Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 29
15
veterinäär sanitaaride kursused Tartus ärapidada, milleks selle-
kohased ruumid loomaarsti ülikooli juures korda seatakse. Et
hobuste kärnatõbi Tartu linnas suurelt laiali on lagunenud, siis
pööras tapamaja juhatus ettepanekuga loomaarsti ülikooli juhatuse
poole linna loomi arstimiseks wastu wõtta, millele ülikooli ju-
hatus lahkesti wastu tuli, tingimisega, et linn ruumide kordasead-
mise kulusid oma kanda wõtaks.
Linnawalitsuse ettepanekul kokkuseatud eelarwe järele oleks
sisseseade ja arstimise kulud järgmised:
1) ruumide kordaseadmine ........................... 2000 marka
2) 2 sanitaari palk, hobuste ja ruumide järelwalwami-
seks linnas à 300 m.kuus, kolme kuu jooksul ...... 2160 "
3) 1 waat rohtu 150 ltr. ........................... 3000 "
4) 20 rohu sissehõõrumise harja à 20 m. ............ 400 "
Summa ... 7560 marka.
Sellest summast wõtaks maakonna walitsus osa oma kanda sar-
nasel korral, kui neisse ruumidesse ka maakonna hobuseid arstimi-
sele tuuakse, kuna rohu kulud loomade omanikkudelt tagasi tuleks
nõnda
nõuda, et lõplik summa, mis linna kanda jääks umbes 4200 m. wäl-
ja teeks.
Plaaniliku kärnatõbe wastu wõitlemise otstarbel paneb tapama-
ja juhatus ette weel järgmist sunduslist määrust wastu wõtta:
Sundusliku määruse projekt hobuste kärnatõbe wastu wõitlemiseks
Tartu linna piirides.
§ 1. Hobuste juures kärnatõbe ilmsiks tulemisel, tulewad sedamaid
terwed loomad haigetest eraldada, haigeksjäämisest linna loo-
maarstile teatada ja arstimist loomaarsti juhatusel toimetada,
§ 2. Kes oma kärnahaigeid hobuseid linna loomaarsti nõudmisel ars-
tida tõrgub eh seda lohakalt teeb, ei tohi oma loomaga ko-
dust wälja sõita.
§ 3. Ühes arstimisega tulewa talliruumid ja kõik kohad ja riistad,
millega haiged loomad kokku puutunud loomaarsti ehk selleko-
hase sanitaari juhatusel desinfitseerida.
§ 4. Kärnatõbiseid hobuseid ei tohi uulitsatel ja awalikudel plat-
sidel liikumise korral kuhugi kinni köita. Loomade omanikud
on kohustatud selle eest hoolitsema, et haige loom, kui ka ta
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 3
Tartu Linnawolikogu erakorraline koosolek reedel
11. jaanuaril 1929 a. kell 6 p.l. raekojas.
Juhatab wolikogu juhataja P. Põld.
Koos on 55 linnawolinikust 41 wolinikku ja peale nende 3 wäljastpoolt
wolikogu koosseisu walitud linnawalitsuse liiget.
Puuduwad 14 linnawolinikku, nimelt: J. Kriisa, H. Sumberg, K. Lepp, A. Kuum,
M. Wellema, J. Sütt, U. Hein, E. Daugull, W. Hartmann, G. Post, A. Keiss, H. Imelik,
W. Bulgarin ja W. Ernits.
Protokolleerib: Sekretär A. Mägi.
I.
Päewakorra kinnitamine.
Linnawolikogu on kokku kutsutud küsimuste arutamiseks ja otsustamiseks
Järgmise päewakorra järele, mis kätte saadetud linnawolinikkudele 7. jaanuaril
s. a.:
1. Päewakorra kinnitamine
2. Linnapanga bilanss 30. nov. 1928 a.
3. Sundmäärus uute linnaosade ehitamise ning uulitsate ehitamise ja
korrashoiu kohta.
4. Prl M. Chr. Wulfi poolt linnale kingitawate maatükkide wastuwõtmise
otsustamine.
5. Uuesti asutatawa Tähtwere linnaosa ehitusplaani kinnitamine ja selle
linnaosa linna ehituspiirkonna wastu wõtmine.
6. Wäikekorteriliste elamite kawandite wõistluse korraldamine ja wõist-
luse tingimuste kinnitamine.
7. Kaebused 1929 a. trahterimaksu jaotuse peale ja Linnawalitsuse ette-
panek maksujaotuse muutmise kohta.
8. Tartu Töösturite Keskühingu palwe loa saamiseks Aleksandri uul. nr. 24
asuwa alkoholse einelaua ülewiimiseks Wana uul. nr. 11.
9. Marie Kirise palwe Gildi uul. nr. 9 asuwa alkoholse restorani Aleksan-
der Hornile üleandmiseks loa saamise kohta.
Päewakorda on täiendatud 10. jaanuaril s.a.:
10. Jaak Lond'i palwe loa saamiseks Raekoja uul. nr. 10 asuwa alkoholse
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.75)

