Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 10
8
siis suitsu. Vana jalarätt põleb
mõnusasti. Sooh, või ainult lae all
lendad juba. Nüüd saan su kätte
Ma seisan toolil ja püüan põle-
va nartsuga kärbest tabada. Oh, sa
piirakas niisuke!
Äkki libiseb tool jalgade all ja ma
lendan kolinal põrandale. Peaga otse-
kohe vana va vastu vana pada. Paja
põhjale isegi auk sisse.
Paar minutit olen maas. Siis tõusen
üles. Pea on verine, süda klopib. Närvid
on hoopis korrast ära.
Kärbes istub uuesti tööraamatule.
ahaa, või seda tuletad sa meelde. Na-
gu mõni brigadiir!
Sihin põrandakaltsuga hoolikalt,
Plarts! Kuulan. Pirinat ei ole. Maas
on sinine surnukehake. Vähe liigutab
veel jalgu. Astun ta jalaga puruks.
Ohkan kergendatult ja poen voo-
disse. Enne seon pea käterätiga kinni,
Tööle minna! Mis töö mees ma
olen. Pea verine, süda klopib. När-
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.198)

Lehekülg 15
13.
seda kiirust, et sellega rongi, mille päästmiseks
ta jõuetu, täielikult hävitada.
Eesti töörahvas! Iga silmapilguga läheneb
tund, kus sul tuleb asuda ülesande täitmisele,
mida ajalugu su ette seab, kus sul tuleb astuda
vedurijuhi kohale, kas tahad, et sel silmapilgul
sulle määratud rongist ainult rusuhunniku
eest leiad.
Selles artiklis selgitatakse hulkadele niipalju
kui seda legaalsel ajalehel võimalik teha oli. Siin
näidetakse ära, et kodanlus enam ei ole
valitsema
suuteline. Kartuses, et töötavad hulgad võivad
kõrvaldada. Selleks et ennast veel kuidagi vee
neid
peal hoida, ja töörahvalt võtta igasugused
majanduslised alused valitsemiseks, teeb kodan-
lus peadpööritavaid numbrid, et sellega
takistada töölistel riigi juhtimist oma kätte
võtmast. Kuid leht kutsub töölisi üles
kodanlust lasta mitte nii kaugele minna
töörahvas
et kodanluselt lõpulikult purustatud
majanduse peaks vastu võtma, vaid peab
võimalikult ruttu riigi juhi seisukohale
ise
asuma
9/IV-34.a. Holm
178
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 188
Või, kui ühiselt naabri katlaga
Vaadi puskarit välja a'ad.
Mõned sellega said juba hakkama,
Aga siis tuli teine plaan.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.194)

Lehekülg 18
meenub neil päevil läbielatud juhtum.
Oli lõuna vaheaeg. Kraubergi ette astub noor tööline,
näitab oma õlise sõrmega partei lehe eesveerule:
- Näed? "Kõigi maade töölised, ühinege!"... kas
poleks kohasem, teil sotsidel, seda pisut muuta, umbes
nii: "Kõigi maade tööliste kõrilõikajad, ühinege!" Kuule
Krauberg, mõtle selle üle - tee oma parteile ettepanek...
Mõtle Krauberg! Iga nolk tuleb nina peale vis-
kama, aga sina mõtle! Ei mõtle, ja mis sa siis veel
ütled?
Aga Krauberg mõtles ja kirus parteijuhatust
kes pole suuteline seda laimu parteilt pesema.
Saadavad niisuguseid kõnelejaid kes kohe sitket
teevad, kui laimu levitajad suu avavad...
Eduard Krauberg istus laua taga ja katsus lugeda
lehte, oma partei häälekandjat. Ent ta polnud seda
täna suuteline tegema. Probleem nõudis lahendust
Tuhminesid silmade ees kisavad mailoosungid mis
kuhjenesid leheveergudel.
Kui igapäevased need loosungid. Iga aasta üks ja see-
sama. Lubatakse. Krauberg loeb neid lubadusi - loeb
ja rõõmustab - ometi viimaks! Aga möödub aasta ja
jälle lubadused.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.213)

Lehekülg 82
välja selgitas ja kolhoosi üldkooso-
lekule arutusele pani. Kuid
seemned on kolhoosis korras, mille
idanevuse protsent on 95%.
Ei saa äraunustada seda,
kuidas Luukülanõukogu kultuuri-
lisele väerinnale vastu tuleb.
Sm. Lubberg Kulberg küla-
nõukogu esimees ütleb niimodi
kui tellid ajakirjandust lugemise
toale, "Kes sinna lugema läheb,
sinna ajakirjanduse peale on raha
raiskamine ilmaaega". Niisamu
võttame kas või niisuguse
näituse. Sügisel põles kool
maha ja selle tagajärjel viidi
kool klubisse üle /endine kirik/.
Nüüd ei ole Luukülas kultuur-
sed keskkohta, vaid on antud
lugemis-toale posti osakonna
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 234
Päev. Ja teine. Juba
tundra kohal ta;
lumest nagu lubjast
valge kogu maa
Ei siin teed, ei maja,
mets on õre, kelm.
Ratsutavad sajud
üle võsade.
Päike tiirleb tuisus,
looja ta ei läe
Päiksel hõbeuisud
liugu laseb jääl.
Järsku silma torkab
keset tundrat linn
Teab Juss - Igarka
alles tekkind siin.
Linnast hooga mööda
lendab väike Juss,
lehvitades käega
saadab tervitust
Juba paistab meri
sätendades jääst.
Ülgeid terve pere
komberdamas jääl.
Nagu väike mägi
supleb sogas vaal
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 89
"Kas kõik wõi"? pärib Mihkel.
"Ja-ah kõ-õik". wastab Hugu
"Lähme waatama" hüüab Mihkel ja
haarab pintsaku selga.
"Lähme kõik"!, aga sina Hugu
jookse naabrite poole ja ütle neile ka
et nad waatama tuleks
Mihkel jookseb õue istub hobusele selga
ja kihutab kiirelt Wetka poole waatama,
teatab tee ääres olewatele inimestele ja
taludele kes ära ehmuwad ja waatama
ruttawad. Samuti lähewad ka Wetka
piirimehe Polle poole ja kutsuwad ka
teda, kes aga waatama minna pole
huuwitadud otsib igasuguseid wabandusi,
et pole aega j. n e. Kuid wiimaks ikka
tuleb.
Rahwas kogub õue ja lähewad tuppa,
awatakse aknad. Nüüd aga on näha
selgelt lamawad kehad mis üleni werised.
Rahwas waatawad ette waatlikult surnu
kehasi, ilma käega puutumata
Woodis lamawad neli surnu keha,
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.174)

