Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Kuressaare_kinnistusamet (EAA.5164.1.295)

Lehekülg 22
Ärakiri Kuressaare - kinnistusjaoskonna ülema otsusest
"20." aprillist - 1936 a.
Ar. nr. 1878.
Esitatud Eesti Maapanga juhatuse otsus köita maade 1936 a kinnistusraamatuse ja selle
raamatu registri 36. kõite 2683. ossa
maakoht
"Mäealuste nr. A. -83. - ") teha järgmised sissekanded.
a) IV jao 4. ja 5. lahtrisse: "Kustutatud 7. detsembril 1933 a. -
Eesti Vabariigi kasuks kinnistatud ühesaja kolmekümne (130) ja viiekümne (50)
- kroonised pantõigused
b) IV jao 1. ja 2. lahtrisse: „Eesti Maapanga juhatuse otsuse põhjal 8. aprillist 1936 a.
on kinnistatud Eesti Vabariigi kasuks esimese hüpoteegina Riigimaade omanduseks andmise seaduse § 13.
korras üheks laenuks liidetult ükssada nelikümmend -
(140 ) krooni, 2,5%-ga aastas, poolaastalise ettemaksuga
Eesti Maapanga juhatuse otsuses väljen-
datud tingimusil.“
Kinnistusjaoskonna ülem:
Sekretär:
Saadud
"27" juunil 1940 a.
Pvr. Nr. 910
Kuressaare Kinnistusametile
Eesti kod. Hans Ado p.
Võksepp'a, eluk. Mustjala
vallas, Saaremaal
Palve
Palun juurdelisatud kohtuotsuse kohaselt kinnis-
tada Saaremaal asuv Elme "Mäealuste" N-83"
maakoht, kinnistu N. 2683, minu omanduseks
ja välja anda minule väljavõte.
Lisa: kohtu otsus ärakirjaga. Kantselei maksu
kr. 1,00, temp. kr. 0,60, aktimaks kr. 5.00.
Kuruseaare, 26 juunil 1940 a-
H Wõksepp
elmaks kr. 0,60
õiv kr 5,00
seleilõiv kr 1,00
okku kr. 6,60
nud "27" juunil 1940 a.
margid kustutanud templil
tähendatud kuupäeval.
Sekretär i lümte
1940 aasta juuni - kuu 26 päeval. Not. reg. Nr. 706.
Mina, allakirjutanu, Kuresaare Kinnistusameti sekretär-
HARRI SiIMRE, tõendan, et eelseisva palve - on minule
tõestamiseks esitanud ja oma käega alla kirjutanud õigus-
ja teovõimne minule isiklikult tundmatu Eesti
kodanik Hans Ado p. Voksepp, elukoht,
Mustjala vallas, Saaremaal, kes oma isikutõendu-
seks esitas temale Mustjala vallavalitsuselt
1928. a. 24. aprillil nr. 34 all väljaantud isi-
kutunnistuse. -Tempelmaks Kr. 1.00 käesoleval
palvel margis kustutatud.-
Sekretär 1/4 Suim
Kuressaare_kinnistusamet (EAA.5164.1.72)

Lehekülg 6
Kuresaares 14 mail 1919 aastal.
Krepostijaoskonna sekretär: J. Sepp
Krepostijaoskonna ülema resolutsioon:
1919 aastal, 15 mai k. p.
Käesolewat awaldust ja ettetoodud dokumentisid läbi waadates leidsin Karl
Ackermann'i palwe täitmise wääriliseks ja
määrasin:
Awalduses tähendatud immobiili jaoks Kuresaare linna liikumata waranduste kreposti
registris jaotust kreposti No 253. ja ettetoodud andmetele wastawa palwekirja all jalule
seada. Sellesse jaotusesse järgmised artiklid sisse kirjutada:
1) I. osasse, 1. joontewahesse immobiili koosseisu üle, nagu see 25 septembril
1861 aastal endises Magistraatis korroboreeritud ja Ackermanni
poolt ettetoodud Magistraadi otsusest
näha on, ja
2) II. osasse, 1. joontewahesse Carl-Gustaw, Aleksander-Gabriel
ja Mathilde Wilhelmine Ackermann'ide omandusõiguse
üle nagu see tema nimele 25 septembril 1861 aastal
sellesama ettepandud akti põhjal oli kinnitatud.
Krepostijaoskonna ülem:
T. Liiw'i trükk.
Saadud 26. märtsil 1926 a.
3.
Päewaraamatu No: 164.
Kuuresaare Kreposti jaoskonnale.
Läti riigi kodaniku Alwine
Kaarli t. Treyden'i hind. Acker-
mann'i woliniku wannul. adw.
Matthias Stackelberg'i kelle elu-
koht. Kuresaare linnas Kuberman-
ngu täh. Hoo
Palwe.
Panen siin juures ette: 1) ärakirja Saaremaa I jau.. Rahukohtu-
niku otsusest 20 sept. 1925 a., millega minu wolitaja Alwine Treyden'i
(on tema) surnud isast järelejäänud notariaalne 4st testament on seadusli-
ku jõusse astunuks tunnistatud, ühes selle testamendiga, mille järele
minu wolitaja on tema surnud isast Karl Ackermannist järele jää-
nud waranduse pärijaks 21 ärakirje Saaremaa 1 jsk. Rahukohtuniku
kinnistatud.
otsusest 4 sept. 1925 a. millega teine on kinnitatud tema onu Aleksan
der Ackermannist järele jäänud kinniswara ühe mõttelise poole pärijaks;
3) notariaal ärakirjad ettepandud dokumentidest ja 4 300 mk.
kantselei poshliini.-
Palun ettepandawate dokumentide põhjal kinnitada minu voli-
taja Alwine Treyderi nimele omandikrõiguse Kuresaare linnas, Juures
Sadama tän. NN 15. ja 17, krep. N 253 kinniswara mõttelise poole peale
ühes wõõrandamise ja pantimise keeldanikkuse kandmist kreposti re-
gistrisse enne 25.000 Em. äratasamist, mis testamentis ette nähtud.
Klambritesse wõetud "on tema" mitte lugeda. Wahele kirjutud "kinnitatud".
Kuresaaar, 26 märtsil 1926 a.
Wannut. adv. M. Stackelberg
Ükstuhat üheksasade kahekümnekuuendamal (1926.)
Kuressaare_kinnistusamet (EAA.5164.1.70)

Lehekülg 7
6.
PROTOKOLL.
Erikomisjoni Tallinna-Haapsalu Rahukogu juures awalik istung 19.
weebruaril 1930 a.
Osa wõtawad:
Komisjoni esimees, kinnistusjaoskonna Ülem Parts.
Liikmed: Rahukohtunik A. Maasik.
Komisjoni al. liige A. Verlin.
Sekretäri A. Haameri juuresolekul.
Arutamisele tuli rewolutsiooni ajal 1917 a. häwitatud kinnistus-
raamatu- ja registri jalulgeseadmine Kuresaare linna
kinniswara üle Suures Sadama tänawas, kinnistus No 247
adressi No 57.
Asjasthuwitatud isikutena on komisjoni istungile kutsutud ja il-
munud Kuresaare Linnawalitsuse esindaja.
linnanõunik Reinhold Buxhoeveden,
Linnanõunik Reinhold Buxhoeveden esitas
oma wolituse ja, kuna Linnawalitsuses
puuduvad andmed selle kinniswara üle,
palus kinnistusegistri osa jalule saada
andmete põhjal, mis leiduwad endise
Kuresaare Magistraadi kruntraamatus,
Reinhold Buxhoevden
Üleskutse asjast huvitatud isikute-
le ja asutistele ilmus Riigi Teataja
lisas ja neljas kohalises ajalehes, ni-
melt, Riigi Teataja lisas 25. oktoobrist
1929 a. N: 84, ja kohalistes lehtedes: 1) "Meie
Maa" - 26. oktoobrist 1929 a. No: 122; 2) "Saa-
remaa Teataja" - 23. oktoobrist 1929 a.
No 49; 3.) "Rahwa-Hääl" - 22. oktoob-
rist 1929 a No: 83, ja 4.) "Neues Arensbur-
ger Wochenblatt"- 25. oktoobrist 1929 a.
No 43.
sama üleskutse saadeti pealkirja
juures 29. oktoobrist 1929 a. No: 194. Ku-
Kuressaare_kinnistusamet (EAA.5164.1.2915)