Lehekülg 92
kvartaal nr.XXIX krunt nr.3 - Ferdinand Kruus ja
b) Tartu Ropka linnaosa maa-alal kinn.nr.2 (IV hüpoteegiringkond):
krunt nr.33 - Eduard Sukk ning
krunt nr.141 - Anna Lill.
Need krundid müüa neile pärisomanduseks Linnavolikogu 1932.a. 20.juuni
koosoleku otsuses näidatud suuruses ja hinnaga.
2) Volitada Linnavalitsust edasivolitamise õigusega sõlmima krundisaa-
jatega ostu-müügi lepinguid Linnavolikogult 1932.a. 20.juunil vastu võetud
kava järele ja ajama kõiki kruntide müümisega ja lepingute sõlmimisega seotud
asju. Ühtlasi lubada Linnavalitsusele teha oma äranägemisel muudatusi ja täien-
dusi lepingu kavas niivõrt, kui need muudatused ja täiendused on tarvilikud
ja ei ole vastolus Linnade ja alevite maaga varustamise seadusega ega Linna-
volikogu teiste otsustega.
Linnavolikogu, olles asja ä a kuulanud, lahtisel hääletamisel ühel hää-
lel
otsustab:
1) Kinnitada järgmiste ehituskruntide saajateks: a) Tartu Tamme linnaosa
maa-alal kinn.nr.1 (IV hüpoteegiringkond):
kvartaal nr.XXIX krunt nr.3 - Ferdinand Kruus ja
b) Tartu Ropka linnaosa maa-alal kinn.nr.2 (IV hüpoteegiringkond):
krunt nr. 38 - Eduard Sukk ning
krunt nr.141 - Anna Lill.
Need krundid müüa neile pärisomanduseks Linnavolikogu 1932.a. 20.juuni
koosoleku otsuses näidatud suuruses ja hinnaga.
2) Volitada Linnavalitsust edasivolitamise õigusega sõlmima krundisaaja-
tega ostu-müügi lepinguid Linnavolikogult 1932.a. 20.juunil vastu võetud kava
järele ja ajama kõiki kruntide müümisega ja lepingute sõlmimisega seotud asju.
Ühtlasi lubada Linnavalitsusele teha oma äranägemisel muudatusi ja täiendusi
lepingu kavas niivõrt, kui need muudatused ja täiendused on tarvilikud ja ei
ole vastolus Linnade ja alevite maaga varustamise seadusega ega Linnavolikogu
teiste otsustega.
VI.
Jaan Kukke ehituslaenuga ehitatud ja Riia maanteel nr.9 as. elamu Elsa
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 25
hoius korteri oludel suur tähtsus. Haiguste kiire lewimine, üldine füüsili-
ne nõrkus oleneb suuresti halbadest korteri oludest. Haiguste wastu wõitle-
mises ja elanikkude terwishoiu tõstmises ei aita sanatooriumite ja haigema-
jade ehitamine, waid tarwis kõrwaldada tema elamistingimistes walitsewad
pahed, mis wõimalik ainult selleks saadud täpsete andmete waral. Hoolitse-
des oma kodanikkude heakorra eest, on linnal ülitähtis teada, missugused
puudused on kõige suuremad, et otstarbekohaselt teostada omi kawatsusi.
Wälismail on korterite ja majade statistika ammu läbilöönud ja sisseseatud.
Kogutud andmed kasutatakse ära statistilisteks otstarbeteks ja uuri-
misteks ainult üldkokkuwõttes (summarselt), kuid üksikult neid ei kasutata
ega ei awaldata, waid hoitakse saladuses.
Selle töö läbiwiimiseks on tööpuuduse wastu wõitlemise komisjoni otsu-
sel Töö-Hoolekandeministeeriumi poolt määratud 400,000.- marka.
Puuduwad aga summad trüki ja kantseleikuludeks ning lisatasu maksmi-
seks instruktoritele-kontrollijatele.
Selleks kulub ära:
1. Trükikuludeks (küsimuslehed kruntide, majade, korterite ja töö-
tute kohta:instruktsioonid registreerijaile, kuulutused ja tea-
daanded)...................................................Mk. 65,000.-
2.Kantseleikuludeks (pliiatsid, paber, aktikaaned, mõõdupuud
jne.) .................................................... " 35,00.-
3. Lisatasu instruktoritele-kontrollijatele 8 in.a 50 mrk.
päewas x 60 päewa ........................................ " 24,000.-
Kokku: Mk.124,000.-
Käesolewa töö läbiwiimiseks jaotatakse linn raioonideks, mis kuuluks
ühe instruktori juhatuse alla, kes lähemalt instrueerib temale kuuluwaid
registreerijaid ning ühtlasi konstrolleeriwad wiimaste poolt täidetud kü-
simuslehti, walwades ka selle järele, et ühtegi uurimisele kuuluwat objek-
ti wahele ei jääks.
Kuna terwe uuringu töö korralikkus oleneb peaasjalikult instruktori-
test-kontrolleerijatest, siis on mõeldud nendele lisatasu tööta töölistele
ettenähtud päewatasule.
Küsimuslehtede aluseks jääks juba Tallinnas tarwitusel olnud wormu-
läärid mõnede lühendustega.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 28
14
himõttelik, aga kui see käib ainult käesolewa juhuse kohta, siis ei saa
selle ettepaneku poolt olla.
Linnapea K.Luik seletab, et käesolewal juhusel on Linnawalitsus esine-
nud krediidi nõudmisega, järeldades, et põhimõttelikult on see küsimus lahen-
datud jaatawalt Linnawolikogu otsusega 30 aug.1920 a.
Lwol. L.Olesk leiab, et ettepanek on osalt kui põhimõttelik ja ka kui
indiwiduaalne, sest nõutakse krediiti palga edasi maksmiseks üksikutele
isikutele.
Lwol. M.Kurs-Olesk küsib, kas Linnawalitsuse liikmed ka edaspidi,nen-
de ametist wabanemise puhul, palka edasi saawad ettetoodud alustel.
Linnapea K.Luik teatab, et nii kaua kui Linnawolikogu oma otsusi ei
muuda, on nad makswad ka edaspidi. Käesolewal juhusel nõuab Linnawalitsus
krediiti wolikogu endise põhimõtteliku otsuse põhjal.
Lwol. A.Reeben teatab, et tema käesolewa ettepaneku hääletamisest osa
ei wõta.
Pärast läbirääkimiste lõppemist pannakse Linnawalitsuse ettepanek hää-
letamisele lahtiselt, mille juures anti hääli ettepaneku poolt 39 ja wastu
2, erapooletuks jäid 9.
Seega on Linnawolikogu otsustanud:
Maksta kolme kuu jooksul palka edasi ametist wabanenud linnapea abile
P.Kasele 21,000 marka ja linnanõunikkudele A.Reeben'ile, H.Piirakole ja
K.Arrakule a 18,000 markakuus, kokku 225,000 marka. Seda palka maksta
edasi alates nende ametist wabanemise päewast-12.weebruarist s.a.
Korral, kui keegi neist selle aja jooksul linna teenistusse astub,siis
maksta temale wälja endise ja uue palga wahe.
Tarwistulew summa - 225,000 marka wõtta linna 1927 a. eelarwes
(peat.17 § IX) ettenähtud tagawara-summast.
9.
Pudreti hinna alandamise küsimus.
Aruandja: linnapea K.Luik.
Linnawolikogu poolt on pudreti müügihinnaks määratud 60 marka puud.
Põllupidajad, kes pudretti suuremal hulgal osta tahawad peawad seda
hinda kalliks ja paluwad suuremate ostude korral hinda alandada. Sama pal-
wega on esinenud ka linna mõisate rentnikud, kellest üks soowib osta umbes
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 37
19
5. Puiesteede komisjon. Komisjoni ülesanded: Puiesteede, parkide, spor-
di ja mängu platside korraldamine ning kõikide nende küsimustega ühenduses
olewate asjade arutamine ja ettepanekute tegemine.
6. Elektrijaama ja gaasiwabriku komisjon. Komisjoni ülesanded: linna
elektrijaamasse, turbatööstusesse, gaasiwabrikusse ja uulitsate walgustuse
korraldusesse puutuwate küsimuste arutamine ja nende kohta seisukoha wõtmi-
ne ning ettepanekute tegemine. Peale walitud liikmete kuulub ameti poolest
komisjoni koosseisu, liikme õigusega, elektrijaama direktor.
7. Tapamaja komisjon. Komisjoni ülesanded: linna tapamajasse ja rõuge-
lima jaamasse puutuwate küsimuste arutamine ja nende kohta seisukoha wõtmi-
ne. Ameti poolest kuuluwad komisjoni koosseisu, liikme õigusega, tapamaja
direktor ja linna loomaarst.
8. Tööstuse-kaubanduse komisjon. Komisjoni ülesanded: linna mõisatesse,
metsadesse, taludesse, maatükkidesse, laenukassasse, apteegisse ja piiri-
tusepoodidesse puutuwate küsimuste arutamine ning nende kohta seisukoha
wõtmine ja ettepanekute tegemine.
9. Hoolekande komisjon. Komisjoni ülesanded: Hoolekandeosakonnasse ja
sellele alluwate asutustesse ning üldse hoolekande korraldusesse puutuwate
küsimuste arutamine, otsustamine ja ettepanekute tegemine.
10. Terwishoiu komisjon. Komisjoni ülesanded: linna terwishoiu korral-
dusesse, terwishoiu osakonnasse ja osakonnale alluwatesse asutustesse puu-
tuwate küsimuste arutamine ning nende kohta seisukoha wõtmine ja ettepane-
kute tegemine. Liikme õigusega wõtawad komisjonist osa linnaarst ja ter-
wishoiuarst.
11. Korterikomisjon. Komisjoni ülesanded: sõjawäe korterikohustuse
täitmisesse, korterioludesse puutuwate ja üüriseaduse järele omawalitsuste
peale pandud küsimuste arutamine ja nende kohta seisukoha wõtmine ning ette-
panekute tegemine.
12. Töökaitse ja takside komisjon. Komisjoni ülesanded: töökaitse alas-
se ja taksidesse puutuwate küsimuste arutamine, seisukoha wõtmine ja ette-
panekute tegemine.
13. Kinniswarade hindamise komisjon. Komisjoni ülesanded: linna kin-
niswarade hindamise maksu alla kuuluwate kinniswarade wäärtuste hindamine
ja sissetulekute kindlaks määramine ning selle maksu wõtmisega seotud küsi-
muste arutamine, otsustamine ja ettepanekute tegemine makswas seaduses ja
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 127
65
Käesolewal suwel korraldatakse masuta rahwa-kontserte Toomemäel
2 korda nädalas ja maksulisi aia-kontserte Wanemuise aias iga päew.
Suwe-kontsertide toetamiseks 1927 a. eelarwes ettenähtud 100,000.-
marka on määratud maksuta kontsertide korraldamiseks Toomemäel.
Linn on ennem omalt poolt toetanud Wanemuise aiakontserte. Sellepä-
rast tuleks ka käesolewal aastal toetust anda. Linnawalitsus paneb woli-
kogule ette määrata Wanemuise aiakontsertide toetuseks 100,000 marka.
See summa wötta mitmesuguste sissetulekute arwelt (eelarwe peat.12 ),
suurendades neid sissetulekuid 100,000 marga wörra.
Ettepanekule järgnesid läbirääkimised.
Lwol. J.Treumann leiab,et ettepandud toetus - 100,000 mrk. on wäike.
Wanemuise aias antakse häid kontserte,kuid halwa kewade ja ilmade töttu
on osawötjaid wähe. Kulud aga on suured. Sellepärast paneb ette määrata
toetust 200,000 mrk.
Lwol. P.Karin on toetuse andmise wastu, leides, et on palju hädatar-
wilikumaid asju, kuhu oleks tarwis raha määrata, näit. uulitsaid ja könni-
teed, mönes linnaosas, nagu Weerikul on wäga halwas seisukorras. Sinna
aga raha ei jätku.Samuti ei jätkunud raha toetuse andmiseks Ametiühisuste
lugemise lauale. Sellepärast arwab,et Linnawalitsuse ettepanek tuleb ta-
gasi lükata.
Lwol. B.Unt seletab,et on harilik nähtus,et söömisega tuleb isu:
Wanemuisele on määratud toetust juba 550,00 mrk., mis küllalt suur summa,
kuid selle peale waatamata tahetakse summasid weel juure.Raha on ka mujale
tarwis ja sellepärast toetust Wanemuisele suurendada ei wöi.
Linnapea K.Luik teatab,et linn peab jöudu mööda iga eluawaldust
arendama ja toetama. Kui köik kultuurilised eluawaldused körwale jätta
ja kinnipanna, - siis kaugele ei saa. Seda wöib teha see, kes eitab kul-
tuuri. Ei saa nöuda, et linn Weeriku alewi, mis ainult möni aasta tagasi
linni piiridesse wöeti, lühikese ajaga peaks korda seadma.
Lwol. J.Müürsepp paneb ette Linnawalitsuse ettepanek wastu wötta.
Lwol. W.Tubin leiab,et ütelusest "Wanemuisel kaswab süües isu" ei
saa aru,sest Wanemuise selts ei taha midagi enesele, waid pakub ja annab