Lehekülg 28
rahwuslisi õpetajaid? Nagu nüüd aru
saime rippud see põhjus direktori
isikust ära kes rahwuslist politikad
weab ja katsub nii ehk teisiti eesti
ja soome õpetajaid kõrwaldada". Laske
mina ka räägin, ütleb teine õpilane
wahele. "see oli kõik weel meile noortele
sügisel wõimalik läbielada, lootusega,
et ehk talwel ajjad paranewad. Aga
wastupidi, talwel pimedas jäekülmas
toas lõdisesime ööd läbi riietes külmas
sängis ja hingehaur tõusis õhku. Puid
ei olnud. Mikspärast? Jällegi objektiiwsed
põhjused."Kas kõik kannatasid külma
küsis keegi!?" Muidugid kõik õpilased
ja õpetajad peale direktori enese,
ennast
kes omad puudega kolme aasta peale ette
warustas. "Aga tagajärjed?!" „Küsite
tagajärgi, mis muud kui tiisikus, gripp,
angiina j.n.e. "Lubage mulle sõna
palus keegi. "Ühel külmal talwisel ilmal
tuli direktor ühes oma tütrekesega abi-
kaasa rebase nahka müüda. loosima.
"Pileti hind on 1 rubla, kõik peawad
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.214)

Lehekülg 96
Kulaklind elementid E.P.T.
Alma Ivanova Sarapuu. Lehtmet-
sast. Kurlova k/n. Kingissepa raioonist
Isal oli kulakline majapidamine.
süstemaatiliselt eksploateeris võõrast töö-
jõudu. Oli Lehtmetsa kolhoosis kust
1932 a. sügisel kui kulak välja löödi
tütar õpib praegu E. Pedagogika Teh-
nikumis ettevalmistus kursusel.
Lillepea Evald Nokalaevits. Svetlo-
Osero kolhoos "Komintern". Isal oli
tugev keskmiku majapidamine 1930 a. tegi
isa fiktiivse varanduse lahutamise akti,
pool pojale ja naisele, pool emale.
Naine läks pojaga kolhoosi kuna isa
enda varanduse maha müüs ja siis "puu
paljana" perekonnale järele läks kol-
hoosi
Evald olles noorteühingu liige, ei toit-
nud riigi plaane üksikmajapidajana.
vaid viis vastu agitatsiooni. Mille eest
noorte koosolekul pähe anti. Evald vis-
kas koosolekul noorte ühingu pileti käest
ära: "öeldes mul pole seda tarvis."
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.154)

Lehekülg 48
"Edasi," toimetusele
Teatan "Edasi" toimetusele et Kolhoos
"Edasi" tellis 41 lehte Edasid. Aga
kätte pole saanud rohkem kui 6-4da
numbri kallendert pole saanud
lehe tellijad keik wannuwad
et enam ilmaski lehte ei telli.
kas need lehed on wälja saadetud
wõi on saatmata, kui lehtesi
ei ole saadetud, siis on tarwis
need numbrid keik järel saata.
aga kui on kaduma läinud
siis on tarwis nad üles otsida
aga lehe tellijad peawad lehed
kätte saama, lehed on tellitud
selleks et neid luged aga
mitte ainult selleks, et aga
leht tellitud on. Palun
kiirel korral wastust saata.
et telliad rahustada -
Piilman
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 71
Peremees Wetka.
(Jutustus mis tegelikult sündinud Lääne
Siberis taiga äärses külas 14mal mail
1934a. ).
Wara kewadine hommik, linnud laulsid
koorina põõsastikus mitme wiisilist laulu.
Päike hiilis rõõmsa näoga metsa tuka
tagant, ning laotas omi kiireid kogu ärka-
wale loodusele kullana.
Üksikud laiali pillatud talud paistsid nüüd
nagu suwitusmajad, mis kuusemetsa ehitadud.
Mõnikümend sammu suurest teest eemal
asus talu, mis oli ümbritsedud pihlaka puu.
põõsastega millede hulgas ka toomingaid
leidus. Nüüd aga paistis ta mõne marjapuu
ajana, et küll teda aed ei ümbritsenud kuid
mööda minejale pakkus ta huwi waatata.
Põõsaste keskel asus maja mille iga külje
poolt üks aken walgustas. Needki aknad olid
poolest saadik laudadega kinni löödud.
Katus oli õlgedega kaetud kus hulgas ka
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.174)

Lehekülg 32
suguse "sauna juttu" otsustasite, et
minul tiisikuse haigust pole, ma olla
komissjoni petnud ja panite mulle
wägise kraadi kaenlaalla, et oma
otsuse teha. Siia ma tulin terwena,
aga teie lohakuse päras olen ma
nüüd tööwõimetu." "Miks wõtsite
meie ametiühisuse liikme, aktiiwsema
noorte ühingu liikme koha pealt ära,
selle eest, et ta julges aktiiwselt
wälja astuda ja panite teise, mitte
ameti ühisuse liikme asemele?“, kü-
sis keegi. "Miks wõtsite spetsialisti,
kes meie ema keeles õpetes ja koha
pealt ära, ja pani asemele teise,
kes meie emakeelt ei oska ja kes
pealega, selle aine spetsialist pole?“
Miks kõrwaldasite aktiiwse, hää
õpetaja, kes wene keelt õpetas ja panite
oma naise kellel haridust pole, tema
asemele?" Küsimusi oli nii palju,
õpilaste pilgud nii tigedad, ähwar-
dawad, et ma wiimaks imestasin
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 5
Sm. Trein!
Saadan Teile läbiwaatamiseks
kaks oma luuletust "Kolhoosniku
laul" "Lööklaste laul". Palun mär-
kida puudused, et ma tulewikus
saaks neid kõrwaldada.
Kui wõimalik, siis palun need
luuletused trükkida. Ootan vastust.
Terv. AJLust
Aadress:
Лен. Обл.
Б.ш.у. ст. Болосово
н/о Горка
Горская эст. шк. I рт
I/IV - 34a.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.153)