Lehekülg 7
No 333. Sissetulnud Kinnist.
isk. "26" V 1932. a.
Kuresaare Kinnistus jaoskonnale
Pink, Ivan Andrei p.
Rebaski küla, "Lembri" N26
Muhu - Suure valla ag.
Tempelmarks 50 m. eest
kustutatud 26. V 1932 a
Palve.
Sekretäär: Maungi
Pööran palvega Kinnistus jaoskonna poole,
et minule saaks saadetud Rebaski küla
Lembri" N 26 platsi kinnistus aktist välja võte,
riigimaade Orisaare ringkonna valitsejale esitamiseks.
Palun välja võttet saata Muhu-Suure valla valitsuse
kaudu, nii et ma saan lõivu raha valla valitsuse
kaudu ära tasuda.
Jään lootma, et minu palve Kinnistus jaoskonna
poolt peatset täitmist leiab.
Rebaski külas
Paluja, I. Pink.
23 mail 1931 a.
õiendus: väljekirjutus kinnistusregistri osast Nr.396. "26." maist
1932 a.Nr.1346: all saadeti postiga Ivan Pink'ile,
tema kirjaliku palve peale.-
AHuemer.
Kinnistusjaoskonna sekretär.
Kuressaare_kinnistusamet (EAA.5164.1.70)

Lehekülg 8
resaare Linnawalitsusele ja Kuresaare Po-
litsei Komissarile, wäljapanemiseks nõude
ametiruumides.
Selle üleskutse peale ei ole mingisuguseid
nõudmisi esitatud.
Peale asja läbiarutamise awaldas esimees
Erikomisjoni otsuse ja selle edasikaebamise
wiisi ning tähtaja.
- Ar
Mets
A. Maasik
A.Haamer
Sekretäär
7.
OTSUS.
1930 a. 19. weebruaril.
Erikomisjoni Tallinna-Haapsalu Rahukogu juures järgmises koossei-
sus:
Esimees-Kinnistusjaoskonna ülem P. Parts.
Liikmed: Rahukohtunik A. Maasik.
Komisjoni al. liige A. Verlin
arutas läbi awalikul istungil, Kuresaare Linnawalitsuse
palwel 27. juunist 1929 a. No 1174,
rewolutsiooni ajal 1917 a. häwitatud kinnistusregistri- ja raamatu jalule-
seadmise asjas Kuresaare linna kinniswara üle, Suures
Sadama tänawas, kinnistus No 247, adressi No 57,
ja tähele pannes, et sissekandega endise Kuresaare
Magistraadi kruntraamatus, - I jagu leht
228 - on tõestatud selle kinniswara koos-
seis ja omanik, ning aluseks wõttes 24.
mai 1928a. seaduse §§ 9; 13; 18 ja 20, Eri-
komisjon Otsustas: rewolutsiooni ajal
1917 a häwitatud kinnistusregistri osa
Kuresaare linna kinniswara üle jalu-
le seada ja Kuresaare linna kinniswara-
de kinnistusregistris selle kinniswara
jaoks määratud osasse No 247, järgmi-
sed artiklid kanda: 1.) - I jas 1. lahtrisse,
et see kinniswara koosneb pärismaa
tükist, ja 2.) - II jas 1. lahtrisse, - et
selle kinnisuwara omanik on Kure-
saare linn. - Ärakiri käesolewast ot-
susest kõita Kureasaare linna kinn-
niswarade kinnistusraamatusse 1930 a.
eest No 7. all ja teine samasugune ära-
kiri wälja anda Kuresaare Linna-
walitsusele tõendusena kinnistusregistri
jalule seadmise üle. Selle otsuse peale
wõib kaebada Tallinna-Haapsalu Ka-
Kuressaare_kinnistusamet (EAA.5164.1.364)

Lehekülg 4
Saadud 29. Oktobril 1919.
3.
Kuresaare kreposti jaoskonnale
Hellama walla kodaniku
Iwan Andrei poja Obust -
koppel'i
Awaldus.
Palun Saaremaa maakonna talumaade kreposti
registris jaotust kreporti N 144 all minu ja minu
wendade Mihail ja Georgi Andrei poegade Obukoppelite
päralt olewa ja Hellama kroonu mõisa järele
Pärase külas asuwa "Paawli" No 4 talu jaoks
jälle jalule seada.
Panen ette 18 augustil 1886 aastal minu isaisa
Mihail Obustkoppel'i nimele kreporteeritud
ostu akti ühes ärakirjaga, millest andmed talu
suuruse ja koosseisu üle näha on ja juhin
tähelepanekut kreposti jaoskonnas alles ole-
wate kahe kinkimise lepingu peale, milledest esi-
mine Mihail Obustkoppel'i ja tema poja (minu isa) Andrei
Obustkoppeli wahel tehtud ja 3mal märtsil 1914 aastal
13 augustil 1905 aastal kreposteeritud ja teine - Andrei Obust-
koppeli ja meie, tema kolme poja wahel tehtud ja 3. märt-
sil 1914 aastal kreposteeritud on, millega siis meie oman-
dusõigus tõendatud on.
Omandusõigus talu kohta saisab alles nõnda
kui see 3. märtsil 1914 a. kreposteeritud sai, see on minul, 7mal
Obustkoppelil on talus 3/5 arwatawat osa ja minu wendadel
Mihailil ja Georgil kummagil üks arwataw wiiendik (1/5).
Rohkem muudatusi selles asjas tehtud ei ole.
Hüpoteegi wõlgasi talu peal ei ole.
Kuresaares
Iwan Obustkoppel
29. Oktoobril 1919 a.
2. joontewahe
5. joontewahe
1. joontewahe
§ 323 p.2
3. joontewahe.
5. joontewahe
4. joontewahe.
No
(Not. sead. § 323 p. 1).
(Not. sead § 323 p. 3).
Not. sead. § 323 p. 4).
(§ 323 p. 5)
R. /K.
R. K.
Kuressaare_kinnistusamet (EAA.5164.1.1278)

Lehekülg 10
9.
Ärakiri
Kuresaare kreposti jaoskonna ülema määrusest
1921 aastal "Oktoobrikuu 25 päewal
Kreditoori nõusoleku põhjal mis avaldatud on wõla doku-
mendi peal tehtud ja seaduslikus korras tõestatud peal-
kirjas, M-Ä-Ä-R-A-S-I-N:
Saaremaa maakonna talumaade kreposti
registrisse panditud "Willemi /Sustre/ "A27 talu
jaoks awatud osasse kreposti A3327 all, IV jaots
4 ja 5 lahtritesse artikel kirjutada, et hüpoteek
1.300 wene rubla suuruses summas, mis selle talu
16 septembril 1911 aastal Liiwimaa Mõisate-Kredii-
si kasuks ingrosseeritud oli - mahakustutak
Ettepandud wõladokument tuleb liikumiselt
kõrwaldada wastawasse kreposteerimisasjasse kõita
Liiwimaa Mõisale Kredritseltsile sellest määrusest ära
wäljaande.
Allakirjutanud kreposti jaoskonna ülem Parts
Algkirjaga õige.
Sekretäär
R. M.
Saaremaa
Riigimaksuamet.
25. oktoobril 1921 a.
No
4054
Kuressaar.
Tunnistus.
Seega tunnistan, et Vassili Sepp'a
päralt oleva "Villemi" (Lustra) talu No 27
/ krep. No 3327 / peale kinnitatud Liivimaa
mõisnikkude krediitseltsi pantkirja võlg 1300
rubla suuruses 9. jaanuari 1915 aasta seaduse
3 punkti lit. d põhjal riigi obligatsionimaksust.
vaba on.-
Maksinpektori k.t.
A. Jüige
tempelmarka on makstud
Helunius
ümne (10) marga väärtuses.
Sekretär
Kuresaar, 25.X.2.
Kools. am.: H. Jorik.
Kuressaare_kinnistusamet (EAA.5164.1.2915)