köik kodanikkudele. Wanemuisel enesel puudub jöud köige andmiseks ja selle-
pärast tuleb anda toetust. See toetus ei lähe mitte Wanemuisele enesele,
waid rahwale.
Lwol. P.Karin seletab,et tema pole kultuuri eitanud, waid könelenud
ainult 100,000 m. toetusest ja soowinud,et uulitsad,mis halwas seisukorras,
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 74
44
Tartu linnawolikogu korraline
koosolek 28 juulil 1919 a.
Juhatab wolikogu esimees Lui Olesk.
Koos olid 42 linnawolinikkud.
Puudusid: lnw. J.Jänes, L.Juhanson, J.Schiffer, K.Toomingas, K.Lukk,
W.Ernits, W.Brik, O.Allik, M.Kampmann, J.Märtson, J.Tõnisson, K.Parts,
O.Wirkhaus, J.Ostrat, J.Arens, M.Reimann, K.Bernakoff, G.Roht,
Sekretär: Linnasekretär H.Sumberg.
Enne päewakorrale üleminekut teatab juhataja, et lnw. Emma Asson,
Aleksander Ammon ja Karl Lukk kirjalikult oma woliniku kohused maha on
pannud, ja et esimese asemele nimekirjast Nr.2 Gustav Kriisa, teise ase-
mele nimekirjast Nr.4 Elmar Fischer kutsutud on, kuna Lukki teadaanne
alles wolikogu istumise algul kätte on jõudnud ja sellepärast wõimalik
ei olnud tema asemikku koosolekule kutsuda. Wolikogu esimehe ettepanekul
täiendatakse päewakorda järgmiselt: 1) Punkt 4 - saksa keelsete koolide
kommisjoni tuleb kahe asemel kolm liiget walida, sest et nimetatud kommis-
joni liige lnw.Asson omad wolitused maha on pannud ja 2) warustusameti lii
geteks ametiühisuste Kesknõukogu poolt ette pandud kandidaadid kinnitada.
Linnapää abi Ed.Juhanson toob täienduse päewakorra P.5 juure, kus linna
Hariduskogusse äratähendatud ühe liikme asemel neli walida tuleks, sest
eelmisel koosolekul kaks liiget juba walitud on, kuna aga Hariduskogu
kuue liikmeline olema peab.
Wolikogu otsustab ühel häälel nimetatud ettepanekut päewakorda
üles wõtta.
1. Protokoll.
Linnasekretär kannab ette wolikogu korralise koosoleku protokolli
30 juunist 1919, mis lnw. R.Laaguse ja O.Zimmermanni tähendusega, et ne-
mad nimetatud koosolekult mitte puudunud ei ole, ühel häälel wastu wõe-
takse ja allakirjutatakse.
2. Korstnapühkijate ja woorimeeste taksi
kommisjoni walimine.
Linnapää abi Ed.Juhanson teatab,et woorimeeste kohta on kaebtusi
tulnud, kus nad senist waba sõidu taksi tarwitades kuulmata kõrget hinda
nõuawad, sellepärast on tarwis kommisjon walida, kes taksi wälja töötaks
ja kaühtlasi korstnapühkijate taksi uuendaks, ning paneb ette nimetatud
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 29
6000 puuda pudretti.
Praegu on pudreti wabrikus tagawaras umbes 11,000 puuda pudretti. Uue
pudreti walmistamine algab ligematel kuudel. On tarwilik, et wana pudreti
tagawara saaks likwideeritud uue walmistamise alguseks.
Linnawalitsus arwab wõimalikuks alandada pudretti hinda neile, kes se-
da ostawad mitte wähem kui 1000 puuda.
Sellepärast paneb Linnawalitsus wolikogule ette:
Müüa linna pudretiwabrikust pudretti neile, kes seda ostawad mitte alla
1000 puuda, hinnaga 50 marka puud.
Lwol. J. Treumann paneb ette määrata pudreti hinnaks neile, kes seda
ostawad üle 500 puuda 50 marka puud, aga neile, kes ostawad üle 200 puuda,
55 marka puud.
Linnapea Luik teatab, et Linnawalitsus kaaludes pudreti hinna küsimust,
leidis, et kui hinda alandada wäiksematele ostjatele, keda palju rohkem, siis
tekkib eelarwes puudujääk. Kui wolikogu leiab wõimalikuks lubada puudujääki,
siis ehk wõib alandada hinda ka neile, kes wäiksemal arwul ostawad.
Lwol. O.Allik toetab lwol. J.Treumanni ettepanekut leides, et parem on
rohkem ära müüa, siis saab kapital käima ja kannab %%.
Lwol. M.Kurs-Olesk arwab, et kui pudretti on tagawaras umbes 11,000
puuda, mida paar suuremat ostjat ära wõtawad, siis pole põhjust teisi hin-
naalandusi teha.
Pärast seda pannakse Linnawalitsuse ettepanek hääletamisele lahtiselt
ja wõetakse wastu 24 häälega 17 wastu ja 1 erapooletuks jäämisel.
Seega on Linnawolikogu otsustanud:
Müüa linna pudreti wabrikust pudretti neile, kes seda ostawad mitte
alla 1000 puuda, hinnaga 50 marka puud.
10.
A.Bachmanni palwe ehituselamu ja elumaja ühes krundiga üleandmise
asjas Hans Sonin'ile.
Aruandja: linnapea K.Luik.
Adam Bachmann'ile on rendile antud Tamme l.o. ehitusekrunt nr.8, kw. VI
(Wäike-Kaar nr.17), millele ta elumaja ehitas. Elumaja ehitamiseks on A.
Bachmann saanud linna wastusel riiklikku ehituselaenu Mk.816,960.- ja ko-
gukondlikku toetuselaenu Mk.117,000.-, kokku Mk.933,960.- ehk 3891,5 kuld-
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 95
47
uuesti otsustamisele wõtta, seega ei ole kohus weel teinud otsust wabastada
Kenni maksust.
Lwol. J.Sütt teeb ettepaneku hääletada Linnawalitsuse ettepanekut kahes
osas, s.o. punkt a ja b kummagi eraldi.
Lwol. A.Keiss teeb soowiawalduse, et esimese kolme aasta jooksul wabasta-
taks kinniswaramaksust mitte üksi terwed elumajad waid ka üksikud korterid,
mis uuesti ehitatud.
Lwol. W.Tubin: A.Keissi ettepanekut wõib wastu wõtta kui soowiawaldust.
Lwol. J.Aawik: kui kohus on otsustanud wabastada maksust, siis tuleb
käia kohtu otsuse järgi.
Linnapea K.Luik: kohus maksust wabastamise otsust ei teinud, kuid kirju-
tas Wolikogule ette asi uuuesti otsustamisele wõtta. Kohtu motiiwe aluseks wõt-
tes, asus Linnawalitsus seisukohale, et J.Kenni palwele tuleb wastu tulla ja
seega asi lõpetada.
Lwol. A.Aawik teeb ettepaneku rahuldada J,Kenni palwe.
Wolikogu juhataja Põld teatab, et Linnawalitsus on juba teinud ettepa-
neku palwe rahuldamise kohta.
Lahtisel hääletamisel wõetakse Linnawalitsuse ettepanekud wastu p.a ühel-
häälel ja p.b 33 häälega 12 wastu ja 2 erapooletuks jäämisel.
Linnawolikogu, silmas pidades hääletamise tagajärgi, otustsab:
a)Täiendada Linnawolikogu otsust 11.now.1925 a., uute elumajade esimese
kolme aasta jooksul linn heaks wõetawast kinniswaramaksust wabastamise kohta
järgmiselt:
"Linna kasuks wõetawast kinniswaramaksust wabastamisele ei kuulu uute
elumajade need osad, mis on ehitatud wõi kasutada antud äriliste wõi tööstus-
likkude ettewõtete alla, waatamata sellele, kas ettewõtjad neis ruumes elawad
ehk mitte, wõi muudeks elukorteritega mitteseotud tarweteks."
Käesolew täiendus hakkab maksma 1.juulist 1929 a.
b) Jüri Kenni palwe tema Aleksandri uul.nr.24 asuwa elumaja koosseisu kuu-
luwate äriruumide kinniswaramaksust esimese kolme aasta jooksul wabastamise
kohta rahuldada aja eest kuni 1. juulini 1929 a.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 62
batud ainult peale Linnawalitsuselt sellekohase loa saamist ja sõidunumbri
ning iga aastase sõidumärgi omandamist.
Sõiduluba ja aasta sõidumärk sõidunumbri juure antakse wälja ühe aasta
peale ja on maksnud 1.maist järgmise aasta 1.maini. Sõidu number on alaline.
Märkus: Tartu linnas asuwatel jalgratta sõitjate ja spordi seltsidel
on õigus neile oma liikmetele, kes linnamaksu jalgratta eest
äratasunud, ise numbrilauda wälja anda Linnawalitsuse poolt
kinnitatud ja politseile teatawaks tehtud kuju ja wärwidega.
§ 2. Loasaamise juures on jalgratta pidajad, peale nend, kes jalgrat-
ta maksu jookswa aasta eest mõne teise omawalitsuse kasuks juba ära tasunud,
kohustatud maksma linnakassasse linnawolikogu poolt kindlaks määratud aasta-
maksu.
§ 3. Jalgratas peab warustatud olema: a/ kahe numbriga (numbrilauaga),
milledest kinnitatakse: üks jalgratta esimese ratta külge ja teine jalgratta
sadula taha nähtawale kohale. b/ Peale 1.mai 1928 a. Linnawalitsuse poolt
iga aasta kinnitatud kujul ja linnakassast wäljaantud aasta-(sõidu)märgiga
tõenduseks, et jookswa aasta linnamaks tasutud on; see märk kinnitatakse
jalgratta tagaosa küljes olewa numbrilaua külge. c) Hümariku kättejõudmisel
põlewa laternaga jalgratta eespool küljes, d) Märguande (hoiatuse) kellaga,
kusjuures teisi abinõusid märguandmiseks tarwitada ei ole lubatud.
Märkus: 1. Aasta sõidumärkide wäljaandmine algab 1.maist 1928 a.
2. Jalgratta numbrilauad on raudplekist, 12 sm.pikad, 71 mm.
laiad, pool ümarguste nurkadega, helesinist ja walget wärwi,
numbrite wärw - must.
§ 4. Jalgrataste pidajad on kohustatud jalgrattal sõitmisel:
a) alati kaasas kandma sõiduluba, seda nõudmise korral ettenäidates linna-
walitsuse kontrolööridele ja politsei wõimudele,
b) hoidma paremat kätt aga tagant mööda sõites pahemat kätt,
c) sõitma aeglaselt ja ettewaatlikult aegsasti hoiatades märguande kellaga,
d) tarwilisel korral ja ka politsei nõudmisel kohe seisma jääma.
§ 5. Jalgrataste pidajatel on keelatud
a) sõitmine ilma numbriteta ja käesolewa määruse § 1-3 tähendatud aasta mär-
gita ning hämariku kättejõudmisel ilma põlewa laternata,
b) Uulitsatel, teedel ja awalikkudel platsidel - kunstsõidud, keerutused
ja wõiduajamine ning sõitmine kätega tüürist kinni hoidmata,
c) sõitmine kõnniteedel, kiwi- ja pontonsildadel, surnuaedades, puiestik-
kudes ja parkides.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 13
6
4. Linna kasuks wõetawa hobuste weo-
riistade ja koertemasku kindlaks-
määramine
Linnapää Kriisa teatab, et seaduse järele linnal õigus on
wõtta maksu hobuse päält 12 rbl. ja sõiduriista päält 30 rbl.
Sellekohase Ajutise Walitsuse määruse põhjal 17 detsembrist 1918 a.
on linnal õigus neid maksusid wiie kordseks tõsta ja markades ar-
wata. Linnawalitsus ühes eelarwe komisjoniga asja läbiharutades
on otsustanud maksu hobuste ja sõiduriistade päält järgmiselt kind-
laks määrata ja paneb seda wolikogule kinnitamiseks ette:
1) Lisamaksu 1918 a. eest:
a) sõiduwoorimeeste hobuste häält à 15 mk. ja sõiduriista pää
à 10 marka,
b) weowoorimeeste hobuste päält à 15 mk.,
c) eraisikute hobuste päält lisamaksu à 15 mk. ja sõiduriistade
päält à 45 mk.
2) Maksu 1919 a. eest:
a) sõiduwoorimeeste hobuste päält à 60 mk. ja sõiduriistade päält
à 40 mk.
b) weowoorimeeste hobuste päält à 60 mk.
c) eraisikute hobuste päält à 60 mk. sõiduriistade päält à 140 mk.
Otsustatakse häälteenamusega ettepanek wastu wõtta.
õigus
Koerte maksu on linnal eelpool nimetatud seaduse põhjal kuni
60 mk. tõsta. Linnawalitsus ühes eelarwe kommisjoniga asja läbi-
harutades, on otsustanud koerte maksu tõsta 50 marga pääle koera
päält, ja paneb seda wolikogule kinnitamiseks ette.
Lnw. Lattik teeb ettepaneku määrata 60 mk. koera päält.
Hääletamisel saab lnw. Lattiku ettepanek 9 häält poolt, 16 was-
tu, 1 erapooletu, ja linnawalitsuse ettepanek 16 häält poolt 8 was-
tu, seega läbiläinud. Sellega otsustatud määrate koerte maksu 1919
a. 50 mk. koera päält
5. Linna miilitsa teenijate palga
küsimus.
Linnapää Kriisa teatab, et miilitsateenijad mitu korda linna-
walitsuse poolt pööranud palwega nende palkasid kõrgendada. Linna-
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.75)