Lehekülg 58
atamija anti weel 6 sent 40 k.
minul es ole tagolver riikika
tehtud aga Selsawet antis mulle 300
rubla trahwi kui kartulid ära ei
wii kahe tuni jooksul mina
wiisin wiimased seime ja sööki
kartulid ära nii sama ka
tera wilja tuli kõik ära wiia
nii mooti jäi minu Inwaliti
pere nälkima mina seda maa
satanijad es jõua töö jõu puu
duse ja seemne puutuse pära
es jõua poolt ärra külita
aga siiski on riiki satanijad
kõik täitetud. Palun Seltsimees
teid seda Jagu järele waatada,
kas on õigus Inwaliitile nii sugu
sid sadaniid anda.
I
Nüid on Seltsimees teine küsimu
Mina niitsin kuiwatasin ja
wedasin ristikeina liki desatiini
Selsaweti heaks minule lubas
Selsawet waewa tasu ära maksa
kas einteka ehk rahaka.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.172)

Lehekülg 16
077
30 XI 32.
Eks Karl. Lääda raioonist. Peshko-
vo külanõukogust.
1932a. talvel saadeti kohapealse kolhoosi
Eks
juhatuse poolt materjaalid kooli, et kulak
on, kuid kool jättis asja vaikseks, ilma
mingisuguse järeluurimata. Õpib praegus.
Partei koolis nõukogude osak. IIsel kur-
susel edasi.
Lovmovo
Eerman Aleksander Lääda raioonist
kolhoos "Uus Hvorkist" kulakline element,
kelle kohta "Edasi" 29 XI 32a. kirjutus oli.
Õpib Partei koolis nõuk osak. IIsel kursusel.
Koorberg Osvald. ja Koorberg tema vend. (nime
Lovmowo k/ü.
ei mäeleta). Lääda raioonist. Enda jutu
järele olnud enne kolhoosi astumist 7 lehma.
sellega kulakline majapidamine. Õpib
Osvald nõuk osak. IIsel kursusel ja vend
noorte osak Isel kursusel.
Moshenski
Teder Vilhelmiine. Volossovo raioonist. and-
med kulakluse kohta koolil olid 1932 a
kevadel juba kuid kool vaikis asja sur-
nuks. Õpib nõuk osak. II sel kursusel
Aljas ja Tõkke.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.198)

Lehekülg 70
tahatuppa jooksta, kuid toored käed lükkavad teda
ukse poole. Liisi rabeleb, peksab ringi kätega ja püüab hammusta
Võsu ei jõua enam kannatada.
Siga! kisendab ta vihmamantlis kapo mehele ja ta pahem
terve käsi lartsatab sellele näkku. - Vereimaja, saab ta veel
rusik
ütelda, siis purtsab tal omal suust ninast veri revolvri
pära all. armuta hoope andes tõugatakse nüüd
mõlemad välja. Viimane Liisi pilk näeb veel nutvat
last ja vanaema klaasitanud silmi. siis kostab veel
mõni aeg nutt. Jälle kohiseb uus vihma hoog alla.
ja teel on ainult vihaselt lartsuvad sammud ja edasi
hoiged ja
tõugatute, valla hammaste krigin kuulda.
VIII
Jälle paistab päikene soojalt. vihmaga uhutud; pestud
maapinnale. nägemata aurupilved tõusevad õhku tee
hakkab ju kohati kuivama. Härra Johanson tuleb raiooni
ülemaga protokollierima ja läbi otsima Liisi Palluki kes
peitis tema raha. Koridori uks on kinni kõik, on vaikne
Vasika aja juurest tuleb ka perenaine kaasa:
sisse astudes jäivad kõik tummalt seisma.
appi! röövlid, mõrtsukad kilkas perenaine hirmunult.
segamine pööratud tuba nähes
Raiooni ülem Meltser pikk punaka juukstega mees kohendab
prilli ninal, et paremine vaadata.
Ta oli öösil käinud vargaid tagaajamas, ja kui ta hommiku
omas kerges sõidukis möödus Padulalt. Kutsus herra
Johanson teda sisse õnnelik, et pole vaja mudase
teega aleviku sõita. Raiooni ülem oli nõus tutvusest
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.219)

Lehekülg 28
kust veeti kusdasse solki,
sigadelle. mõned arvavad ett
solgiga sai haigus sisse paagitud jne
Kui vaadata üldse meie maja-
pidamise peale, siis selgub
palju niisuguseid asju miss sunni-
vad mõtlema et siin klassivaend-
lane täitsa tegutseb.
Näituseks 1933 aastal oli meil
kusdal 33 lüpsi lehma ja palju
noort karja 37 aastal on 16 lehma
16 lehma üle talve kavatsedakse
jätta 10 lehma.
Kesa on kündmatta Nii kui meie
teame juba 2 36 1936 aastal kusd
ei teinud rukkid maha siit
selgub ett see maa jäetakse
maha s.o külimatta. j.n.e.
Sugu pull tappeti ära.
4 mail ajas lambutski parema sugu
mära ära tulle purjes tagasi
tolmatsovist olenne lõppes j.n.e.
Suudlaisi vastutusele ei võtta
inimeestega käiakse lubamatult ümber
alvasti ümber, mille põhjal on
mõned ohvrid se on Helledovi
naine suri sel põhjusel et direktor
ei antud hobust haigemajasse viia.
Stsogol kes läks purjus peaga härga
õritama sai surma s.o harg kaevas
ära j.n.e.
Keegi neid tegusid arvestada
ei tohtinud selle eest ett mina
julgesin kirjutada
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 238
Kohe annab talle
Stalin ise käe
võtab Jussi sülle
nii, et teised näeks.
Ütleb: tervitatud
olgu väike Juss!
Ütleb: rahvas vaata,
kangelane - Juss.
Temast kasvab lendur
kes ei kohku teed,
annab iseenda
töölisriigi eest.
Ütleb: tervitatud
olgu väike Juss!
Lennukooli saata
tuleb meie Juss.
Nõnda istus mõttes
tillukene Juss.
Jutu välja mõtles
tillukene Juss
Aga mõni mure!
Lendur Jussist saab,
kui ta kasvab suureks.
Tingimata saab.
koolid lõpetab.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.213)

