika ja itaalia
ajakirjanike kaudu saadud allikatele,
et päris sõda läheb lahti märtsis ja
et Itaalia kuuluvat s löövat kaasa
kommunismi vastase blokiga. Nüüd
olevat Saksa see, kes sõjategevuse al-
gusega venitavat, sest vaja olla enne
organiseerida N.Liit tooraine allika-
na. See aga olevat antud olukorras sää-
rane probleem, mis isegi sakslastele käib
üle jõu. Saksa on end asetanud seisu-
korda, kust ta Hitleri-Ribbendropi
abil enam välja ei rabele. On vaid
veel jäänud N.Liit ja paljudelegi
sakslastele on see muutunud küsi-
tavaks suuruseks. Eesti kohta ta
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.5)

Lehekülg 20
tähtsusega tegur, ning kuuldavasti suge-
reerib seda mõtet peale ka vabatahtli-
kele. Sellega ehk on seletatav, et vaba-
tahtlike ridades ei ole puudunud sar-
naseid, kes konelevad nagu omaaegsed
vapsid võimu ülevõtmisest kui kord
kodumaale tulevad. Nende väljaõpetus
on senini olnud kõige primitiivsem
jalgväe trill. Peale muu tuleks meil
veel arvesse võtta seda eventualiteeti,
et Soome Venega peaseb rahu jalale
enne, kui Balti maade küsimus
on lahenenud, kuigi see minu arva-
tes ei ole praegu veel aktuaalne.
Nagu ma vist varemgi juba olen
märkinud, on Vellner omapärane maniaak
ja alaväärtuse kompleksi all kannatav
ägeda iseloomuga suuruse hull.
Sellest iseendast järgneb, et ta on äär-
miselt halb psukoloog ja veel halvem
pedagoog. Nüüd kus ta on märganud,
et vabatahtlikud temast hakanud
kõrvale hoidma, on ta katsunud
väeossa oma isikliku "politruki" sisse
kombineerida. Ma ei taha isiklikult
sellesse vabat. asjasse segada enne
kui minu ametlik positsioon Soome
võimude poolt avalikult tunnus-
tamist leiab. Ei ole tark minna
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.3)

Lehekülg 11
kõne võttis vastu valvek. amet-
nik Siimenson.
Hr. Kotsar käis välisminis-
teeriumis, et selgitada mõningaid
tehnilisi küsimusi. Seal püüdis
ta kinni ka protok. ülema Hak-
Karaise, keda kogu päeva as-
jata otsisin. Ta lubas katsuda
korraldada nii, et ma esiteks
homme välisministriga kokku
saaksin ja kui võimalik ka
kõige lähemal ajal volikirja Vab.
Presidendile ära saaksin anda
See pidavat aga toimuma
väga lihtsustatu korras.
Märkus: Näib, et suutepommid
olid mõeldud Hietalahe sada-
mas seisvale Soome veealuspaatide

Lehekülg 14
juht pööras palvega saatkonna
poole viisade saamiseks 36
isikule, kes kuuluvad N. Liidu
saatk. personaali hulka ning
nüüd üle Eesti tahavad eva-
kueeruda. Lubasin viisad.
Selles küsimuses oli minul
min. abi Tofer'iga telefooni-
line jutu ajamine. Tofer
kinnitas, et tuleb viisad
anda. Hiljem avaldasid
N. Liidu esindaja soovi, et
meie oma laeva Tallinnast
välja kutsuksime, et neid
siit ära viia. Soovitasin
nendele kasutada saksa
laeva, kes laup. hommi-
kul siit väljub, sest meie

Lehekülg 17
esinemine oli väga sõbralik. Ta tähen-
das muuseas, et ometi kord on tema
juure akrediteeritud saadik, kellega
vahenditult kõnelda võib. Teatasin
volikirjade üleandmisest välismi-
nisteeriumile Tallinna telefooni
teel.
3.dets.
Vaatamata sellele, et ei olnud
tööpäev, pidime istuma saatkon-
nas, et välja anda Eesti kodanikele
ajutisi isikutunnistusi kodumaale
sõiduks, sest passid olid enamikul
neist elamisloa pikendamiseks
käest ära võetud. Linna evakueeri-
mine on täies hoos. Andmetel,
mis saadud mitte Soome allikatest,
võib oodata Helsingi pommita-
mist