Lehekülg 11
Vorm 7.
EESTI VABARIIK
Muhu-Rinsi
PEREKONNASEISUAMETNIK
Surmatunnistus.
Väljavõte Ap. õig. koguduse surmaregistrist.
Raamat 1 lehekülg 330 Nr. 11
263/38.a.
Tuhande üheksasaja kolmekümne kuuendal.
aastal aprilli kuu kahekümne teisel päeval
suri Muhu-Suures vallas, Rebaski külas, Lembril
Pink Iriina Andrei tütar, sündinud Saarkoppel
vanus sündinud 18 novembril 1857 aastal-
elukutseline tegevus näputöö
alaline elukoht suremiskohas
surma põhjus vanaduse nõrkus
perekondlik seis lesk.
Maetud Muhu-Rinsi koguduse surnuaeda
Väljavõte õige:
Rinsis "10" märtsil 1938 a.
No 107.
Rannel
Perekonnaseisuametnik.
Pitsat.
tõenduseks esitas isikutunnistuse, mis antud
Muhu-Suure vallavalitsusest 20. augustil 1921.
a.nr.931.-Tempelmaksu 70 senti palvel marges
kustutatud.-
Sekretär: kust
Kuressaare_kinnistusamet (EAA.5164.1.70)

Lehekülg 10
No. 1578. Sissetulnud Kinnist.
"12" aug. 1940 a.
9.
Kuressaar Kinnistusametile
Lesk Ella Jakobi t. Moschna
esimese mehe järgi Valter'i
eluk. Lootsi tän 18. Kuresaa-
res.
Teadaanne
Teatan käesolevaga kinnistusametile, et avaldan-
oma käesoleva Kuresaare, Suur-Sadama tän n. 57
all oma päriskrundi, kinnistu n. 297, kinnnistamiseks
Aleksander Hallier'i nimele Kuressaare kinnistus-
ameti sekretäri jures 1940 a. 10 augustil Kuressaare
linnaomawalitsusega sõlmitud ostu-müügilepingu
järgi - millise lepingu aluseks on Kuressaare linnavoli-
kogu 1930 a. 16 juuli otsus (prot nr. 10 p. 5. )
Kuressaare, 10 augustil 1940 a.
Ella Moschna
1940 aasta augusti - kuu 10 päeval Not. reg. Nr. 853.
Mina, allakirjutanu, Kuresaare Kinnistusameti sekretär-
HARRI SIIMRE, tõendan, et eelseisva teadaande on minule
tõestamiseks esitanud ja oma käega alla kirjutanud õigus-
ja teovõimne minule isiklikult tundmatu E.N.S.V.
kodanik lesk Ella Jakobi tr. Moschna, esimese
tän. 18, kes oma isiku tõenduseks esitas temale
mehe järgi Volter, elukoht Kuressaares, Lootsi
Kuressaare jsk. politseikomissarilt 1928.a.25.
juunil nr. 74 all väljaantud isikutunnistuse.-
Tempelmaks 80 senti käesoleval palvel marges
kustutatud.-
Sekretär 4 Jurry
Kures,_Voldemar (ERA.4931.1.54)

Lehekülg 9
9
5
6. veebruaril
Pühapäeva hommik, kell 1/2 11. Väljas on tihe udu,
5 kraadi sooja. Ilus talw on läinud. Udu valitseb
Kogu Euroopas tegelikult ja kogu maailma peaajudes
Pihtimuse
kergendus
sümboolselt. On nagu kergenduseks ja rahulduseks,
kui saan siia pihtida, sest ei ole peagu kedagi
enam, kellega saaks suusõnal mõtteid vahetada.
Vast ainult Toigrega, ainsa ausa inimesega minu
ümbruskonnas. Muidugi arutame Gretega põhjalikult
iga päev kõiki probleeme.
Väsimus
Suur vahe on jälle tulnud märkuste tegemis-
tesse. Ei ole minu süü, töö tapab aja ja terwise, teeb
väsinuks. Õhtuti ei jõua suurt midagi teha. Katsun
nüüd jälle alkoholist eemale hoida ja iga päev siia
midagi märkida, kas või lühidalt, mõne reaga.
Et mitte meelest ei läheks märgin siia kohe, et
eile hommikul oli pisut selgem. Parandasin käsikirja
ja ei vaadanud välja. Grete tuli ja ütles, et vaata,
Kaunis
loodusepilt
missugust laia lund sajab. Tuli nii tihedalt ja
lopsakalt sula lund, eriti paistis see selgelt vastu
tumedaid kuuski. Nagu oleks puuvilla troppe või muid
valgeid latakaid alla tulnud. Grete ütles, et see
tuletab meelde tema lapsepõlwe Vändras, kus
kooti halle kindaid, valged lumeräitsaka = mustrilised
täpid sees. See oli kena looduse pilt.
Kaks nädalat tagasi, pühapäeval oli Fatbureni
peal VEKO informatsiooni-koosolek, kus kõnelsid
VEKO
informatsiooni-
koosolek
Grünthal, Ahti Pae ja Linkhorst - Valimiste kogust,
üldvalimistest ja maailma poliitilistest sündmustest. Järgnesid

Lehekülg 10
elavad läbirääkimised, kus arwustati Holbergi, et see
ilma Grünthali ja teisi mõtteosalisi informeerimata
on kukkunud Reiga eraläbirääkimistesse. Ahti Pae
pidas kõige vaimukama kõne, iseloomustas väga tera-
Valimised
valt ja hästi kumbagi rinnet. Lubati ikkagi kõvasti
üldvalimised teostada, valimiste peakomitee valida
ja suurem kongress kokku kutsuda. Nii on juba kaua
aega lubatud!
Mind oli mitu korda kutsutud tungivalt sellele
koosolekule, kuhu ma ka läksin. Eriti kpt. Strentse
palus, et koosolekut pikemalt refereeriksin, mida ka
lubasin. Koosolekul selgus jälle, kuidas see parem-
Lõhestatud
rinne
poolne rinne on lõhestatud ja kuidas VEKO, EKK
ja Põllumehed on omavahelistes prestiižhi tülides! Pärast
koosolekut oli istumine - esiteks Puusepa korteris
seapraadi juures, pärast Strentse maa kohas ja konjakuga.
Hävitati palju alkoholi. Et ma 2 nädalat olin karskust
pidanud, ei hakanud mulle jook nii ruttu pähe ja sain
siis vaadelda, kuidas meie alkoholi seltskond kiirelt
purju jääb, kuidas siis kõik läbisegi hakkavad rääki-
ma ja karjuma, nagu oleks nelipühi vaim peale tulnud.
Vanematelt võetakse sina ära, öeldakse asjatuid
teravusi. Viisakus, mida niikuinii vähe, kaob hoopis.
"Sakala"
salapäratse-
mine
Sain siis kuulda ühte ja teist uudist, mida hiljem
siia üles märgin. Koos olid - Grühthal, Linkhorst, Pae,
Strentse, Puusepp, mina. Peko tuli hiljem ja võttis enese
poole tunni jooksul täis. Kõneldi, et "Sakala" kui Holbergi
organisatsioon olevat Kanadast eri instruktsiooni saanud
ja olevat nüüd parempoolses rindes Rei-Holberg läbi-
Kures,_Voldemar (ERA.4931.1.54)

Lehekülg 11
rääkimiste käigus olles tagasi hoidliku positsiooni
võtnud. Ei tunne ju kõike neid finesse ja apteekrilikke
Segane ja
loll...
käike, see sisepoliitiline partei värk ni ja nii segane
ja loll, tihti kui lapsemäng, et ei maksa vaevagi
nuhkasjadesse tungida. Märgin kõike seda, kui meie
pagulas seltskonda iseloomustavat.
Olin selle seltskonnaga koos kuni kella 11-ni õhtul,
siis oli isu täis ja tulin koju. Ajalehes sain avaldada
ainult Grünthali kõne oma tahtmise järele. Siis hakkas
Kokla vahele segama, Pae kõne referaadist ta sai pärast
Kokla
astub
vahele
kaklemist kõige paremad laused välja radeerida, mis
tema arvates oleks tekitanud meile raskus. Ta on
edew ja valitsemis himuline ja ka rumal ja arg.
Siia tuli muidugi ka prestiizhi moment, miks teda ei
kutsutud intiim olemisele. Oli nurinud, mis seal tehti
ja kes seal olid. Kinnitas, et meie lugejate hulgas
olevat ka ERN-i inimesi. Kõigest sellest kirjutan
ehk veel edaspidi. Linkhorsti kõne ja läbirääkimiste
refereerimine jäigi Kokla sabotaezhi tõttu awaldamata.
Läinud pühapäeval kell 3 päeval suri epideemia
haiglas Aleksander Tähevali. Oli vist kaks nädalat
Aleksander
Tähevälja
surm
haiglas. Alles 66 a. vanaks sai. See tuli mulle
ootamatult. Prof. Grant olevat teda bronhiidi pähe
arstinud, tegelikult olnud tal süda ammu haige.
Südame kätte ta olevat surnudki. Mulle on tunne,
et meie vanemaid inimesi hakkab nüüd järjest rohkem
lahkuma - lõppu kiirendavad pettumused kodumaa
kiire vabanemise lootustes ja meie endi metsikud ja mõttetud