Lehekülg 97
Ärakiri.
Tartu Linnavolikogu erakorraline koosolek,
kolmapäeval, 14.veebruaril 1934.a.kell 6 p.k. raekojas.
Juhatab Volikogu juhataja V.Tubin.
Koos on 55 linnavolinikust 50 volinikku.
Puudusid 5 volinikku, nimelt: A.Kõva, J.Sepp, V. Hartmann, O.Kepp ja
A.Trubok ning väljaspoolt Linnavolikogu valitud linnanõunik M.Kurs-Olesk.
Protokollib sekretär A.Mägi.
I.
Päevakorra kinnitamine.
Linnavolikogu on tänaseks kokku kutsutud küsimuste arutamiseks ja otsus-
tamiseks järgmise päevakorra järgi, mis linnavolinikkudele on kätte saadetud
10.veebruaril s.a.:
1. Päevakorra kinnitamine.
2. Vangimaja kuraatori valimine.
3. Linnapanga nõukogu liikme valimine ja nõukogu liikmete asetäitjate
järjekorra määramine.
4. Linnapanga põhikapitali suurendamise küsimus.
5. Linnapanga 1933.aasta aruanne ja puhaskasu jaotus.
6.Linnapanga 1934.a. eelarve kinnitamine.
7. Linna tapamaja takside kinnitamine 1934/35.majandusaasta peale.
8. Uute elumajade või nende osade peale nende valmisehitamist esimese
kolme aasta jooksul kinnisvarade hindamismaksust vabastamise küsimus.
9. Linnahaiglate Ülikooli Dermatoloogia õppetoolile kasusamiseks luba-
mise tingimuste kinnitamine.
10. Eesti Karskusliidu palve temale kuuluvate ja Gustav Adolfi uul.nr.18,
20 ja 22 asets.majade kinnisvarade hindamismaksust vabastamise kohta.
11. Vene Heategeva Seltsi palve temale kuuluva Fortuuna uul.nr.20 asets.
maja kinnisvarade hindamismaksust vabastamise kohta.
12. Eesti Põllumeeste Seltsi Tartus palve näituseplatsi ilustamise kulude
katteks toetuse määramise kohta.
13. Näituse uulitsa ümbernimetamise küsimus.
14. Täiendav määrus sundmäärusele piirkondade üle, kus tööstusettevõtete
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 96
Ametite nimetus Arw Palgasumma kuus
---------------------------------------------------------------------
Terwishoiuosakond.
Linnaarst,osak.tegelik
juhataja ja haigemaja
ülemarst 1 24,000.-
Terwishoiuarst 1 20,000.-
Waestearst 1 20,000.-
Asjaajaja 1 13,000.-
Desinfektor 1 9,000.-
Desinfektori abi 1 6,500.-
Linnahaiegemajad.
Ülemarst - - (waata linnaarst)
Arst 3 20,000.-
Wanem õde 2 7,500.-
Noorem õde 2 7,000.-
Majanduseülem 1 12,000.-
Raamatupidaja 1 11,000.-
Kantseleiametnik 1 7,000.-
Põetaja 8 6,000.-
Keetja 3 6,000.-
Nõudepeseja 1 5,500.-
Majahoidja 3 6,500.-
Ööwaht 1 5,500.-
Wõitlus suguhaiguste wastu.
Kombluswalwe ametnik 1 8,000.-
Koolide terwishoid.
Linnahambaarst 1 14,000.-
Kooli õed 3 7,500.-
Emade ja laste arstline nõuande punkt.
Arst 1 20,000.-
Õde 3 7,500.-
Pesukoda ja desinfektsiooni kammer.
Masinist-ahjukütja 1 7,500.-
Wanem pesunaine 1 6,500.-
Majanduseosakond.
Asjaajaja 1 12,000.-
Wan.arweametnik 1 8,000.-
Linnamajad.
Majahoidja Kalam.u.12 1 6,500.-
Naisteenija Gildiuul.8 1 6,000.-
Linna krundid ja maatükid.
Kruusaaugu waht 1 6,000.-
Weowoor ja sõiduabinõud.
Tööde juhataja 1 12,000.-
Autojuht 1 13,000.- + k.k.w.
" 1 10,000.-
Kutsar 1 6,500.-
Tallimees 1 6,500.- + k.k.w.
Linnametsad.
Metsaülem 1 20,000.- + kort.küte.
Ööwaht 1 4,500.- +
Annemõisa.
Walitseja 1 7,500.- + moon,kort,k.w.
NAE_ERA_R-1886_ENSV_Rahvamajanduse_Noukogu_Kergetoostuse_Valitsus (ERA.R-1886.1.566)