Lehekülg 45
lib, siis vähemalt lähemal ajal ei pea
majanduslisi rakusi karta olema.
Soomes näidakse staabi ringkondades
arvamisel oldavat, et Eestil tuleb ak-
tiivselt tegutseda, kuid mitte praegu.
Kui Soome rikkastub lennukitega,
siis ei ole võimatu, et võetakse ette
attaake Eestis asuvate vene baa-
side vastu.
Kettunen puudutas veel küsimust
Erkko suhtumisest Eestisse üldiselt
eriti Möllersonisse. Näis, et Eestis
oli tehtud etteheiteid Erkko arvel.
Ta olla viimasega Stokholmis
kokku saanud ja seal läbi noo-
minud. Ta eitanud sarnast juh-
tu nagu ei oleks ta Mollersoni
vastu võtnud. K. tähendas, et
ta on üldse iseennast liiga täis.
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.5)

Lehekülg 18
negatiivsed. Teil lasub oma rahva ees suur moraalne
vastutus, millel ei puudu reaalne sanktsioon.- Teie
olete oma vennasrahva kangelasliku armee ridadesse astunud
tõsiste ja väärika eestlasena olla kõigepealt tubli sõdur. Igauks
teist, kes unustab selle peamise ülesande, lastes seda häirida
isiklikel huvidel ükskõik mis laadi, toob meie ühistele
püüetele suurt kahju ja õigustatud pettumust ning meeleki-
bedust meie rahvale. Seda ei andestata. Meie rahvas on
väsinud ja tüdinenud igatliiki askeldajatest ja kombinee-
rijatest. Sügava positiivse hinnangu meie rahva silmis leiab
ainult sirgejooneline, aus ja mehine mees, täitku ta siis üks-
kõik, milliseid ülesandeid. See vaim kantku ka meie va-
batahtlike Soome vägede ridades, sest ainult neil eeltustel
esindate Teie oma rahvast selliselt kui seda teilt ollakse
õigustatud nõudma ja ainult neil
tingimustel teist meie kodumaale
hinnatav kasu. Selleks soovin ma Teile
kõigest südamest tugevat tahet ja jõudu.
Eesti Vabariigiaegne
saadik Soomes.
Kiri ha. Reile.
14.8.43
Armas sõber,
Leiad selle kirja juure ärakirja mi-
nu kirjast IKL-le, ühe välispol. ülevaate
9-8. kodumaa jaoks ja üleskutse vabataht-
likele, mille oli sunnitud koostama
nende korrale kutsumiseks. Pean märki-
ma, et nendest vabatahtlikest siin mi-
nule palju muret on, eestkätt selle tõttu
et nende hulgas puudub vanem ohvit-
ser, kellel oleks autoriteet. Ka pagu-
laste toetamine nende siia saabu-
mise puhul on meie finanside juures
äärmiselt raske. Istun praegu ise il-
ma raheta. Meie sõber N. on võtnud
üsna reserveeritud hoiaku "niikaua,
kui olukord rohkem selgub". Eestist
on Temale kuuldavasti kaasaktsio-
naaride
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.3)

Lehekülg 5
30.XI.39
Saabusin Helsingi a. l. "Aegna'ga"
29.XI. Vastas oli sadamas välism.
protok. ülem minister Hakkarainen
ja saatk. liikmed. Vastuvõtt
oli väga sõbralik ja vormalius-
tide täitmine saadamas kiire.
Õhta palusid kokkusaamist
suuremate ajalehtede esindajad.
Palusin neid minule mitte
esitada poliitilise iseloomuga
küsimisi, sest ma ei ole veel
kontakti saanud välisminister
Erkko'ga. Küsimised piirdusid
minu teenistuse käiguga ja
meeleolude pärimisega Eestis.
Viimase küsimuse kohta ma tähen-
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.5)

Lehekülg 9
värgist ja nendest intriigidest kurguni tüdi-
nenud. Oktoobris saab büroo rendi aeg
täis. Panen selle kinni ja löön käega kogu
asjale, tehku nad siis nagu heaks arvavad.
Mina võin oma tööd ka üksi teha ja
õieti olen pidanud seda ka senini tege-
ma, sest mida need noored mehed siis õi-
eti ära teinud on. Mina - seegi
on üks seisukoht, aga mis siis edasi
saab. Rei - üks kama kõik, küllap'
Eesti riigil on mind rohkem tarvis
kui minul Eesti riiki! - Mina -
nii ei tohi meie öelda, usu armas
sõber, et Eesti riik tuleb väga hästi
toime ilma Sinuta ja minuta, kuid
meie kohus on jõudumööda kaasa
aidata, et asjad areneksid meie maale
soodsamalt. Edasi ma tähendasin,
et nendel "poisinolkidel", kes muude
on täismehed, on hääd ühendused
kujunenud siin Stokholmis, neil
on oma side mehed Soomes ning
palju täielikum side võrk Eestis
kui meil. Nemad teevad oma tööd
igaljuhul edasi, kuid väljas pool
meie kontrolli. Usu - Sina jääd
Stokholmis üksi. Rei - kuda see
sõda ka ei lõpeks, igaljuhul tu-
leb Euroopas demokraatline valit-
semis kord. Tema ei ole end kunagi