Lehekülg 75
heast töölisest, ilma. Ühes
sellega on ka tema naine spetsia-
list koolitöös. Sellega kaotame
ka teise õpinud tööjõu.
Kuna Buhalter Paakin on
üks vanadest spetsidest kes
iialgi hingeliselt meie oma ei
ole on Veismanile väga
armas ja kes on alati Veisma
niga nõus ühes isegi joomingu-
tel on nad head sõbrad.
Veisman V ja Paakin ajavad
sarnaseid jutte nagu nad ta-
havad ära minna. On see
õigus, siis see sellest halb
et üks spets aetakse ära, tei-
ne läheb sihikult ühes juha-
taga, mis halvab majapida-
mist. Kui aga ei lähe, siis
ehk püütakse nii läbi viia,
nagu meid ei lastud minna
sest, et ilma nendeta ei arvata
läbi saavat. Teadagi on nen-
del siis peale seda veel parem
valitseda ja oma tahtmisi
läbi viia. Juba praegugi
pole neile kunagi jao pärast
produkte antud vaid tarvi-
tavad vabalt kui palju ise
arvavad süüa ehk isegi mu-
jale saata.
Võtame lisaks veel ühe,
vanema juhuse. Meil oli
hilja aja eest Kalõvanis oma
tööstuse majandusosake, kus töö-
tati sakraamiga metsa mater-
jali ja ka savist pottisi.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 78
A. Meiner.
Meie Liisust
Õhtu! udulooris ehas
soojas tuule tuhinas
Rammu jõudu igas kehas
töö lukitsewas mühinas.
Uiked laulu ja rõemu helid,
Kolhoosi põldel lainetas
Jutud kindlad sõnad walid
uut elu jõudu kuulutab.
Põllud orastest on kaetud
Kaetud roheluse waibana
Wana aeg on põllult maetud
uus katel aset rohkena.
Igal mehel jutt kolhoosist
uuest ühistööst ja muust
Üksik Mart, ta räägib elust
uut ja wana uurib Mart.
Uitab põllupiiri rajal
wõrdleb oma wana-uut
ja õhtu rõemsal laulu ajal
läheb Martin mõttes siit
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.172)

Lehekülg 50
Lillo Juhan. Lääda raioonist
Isa oli veski omanik kunni kolhoo-
si astumiseni, kuhu ühes veskiga läks.
Kodu perekond on end laiali laotand,
õde ja vend töötavad Katsinas.
Kuusk Jaan. Struugi r. Tsepelka k/n.
Isa endine loomade üles ostja, spekulant.
Poeg Jaan õpib koolis kolhoosi paberitega
kui kolhoosnik, kuna tegelikult üksik-
majapidaja isa kodus, keda lina plaani
mitte täitmise eest 6lise sunnitööga karis-
tati. Poeg on noorteühingu liige.
Kõik need andmed on koolijuhatajal ja
sektori juhatajal Külaotsal teada. Kuid kes
mingid samme selleks ei astu, vaid isegi kaits-
ta neid püüab.
"Edasi" brigaad: Aljas
Partei koolis. 22 III 33.
KTõkke
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 142
11.
VII.
Päris omapead jäi tänav - siis kui langes,
saksa teraskiiwri wastas - Keila lahingus
punakaardi ridu - wastulööki andes.
-Kassiraipes asi järgmisena lahendus:
"ime kähku" tekkis poistel "sõja liit" -
tehti tulevärki "ehtsa" püssirohuga;
munakive paiskas õhku dünamiit,-
miini kapsleid urgitseti suure rahuga...
Oli gaasi-maski, relwu, kuule, vana sadul,
punastest veel mõnda muudki maha jäi).
- Oli plahvatusi - nii, et lajas terwe agul-
käsa, silmi lõhuti, - poisse surma sai...
Kõige krooniks - lõhkus pilvi sharpnell -
pani "rattast lööma" punawägi-saksa, tuid"! 7)
Linna ründas kiiwri wägi rattastel 8),
osa vanas kõrtsi majas korterisse jäid.
"Päästjatelle" hõiskas tõusik: "Kamrad! Vetter! "
9)
7) saksa tuikesed - saksa lennukid.
8) rattastel - jalgrattastel.
8) Kamrad, Vetter - sõber, onupoeg.
aut.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.199)

Lehekülg 80
50
Noh nüüd sm Kikas joome.
Kikas: Sina Tint rääkid et oled
tark mees ja oskad teisi petta
ja mind tembeldasid sina lolliks
aga nüüd tuleb välja et mina
olen targem kui sina. Nemad
tahtsid ju seda pudelid puruks
lüüa, kuid mina võlega j sain
ära petta, aga nüüd hakkame
jooma (tõmbab pudelil korgipealt
ja ise joob pool liitrid korraga ära
ja siis annab Tindile, jõivad ära
ja mõlemad jäivad purju). No
nüüd mina täna küll ei hakka
vahtima.
Tint: sina kuula minul on üks
tore laul mis sinule ka meeldib
Kikkas: Noh, lase tulla.
Tint: Mina laulan seda laulu,
alati kui ma purjus olen.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 200
Ilmsüütute
lehekülg
Meie mullikaid ei leina nuuksudes
Siis, kui nina all on süldikaus.
Olen ainuke, kes kooluid puutudes
Annab mullikale kah au.
Kadunuke oli Margareetake
Kasvas vabaduses, õisi soi,
Sest et perenaine, Tsirgu Meetakene
hoidis tema jaoks koik, mis võis.
Pühapäeval oma hoidja lahkusest
Margareetake sai sooja vett.
Vahest soolagi anti lakkuda,
Puhast soola kui käremett.
Meeta rääkis, et Margareetakene,
Kasva suureks nagu Tõrva pull,
Oled lesenaise ainus lehmakene
Ainus toitjake oled mul.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.220)