Lehekülg 163
Eesti NSV Rahvamajan-
duse Nõukogu
Kergetöös-
tuse
valitsuse juhatajale
Tallinn
Suur-Karja t. 9.
1677
24.10.60
129
189
Lpg. "Õhtulehe" toimetus.
Palun teilt abi ja nõu selleks, et
õppida. Asi on nimelt selline, et asusin
sügisel õppima Tallinna 10. Töölisnoorte Kesk-
kooli 7. kl. Töötan aga "Balti Makufak-
tuuris ketrajana. Töö toimub seal kolmes
vahetuses ning seoses sellega saan kuus
võtta õppetööst osa ainult ühe nädala
täies ulatuses. Teisel nädalal (kui on öine
vahetus) ainult 3 tundi õhtul saan olla
siis aga pean ruttama tööle. Ülejäänud
aja olen sunnitud puuduma koolist, sest
kombinaadi juhtkond ei ole leidnud või-
malust mind panna tööle nii, et saaksin
jätkata õppimist. Töölt lahkuda ka ei
ole võimalik, sest lõpetasin kombinaadi

Lehekülg 164
juures asuva Vabriku Tehase Kooli. Käisin
Kalinini Rajoonti parteikomitees, sealt anti
vastav korraldus kombinaadi partei algorgi
sekretärile, kuid senini tagajärgi ei ole,
olgugi et algorgi sekretär lubas aidata.
Nüüd on aga esimene veerand juba lõpul
kuid olukord on endine. Õppeainetes praegu
puudub viies õppaines üldse hinded ja
vaevalt ma ühe nädalaga suudan kõigile
vastata ja ühe hinde järgi õppeaines veerandi
hinne panna ei ole õpetajate seisukohalt
ka õige.
Klassijuhataja käis kombinaadis ka selgi-
tamas, kuid tagajärjeta.
Palun vastake mida teha, õigemini kust
abi otsida, et siiski lõpetada õppeaasta.
Lugupidamisega
Maie Oole
Tallinn,
Pärnu mnt. 82/88 - 47
23. X 1960. a.
EELK_Tartu_Peetri_kogudus_(kirikutahed) (EAA.3150.1.204)

Lehekülg 20
sissek. 19
E. E. L. K.
19.IX.38.
Tartu
Peetri koguduse 2 pihtkonna
K. a. õpetaja h-ra J. Taul.
ja Tartu garnisoni
õpetaja
Peetri I
ja perekonnaseisu ametnik
Kirikutäht.
22. augustil 1938
Ida Pauline Roma,
No 2125
sünd. Praakle, Hindriku lesk,
on sündinud, Sarakus, 1884 19+29/VII
conf. 1902 17/II cop. 1910 19/XII, leseks jäänud
1914 24/X.

Lehekülg 44
EESTI EV. LUT. USU KIRIKU
OTEPÄÄ KOGUDUSE
ÕPETAJA
Kirikutäht
"23" nov. 1939 a.
No 1585.
Marta Roosberg, Henni tütar
sündinud Kastolatsis 1911 8/X, leerita-
tud Otepääl 1932 26/VI.
õpetaja

Lehekülg 52
46
Tartu
Peetri koguduse II pihtkonna
õpetaja.
K. a.
16. aprillil 1924.
õpetaja herra G. Rutopõld,
No: 618
Peetri I
Oma kirikutähte palub siia
saada:
Peter Roos, Peebu poeg, umbes 51 aastat
wana.

Lehekülg 74
Tallinna Jaani Kogudus
2 pihtringkond.
7. novembril 1930 a.
V. a.
No. 1636
hra õp. J.Treumann
Kirikutäht.
Jüri Roots, Tõnu poeg sündis
Puurmannis 15 septembril 1861a.
leerit. 1877a. Kursis; abielus. abik.
ja lapsed ap-õiget usku. Kirikutäht
on Petrogr. Jaani kog., ta on 1923 a.
siin tunnistuste järele sissekantud.
õpet

Lehekülg 155
E. E. L. K.
Võnnu koguduse
õpetaja ja
perekonnaseisuametnik
26 märts.1936 a.
Nr. 650. (650)
142
Kirikutäht. Nr 743 peale
1) Adi Emilie Rosenthal + Jaani
tütar on sünd. Haaslaval 4 weebr.
1885a. rist. 3.III.1885 vkj konf.
5 II.1905a.
vallaline
siia
viimati 4.3.1936 a.
Ka 1936a. liikmemaks siis tasutud
EELK_Tartu_Peetri_kogudus_(kirikutahed) (EAA.3150.1.128)

Lehekülg 15
Kirikutäht
Teated laulatamiseks
Leena Kaarelson - sündis Imavere v. Viljandimaal
9/21 sept. 1899a. conf. Pilistveres, Isa Kaarel K.
surnud, ema Marie elus, L. K. olla ab. registreeritud
August Roose'ga.
Pilistveres
B. Steinberg
30 juunil 1929
N: 643.
EELK_Tartu_Peetri_kogudus_(kirikutahed) (EAA.3150.1.204)

Lehekülg 149
Tartu
Peetri koguduse 2. pihtkonna
õpetaja
ja perekonnaseisu ametnik.
25. 1. 1935
N 247
Rutopõld Peetri I
Palun kirikutähte
Gertrud Rosenstein,
Konstantin-Ida tütar
sünd. 28. mai 1912.
Maksud olla tehtud
Ew Lutheruse usu
Tallinna Jaani Koguduse
136
3. pihtkond
16 aprillil 1935a
V.a.
Tallinn. Telefon No:
hra praost G. Rutopõld.
Kirikutäht.
Guido Johannes Rosenstein,
Konstantini poeg, sündis Keilas
19. märtsil 1916 (vana kal.); leerita-
mata.
EELK_Tartu_Peetri_kogudus_(kirikutahed) (EAA.3150.1.128)