Lehekülg 10
kõrgetele kohtadele topinud, vaid teda
on ikka sinna palutud ja olen kin-
del (ta lisas) et ka seekord ei pääse-
ta temast mööda. - Mina - see on
ju meie kõikide soov. Ka need noored-
mehed on demokraatsete ideede pool-
dajad ja rääkisid meelsasti, et koostöö-
teie vahel saaks usaldusliku vahe-
korra. Rei - kõik nad on intriigit-
sejad ja on siia Stokholmi üle
toonud selle kurikuulsa Tartu
vaimu. - Väikese pasusi järgi ma
algasin uuesti, et kui meie teame,
milles koostöö komistuskivi, nimelt
ühes isikus, kelle kohta Sa äsja ise
tähendasid, et hoiatasid Helteti
tema eest, siis kas ei oleks asjale
parem, kui sõprad Pöhlile nõu an-
naksid, et ta Stokholmist ule mõne
teise linna ära koliks. Sinul ehk
oleks raske sellist nõu Temale anda,
kuid Klaus (Sch.) võiks minu arvates
seda väga hästi teha. Sina aga võik-
sid noortemeestega avameelselt as-
just kõnelda ja ma olen veendu-
nud, et sellest oleks meie koostööle
palju hääd. Rei - Ronimois'iga ma
kõnelda ei saa. Tema isik juba ir-
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.5)

Lehekülg 17
kodumaad okupeerivate võimude poolt, samuti ka
nendega kaasaskäivat orjastavat alandamist,
3) Teie olete näidanud, et eestlane kõikidele raskustele
vaatamata ruttab oma vennasrahva ridadesse, nagu
seda tegid esimese vabadussõja algul soomlased-
vabatahtlikud, et Eesti pinnal võidelda meie ühise
vaenlase vastu, 4) Teie olete usutavaks teinud,
et vastavate eelduste kujunemisel Teie olete val-
mis kui õiged rahva pojad ja sõdurid oma rahva
ja riigi õigusi ennastsalgavalt kaitsma ka oma ko-
dumaal ühes kogu eesti rahvaga. - Seda kõike
usub meie rahvas Teist ja sellest usust lähtub
meie rahvas, kui ta Teile on uhke ning kui ta
Teile palub Kõrgema õnnistust.
Teatud murelikkusega aga peame me tõsi-
asjadele tugedes konstanteenima, et kõik Teie
seas ei ole end pühendunud ülaltoodud ideedele
täie andumusega ja sõjameheliku enese isiku
salgamisega ning sügava sisemise distsiplii-
niga, milliseid nõudeid seab Teile üles Teie poolt
vabalt endale võetud ülesanded ja eriti praegune olus-
tik. On ettetulnud Teie seas mannetuid ja meestele
mittesobivaid intriigitsemisi ning "pugemisi", mis lõ-
huvad koostöö vaimu ning halvustavad eestlast-
sõdurit oma soome kaasvõitlejate silmis. Selli-
sed nähted peavad kaduma. Teie otsene kohus meie
rahva ees on alati meeles pidada seda tõsiasja, et
Teie järgi tehakse otsuseid ja hinnanguid kogu meie
rahva suhtes. Need hinnangud võivad mitmelgi kor-
ral olla poliitilise ulatusega, kas positiivsed või
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.3)

Lehekülg 29
need inimesed on kasulikumad Eestis.
Mina: selle seisukoha eest olen Teile
hr. Minister väga tänulik. Kui Eesti
omaltpoolt annaks N.Liidule põhjust
praegu tema ja Eesti vahel kehtivat
lepingut ühekülgselt murda, siis võiks
kujuneda nii, et kuu aja pärast Eesti
territooriumil asuks N.Liidu sõjaväge
10-20 korda niipalju kui praegu ning
nende aktsioone ei piiraks enam
mingisugused lepingulised eeskirjad. See
maksab loomulikult ka lennuväe
kohta. Vaevalt oleks see Soome hu-
vides.
Tanner: Meie esinesime Tallinnas
protestiga vene laevade seisu stationee-
rimise pärast Tallinnas. Meile oli
ebameeldiv min. Piip'i puht vor-
miline
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.5)