Lehekülg 40
kui vana kommunisti - endist enne kollektivi-
seerimist surujat kohalist parteilast kes sell ajal
oli külanõukogus. Kui oleks mina aga mingit kuria
teinud siis ei oleks siin piiri peal, kinnise kurordi
kohas mind peetud. Põle minul olnud mingisugust
süüdistust ega sletstvied. 1923 a. kom. noor ja 1927 a.
parteis töötand ilma karistusteta. Praegu on asi
K. K. Part kollegias partei küsimuse asjas.
KK. juuni kuu pleenumi otsuse põhjal tuleks
panna aga piir sellele tagakiusamisele.
Mina sain osa n.n. nopaneenne 6 üpabat rueka 8 kop.
selles keerulises võitluses Abhaasia selleaegses
olukorras, ning se hoop anti kaugelt ja seljata-
gant - Pihkva, sellepärast venib see asi.
Tervitades, A. Heinman
Adress ACCP Addazu
"Ära putu musse, ma ei putu susse" se on Normani loo-
sung millega ta alati / Minul on arusaamata
Almad ähvardas.
kumb kumbagi kasutab
Kas Normann Kalki, või
Kalk Normanni.
Kirjuta kas said Alma kirja kätte
Normanni jändi kohta.
A. H.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 203
Ega's midagi, kui lased udara ja...
Neile lüpsi pääle üks ta's kõik.
Suudad veelgi olla kasuks kudagi ja...
"Tõnu, Tõnukene! Ma ei või!.."
"Sa ei või!"
"Minu jalad, jalakesed!"
Meeta komistas. Ei, seisis veel.
Järsku Pilk langes aida taladele,
Suhu surnuna tardus kell.
"Siis on tõsi? Siis on tõsi Tõnukene?
"Voi ehk arvasid, et nalja teen!?."
Kümme keha nagu laibad võllapeelel,
Kumme lehma, alles leiged veel...
Kuidas koju tuli Tõnult Meetakene,
Pole meeles, aga kindel üks:
Viimast koitu nägi Margareetakene
Sündimine tema surma süüks.
Neli noormeest astus vara tare juure,
Meeta välja andis verenõu,

Lehekülg 214
14. Praktiline lehekülg
Hää on otsustada. Pää on otsustaja,
Aga süda pole pääga koos.
Vahest murepilved mõttest otsa saavad,
Jäävad südamesse maruhood.
Kurjad tunded jäävad kauaks südamesse
ja ei lahku temast hulgaal a'al.
Nõnda lombid jäävad sajust sügisest
Kauaks õhetama karjamaal.
Märdil midagi ei olnud kaotada.
Lehmanadike ja ruunakont.
Märdi pruugiks polnud käsa laotada
Veelgi lehma juures, võtaks tont!
Tegi ristitähe lauda sarikale,
Pärast sõime säädis korda kõik
Ja, et nälga poleks loomanarrikestel
Koorma heinugi juurde tõi:
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.213)

Lehekülg 78
"Edasi" toimetus!
Seda kirjatükki kirjutades
tahan ma tõsiselt asju,
koha peal parandada ja
likvideerida need nähtused
kui partei häälekandja
kaasa aitab. Häbi on öölda
kuid ka minagi ei julge
praegu koha peal isiklikult
teda paljastada, sest ma
tunnen üksiku olevat. Iga-
üks kardab ja ei taha ära
nihutatud saada. Uus raioon
sealt ei tea ka praegust toetust
sest iga tähtsam isik on alati
üldse tema pool ööd ja küla-
line. Mina kui üks haigetest
inimest pole ka minulgi süüd-
lasena lendu minna, kui ma
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 15
valitseda üle meie keegi ei saa.
Kuu ja päev.
Kui päeva varjutus seal oli
siis kuu seal lõõgas nagu tuli.
Kui välja vaatama läksin ma
siis päev läks jälle minema.
Kuu oli rõõmus naeris seal
kui lind istus kõrgel oksa peal.
Ja päike oma kiiri sirutas
siis kuu minema virutas.
Kui nägi väikest lindu päev.
ja merel liikus suurem laev
Siis päikene kord naeratas
ning kuu siis alles ehmatas.
Kui ma kaldale sain siis
siis vaatas mees ja lindu viis
Siis panin alles tähele
et väikse looma pani mehele.
Kodu poole hakkasin tulema
tehase vilet kuulsin ma.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.218)