Lehekülg 17
Ewang.-Lutheruse
Püha-Waimu Kirik
Tallinnas.
No: 1436
Tallinnas, 24 mail 1928 a.
W. A.
Tartu Peetri õp. J. Treumann
Kirikutäht
Helme Kaarmann, Reinu tütar,
sundinud, Tallinnas, 20 juulil 1907a.
ristitud 12. VIII. 1907. õnnistatud siin
18 mail 1924. wallaline -
EELK_Tartu_Peetri_kogudus_(kirikutahed) (EAA.3150.1.204)

Lehekülg 55
RAKWERE
K. a.
Ew. Lut. Kiriku
õp. h-ra Treumann
AMET.
Tartus.
"17" märtsil 1935a.
No 550
RAKWERES.
Kirikutäht.
Julius Roosa Kaarli p. sünd. Rakweres
6. weebruaril 1886a. II Rakwere wanade raa-
matute järele leeritamata, uutes raamatutes
ei leidu, wallaline, ev. luth.
conf. Wiru Nigulas
Rakwere kirikuõpetaja
10. now. 1902
270.
144

Lehekülg 75
Tartu Maarja
Ev.-Lut. usu kogudus
Õpetaja
ja perekonnaseisuametnik.
"11" nov. 1935 a.
No 781 K
Kirikutäht
Tartu, Telef. 8-28.
Linda Roots, Aleksandri t.
sünd. Kawastus 1906 10/now. + 3/XII
(wana kal. j.), konfirmeeritud
1924. VI. 8 siin, wallaline.
Läheb Tartu-Peetri
kog. II pihtkonda
EELK_Tartu_Peetri_kogudus_(kirikutahed) (EAA.3150.1.128)

Lehekülg 4
Tartu-Peetri koguduse
I pihtkond
Kirikutäht
"25" now 1924
No 1348
Eduard Kaal, Hansu poeg,
sünd. Puurmannis 1880 2/XI konf. Kursis
1898; laulatatud siin 1912 29/10 Anna
Marie Elisabeth, end. lesk Lang, sünd
Lomp, sünd. Kukulinnas 1872 10/XII;
konf. Äksis 1889.

Lehekülg 26
S. M.
Räppina walla walitsus.
Räppinal
sel 25 Augustil 1882
No: 950
Tunistus
Selle kogokonna liige Joosep Kaarotsing
Hindrik p. on sündinu 1855 (üks tuhat
kattesa sada wiis kümmend wiis) 6 (kuus)
Webruaril. Seda tunistab Räpina
walla rulli raamatu perra walla
walitsuse nimel:
EELK_Tartu_Peetri_kogudus_(kirikutahed) (EAA.3150.1.204)

Lehekülg 31
208.
II piht sissek
E. E. L. K.
TALLINNA TOOMPEA
27
KAARLI KOGUDUSE
Ristimisteade
I. PIHTKONNA ÕPETAJA
"8" VI 1946
Personaal raamatule
N36
8 (kaheksandal) juunil
1946.a. ristisin Tallinna
Toompea Kaarli kirikus
Augusti pg.
Viktor Romet'i ja ab. Erna
Lovise pg. Valdu, sünd.
Tallinnas 18.VII 1945a.

Lehekülg 154
V. a.
õp. hra Wiks Rõuge
Palun Emilie Rosalie Karjuse
wanemate üle andmeid saata.
Tartu Peetris
28.6.30
No 1547.
141
Urwaste koguduse õpetaja
ja perekonnaseisu ametnik
ANTSLA - POSTK. 51
Wäljawõte Urvaste koguduse Uue
21. juunil 1930.
Antsla valla personalraam. Aleks. 533.
No 533.
August Rosentaal, Märti ja Katre pg
on sündinud 1./13. juulil 1895 aastal Uue
Antsla wallas ja on ülaltähendatud
Kuni 1. juulini 1916 peetud personal-
raamatu järele wallaline,
Isa - Märt Rosentaal, - on sündinud
9./21. novembril 1857.a. Uue Antsla vallas,
Ema - Katre, sündinud Urbanik - on sü-
dinud 23. oktoobril, 1861. aastal Uue Antsla wal-
las.
Wäljavõte ülaltähendatud, kuni 1. juulini
1926 peetud personalraam. wõrreldes õige
Urvaste Kog-perekon-
naseisu ametnik
373.
EELK_Tartu_Peetri_kogudus_(kirikutahed) (EAA.3150.1.128)

Lehekülg 56
E.E.L.K.
Kursi koguduse
õpetaja
K. a.
"24" novembril 1936a.
Tartu Peetri II pihtkonna õpetajale.
No 1721
No 3297
Puurmani p. ag,
Kirikutäht
Leida Elfriede Kadak, August-Aliide Marie tr.
sündinud 1907 aastal 20. detsembril ja ristitud 20. jaanuaril
1908a. Viimsis, õnnistatud Tartu-Peetris II pihtk.., 1926 a.
23. mail. Hingekirja järele siin vallaline.
Märkus
1) aeg vana kalendri järgi kuni 1918a.
2) 1936 a. liikmemaks 1 kr. 150.+25s% = 1 kr. 40s.
kokku 1 kr. 40 senti palun siia ära saata.
EELK_Tartu_Peetri_kogudus_(kirikutahed) (EAA.3150.1.204)

Lehekülg 48
Tartu
Peetri koguduse 2. pihtkonna
õpetaja
K. a.
ja perekonnaseisu ametnik
Pauluse kog. õpetaja
4. 6. 1933
herrale
No 1208.
Palun saata kirikutähte
Koidula Roos, Margus
- Lydia tütar, sündinud 14.
juunil 1914.a.

Lehekülg 51
Kirikutäht
K.a.
Tartu Peetri kg. II pihtk. õpetaja herrale
J. Treumann.
Leeriluba.
Nikolai Karl Roos, Jüri ja Tiiu poeg, Pärnus
sündinud 26 septembril 1901 ja evang-luth. usu kombe
järele vihitud 14 oktobril 1901 soovib Tartus leeriõpe
tusest osa wõta ja esimest korda lauale wõetud saada -
mis väga soowitaw on, sest et ta juba 23 a. wana on.
N 1714
Joh. Hasselblatt
Pärnus 20
Pärnu-Elisabethi kog. õpetaja.
1924

Lehekülg 69
E. E. L. K.
TARTU MAARJA KOGUDUSE
K.a.
ÕPETAJA
Tartu Peetri koguduse I. pihtk.
õpetajale.
"30" mail 1939a.
No 2581
Tartu, Tel. 8-28.
Oma kiriku tähte palub saata
Tartu Maarja koguduse õpetajale:
Almeta Roots, Eduardi tr.
sünd. 7. juulil 1915 Laeva v. Vallaline.
Elukoht: Tartus, Turu tän. 13 krt -7.
A. Roots
212.