Lehekülg 8
siis õieti tahavad? - Mina - Kui ta-
hame selles asjus parandust, siis on meie
kohus nimetada otse ja õige nimega
asju ja isikuid, mis sellise umbse õhk-
konna on loonud. Juhtisin siis tähe-
lepanu sellele, et Pöhlil on tihedad side-
med Rei perekonnaga ja see ongi see kardi-
naalne põhjus, millest tuleks vaatlusi
alata. Rei ägestus nägu, lõi rusikaga
vastu lau lauda ja ütles minule
kõrgentatud toonil - mina ei vaja
neis ega muis küsimusis Sinu hoolda-
mist. Olen 40 aastat poliitika alal töö-
tanud ega vaja kellegi õpetust kuda ma
toimima pean, kõigevähem nende
poisinolkide ja intrigaanide poolt.
Mina põrutasin siis samuti rusikaga
vastu tooli käetuge ja ütlesin, et
mina ei mõtlegi siin teda ega kedagi teist
tahta hooldada. Asi puutub meie riik-
lisi huvisid. Kui tahetakse küsimuses
selgusele jõuda ja positiivsetele tule-
mustele tulla, siis peab otse ja ava-
meelselt asjust kõnelema, mis on meie
koostööle kahjulikud, selleks meie
minu teada siia kokku tulime. vas-
tasel korral ei ole meil mõtet üldse
tüheje sõnu teha. Sellepeale Rei
heitis käega ja ütles resigneeritud
häälega, et ole kurat - olen sellest

Lehekülg 12
mis õigus minul selleks on. Ta on
endale Stokholmis korteri võtnud,
ega mõtle siit kuhugile lahkuda.
Temal oll on siin ka muid ülesan-
deid. Otsaga ei ole minul ka
midagi kõnelda. Kui Sa soovid
võid taga neis küsimustes mõteid
vahetada.
Pühapäival 20.6 olime hr. Laretei
pool maal: Ots, Ronimois, Tõnisson
Linkhorst ja mina. Ütlesin seal,
et ma oma missioniga tulemustega
hoobelda ei saa. Istusime kõik
metsas kalju otsas ja arutlesime, mis
nüüd edasi tuleb teha. Kõiki ük-
sikasju läbi kaalunud tulime otsu-
sele, et vaevalt võiks täitsa salajase
iseloomuga tegevusest Reid infor-
meerida. Küll aga tuleb temale kõik
informatsiooni materjaal endiselt
kätte saata. Et see tema laua saht-
lisse ära ei kaoks, tuleks materjaal
saata kahes eksemplaris. Väliselt
ei tuleks mingit muudatust välja
paista lasta, ega tuleks ka võõraste
juures meie "koduseid asju" tarbetult
sõõluda. Omavahelisele kaastööle tuleks
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.3)

Lehekülg 10
teel saatkonda kui pommi-
tamine aset leidis. Kõik
kolm suurt süütepommi hei-
deti alla ühelt ja samalt len-
nukilt korraga. Suurtüki tõrje
tuli avati enne kui anti
õhu häire. Tabavusi ei olnud.
Staabi andmetel olla täna
Soome relvade poolt alla
tulistatud kaks N.Liidu len-
nukit.
Täna kuulutas Vab. President
välja sõjaseisukorra, määrates
sõjavagede ulemjuhatajaks marsa
marssal Mannerheimi.
Kell 17 informeerisin seisu-
korrast telefooni teel välis-
ministeeriumi. Telefooni

Lehekülg 30
vastus, mis tunnustab ja kin-
nitab ainult N.Liidu seisukohta
Soome-Vene konfliktis. Vastus
meid ei rahuldanud ja meie te-
gime oma saadikule ülesandeks
esineda sellega uuesti tuues näi-
teid Eesti suhtumises kui kü-
simus puutus Poolasse, kuigi
seisukord vormiliselt oli sama-
sugune.
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.5)