Lehekülg 12
kaklused. Kirjutasin talle pika järelhüüde kui
noorepõlve sõbrale ja meenutasin Ew. Noortemeeste
Seltsi ja tookordseid heroilisi noori. Seal me tutwusimegi.
Mõned ütlesid, et olen soojalt ja läbituntult kirju-
tanud (pr. Suits).
Mul on tunne, et nüüd suurem osa mu
Ainult
neuroloogid.
ajakirjanduslikust tegevusest kulubki neuroloogidele.
Juba sosistatakse, kes saab Tähevälja järeltulijaks.
ERN on juba oma kandidaadiga väljas - Martin Ots.
Olin ka kirstu panekul Ersta kirikus, palju rahwast
oli, neli nõgikikast lugesid - Lauri, Endel Kõpp,
Ivar Pöhl ja Jaan Lattik. Kirjutasin sellest talitusest
ja pärast helistas mulle üks lahkunu piibli ringi
õde, nime ei nimetanud, hääl oli intelligentne ja keahe,
et Jaan Lattik olevat end taktivaeselt ülal pidanud.
Tobedused
Lahkunu olevat tahtnud, et tema põrmu juures
ainult piibli salme loetaks - Lattik pidas aga
pika kõne ja nimetas kadunut ainult oma abiõpetajaks
mitte praostiks. "Täheväli ei olnud Lattiku abiõpetaja,
vaid tema juures kirikuõpetaja kandidaadiks. Veel
muid faut pas'id tegi Lattik. See kõik võis leske
haavata!" Kuulasin rahulikult ära ja ei öelnud
midagi. Tohad oma väiklusi! Mina küll ei märganud
midagi haavavat Lattiku kõnes.
Täna kell 2 matame Tähevälja Jakobi kirikus.
Hakkame sinna varsti minema - Grete, Ella Tupits
ja mina.
Kures,_Voldemar (ERA.4931.1.54)

Lehekülg 13
7
7. veebruaril
Esmaspäew. Praegu kell 1/4 9 õhtul. Täna oli päike
väljas. Kui tulin kell 6 koju, olid tänavad juba
kuivaks tõmmanud. Ilmateade juba ennustas külma
Kirgastunud
õhtu!
tulekut. Õhk oli muutunud selgeks, kõik oli nii kirgas
ja taevas õhetas sügaw siniselt. Klaasistunud õhtu!
Eile, nagu ütlesin, matsime A. Tähevälja. Kirik
oli rahwast täis, Jakobi kirk. Talitus kestis üle 2 tunni.
13 "nõgikikast", eesotsas piiskopiga oli kohal. Palju pärgi
Matsime
Tähevälja
ja lilli. Piiskop kõneles küll selge häälega, kuid
pikalt, kordas, räägib juba liiga taevalikult. Kadunu
soovil loeti pärast ainult piibli salme ja nii ei
saanud siis kodanlised, suu pruukijad jaole. Pärast
olime pimedas kalmistul. Olen kõike seda pikalt
kirjeldanud lehes, mis ilmub homme, 8. veebr. Oli
palju tööd.
Läksime Edg. Pärliga pärast N 6 - restorani,
tema oli kutsuja ja maksja, ja pidasime "paminkid".
Tegime
Edg. Pärliga
"paminkad"
Kella 1/2 11-ks olin kodus. Oli kena jutuajamine,
Ta kõneles jälle Kirotarist, kuidas see meie saat-
konna Rootsis üle võttis koos kommunist Treumaniga (?
Kuidas nõudis salajase arhiivi väljaandmist ja kuidas
käis Abeni naist koja Kirveas, kelle ees oli mehkel-
danud. Ta oli enne Rootsi tulekut administratiiv-
ülemana väminist helistanud saatkonda, et kas tal
Juttu Kirota-
rist
maksab tulla. Pärli on arwamisel, et meil ei ole
pagulus valitsust vaja, et kõige tähtsam ülesanne on
täita rahwal, kes jäi kodumaale ja et meie kõige

Lehekülg 14
tähtsam ülesanne on siin säilitada noorus eestlas-
tena.
Päeval helistasin Kirotarile, küsisin talt EÜS-i
meeste nimesid, kes Tähevälja matusest osa võtsid
Kirotar ütles, et tahtsin Sulle just helistada. Ma
lähen tuleval pühapäeval Upsalasse kõnelema,
tule kaasa, ma vaidlen vastu sinule ja väidan
et meil ei olnud midagi teada Molotov-Ribben-
tropi salaklausleist. Ta tahab muidugi, et
refereeriksin teda. Võib olla, et lähen.
Õhtul kell 1/2 8 kõneles raadios kuningas
umbes 10 minutit. Rootsi hakkab abistamis aktsiooni.
Tahetakse abistada Pakistani, Abessiiniat. Homme
ilmub see programm lehes. Kuningas ütles - meie oleme
kahest suurest sõjast eemale jäänud, selle pärast
peame teisi aitama. Ta hääl on kuidagi kume,
tundub vana meest, kõneleks kui 60-mnene, ta
on aga üle 70-ne. Küll on see mees ikka vitaalne,
ja häst alal hoidunud. Kui sirgelt ja vilkalt
ta käib! Sattusin teda jõulu eel NK-s lähedalt
nägema. Grete ütles rõhutatult - ta on karske
mees.
9. veebruaril
Kolmapäew. Praegu ei ole veel kell 6 hommikul.
Olen juba kella 4 saadik üleval ja kohmitsen laua
juures, säen oma märkuse korda. Väljas on akna
taga 5 kr. külma.
Eile õhtul ei jõudnud siia midagi märkida,
olin väsinud, nii väsinud, et magada ka korralikult
Kiri kutsub
Upsalasse
Kuningas
raadios.
Kures,_Voldemar (ERA.4931.1.54)

Lehekülg 15
8
ei saa. Olen ehk 4 1/2 tundi saanud silmad kinni olla,
kuid rahutult.
Eile hommikul toimetusse jõudes, see oli küll
juba kell 1/2 1, oli parajasti saabunud teade Malen-
kovi kukkumisest Moskvas. Mul oli just näpu
Sensatsioon:
Мalenkow
kukutatud.
vahel artikkel N. Eesti hümni muutmiseks kuhu
lõppu olin pannud: "Ootame ära, kuidas kujuneb
Malenkow-Hrustshovi võimu võitlus Kremlis, eks selle
järele lõigata N. Eesti hümn uue situatsiooni kohe-
selt jälle ümber."
Kremli sündmuses on koos välispoliitka ja ka
sisetüli, võimuvõitlus. Marssal Bulganini nimeta-
mine Malenkowi asemele peaministriks on demon-
stratsioon. Molotovi välispoliitiline kõne kohe
pärast Malenkowi kukutamist oli suur uhkelda-
mine oma sõjalise jõuga: oleme ameeriklastest
aatomi uurimises ees! See on reaktsioon Saksamaa
Rumalad
sensatsiooni-
kommentaarid.
relvastamise katsele, mõeldud ka nõrga vereliste
hirmutamiseks. Pomm tuli ootamatult. Kindel
on, et stalinism tuleb tagasi. Muidugi on nüüd
sensatsiooni pressil jutustada igasuguseid mõttetusi
Rootsi oma teeb samas stiilis kaasa: Hrustshow
diktaator! jne. Teame väga vähe siiski Kremli asjast.
Ainult naiivid ja lollid võivad seletada, nagu oleks
Malenkow oma poliitika pärast kukkunud ja nagu
ta oleks saanud seda üksi ajada. Muidugi, Kremlis
käib ka ideede võitlus ja nähtavasti sõja partei
on peale jäänud. Molotow esindab tülis eksperdi osa.