Lehekülg 44
külla 25 km. Kevadised tööd
algavad märtsi algul. Enne seda
võivad elama asujad oma aia-
maad harida ja eluasemed kor-
raldada. Kliima on siin soe ja
talv lühike. Küla asub Urubskaja
jõe orus, kus ümber lehtpuu
metsa salud.
K-thal.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 115
kallis poeg. Ole vapper ja julge.
Kui tulevad vaenlased me kauni
kodumaa kallale, siis raiu puruks
vaenlane ja torma kotkana kerge-
jalgse hobuga kõige tihedamasse
vaenlaste väesalka ja purusta neid.
Vana kasak Krivorot andis mõõ-
ga poja kätte.
Ma olen valmis selle mõõ-
gaga oma kallist kodumaad
kaitsema. Ükski eestulev lahing
mind ei kohuta. - vastas isale poeg
- Uraa! Uraa! - kõlas vägev
hüüd. Päiksehelgis kiirgasid pal-
jad mõõgad mis vehklesid
õhus.
- Po konjam! - kõlas hüüd
ja juba järgmisel minutil tor-
mas tuulekeeranguna kasakate salk
steppi. Kõige ees lendas kotkana
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 81
73
nutma.
„Ära nuta"! Sarnane erilase pesa on tar-
wis ära hääwitada, kohtusse on tarwis
anda, et ta selgusele tuleks," waigistas Jaak.
„Mäletan minagi oma armast lapsepõlwe,
kuid mis lõbu ma temast tundsin.
Kolme aastane olin kui suri minu ema.
Isa elas wiletsalt äda waewalt jõudis end,
ja mind toita. Paari aasta pärast suri
ka isa ja jäingi waeseks lapseks.
Mõne aja pärast olin sunnitud koti
selga wõtma ja kerjama minema, sest
minul sugulasi ei olnud kuhu oleks ma
läinud. Siis sain ma ühe rika pere-
mehe juure karjaseks, kes minuga wä-
ga külmalt ringi käis. Kui sain
juba 12 aastaseks läksin ma säält
ära ja kauplesin ennast linna äär-
sesse külasse ühe peremehe juure sula-
seks. Sääl oli aga weel hullem elu,
tihti ei saanud mitu ööpäewa silma-
gi kinni panna. Tööd oli palju
ja raske. Toitu anti wähe.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.194)

Lehekülg 17
hetki.
Kui suurt naudingut võib pakkuda partei liikmele,
kui ta peab olema tunnistajaks kuidas enamik töö-
listest vilistab partei esitaja tribüünilt maha ja teeb
sellele tuule nii jalge alla, et ta peab esimise vastutuleva
konstaabli embusse pugema. Kas Krauberg küll
ei näinud neid pilkavaid muigatusi mis kaastööliste
nägudel mänglesid, kui "tema" partei esitaja teadus-
tas neist otsustest, mis partei tööliste elutaseme tõu-
suks tahab täiustada. Kas Kraubergil oli hea kui
kõnestaja suunda lendlesid sõnad:
- Juudas? Äraandja!
- Köieseebitajad!
- Kodanluse tallalakkujad!
- Kus on endised lubadused?
- Miks teie pole trellide taga? Meie seltsimehed
mädanevad türmides!
-Maha!
- Maha-a!!
- Maha-aa!!
Kas need hõiked polnud ka samal ajal Kraubergile
määratud? Ja siis tundis ta kuis pea iseendast langus.
Viha ja valutundel tangib veel praegu südant kui
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 108
Vl. Meibaum.
Öövaht.
Palavaga suvel,
vihmaga sügisel,
tuisuga talvel -
truilt öövaht on alati valvel.
Ei kohuta teda külm,
ei kohuta teda palav,
ei kohuta ka klassivaenlane kaval -
tuldsülgaja relv käes ei tuku tal'.
Ühes karvase Muriga
pimedail öödel,
kui kutsumatu öösine "külaline" jalgel
hoiab püssi ta palgel:
"Tulgu aga
kas või vaenlaste sada -
ei karda ma teid,
kõigil roosaks teen reied!"
Talvel tuisuga
pinevil kuulab ta
vihaselt vinguvat möllude nuttu,
ahnelt püüdes sellest kõrvuga varaste sala-
list juttu.
Valgeil suviöödel aga,
ahnelt neelates maitsevat rukkilõhna,
mõttes istub ta pakul, kuulates sala
mõne noorpaari õnnelikku armujuttu.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 163
sm. Molotowi nim. Kolhoosi kolhoosnikud nõuawad
Oudovo raiooni prokurööri wahele segamist kolhoosi
asjus ning wõtta esimees E. Ude kohtulikule
wastutusele
E. Kaur. 21 juunil 1937a.
Kirjatükk enam kui tõsi on siiski
palun "Edasi" toimetust warjunime
"Kolhoosniku" all trukida.
Minu aadres
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.172)

Lehekülg 110
eeskuju tagajärel niisugesi kaadrisi, kes
hakkavad külas klassi võitlust kinni matertama
nagu nemad koolis.
Paljudel õppuritel on arusaamata, mis jauks
viidi meil partei puhastus läbi, kus oportunist
Pasporne kulakuid tagasi sokkutab, nii
Mihkelson ja Kesipere kulakute varjajad
koolis Külaotsa.
Oblasti kontroll komissjonil on oma otsustav
sõna ütelda, kas Pasporne ja Mihkelson
on suutelised andma, rahvus vähemuse
kaadrisi küla sotsialistliseks ümbertegemiseks
silmas pidades et rahvus - vähemuse hulgas
klassi võitlus hoopis teravamal kujul
ja rohkem maskeeritult kulak igale poole
sisse poeb?
Õppurid.
Rusavina M. Tensof
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.220)

Lehekülg 3
670/25-IX.33a
Edasi" toimetusse.
Minule rääkis jaanuari kuu 33a.
Kaabel Arnold Jakobi poeg. et tema
olla 1932 a. töötanud ühes Saartsi
Vennaga, s.o. Kominterni" kommunas
Dabrevonola raioonis Baschkiirias.
seal olla mõned kommissarid rääkinud
et Saarts olla Slalovsist ära põgenud
kartes likvideerimist. Mõned jälle, et
Saarts olla peale likvideerimise Slalo-
vsist ära jooksnud.
4 augustil rääkis minule sm. Ed.
Jürgenfeldt, et temale olla keegi
Komsomolka rääkinud 3 augustil
et tema teadvad seda kindlasti, et
Saartsi vennad, ehk vend olla
likvideeritud, kui suur kulakud.
5/VIII-33 a. Ed. Veske
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 191
Vaat' miks järsku kui traavel koormata
siis kui Liisadel lemmel keel,
Ilmus Artur ja ühe korraga
Uued tähised tõusid teel.
Artur ütles, et käige põrgusse!
Viinavabrik pole kollektiiv.
Artur ütles, et viina tõrdudes
Olla sündinagi mehe piin.
Meis on jõudu, et sada kuradit,
Keera kimpu ja tasku äa,
Aga niimoodi mitte kunagi
mitte s....gi meist ei saa.
Meie mängime uhket peremeest,
Omal krunt nagu pastlapaik:
Ühest veerest tülga teisi veereni,
Ühest otsast viska teisse vai
Meie mängime uhket peremeest,
Omal prussakadki näljas laes...
Või ei märka, et inimestel
Võõra lõa otsas venib kael
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.174)