Lehekülg 3
28.VI.43
Muljeid seekordsest Stokholmi rei-
sist.
Saanud alarmeeriva kirja Lareteilt
ning Sandilt, samuti kuulnud Scheeli
soove tema kirjas Neuhausile, otsus-
tasin sõita Stokholmi niipea, kui siit
sündmused seda lubavad.- 10.6 asusin
teele. Reede hommikul (laev saabus kell 9)
olid juba n.n. nooredmehed mind koh-
tamas ja oma häda kaebamas. Ütlesin
neile, et kõigepealt võttan ühenduse hr. Reiga
ja alles peale nelipühade asume asju
arutama sest olime lubanud pühadeks
hr. N. poole maale sõita. Samuti sõitis
pühadeks linnast välja ka hr. Rei.
Reiga puudutasin ainult puht in-
formatsioonilisi küsimusi, kuna muus
alas pidama mõteid vahetama ja küsi-
musi kaaluma peale pühade.
Kõnelustest "noortemeestega" ja teiste
kohalike eestlastega selgus, et Laretei
kirjas toodud asjaolud pr. Rei ja pastor
Pöhli vahekordist olid kahjuks õiged.
Kõige pealt selgus, et millegipärast pr. R.
katsub Pöhli väevägise topida mitte
ainult eestlaste seltskonda, vaid ka ühte
viia poliitiliste isikutega väga peale -

Lehekülg 16
15.8
Eesti vabatahtlike ja pagulaste küsimus
üldse on tõeliseks mureallikaks. Asjaolu
selgub kui siin kopeerin kirju hr. Reile
selles küsimuses ja lisan minu poolt
9.8. vabatahtlikele ettelugemiseks koos-
tatud üleskutse (täiendav materjaal sel-
les asjas leidub abistamis komisjoni pro-
tokolli raamatus).
Üleskutse tekst!
"Kallid kaasmaalased, eesti vabataht-
likud Soome armees!
Eesti rahvas ametliku esindajana
Soomes saadan teile oma siirad tervitused
ning parimad soovid teie õilsate ürituste
kordaminekuks! Lahkudes ajutiselt oma
kodumaalt, et astuda vabatahtlikena sõdu-
ritena ja vabade meestena oma vennas-
rahva võitlevatesse ridadesse kaasa
võitlema meie idast ähvardava ühise
hädaohu vastu, 1) Teie tõestasite selle
teoga, et kui kodumaa ja rahva kaitse
seda nõuab, siis teie ei kohku tagasi raskus-
last oma kohust täita isamaa ja rahva eest,
2) Teie olete oma sammuga avalikult oma
vennasrahva ja ühtlasi kogu tsiviliseeritud
maailma ees näidanud, et teie ei tunnus-
ta õigeks ega enda kohta maksvaks Eesti
rahva põhiõigusi riivavaid tegusid meie
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.5)

Lehekülg 21
minu arvates tülli minna Vellneriga,
sest see kahjustaks vaid meie riiklisi huvi-
sid. Kui väeosast minu poole pöörati
siis koostasin üleskutse, mille ärakiri
siin juures, sellest enne teatades Vellnerile
jne Neuhausile. Koosolekul, kuigi post
factum, kiideti see otstarbekohaseks
Meie katsume n.ö. suggestiivsete abi-
nõudega Vellneri vaos hoida niivõrd
kui see tema iseloomu juures või-
malikuks osutub. Kahjuks ei anna
see alati soovitud tulemusi. Iseloo-
mustuseks toon tema ühe "viinalaua juttu".
Ta öelnud Neuhausile, et "olen juba moo-
dustanud Eesti armee, mille lähemal ajal
annan vana Pitka üle ja nüüd on käi-
mas laevastiku organiseerimine. 34 meest
on juba madrustena Soome laevastiku vas-
tu võetud." See jutt on olnud pr. N. juures-
olekul "Kämpis", kes siit tagasi Eestisse
sõitis. Kui asi puutuks ainult Vellneri
isikut, siis taevas temaga, aga seda või-
dakse teisitigi ära seletada-kasutada.
Eilasel koosolekul Vellner teatas N-le
ja minule, et tema poolt on korraldus
tehtud vabatahtlikute ajalugu koostama
asuda (sic!) Kui meie märkisime, et
see veidi operettlikult kõlab, ta täiendas
et see on õigemini vabat. ajaloo jaoks
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.3)

Lehekülg 46
ja näib, et nad Möllersoniga üks
teist kõige paremini ei mõistnud.
K. rõhutas veel Baltimaade Soome
ja võimalikult ka tuleviku Poola
koostöö vajadust. Kahjutses väga,
et Holsti öiget poliitikat õieti
ei osatud hinnata. Mitte väga
ammu oelnud Holsti, et Soome
otsib elumaju kinnitamiseks
alles siis kinnitus seltsi kui tu-
li maja nurga all põleb.
Peale muu tahendas Kettunen, et
ka tema olla samme astunud
Tanneri ees, et moraali lugemine
Eestile radio kaudu lõpetataks.
Praegu toimetavat eestikeelset
radio edasiandmist ja sisu kon-
trollimist noor Hellat.
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.5)