Lehekülg 16
Pean ka täna selles asjas oma lehele loo kirjutama.
Eile oli kaunis rahutu päew. Halmstadist
tuli Jervani kiri, et minu esimese artikliga ei olda-
Halmstadi
erilase
pesa
vat seal rahul, tuues nimesid ei olevat kõiki
maininud, mõned haavunud, et olen neid vabri-
kusse pannud jne. Rahwas läheb järjest
hullemaks. Lihtsad Kihnu poisid, kes krae kaela
saanud ja veeklosetis siin esimest korda elus asju
õiendavad, hakkavad juba tooni andma.
Käisin Metslowi juures, teeme järjekordset
"Eesti Meremeest". Tema ka pingul oma võitlu-
ses laevaomanikega. On liiga teraw. Tahtis juba
minu toimetamise tulud maksuametile dekla-
reerida, sain ära hoida. Laeva om. olid nähtavasti
Unioni ja
laeva omanike
võitlus
teda ähwardanud, et lasevad ta asjaajamist revi-
deerida. Metslow oma poolt oli ähwardanud maksu-
ameti tähelepanu juhtida laevaomanike ülesandmata
tulu. Kivi kivi vastu! Kpt. Kõvamees on E. M.
Unioni "Välis-Eesti" viimases numbris jälle rünnanud
ja öelnud, et Metslow olevat nüüd ka "meremeheks"
hakanud - ta olevat kuulduste kohaselt aurik
"Merida" omistava ühingu juhatuse liige. Metslow
kinnitas, et see olevat häbemata insinuatsioon ja
valmistab protsessi "Välis-Eesti" vastu. Protsesside
arw aina suureneb. Praegu venib Stockholmis raekohtus
nevastruur protsess Horm-Kippar-Rebane, Jaesut-
Rei-Kompanii.
Kures,_Voldemar (ERA.4931.1.54)

Lehekülg 17
9
Avalikkuses kummitab Pusta-Raua lugu. On küsitud
kes siis saadikuid nimetab ja lahti laseb? Pusta tahab
vägisi end Kaivu kõrwal suureks pressida ja oma
Pusta-Raua
tüli
osa mängida mitmesuguste vigurite abil. Viiralti
varandust ta hoiab Pariisis ja saadab erakirjades
segaseid informatsioone Koklale, et temal olevat
ka raskusi Viiralti päranduse hoidmisega, olevat
selleks juba 1000 dollarit kulutanud, aga USA-sse
ei lase ka viia.
Läti kunstnik Kalninsh oli nädalapäevad
tagasi Stockholmis. Sõitis USAsse ja tuleb aasta pärast
tagasi siia 10 kuuks jälle raha teenima: "Euroopas
on parem elada...". Käisin ta juures hotellis, tahtsin
kuulda lugusid Wiiraltist. Tuba oli noori tüdrukuid
Wiiralti
testament
täis, vana Hunt ka kohal. Nauditi alkoholi.
Kalninshil oli vähe aega, pidi paari tunni pärast
sööma minema ja veel pruutidega jumalaga
jätma. Hunt-Prewseldt ütles, et oli temale 27.000.
krooni dollariteks vahetanud. Kalninsh seletas
nii palju, et oli Rootsist (ta oli provintsis 6 oma
tööde näitust korraldanud ja palju rootslaste pastele-
portreesid maalinud) käinud enne Stockh. tulekut
Pariisis ja ka Rivieral ja Monte Carlos. Pariisis
hoitavat Viiralti varandust ühes Pusta poolt
üüritud väikeses toas. Viiralt olevat testamendi
teinud ja oma järele jäänud tööd pärandanud

Lehekülg 18
oma venna lastele N. Eestis. Ta ei olevat teadnud
Wiiralt
Pärandas
oma tööd
Venna lastele
N. Eestis
et kes ta vend N. Eestis on elus, kuid arvanud, et
lapsed on elus. Tingimus olevat, et venna lapsed
saavad siis varanduse, kui Eesti vabaneb.
Arvan, et kui enamlased sellest testamendist
teada saavad, võivad nad sellele varandusele
käpa peale panna. Võivad vist ka ilma testamendita
vigurite abil. Kasu lähemalt Metslowilt järele.
Sellepärast, julgeoleku mõttes oleks vist tarwis
need varandused viia USAsse. Pusta näib tahtvat
teenida Viiralti kunstilt, kui see Pariisis asub
Ja on ikka uhke olla Viiralti kunsti hooldaja ja
pidada seda oma hoole all.
11. veebruaril
Täna on reede. Eile olin väsinud, ei saanud midagi
Saunas
märkida. Praegu on kell 1/2 8 hommikul. Külm on
ajutiseks saabunud, praegu on akna taga 7 kraadi.
Käisime eile Gretega saunas, magasin päris korra-
likult.
Kolmapäeval olin õhtu poolikul Linkhorsti
juures külas. Pidin temaga juttu ajama lehe jaoks
Linkhorsti
juures
Pöhlide
ambitsioonid
välispoliitikast - tema kõne VEKO kongressil
jäi refereerimata. Aga sellest jutust ei tulnud
midagi välja, sest vahepeal on uusi maailma-
sündmusi esinenud ja need tulevad läbi seedida.
Ajasime muid asju. On nimelt selgunud, et
Hjalmar Pöhl tahab Tähevälja asemele. Pöhlid
Kures,_Voldemar (ERA.4931.1.54)

Lehekülg 19
4
10
on väga aktiivsed ja ajavad seda asja ka Kokla
kaudu. Panime vastu intriigi käima. Linkhorst
Panime
vastu intriigid
käima
on juba kõnelenud Karneoliga, et "Estica" kaudu,
kus Kokla liigub, temale ühte peapesu teha
kõige eest, sest ta hakkab meie lehes juba
avalikult Rei ja ERNi perset lakkuma. Hjalmar
Pöhl oleks ju Rei esindaja kirikus.
Robert
Raid tuleb
Rootsi
Linkhorsti juures kuulsin veel, et Robert Raid
tuleb märtsis Rootsi kõnereisile.
Eile hommikul võtsin ühenduse Tähevälja järel-
tulija asjus praost Annvere ja Edg. Pärliga, nad
on Hj. Pöhli vastu. Andsid häid tipse.
Malenkowi asjus olen kaks pikka artiklit
kirjutanud ja teen ühe täna veel, peamiselt
võtan kokku välismaa arvamusi. Läheb tükk aega,
enne kui segane olukord selgineb. Ajakirjanduses
käib üks kobamine.
12. veebruaril.
Laupäev. Talv on täiel määral tagasi tulemas. Praegu,
hommikul kell 8 on akna taga 5 kraadi külma ja tuleb peenikest
Horm
sai karistada
lund, maapind on juba täiesti valge. Eilsed tähtsad sündmused
olid, et Stockholmi raekohus kuulutas otsuse Kippar-Hormi
auhaavamise protsessis. Kohus tunnistas Arvo Hormi süüdi ja
karistas teda kaunis rängasti. Ta karistsa määras rahvatrahvi
Kippari kasuks 1500 krooni ja muid väljamaksmisi ja peale
selle veel kohtukulud, nii et see tuleb suur patakas raha,
rohkesti üle 10 tuhande krooni. Kas Horm seda köike maksab,
see on iseküsimus, vöib olla teeb nagu proua Purre endale
vaesuseakti.
Kokla seda sönumit kirjutades keksis röömu pärast, kui
Kokla kaks
nägu.
suur fashistide juht, aga sealsamas ta intrigeerib minu
selja taga minu vastu ja Hjalmar Pöhli kasuks. Peko seletas
mulle avameelselt, et eile hommikul oli talle Kokla järgmist
öelnud:“Ma küsisin Pöhli käest järele, kas ta tahab tulla