Lehekülg 140
Tartu
128
Peetri koguduse 2. pihtkonna
õpetaja
ja perekonnaseisu ametnik.
18.6.1931
No 1222
Maarja
Palun saada andmeid
Oskar Ropuhtast n. Pauline
kelle tütar Susanne Berth'a
Pauline, sündinud 17.6.1890.
on laulatatud Johannes
Kodres'iga
TARTU MAARJA
Kogudus.
Oskar Adolf Rosenblatt, Ludwigi p. sd. Tartus 9/21 aprillil 1862a.
Tema abikaasa Paula Bianka sd. Kraks sd. Tartus 7/19 jaanuaril 1861a
Tartu-Maarja kogudus
perekonnaseisu ametnik

Lehekülg 166
Kirikutäht.
Johannes Rosinsky, Kaarli p. sünd. 153
Jamburgis 17. dets. 1902a., konf. sealsamas
1918a. Naine Liisi Helene (sünd. Arike) Jakobi tr.
sünd. Rasinal 11+21/VI 1895a., Konfirm. Võnnus
10 mail 1915a. Laulat. Võnnus 14. jaan. 1923a.
Mees võlgneb Võnnule liikmemaksu 1924-1935a
kr. 14,95 ja naine kr 14,13. Naine on rändagent ja
on lubanud 1933a. 25. apr. liikmemaksu võlga tasuda,
kuid pole seda tänini teinud. Et neile vastu tulla,
ja mees vangis on, siis tuleks neil kummagil
158.
Uue-Poltsamaa_vallakohus (EAA.3436.1.1)

Lehekülg 62
1857.
koggokonna kohhus sel 1mesel Aprilli kuupäwal 1857.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas
Mart Kongas
kohtomehhed:
Jaak Muandi
Jaan Nuutsak - kirriko walla mees kaebas,
et temmal sada ollewa Jakob Reimanni käest 5 Ru
85 kop. hõbb. Pallus, et omma rahha kätte saaks.
Jakob Reimannil olli sada kaebaja
käest, kelle wasto teine middagi ei wõind waielda;
1 Ru 35 kop. hõbb. Olleks siis wõlg 4 Ru 50 kop. hõbb.
Pallus tassumisse-aega wõlglane süggise
Põltsama-lada ajani.
moisteti:
Jakob Reimann peab süggise Põltsama-
lada aiaks 4 Ru 50 kop. hõbb. Jaan Nuutsaki
kätte tallitama, nenda et eddespiddi ennam kaeb-
lust ei tulleks tõsta.
Moisa metsa wargusse perrast on moistetu Trafi alla
Tönno-Ansu Mart maksab 50 Cop.
1 Rbl.
Sare Mart
Tükki Jaan
50
1
Reino Jürri
3
Jaak Lorius
50
2
Haego Hans
50
2
Pulli Tönnis
50
2
Jacob Jürgens
50
2
Musta Tõnnis
Wasta pannemisse
eest.
Kokka Mart
Pool sest trafist saab metsawahtile teine pool jääb
Metsa raiskamisse ees Moisale.
Kirriko moisa wallitsuse polest tõsteti kaebtust:
Gahlnbäkki
härrale on Õppetaja härra Rukkid münud,
ja on weddamissega kirriko-moisast kaupmehhe
Tallinna linna
juurde, 3 Wakka pudust tulnud. Essimesse woori
pealt 1/2 wakka ja teise pealt 2 1/2 wakka Rukkid,
nenda kuidas kwiitung sedda wälja näitab. Kirriko-
moisa kubjas Jaan Rebbane ütles et temma
moisa aidast täieste 46 Wakka Rukkid on peale-
mõetud. Ue Põltsama moisa härra leppis, kirriko
õppetaja assemel ja nimmel nenda, et igga woori-
mees
1857.
mees, kui nemmad süüdlast ülles ei anna, kahju
tassumisseks 1 Ru hõbb. maksab selleparrast,
et nende holeks ärraandminne olli.
moisteti:
Maksawad siis: Jürri Peperk, Jaan
Wattmann, Jürri Tähnas ja Tõnno Tamm,
iggaüks 1 Ru hõbb. kirriko moisawallit-
susele kahjutassumisseks.
3. Metsa-warguse pärrast sai trahwitud
Mihkel Tõnnisson ja maksab sesamma 3 Rubla
hõbb. nendasamuti kui neid teised endised.
4. Jaak Kuk maksab moisawallitsusele 50 kop.
hõbb. ühhe palgi eest, mis temma metsast kül
on wälja tonud agga wastowötja kätte mitte
ei olle ärraandnud.( on ärra makstud 50 Cop.)
Mart Weinglas XXX
Mart Kongas XXX
Jaak Muandi XXX
kirjutaja
Ue Põltsama moisas sel 15nel April 1857
Kaibas Johann Reimann et temma auest on wöörschlemmid ja
waljad ärra warrestud, nink on kuulnu et Soldat Jaak Kuck
on neid warrastanu, sest et temma on se kõrd seal olnu, nink ga
toistele sedda räginu, tunnistus ei olle.
Uettleb Soldat Jaak Kuck et temma sedda ei tea ei olle warrastanu
nink ga kellegil räginu.
Tönnis Piir Woisikult on kulnu kui Soldatit on omma wahheli
räginud et Jaak Kuck on neid asjad kaupelnu
Uue-Poltsamaa_vallakohus (EAA.3436.1.1)

Lehekülg 63
1857
koggokonnakohhus sel 29dal Aprilli kuu päwal 1857.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas.
kohtomehhed: Mart Kongas
Jaak Muandi.
Mart Anderson kaebas et Mihkel Tonnisson
tedda hirmsaste on peksnud, russikatega ja ka
wemblaga, ka on karwopiddi kiskunud. Ennamiste
on keik lögid wasto silmi käinud. Kohto ees olli
ka weel ninna kõrwas üks kramm lökidest
nähja.
Mihkel Tõnnisson kostis et temma poissi
omma poiaga on leidnud tüllis ollewa; temma
on poissi mõnne korra witsaga lönud, agga
mitte pead wasto.
moisteti:
Mihkel Tõnnisson maksab 2 Rubla
hõbb. 1 Ru hõbb. saab Mardile wallorahhaks
ja teine waeste laeka. (Poisile maksis 1 Ru ärra
teine Rubla jäi maksmatta.
maksetud sel 6dal maikuu päwal 1857)
Kohtomehhed: Mart Weinglas.
Mart Kongas.
Jaak Muandi
kirjutaja.
1857.
koggokonna kohhus sel 13dal Mai kuu päwal 1857
Peakohtomees Mart Weinglas
koos olliwad:
Kohtomehhed: Mart Kongas
Jaak Muandi.
Ann Tähnas kaebas et temmal mõda-
läinud süggisel Mihkle päwa ümber moisa
õues wankre pealt on ärra warrastud: 4 Rätti-
kud ja kaks põlle. Nüüd ollema temma omma
asjad jälle leidnud Juhhan Öewerausse
käen. Pallus siis et kohto poolt sedda
asja õijendadaks. Kaks rättikud ja üks
põll puduma weel, nõudis 3 Ru hõbb.
kahjutassumist.
Juhhan Oeweraus kostis, et temma
Küünlapäwa aeg rättikud ja põlled on jõe
äres ühhe puu alt leidnud, sel ajal kui
temma Aptekis on teninud. Waidles kõw-
waste wasto, et temma mitte warras ei olle.
Kulati üllepea weel keik wastastikko
waidlemised ja kõnned ülle ja
moisteti:
Juhhan Oeweraus peab maks-
ma need weel puduwad asjad, se on: 2 rätti-
kud ja üks põll, rahha hinna peale arwatud
ühte kokko 75 Cop. hõbb. (üks näddal aega tassuda.)
Se maks on selle pärrast temma peale pandud
et temma leitud asjad on sallaja piddanud.
2 - Marri Kongas kaebas et temma mees Mart
ollewa ühhe kamsoni neitsi kõrtsi jooma-wõlla
eest pandiks pannud, pallus et kohhus temmale
selle kätte lubbaks. 40 kop. hõbb. mis rahha wõlga
ollewa, lubbas ärratassuda.
kõrtsimees Jürri Kasik wastas, et kül 40 kop.
hõbb. rahha wõlga, agga peale se weel 200 kop. hõbb.
wiina-wõlga selle kamsoni peal wäljas ollema.
moisteti:
Kõrtsimees peab kamsoni naese kätte
andma ja saab 40 kop. höbb. naese käest.
3. - Jürri Woika, kes ühte ilma passida
Hulkujad olli piddanud, saab karristuseks
10 hopi witsu.
Uue-Poltsamaa_vallakohus (EAA.3436.1.1)