Lehekülg 19
poolt antud hoiatus, et ärgu ta ra-
ha laiakäeliselt välja jagagu. Oleksin
sellep. väga tänulik, kui Sa saaksid pa-
gulaste toetuseks sealt kombineerida
kas või viissada krooni. Minule isik-
likult palun saata kohe esimesel või-
malusel tuhat krooni, sest olen oma
rahast pagulaste toetuseks juba ära
laenanud paarikümne tuhande marga
piirides. Samuti maksan juba mõnda
kuud oma toetusrahast ka kantselei
kulud ja ametniku palga.
Tagasi tulles vabatahtlike küsimuse
juurde ma märgin, et siingi peame
põhimõteliselt küsimuse otsustama,
kas on otstarbekohane, et neid siia
rohkem koondada, või ehk vastupidi,
oleks soovitav, et inimesed kodumaal
püsiksid. IKL.10.8. kirjas on järgmine
lause: "Mõningate inimeste hulgas on
märgata paanikat. Püüavad kodumaalt
juba ära põgeneda. Püüame selle väl-
timiseks kõik teha." Edasi ehk on ta
isegi vast liig optimistlik seal riigi-
kaitse korraldamise võimaluste suh-
tes. Vellner aga näib kalduvad arva-
misele, et siia tulnud vabatahtlikud,
või nagu ta nimetab "minu poisid", on
tuleviku Eestile äärmi ääretu suure
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.3)

Lehekülg 18
intensiivsemal kujul niikohe
kui N.Liidu saatkond täna väl-
juva saksa laevaga ("Donau") on
evakueeritud. Kontrollimata and-
metel ei kavatsevat Soome või-
mud N.Liidu esindust enne siit
välja lasta kui on sedasama või-
maldatud Soome saatkonnale
Moskvas. Hoiatasin oma naist
raskuste suhtes, mis võivad esile
kerkida hävitusliku pommituse
taga järjel ning sugereerisin, et kas
ta ei tahaks mitte kasutada pr tä-
nast saksa laeva Eestisse ära sõi-
duks. Ta avaldas kindlat soovi
siia edasi jääda ja mitte muidu
ära sõita kui seljuhul kus käs-
takse saatkonde Helsingist lahku-
da.

Lehekülg 23
üks lennuk või isegi kaks olla seal
alla tulistatud. Nagu hiljem sel-
gus olid pommid sihitud Kaljo
linna osas asuva veetorni pihta,
kuid ei sattunud (umbes 200-300
meetert korvale).
22.XII. Häire kell 13.15. Umbes 10
minutid hiljem lendasid üle linna
kolm Nõukogude lennukit (umbes 3000-
4000 mtr. kõrg.) ning pildusid lendlehti.
Kas nad ka pomme kuhugile alla
langetasid ei ole veel teada. Tõketuli
ei tabanud. Hiljem selgus,et pom-
me on heidetud Pasila ümbruses
(raudtee depoo ja sõlmevõrk). Kan-
natada olla saanud üks töökoda.

Lehekülg 35
andmeid, võib olla tahaks Tanner mind
selles küsimuses valgustada sest minu ar-
vates on saksas ringkonde, kes soo-
mega kontakti ei ole kaotanud.
Tanner arvas võivat olla üsna kin-
del, et vastolu sõjaväe juhtivate ring-
konde ja Hitleri-Ribbendropi klike
vahel on tõsiasi, kuid see oleks tema
arvates liig optimistlik midagi rajada
sellele vastolule. Saksa on sõdija
riik ja sakslased sõdijad rahvas. Ei
ole tõenäoline, et need vastuolud üksi võik-
sid muutuda jõudud jõuks, mis võiks
tuua saksas mingi olulise pöörde.
Itaalia on tema arvates asunud nüüd
korraldama omi huvisid Balkanil
antikommunistlise hüüdsõna all ja
see ei võib kujundada sarnase olu-
korra, kus Itaalia-Saksa amet-
lik sõbruski sattub merehäda karile.
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.5)