Lehekülg 26
26
17. veebruaril
Praegu on neljapäeva hommik, kell ei ole veel
1/2 5. Tõusin hästi vara, "Eesti Meremees" tahab teha,
Varajane
tund
Varajane
tund
muidu Metslow hakkab jälle kraaksuma, kraak-
subki vist juba. Väljas on praegu 5° külma, oli
ilus talwe ilm, kuid päeval läheb juba pehmeks
Eile oli päris kevadine tunne, kui päike väljas oli
Tähevälja perekonnalt olen saanud ilusa
tänukirja praosti neuroloogi eest ja muude kirjutuste
eest tema surma puhul.
Esmaspäeva õhtul olin Lattiku juures, rääkisime
Lattiku
juures
Lattiku
juures
vanu mälestusi, kuidas V. Reiman teda oli hinnanud,
klatshisime, sõimasime Pöhle, kellest Hjalmar tahab
saada Tähevälja asemele. Lattik ütles - Pöhle ei võeta
Rootsi ühiskonda, nüüd nad tükivad meie juurde.
Peamiselt kõneles Lattik aga oma uuest raamatust,
"Teekond läbi öö III" mis ilmuvat märtsis "Orto"
juures, palus sellest kirjutada, eelreklaami teha,
Kirotari
kõne vastu-
kajad
ja see oligi mu küllakutsumise põhjus
Olen oma tavalist tööd teinud, Kirotari kõnest
Kirotari
kõne vastu-
kajad
kaks referaat artiklit avaldanud ja kolmanda teen
täna veel. Ühed ütlevad, et Kirotar on oma kõnega
välisministeeriumile vaesuse tunnistuse välja annud
(muuseas Toigre), aga mida see vämin pidi siis tegema,
ega ta ometi ei saanud teist maailma sõda ära
hoida.
Teisipäeval tööle sõites küsis Treufeldt bussis,
kas sulle kutset on tulnud vabadusvõitlejate - sõja-
Kures,_Voldemar (ERA.4931.1.54)

Lehekülg 27
veteraanide kuuesele pidulikule koosviibimisele
"Strandis", kus kuväär maksab kr. 21 või veel
rohkem ja pärast tantsitakse. Ütlesin, et ei ole ja
ei lähe ka mina sinna. "Ei, sa pead sinna tulema
ja ma lasen oma poistel sulle sinna kutse saata...
Senini ei ole seda kutset tulnud. Peko ütles, et
Koklale tuli vist kõle, pisteti kaks prii õhtu söögi
kutset talle pihku. Korraldab selle värgi inva-
liidide kapital, sinna ümber on kogunenud vapsid
ja sakslaste sabarakud. Major, kapitali ülemus,
on nii loll, et ei oska mulle vanemale mehele
viisakat kutsetki saata. Ja ometi on meie leht
selle invaliidide kapitali loonud, leht, kus minu panus
on üks suuremaid. Nüüd on see kupatus oma ilmingu paljastanud.
J. Grünthaliga on nüüd sõbralikkus läbi. Parem
ka, see oli üks teeseldud värk. Grünthal on oma
jurispradentsist hoolimata jäänud väiklaseks
muhulaseks. Ta saatis Vene oma pravo-
slavnõi koguduse esimehena järjekordse kiusamis-
kirja Pilbergi peale, et see ei ole ikka kogudust
asutanud, on kogudusest välja visatud jne. Pilbergil
on täna 65-a. sünnipäew ja kirjutasin tast sõbraliku
artikli, mis ilmub täna hommikul. Eile hommikul
ütlesin Grünthalile telefoni teel lausa, et meie seda
õiendust ei avalda. Pealegi on end Belokon ja
Suursööt sisse vedanud ja tõmbasid oma nimed
27
14
"Vabadus-
võitlejate"
bankett
Lahkuminek
Grünthaliga

Lehekülg 28
28
õienduse alt maha, nurga taga. Ka ei ole õienduses
öeldud mis põhjusel õieti Pilberg kogudusest
välja heideti. Siis läks raginaks. Grünthal hakkas
jälle süüdistama, et meie leht olevat abiks olnud
Moormale tema väljasöömiseks Eesti Komiteest.
Tüli
Pilbergi
pärast
Loll! julgeb veel oma mustusi Komitees meenutada!
Meie ei ole teda söönud, küll aga abistanud, ta
ise mängis oma asja maha.
Ütlesin talle, et ma ei saa temaga enam olla
sõbralikus vahekorras. Ei saa ka toetada sellist
väiklast meest, see ei passi me pagulasasju juhtima.
Ei tea, mis see Kokla teeb õiendusega, küll ta
ehk katsub pravoslavie eest seista, kelle eest võitlejaks
Grünthal enese kuulutas minuga jutuajamises
See näitab ka tema kitsust. Kokla ütles küll
toimetuses - mitropoliit olevat tähendanud Pilbergi
väljaheitmisel, et see oli rumal tegu.
Pusta
mustused
Linkhorst seletas eile, et temale on tulnud
roppe kirju Pusta kohta. Kuuldavasti V. Raud
on ise koostanud oma tagandamise loo, saatnud
selle USA-tegelastele ja ära kirja ka Linkhorstile.
Lubas mulle näidata. Nii et aina mustus ja mustus.
Kindral Halder
käis siiski
Vene piiril
Peko ütles toimetuses jutu sekka - tema on
nüüd ajaloo toimetajana ka asjatundja - et Halder
olevat siiski lennukil käinud Eesti-Vene piiril
Need lendurid, kes ta sinna viisid, olevat praegu USAs.
Kures,_Voldemar (ERA.4931.1.54)

Lehekülg 29
Nii need lood selguvad. Halder tahtis demonstratsiooni
mõttes päris avalikult käia piiril. Tema käik
Eestisse oli ju tegelikult N. Liidu pressimine ja
närveerimine.
25. veebruaril
Tõusin kell 6 hommikul. Täna on reede, praegu
kell 3/4 7. Haruldane talveilm, akna taga külma 13 kr.
Raadio ütles, et Stockholmis on olnud - Kungsholmis-
öösel 14° ja Tullinges 23 kraadi külma. Haruldane
pilt oli, kui hakkas valgeks minema: taevas pakase-
õhetavas selguses, eemal värisevad elektrituled, all
lumised majad maheda tulehelgiga akendes justkui
Kristuse sõimed jõuluööl. Sirged, kõrged kuused akna
all seisavad pakase rahus liikumatult. See pilt
mõjub rahustavalt pärast neid musti mõtteid, mis
ööunetuses kallale tungivad.
Praegu on juba päris valge, puud härmas,
kuused kõiguvad nüüd pisut hommikuses tuules,
vaiksed mõnusad suitsud tõusevad majadelt. Tore
rahu ja vaikus igal pool. On tõepoolest õnn siin
elada, tahan neid pilte kauaks oma mällu suruda.
Seda külma ja toredat talwe on nüüd mitu
päeva järjest olnud
Eile oli iseseisvus päev, 24. veebruar. Piiskop jutlustas
kirikus. Grete käis, mina tulin koju. Olin väsinud
päevasest rassimisest. Olin õhtu poolikul Metslowi
29
15
Vaimustav
talve-
hommik
Eile oli
meil ise-
seisvuse
päew