Lehekülg 64
1857.
Olliwad siis keik kohto tallitused tallitud
Peakohtomees: Mart Weinglas.
kohtomehhed: Mart Kongas XXX
Jaak Muandi XXX
kirjutaja.
koggokonna kohhus sel 20nemal Mai kuu päwal 1857.
koos ollivad: Peakohtomees Mart Weinglas.
kohtomehhed: Mart Kongas.
Jaak Muandi.
1. Jürri Watteri naene Anno olli kohto ees, ja
kaebas, et Marri Lindemann, Juhhani naene, temmale
lapsega on häbbematta sõnnumid saatnud, tedda se
läbbi ühheks ja teiseks teotanud.
Marri Lindemann kostis, et temma kül pahha
melega se lapse läbbi on lasknud Annole õelda,
et tedda eddespiddi mitte ei peaks kiusama, agga
teotust ei ollewa temma suust mitte wälja tulnud.
Tunnistust ei olnud.
moisteti:
Marri Lindemann maksab 50 kop. hõbb.
waeste-laeka Trahwi, se eest: et temma käsku on saat-
nud kaebajalle, mis temmal mitte õigus ei olleks
tehja olnud; sest et pahhandus nendasugguse sõnnade
saatmiste läbbi tõuseb. (kaks näddaled aega tassuda.)
2 - Jürri Wibur, kes Jaak Kongast
olli Russikaga lönud. maksab kaebajale
50 kop. hõbb. wallo-rahha ja 50 kop. hõbb. trahwi
waeste laeka. (kaks näddalad aega tassuda.)
maksetud sel 3dal Juni k. p.
3 - Jaan Räpp olli Tohtri härra Rath-
leffi nimmel kohto ees, ja kaebas et nende
heina kuhjad on ärra kistud. Wargad on
olnud Musta Jürri, Otsa Jaan ja
Warresse Ants. Tohtri härra pärrima
igga süidlase käest 3 Ru hõbb. kahjutassumist.
Poisid
2
1857
Poisid tarwitadi kohto ette, salgasid esiteks
küllalt, agga wiimaks andis Warresse Ants
warguse ülles ja
moisteti:
Musta Jürri, Otsa Jaan ja Warresse Ants
maksawad iggaüks 1 Ru. hõbb. Tohtri härrale
kahjutassumist, ja sawad: Jürri 20 hopi ja teised
10 hopi witsu (ommen pääw tassuda.)
4.- Marri Peperk, kes Hans Jallaka jurest
tenistusest on aasta hakkatuses ärra läinud,
enne sedda kül käerahha ue aasta peale 50 kop.
hõbb. wasto wõtnud, peab isse kohto ees omma
suuga üllesräkima, kas tahhab wanna
woi essimesse Perremehhe juure jäda, woi mitte.
Temma Issa Tõnno ja emma Kaie kaebtus üksi
ei maksa ühtegi.
Kui tüdruk Hans Jallaka juurde mitte ei
tahha taggasi minna, siis kautab omma
mõda läinud aasta Palga, mis perremehhe
käe alles sees on. Kui jälle perremehhe juurte
taggasi lähheb tenima, siis peab Perremees
seddamaid temmale palga kätte andma, ja
selle eest parrembad hoolt piddama, et tenia
palk igga kord õigel ajal saab kätte antud.
kohtomehhed: Mart Weinglas XX
Mart Kongas XXX
Jaak Muandi XXX
kirjutaja.
Uue-Poltsamaa_vallakohus (EAA.3436.1.1)

Lehekülg 65
1857.
koggokonna kohhus sel 3dal Juni kuu päwal 1857.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas.
kohtomehhed: Mart Kongas.
Jaak Muandi.
Hans Kuik
1 - Jaak Rehhesaar - 16 aastad wanna - kes essimessel
Pühhapäwal lia sõitmissega Mart Ütti on
aisa otsaga mahha aijanud, olli kohto ees ja
ei woinud sedda mitte sallata, ütles agga et
hobbone on hakkanud kohkodes rängaste jooksma
ja temma ei olle mitte ennamb jõudnud kinni
piddada. Kaebaja nõudis 3 Rubla hõbbedad
wallorahha.
moisteti:
Jaak Rehhesaar saab 15 hopi witsu
karristuseks. Rahha maksu ei sa mitte arwata
sest et poisikessel middagi maksa ei olle.
2.- Jaan Piieberg kes Karl Pertmanni
olli teninud olli Perremehhega kohto
ees, ja selletadi palga nõudmine sel kom-
bel ärra, et tännasest päwast sadik mõlle-
mile poolt ennamb pärrimist ei olle.
3- Jaak Weinglas kaebas et kabrila kõrtsis
wiimatsel suiste pühhapäwal Karl Pertmann
tedda russikatega möda pead on nenda peks-
nud, et temma werrine on olnud ja mahha-
langenud. Kuus kord on Karl tedda lõenud.
Nõudis 6 Rubla. hõbb. wallorahha.
Karl Pertmann kostis, et temma
üks ainus kord agga paljalt Jaak Weinglasi
on tõukanud agga mitte lõnud. Salgas lõmist
ja ähwardamist.
Kaebaja lubbas tunnistust tua.
moisteti:
Jääb teiseks kohtopäwaks õiendada,
kui tunnistus kohto ette saab.
1857.
Peakohtomehhe abbiline
Mart Kongas.
4- Karl Pertmann olli Peakohtomeest teota-
nud, mitmed alwad sõnnad andnud, olli ka enne
kohto aega tänna jälle rohkeste wiina joonud,
ja kõnneles kõrgest kohto ees
moisteti:
Karl Pertmann saab nuhtluseks
30 hopi witsu.
Perrenaene Kadri Mäll kaebas et Tönnis
5
Roots temma tüttart Marrid on pühhade aeg
wiimsel pühha päwal karwopiddi kisku-
nud ja hirmsaste sõimamissega teotanud.
Pallus et süidlane saaks trahwitud.
Tönnis Roots kostis, et temma sedda
Tüdrukud agga paljalt otsa eest rättikud
piddi on tõmbanud agga mitte lönud, ei
ka karwo piddi kiskunud. Tüdruk on temma
hannisid ilma asjata peksnud. Sõimamist
ei olle mitte olnud.
Ello Jerw tunnistas, et Tönnis
Roots Marrid on otsa eest rättikud piddi
ühhes juukstega, kiskunud ja ka sõimanud.
moisteti:
Tönnis Roots maksab Marri Mällule
50. kop. hõbb. leppituseks ja 50 kop. hõbb.
Trahwiks waestelaeka. (maksetud)
6. Marri Kaup saab tenistuse-passi Tarto linna
minna, omma lapsdega, kui 150 kop. hõbb. passi rahha
ärra maksab.
kohtomehhed:
Mart Weinglas
Mart Kongas
Jaak Muandi
Hans Kuk
Kirjutaja.
Uue-Poltsamaa_vallakohus (EAA.3436.1.1)

Lehekülg 66
1857.
Koggokonna kohhus sel 10nemal Juni k. p. 1857.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas
kohtomehhed: Mart Kongas
Jaak Muandi.
1) Juhhan Bergmann pallus üllespanna
et temma omma sullaselle, Jaak Wibur,
on tenistuse palga ärra tassunud, sedda
õijendamist on pealt näinuwad ja kuulnud
kohtomehhed Jaak Muandi ja Jürri Mintel.
2 - Anton Tamm olli Mats Wompassele
ühhe wemblaga pähhe lönud. Tülli olli
Wastastikko olnud, agga Mats olli ränge-
mast lüa sanud. Kaebtuse peale
moisteti:
Anton Tamm maksab Matsile
50 kop. hõbb. wallorahha ja saab trahwriks
10 hopi witsu. - (Mardi päwaks tassuda.)
Mart Weinglas X
XX
Mart Kongas XXX
Jaak Muandi X
1857.
kuu päwal 1857.
koggokonna kohhos sel 15nemal Juni
Mart Kongas
koos olliwad: kohtomehhed:
Jürri Mintel
Mart Supps.
Jürri Larents.
Jaak Puder - lesk mees - nimetas
et teist korda tahhab ennast abbiellusse
heita, ja panni omma lastele essimessest
abbiellust pärranduseks kirja:
poeg Tönno - 1 lehm ja kirst.
tüttar Ewa - 1 lammas ja üks kirst.
Temma se aegne pruut ollewa Ann
Jürjens - lesk naene-. Annel ei olle
essimessest abbiellust lapsi.
moisteti:
Saab kohtopolelinne lubba antud.
Mart Kongas XXX
Jürri Mintel XXX
Mart Supps XXX
kirjutaja
Koggokonna kohhus sel 17nemal Juni k. p. 1857.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas.
kohtomees Jürri Mintel.
Saddokülla moisa walla mehhed Juhhan
Rantmann, Jaan Tuppits ja Ants Liping
olliwad kohto ees ja kaebasiwad, et nendel
on Teisipäwa ösel 11/12 s. k. p. nende riide-kangad
pleekimise aeast ärra warrastud. Juhhan
Rantmannil 55 küinart, Jaan Tuppitsal
15 küinart ja Ants Lippingel 35 küinart.
Nüüd on nemmad teadust sanud, et Ue-
Põltsama moisa al wäljatulnud soldatid need
wargad on olnud, nimmelt Ans Kalmuk ja
Jaak Kuk.