Lehekülg 11
riteerib mind. Otsaga aga võiks ma küll
kõnelda. Mina - see oleks hää, sest
Ots on nende hulgas keskne kuju ja võib
neid kõiki korrale kutsuda, ka Lareteid.
Märkasin, et nende seisukohtade
peale kõik kergendatult loa tun-
dega lõunalauda asusid. Rei tä-
hendas veel, et peapiiskop on Pöhlile
koguni
ettepaneku teinud oma ametkohale
Eestisse tagasi sõita, kuid Pöhl olla
öelnud, et viimati tema vend siis sõja-
väe teenistusse saadetakse ja teiseks
ei ole ta ka mitte päris kindel, kuda
seal sakslased temasse suhtuvad.
Kui peale rikkaliku lunchi Scheeli
poolt lahkusime olid kõik rõõm-
sas meeleolus. Rei tänas Sch. ja üt-
les, et täna oleme meie hulga hääd
tööd ära teinud. Linnas saatis ta
mind hr. B. poole ja kõik näis
kõige paremas korras. Järgmisel
hommikul kell 1/2 10 kõlistas Rei mi-
nule hotelli, et sooviks minuga pi-
sut kõnelda. Saime kokku bazaris
kell 10, kust välja läksime, et rahu-
likumas ümbruses kõnelda. Lahedal
oleva väikeses aiakeses Rei ütles:
Ma ikka ei saa Pöhlile ettepanekut
teha, et ta Stokholmist ära koliks
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.3)

Lehekülg 20
kirjavahetus ja oodata selle
tulemusi ära. Ta ütles, et
pass temale ja naisele maksaks
suure summa. Raha väljaand-
mise suhtes ta peaks aga väga
kokku hoidlik olema. Ma üt-
lesin, et võin oma riisikol
temale välispassi ka mak-
suta välja anda. Sellepeale
ta tähendas, et kahjuks ei ole
temal passe praegu taskus, mui-
du võiks ju minu soovi täita.
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.5)

Lehekülg 7
nimetada. Tegelikult aga organiseerivad
nad endavahelise koostöö ja toimivad
ühes Lareteiga nii nagu nad peavad
seda Eeesti huvides vajalikuks. Kõik, mis
selle juures on konfidentsiaalse iseloo-
muga sellest nemad Reid ei saa infor-
meerida. Lubasin Reiga neist küsi-
mustest kõnelda. Hr. Ots arvas aga, et vaevalt
maksaks seda teha, sest see ei annaks
mingit positiivset tulemust, küll aga
võiks veelgi rohkem rikkuda vahekordi.
Neljapäeval 17.6 palus Scheel Reid
ja mind oma suvilasse lõunale. Sõit-
sime sinna juba kella 11neks, et roh-
kem oleks aega küsimusi omavahel n.ö.
sõpramehelikult sõeluda. Istusime
suvila õues ja Sch. esitas küsimuse, et
kuda need omavahelised asjad siis õige
on, et temal tundub nagu ei oleks kõik
mitte korras. Ma märkasin, et Rei oli
irriteeritud meeleolus ja hoidis oma
pilgu kogu aeg kõrvale, ega vastanud sel-
lele küsimisele midagi. Et see küsi-
mine õieti oligi minule adresseeri-
tud, siis ma võtsin sõna ja vastasin,
et on tekkinud minu arusaamise
järgi mingisugune umbusalduslik õhk-
kond mis väga segavalt mõjub meie
koostööle, et mitte öelda kõvemini.
Scheel - aga mis need noored mehed
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.3)

Lehekülg 7
kahjustatud haiglat.
Põhjas vallutatud venelaste poolt
kalastussaar, karjalas Hyrsylä
maanuk. Kontrollimata kuulduste
järgi olla venelased vallutanud
Seiskari saare. Ka Turus on
täna kell 11 olnud õhuhäire.
Kell 14.45 oli korduv õhuattaak
N.Liidu pommilennukitelt Hel-
singile. Umbes 8 lennukit, lennates
üle linna, heitsid alla 3 pommi
(ühelt lennukilt korraga), mis kukku-
sid Bulevartin katule Ooperi
lähedasse. Viis maja põles maha,
kaheksa maja said vigastusi.
Õhu survest on lõhutud kõik
ümbruses asuvate majade ak-
nad. Olin ajutisest korterist

Lehekülg 13
suletud. Kõrvaltuksest kust
kaste välja kanti ja veoautole
laaditi, sain sisse. Ministee-
riumis ei olnud kedagi peale
kahe uksehoidja, kes ei tead-
nud või ei taht tohtinud
öelda kus välisministeerium
asub. Hr. Kotsar kõlistas
kodust (on jalaga haige) Taani
saatkonda, et sealt järgi
küsida doyenilt kas viima-
sel on andmeid ministeeri-
umi asukohast. Sealt olla
vastatud, et Excellence istub
all keldris varjendis ja nähta-
vasti on samavähe informee-
ritud kui muudki saadikud.
N. Liidu saatkonna ajutine