Lehekülg 30
90
büroos ja lõpetasime Gretega "Eesti Meremehe"
Piiskopi
jutlus.
selle aasta esimese numbri spensiilidele kirjutamise.
Metslow viibib praegu EMU asjus Hollandis.
Grete tuli õhtul kell 10 koju, ütles, et
piiskop on haruldaselt kõnelnud. Tahan talle
nüüd hommikul helistada ja paluda tema kõnet
lehes avaldamiseks.
Eile oli ka USA saatkonnas pr ja härra
Marshall Greeni juures suur vastuvõtt peamiselt
Vastuvõtt
USA saat-
konnas
baltlastele - eestlastele ja lätlastele. Saime ka
kutse, kuid ütlesime ära. Selle vastuvõtu taga-
põhjust - meie aastapäeval - ja pühapäevase
aktuse ebaõnnestumisest tahan kirjutada pärast
lõunat.
27. veebruaril.
Pühapäev, kell hakkab 1 saama. Ilus talv jätkub. Praegu on
kolm kraadi külma, eile oli rohkesti päikesepaistet ja igal
Jälle
piiskopi
juures
pool oli kevadine tunne. Tahan nüüd jutustada oma käigust
piiskopi juurde reedel pärast iseseisvuse päeva. Ma ise ei olnud
24. vebr. kirikus. Greete kiitis väga piiskopi jutlust, see olnud
lühike, tunderikas ja südamesse minev. Helistasin talle siis reede
hommikul ja ta palus mind oma juurde kella 11-neks. Olin ka sel-
leks ajaks kohal. Viibisin piiskopi juures kaks tundi ja me aja-
sime palju muud juttu. Ta ütles mulle eelmisel korral, kui tema
juures olin, et tal on raske hilja öhtul väljas, olla, siis ei
saa öösi hästi magada ja järgmine päev on rikutud. Nüüd pärast
öhtust jumalateenistust järgmise päeva hommikul tema juurde
minnes leidsin ta päris värskena ja energilisena. Avas mulle
ise ukse, juhatas mu oma kabinetti, pani enda körvale diivanile
istuma nagu tavaliselt. Ta ütles, et ta ei kirjuta oma jutlusi
valmis, teeb ainult märkusi, kirjutab möned tsitaadid välja. ja
kantslis loob siis löplikult oma köne selle meleolu all, mis
ta kirikust saab, nähes oma ees suurt kuulajaskonda-kogudust.
Kures,_Voldemar (ERA.4931.1.54)

Lehekülg 50
7. veebru- märtsil
Täna on esmaspäew. Kell on 1/2 1 päeval. Väljas selge
Päikese
triumf
säraw ilm, päikest kõik kohad täis, akna taga vilus
veel 3 kr. külma. Lund kõikjal, Mälar kõvasti jääs.
Kusagilt kaugelt metsaviirult helgib midagi, nagu
oleks sinna peegel, hiigelpeegel asetatud. Seal on mingi
tehniline värk.
Toivo Kuula
ja odavad
frakid
Olen üksinda kodus. Ka haruldus. Tahan oma,
artiklit Kriisa jaoks kirjutada. Hommikul helistas Toigre,
on eile Toivo Kuula kontserdil olnud. Jassi pettis ja
ei tulnud laulma. 2/3 saali on täis olnud, 1/3 eestlasi.
Meie meeskoor ei laula hästi, harimatud hääled, Tubin
ei ole hea juht, liiga mehaaniliselt võtab oma ametit.
Toigre ütles sedasama. Õhtule oli meie lehe rootsi osas
vähe tähelepanu pühendatud, eesti meeskoor oli soome
kooriks nimetatud. Toigre ütles, et "Dagens Nyheteris"
on meie meeste koori laulu kesk päraseks nimetatud,
mida ta ka oli, nagu kuulsin eile raadios.
Kontserdile mindi küll suure ilutsemise ja hooga.
Oli tellitud 30 frakki Nr-st á 260 kr. ja Kokla oli
ka kaasa tellinud. Toredad frakid! Hea et nina
peale said. Soomest oli Tubinale saadetud puhmas
tulpe.
Kiri
Muhumaalt
Smuul oli juba taga ajanud, kes pani "Momenti"
Muhumaalt tulnud kirju. Vaata see on, kui aja-
kirjanikke ei informeeri. Tegid kirjast ärakirjad ja
need liikusid linnas ringi, mulle ei näidanud, üks
sattus aga minu kätte. Ega selles kirjas, midagi
erilist ei ole, kavalad muhulased kiidavad nõukogude
koda.

Lehekülg 51
Täna hommikul oli mul kõnelus ka J. Siimeriga,
kes oli reedel London-Pariis-Hamburgi reisilt tagasi
jõudnud. Jutustas Tarmo sünni päevast ja
Pusta-Raua konfliktist huvitavalt. Kolmapäeval
saame uuesti kokku, siis märgin siia rohkem. Meil
on juba väikest viisi maailma mehi. Siimer jutustas
nii suveräänselt oma esimesest Pariisi õhtust ja
kahetses, et oli enese kaunis rumalalt ühes
suhteliselt heas lokaalis odava veiniga purju
joonud. Kui oleks teisiti läinud, oleks ehk edasi
Maximi juurde läinud... märkis ta. Pisut
provintslikkust oli siiski sellel jutul juures.
Ega siin kodus ei saa rahus olla, telefon aina heli-
seb. Toigre teatas, et kell 12 oli Hjalmar Pöhl olnud
toimetuses ja kõnelnud Pöhliga kui sula või.
Krusa helistas, et Smuul on kuri, andku aga
välja, kes pani Muhumaa kirja sisse, nüüd ei saavat
ta enam sellele vana piigale kirjutada ega teateid
oma talu kohta küsida. Tema olevat annud ärakirja
aina Puusepale ja Grünthalile. Ei olevat aidanud
Kriisa jutt, et kiri tuli tsensuurist läbi ja enamlased
seda lugesid. Kriisa omalt poolt tähendas - olin
eile ühes seltskonnas koos Männaga ja see oli sele-
tanud, et kuidas sellist kirja on võidud sisse panna,
see olevat lausa nõukogude olude kiitmine ja meie
inimeste segadusse viimine. Vaat' sulle pirakas! Tuli
meelde lugu, kuidas malemeister Ståhlbergi kaudu
tahtis üks mees Kereselt teada, vaadaku see Tallinnas
26
Siimer
London-
Pariisi
muljeist
Smuul
raevutseb
Kures,_Voldemar (ERA.4931.1.54)

Lehekülg 52
järele, kas tema maja katus on veel terwe.
Küll on häda, midagi enam kirjutada ei saa
aina mäss. Naistemäss aina vaibus. Küll nüüd
tuleb Kirotari arupärimine, ei küsita, iseloomulik
küll, mitte seda, kas kirjutatu on õige, vaid - kes
kirjutas.
Ilmar Peterson oli teatanud Koklale, et tema
isa on 1947.a. küüditatud ja hiljem 70-aastasena
J. Peterson
vangilaagris
surnud
ühes laagris surnud. Rauman olevat ta üles annud,
ühe kõneluse edasi teatanud, kus J. Peterson oli
nõukogude korda arvustanud. Rauman, üks vastik
sell, uuristas kogu aeg Petersoni ja tahtis tema
kohta omale saada. Kui tarwis, oli Rauman punane,
kui tarwis, oli ta kapitalist. Kui iseseisvuse alal
"Päevaleht", tema trükikoda sekwestri alla pandi
mängis Rauman seal ka teatud osa. Vaja küsida
teateid Raumani kohta ja siis kogu loost kirjutada.

Lehekülg 102
30. mail
Suvisted on läbi, kuid ilma suveta. Täna on esmaspäew.
Praegu õhtu kell 1/2 9, teise püha lõpp. Päike on loojumas.
Mälar läigib ehas. Akna taga on veel 10 kraadi sooja.
Suvisted.
55 aastat
ei ole nii
külma kevadet
olnud.
Noored kased on lehte minemas ja nüüd õhtul on eha
valguses näha, kuidas nad seisavad okaspuude keskel
kui värsked pruudid. Mõlemad pühad olid päikese-
paistelised, täna oli soojem, keskpäeval oli varjus isegi
kuni 14 ° sooja, kus aga varjus tuult tõmbas, oli
tunda veel taganeva külma hingeauru. 55 aastat
tagasi olevat nii külm kewade siin olnud. Puud on
nüüd juba hiirekõrvul. Naturaal kägu olen kuulnud
aga paar päeva tagasi raadiost.
Eile tegime hommikupoolel Gretega "Eesti Meremehe"
jaoks pisut tööd. Siis läksime jalutama, pöördusime
Uus linn
metsas
Södertälje maantee ääres metsa, kus ka läinud aasta
suwel kord istusime. Ja mis me nüüd leidsime -
mets juba pooleldi hõredaks raiutud ja uus linna osa
tousmas. Suured majade korpused juba üleval, teed
ja platsid sisse aetud, mõnel tänaval isegi nimed
juba valmis. Küll käib see ehitamine siin ruttu!
Kõndisime ühte suurt metsa aetud tänavat
pidi ja nägime kõrval teevallil haruldast pilti: väike
Nirk
oma jahi-
saagiga
hall nirk, kõhu alt valge, oli metshiire tapnud ja
vedas seda valli pidi üles. Ta tahtis saagi vist üle tee
tuua. Nägi meid, kuid jättis hiire maha ja põgenes
all. Kuid tuli uuesti tagasi, keerutas hiire laiba ümber,
kõhkus jälle tagasi, jooksis üle tee, hüppas kaljudel,
tuli uuesti tagasi... Hüppas ja kergles elavalt ja
võitlusvalmilt, tõesti - "elaw kui nirk... ". See loom
on muidu arg, kuid tal oli raske oma jahisaaki jätta, sellest
Kures,_Voldemar (ERA.4931.1.54)