Lehekülg 59
Kõike seda uuris Obl. ameti ühisuse komitee
ja otsustati et direktor töölt maha wõtta, kuid
millegi pärast ei ole seda weel senini tehtud.
Direktor Pellinen jätkab ikka oma "tööd".
Mingisugust ettewalmistust uue õppeaasta wastu
ei tehta. Eesti osakonda komplekteerimine läheb
nõrgalt, praegu on sisse antud ainult 10 teada-
annet. Haigete õppurite eest direktor hoolt
ei kanna. Olin Krimmis sanatoorias ,(kuhu koha
saamiseks pool elu pidin enne ära andma kui
direktor raha ära maksis) ja kui arstid nõudsid
et pean weel üheks kuuks sinna jääma ning
saatsid kooli telegrammi siis ei arwanud direk-
tori härra heaks wastatagi kas saadab raha
wõi ei.
Paremad õpetajad lasewad jalga teada saades
et seda bürokrati töölt maha ei mõeldagi wõtta.
Minu wäljawaated on ka sarnased et õppida sarnas-
tes tingimustes on wõimata pealegi weel nendel
õppuritel kes teda julgesid kritiseerida sellepärast
on küsimus kas peawad lahkuma rida õpetajaid
ja õppureid siit tehnikumist või see wana bürokraat.
Ära mineku kawatsus on praegu kes siia puhke-
ajaks on jäänud õppuritest järgmistel: Waarman
Willemson, Rüütel, Weiram, Kaevats, Baumanil
Allik ja minul. Õppuse poolest on need õpilased jär-
keskmine kokku võtta
mise edasi joudmisega: 1) Waarmanil - 4,2 wiimastel kuudel
2) Willemson - 4,2
3) Rüütel - 3,8 7) Alber - 3,7
5) Weiram - 3,9 8) Allik - 4
51 Kaevats - 4.8
6) Bauman - 4
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.219)

Lehekülg 11
wares Al. Tilgor J. Krowi M. Lingemoi B. P.
Teor A. ja teiset. Kes iga päew 150-200
protsenti töö normid ülendanud.
tegid sotsalistliku wõistluse prigadade
wahel, mis peale 27/XII ööl läbi teises pri-
masinod kärisesid ja hobuse ojamisest
mets wastu kõlas ka a rukki okkit
tõusid hommiks põllule.
wad nende töölistega jõuame oma
Suure põllu ära koristada wähise töö
jõugo meil oli üle pea 35 töölist aga
koristada on meil. rukkid 80 ha
Kaera 75 ha odre 31 ha nisu 37 ha herned 5 ha.
Lina 42. ha kartulid 15 ha ristikheina 60 ha
mas heina 50 ha awikki heina 4 ha. kokku 499 ha.
peale selle oli meil weel suur looma kari
ja hobuseid kuhu neist töölisteist ka osa on
Siin peab tingimada Juhatuse koosolek
preemia wondi wälja heraldama.
Punase Pustuse kolhoosi
Polngronon. Esimees Aworg
rukkis lõppetama 29 7 vii 37.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 183
Nõnda ikkagi elu edenes
Elu - tema vii kui püksisäär.
Vahest vaatad, et nüüd rebeneb,
Paik pääle ja jälle hää.
Uh. tsuhkagi, lase lennata,
Ära kaeba, et elu-haud,
Pole leiba, siis kartult vemmelda
Pole kartulit, siis agan aus.
Ole hädas nagu uss kerisel,
Kiida teistele, et mul on soe!
Selle eest oled ise peremees,
Oma pükstega hauda poed.
Aga juhtub, et jumal halatseb,
läheb hästi ja vaata siis;
Sured õndsalt ja sängi jalutsis
Aluskoti vahel sadat viis.
Tuhat pangas, aga õues masinad
Kari lehmi ja sigu ka,
Päevilisi nõnda ümber tosina,
Tiinu seitsekümmend Sinu maad...
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.213)

Lehekülg 89
Eksil tuleks oma tegude eest vastust
anda, et ta tulevikus tunneks oma
töö eest vastutust.
1933 aasta aprillis, kui kõrvaldati
Luuküla k. nõukogu esimees Teisberg
pandi tema asemele tööle Kolberg br-
hald. Kulberg on partei kanditaat.
Ennem okt. rev. on Kulbergitel oma
kood olnud. Kolektiiviseerimise algul
saadeti ka Kulbergid kui kulakud
Kuuda k-nõukogu piiridest välja.
Millegi pärast saivad nad tagasi
Kuuta k-nõukogusse. Praegu on
Kulbergi vanematel 4. osab selle peale
vaatamata, et nad kolhoosnikud
ju - hobune kodus. Seesama Owald
Kulberg kaebas, et vanemad on va-
nad ja ei jõua enam tööga toi-
me saada - siis viis omale ühe
naise kodu kuid samal ajal elab
teisega Luuküla. Viimasega on regist-
reeritud. Seda naist, kes kodus vane
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 9
7.
lähegi, kui sa arwad! Üks asi on sõnadega
õhulossisid ehitada ja udu suudlusi maitsta -
koguni teine asi aga on tegelikkus!
Pealegi on plikad nüüdsel ajal kole kelmid.
Waata aga, et nad sul enesel nahka üle
ei löö!
Kõik (naerawad). Noh, mis sa, Toots, selle
peale ütled?
I st.
(Tootsile). Talwe waheaeg tulid ka puh-
kuselt, siis kiitlesid, et sul olema seal ku-
sagil ikka üks mugaw musutrullike. Aga
nüüd teawad poisid rääkida, et ta olla
kohe 3 päewal peale sinu ärasõitu me-
hele läinud.
Kõik (naerawad).
II st.: Ja samane lugu oli tal teise mams-
liga möödunud suwel...
I st.: Näed nüüd, kui kindlalt sa nende sü-
damed halwasid! Soowitan edaspidi