Lehekülg 22
et Soome linna või Santa-
hamina kohal.
21.XII. anti õhuhäire kell 10
ümber hommikul. Oli kuulda
kahurite tegevust, kuid mitte
kesklinnas.
Uus (teisekordne) häire kell
12. Umbes 7 min. hiljem lendasid
lennukid üle linna umbes 3000
meetri kõrgusel. Neile avati äge
õhutõrje tuli. Ei olnud näha
tabamist. Hiljem selgus, et on
heidetud lennukitelt alla Söör-
näsi linnaosas umbes 20 pommi.
Moned majad on saanud kannatada
kuid suuri katastrofe ei ole need
välja kutsunud. Kõneldakse, et

Lehekülg 25
oleks alla heidetud, küll aga on Lahti
ümbrust tugevasti pommitatud. Pime-
duse tõttu on pommitamine kan-
nud hasartset ilmet ega ole linnale
kahjusid tekitanud.
Eila (28.12.) Oli minul kokkusaa-
mine välisminister Tanneriga (mi-
nu algatusel). Esitasin T.le mõnin-
gad küsimised, mis puudutanud Eesti
Soome vahekordi ning märkisin,
et on avaldunud nähted, mis ei peaks
lubatavad olema meie mõlema maa
huvide seisukohalt vaadatuna.
1. Meie radio teatas 27 s.k.p õhta, et
Soome tunnusmärkidega lennu-
kid on pommitanud Eesti territor.
kuuluvat Vainloo (Stenskäri)
saart ja kahjustanud sellel asu-
vat
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.5)

Lehekülg 4
tükival kujul. Oma käitumisega on ta
endast vähekorraga võõrandanud end.
Sõprad, veetnud päivi maal Pöhli
õe pool ühes Pöhliga j.n.e.j.n.e.
Kõik see oleks ju nende kahe eralõbu
ega läheks õigust öelda kellelegi korda.
Kogu traagika aga seisab selles, et Pöhli
põhjendatult peetakse saksa agendiks,
vähemalt täiesti müüdavaks isikuks.
Liitlaste juures on ta mustas nimestikus
esimeste hulgas. Et ta nii intiimses va-
hekorras Rei perega, siis heidab see varju
ka Reile. Kõigil on teada, et pr. Rei kõik
oma mehelt teada saab, mis viimasel
hingetaga on. Sellest ei tee kumbki neist
ka saladust. Pöhl aga, kes askeldab
ka teiste prouadega, ironiseerib pr. R.d
tagaselja ja hoopleb, et Thereesel ei
ole saladusi tema ees. Sama pastor P.
on oma teenistust pakunud ka Rootsi
välisministeeriumile, seal seletades
et ta on täpselt asja kursis, mida teevad
eestlased ja viimaste kaudu teab ka
üsna palju sellest, mida teevad poola-
kad. - Samal ajal on ta püüdnud rootsi selts-
konnas esineda suure Eesti heategijana ja
piiskop Käpp'i volinikuna, kogudes sum-
masid eesti kiriku ja kirikutegelaste heaks.
Summe on ta vastu võtnud ka üksikutelt
isikutelt Eestisse tulevatele või sugulas-
tele

Lehekülg 5
edasi toimetamiseks. Tema enda kirjast
oma vennale nähtub, et edasi toimeta-
mine ongi toimunud selviisil, et pastor
Pöhl need rootsi kroonides saadud sum-
mad ilusti enda tasku pistab ja oma ven-
na Eestis adressaatidele laseb oostmar-
gad välja maksta Rkr 100 = ostm. 60 (Sic!)
kuna 100 rootsi krooni tegelik väärtus on
vähemalt kakskümmend korda kõrgem
ka kõige halvemal juhul. Nii on past.
Pöhl häätegevuse nimel endale kena
varanduse Rootsis kokku ajanud. Minu
arvates ei ole see asjaolu Reil teadmata,
sest ta saatis ühe Pöhli kirja, mis si-
saldas instruktsioone summade välja-
edasi minule
maksmise suhtes venna oma peal-
kirjaga (tõsi küll ümbrikul) tingi-
mata isiklikult pastor P. venna kätte
edasi anda. Teise sama laadilise
Pöhli kirja saadis oma sõprade kaudu
Tallinna ka hr. Scheel. On tekki-
nud murelik kolmnurk. Scheel-Rei
ühes naisega ja Pöhl.
Kui Rei oli Ed. Puhki matuse pu-
hul Helsingis, siis juhtisin ma sõpra-
meheliku tähelepanu (Neuhausi juu-
resolekul) sellele meie riiklist tegevust
diskrediteerivale asjaolule, et
Pöhl nii rutiinses suhetes tema
perekonnaga. See võib tekkitada