Lehekülg 103
siis see julgus. Kerge, gratsiöös, õhuline, peenike kui
niit! Metsas vahel satud haruldastele vaate-
mängudele.
Tulime koju, kell võis 1/2 4 olla. Jüri Poska
helistas varsti ja andis edasi kurva teate: Timotheus
Grünthal esimese püha hommikul äkki kodus surnud
Olnud neli päeva külmetuse tagajärjel haige, kerge
kopsu põletik, kuid esimese püha hommikul oli tulnud
paranemine. Palavik langenud, oli olnud heas
tujus, lugenud lehte ja planeerinud oma kavatsetavat
Kanada-reisi, mille pidi laste külastamiseks ette võtma.
Siis oli poeg äkki kuulnud rasket hingamist ja mõne
sekundi järel oli mees läinud. Surm tuli omaste
arvates täiesti valuta. Grünthal oleks kuu aja pärast
saanud 62 a. vanaks. Prof. Grant, kes arstis lahkunut,
oli arvamist avaldanud, et surm võis tulla embolii,
veret etuse tagajärjel kopsus, mis sattus kopsu tuik-
soonde ja lõpetas silmapilkselt südametegevuse.
Surma sõnum oli rabav. Ainult matame, ainult
neuroloogid. Ja lüüa on saanud kogu aeg parempoolne
rinne. Valimiskogu idee tuleb arvatavasti nüüd
maha matta, sest on viimane tala läinud. Alles
matsime A. Mathieseni.
Täna hommikupoolel helistasin pojale, sain temalt
kõik kurva sündmuse üksikasjad ja kirjutasin pikalt
lehe jaoks, kuidas Grünthal lahkus. Edasi kirjutasin
ta eluloo. Kui mõni teine mälestus artikkel ilmub,
siis kirjutan ka omalt mõne mälestus sõna oma märgi
all.
Viisime Gretega tükid trükikotta kell 4 p. l. ja
läksime siis oma tavalisele pühapäevasele spekteeklile-
52
Timotheus
Grünthal
surnud
Valimiskogu
idee surnud?

Lehekülg 104
Kroonika filmi etendusele "Spegelnisse". Näidati muu
Kroonikafilm
seas huvitavat saksa filmi Viini loomaaiast, mitme-
suguseid loomi, ka ahwe. Seletaja ütles ahwi kohta,
kui see inimese moodi sõi: "No vaadake, kas see on
loom! Öeldakse, et ahw oskavat ka kõnelda, kuid ta
varjavat seda, muidu pannakse tulumaksu alla!"
Demonstreeriti ilusat inglise värvilist vaatefilmi Man
Man-saar
saarest, mis asub Iiri meres, 58 klm. pikk, 20 klm. lai,
kuhu inglased sõidavad suwel suplema ja lõbutsema.
Vana kultuuri saar
Pean siia veel märkima, et laupäeval pärast
tööd - see lõppes pühade tõttu kell 12 päeval - läksime
Skansenisse kolmekesi - meiega oli kaasas ka Mihhael
Skansenis
Olime seal 4 tundi. Vastasime kõiki loomi, eriti
pakkusid meile palju lõbu väikesed karu pojad. Grete
naeris südamest suure häälega. Ta võib lõbusatest
asjadest väga kergesti süttida. Palju noort peret on loomadel
nüüd kevadel: kitsedel ja lammastel talled, varsad,
biisonil vasikas, kanadel tibud jne. Sõime kohas,
söötsime oravaid, Mihhael laskis jäätisel hea
maitsta.
Strömmeni
õngitsejad
Vahele ütlen, et täna kinost tulles jalutasime
linnas ja vaatasime tükk aega lossisillal, kuidas
Strömmenil võrgumehed õngitsesid. Meie nähes, vist
esmakordselt meie silmade all, tõmmati käredast
voolust rohkesti ahwenaid ja kaunis suuri välja.
Kures,_Voldemar (ERA.4931.1.54)

Lehekülg 125
25. juunil
Täna on laupäew, rootsi jaanipäev, eile oli meie
Vana Jaan, kuid rootslastele jaaniõhtu. Olen
juba varsti nädal Soomest tagasi. Kohe saabudes
tuli ka kurb teade - Friedrich raskelt haige, midagi
südamega, tromboos või sellesarnast, haiglas, antakse
hapnikku hingata. Jõudsin tagasi esmaspäeval, 20.
juunil, tulin sadamast kohe toimetusse, Grete teatas
need kurvad asjad telefoni teel. Varsti oli ka Andres
toimetuses, tõi juba surma teate - Friedrich kell 2
haiglas surnud. Andres sõitis edasi Hässleholmi
Tema surm tuli mulle ootamatult, paistis viimati
Maureri matuste ajal siin käies tervena ja elurõõm-
sana. Andres kõneles - põhjus tema arvates südame
veresoonte lubjanemine. Jah, ikka need salapärased
südamehaigused on nüüd viimasel ajal palju mehi
meie hulgast hauda viinud ja umbes samas
vanaduses, 66, 67. Kuigi meie temperamendid ja
eluviisid ei klappinud, oli ta sümpaatlik ja abi-
valmis mees, kiindunud oma naisesse ja poega, äärmi-
selt korrektne, aus, suur patrioot. Loomult tagasi-
hoidlik, ei olnud ta ettetrügija, kuid kus oli, täitis
oma kohut täiel mõõdul. Filosoof ja vaikne elu-
vaatleja, nagu ütlesin ka Martale saadetud kirjas.
Kahju temast.
Ütlesin Gretele surmateate puhul: kui mina
peaksin enne Sind surema, siis palun mind lasta
lahata, et teada saada surma täpset põhjust.
125
63
Friedrich
surnud
Minu
suuline
testament

Lehekülg 126
126
Ka on huvitaw selgusele jõuda, kas rohke alkoholi
tarvitamine minu poolt elu aja jooksul on mu
sisimaid organeid laastanud. See oleks huvitaw
teistele teada ja kõik muu. Nüüd surevad kõik
salapäraselt ja keegi ei tea õiget põhjust. Ütlesin
veel Gretele, et võta minu sõnu tõsiselt kui
testamenti! Ma ei usu elu pärast surma, seepärast
võite mu laibaga teha mida arvate oma maitse
kohaselt - kas tuhastada, või panna mulda.
Friedrichi
matused
täna, rootsi
jaanipäeval
Friedrich maetakse täna kell 1 Hässleholmis.
Matustele sõitsid Grete ja Hella juba neljapäeval
päevase rongiga, nii et olen üksi kodus.
Eile, reedel, oli meil toimetuses veel 2 tundi hommi-
kul tööd, tegime kell 10-ks hom. pühade lehe valmis
mis kannab tänast kuupäeva. Olen seni Soomest
kirjutanud 6 artiklit, 4 neist valmisid Helsngis.
Ühe originaali saatsin USAsse. Siis olen veel
2 artiklit kirjutanud meie maa okupeerimise 15-ks
aastapäevaks. Tööd küllalt tehtud. Neuroloogi
Friedrichist kirjutan teisipäevasesse lehte. Sain
pildi ja eluloolised andmed Greetalt Martalt väga hilja.
Pildil Friedrichil tark ja mõtlik nägu.
Eile oli ilm uduse võitu, tuul puhus, vesikaarest.
Särav
jaanipäew
Ilmajaam kuulutas vihma hoogusid, vahelduvat
pilvitust. Täna, varahommikust peale särab
kõik, taevas selge, varjus 20 ° sooja, pisut
tuuline. Praegu on kell 11 hom, kirjutan Beethoveni
6. sümfoonia saatel, mis kostab raadiost. Olen