Lehekülg 14
12.
Waata, kui uhke seisak tal on!
mulle paistis
Ja waade, - just nagu oleks mul
elektri säde ihust läbi jooksnud, kui
ta oma pilgu korraks siiapoole juhtis
Ei, see on eht esimese numbri linna
poiss.
Klaara (ikka wälja waadates). Nüüd hakka-
wad ka minule juba temma üksik osad
selgemalt silmi ette kujunema...
Motja (wahele segades). Eks ole kena noor-
-mees?
Klaara (wahib ikka wälja). Fui! See on täitsa
wastik tüüp. Näe, ninagi teisel, kui
hapu kurk peas. Ja kõik see wälimus...
Motja (katkestades). Jäta Klaara. Ma tean
juba - sa oled niisugune kihwtine ala-
ti! Mis mina kiidan, see on sulle
ikka halb - wastumeelt... Ja olgu weel
muuga, mis on aga seda noortmeest
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.220)

Lehekülg 11
Külge oli hoopis Laev kinnitatut
Mulle anti kevadel nõu nende
kirjatükkide pärast prokurörile
kaebtus sisse anda ja "Edasis"
õiendus saata. No ma mõtlesin, et
ühe tolk (Veske) pärast hakka
nüüd partei häälekandjat määrima
eks ta jäta nüüd ise rahule.
Eksisin siiski omas arvamuses.
Edasis N 42 (22 märtsil) 1934a.
ilmub sõnum (Mille pärast ma
sulla nüüd kirjutama hakkasin)
Seal kirjutatakse jälle, et aasta
tagasi pastal Saare pärast
Mogotovi metsawalmistuse plaan
lähes olnud. Kuna nüüd
uue k/nõuk. esimehele teiseks
soovitakse selles töös murrang
teha. Kujuta ette k./nõuk.
esimees Tensak on juba sügisest
saadik siin ja kewadel kus
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.198)

Lehekülg 3
1
1920 a. hakkab ilmuma "Rõhutute Hääl,"
üks parem töörahva nädalakiri, mis
Eestis ilmunud. "Rõhutute Hääl" väitleb
täiesti enamliselt sotside mõju hävi-
tamise eest, nii linna, kui ka maa
tööliste hulgas.
"Rõhutute Hääl." No 9. 8 jaanuaril 1921 a kirjutab
Muutunud olud ja maaproletariaadi ülesanded
Riigikogu valimiste tagajärjed näitavad
töölisklassile küllalt selgelt neid välja-
vaateid, mis meil "demokraatlise korra" are-
nemise käigus ees seisavad. Suurpõllu-
mees oma kindralite juhatusel ja väikepõllu-
mees või tõusik, kes loodab täisverd
põllumeheks kasvada tööerakonna juhatusel,
pigistavad südamlikult kätt arutavad
vennalikult tingimusi, kuidas võiks
kurnajate võimu kindlustada ja töö-
rahvalt viimast tööjõudu välja
pumbata. Nende kahe suurema
erakonna maaliidu põllumeeste ja
tööerakonna ümber koguvad endid vä-
hemad raisakullid, et kinni püüda,
mis kord kaduma ähvardas minna.
Olud on muutunud, meie kurnajate
kõhklemise aeg on möödas, nüüd
algab kõrvalekaldumata ka edasirüh-
kimine oma eesmärgi poole. Nende
muutunud olude tõttu tuleb iseäranis
maatöölistel endistete väärtuste
ümberehitamisele asuda. Tööliste orga-
niseerimistöö üle maal armastavad iseäranis
sotsid laia suud tarvitada, kuid maatöö-
lised teavad, et see organiseerimistöö
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.202)

Lehekülg 105
õpib ta Leningradis suurtükiväe leitnantide
koolis. Igal N.S.V. Liidu kodanikul on
õigus hariduse peale ja see seadus andis
võimaluse ka Arnole hariduse saamiseks.
Põhiseaduse punkt 133 räägib, et kodumaa
kaitsemine on iga N.S.V. Liidu kodaniku
kohustus. Ja et paremini ning ausamalt
seda kohustust täita, sellepärast Arno õpib
hoolega sõjateadust, et punase leitnandina
oma väeosa kodumaa kaitseks viia ja kahu-
rid vaenlaste peale sihtida.
Arnost saab punane leitnant ja sarnaseid
ustavaid leitnante on meil sajad tuhanded,
kes meid kõiki viivad punase marschaali sm. Voro-
schilovi juhatusel kallist kodumaad kaitsema,
kui saksad tulevad, et N.S.V. Liit sulgeda,
nagu seda kavatsivad teha härrakesed
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 14
Nõukogude ja kapitalistlik vaksal.
Nõukogude maal on vaksalid
rongisi on meil suur hulk.
Kõik mühisevad, kohisevad plaksadi
kui huugad ühes, kinni jääb kurk.
Kapitalistidel suslad on vanad
ja uusi muretseta on halb.
Sest neil seal möllab suur kriisis
ja tööline käib seal kui vang.
Siin töörahvas meil kõik käib vabalt
ei keegi üle meie valitseta saa.
Sest varsti hakkab töörahvas ise
valitsema üle kogu maa.
Nõukogude liidus on raudteed
mida keegi ära võita ei saa.
Sest varsti hakkab töörahvas ise
valitsema üle kogu maa.
Kapitalist oma vanad suslad
ei enam sellegile kaubelda saa
Aga meil on vedurid suured
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.198)

Lehekülg 71
Johansoni vastu kohe asjale säädusliku käigu andma
Kui ta klaas likööri ära joonud. Perenaise poolt valmistatud
Hommiku einele au teinud oma tubli isuga. Jättes hobuse
sõidukiga uue maja rida ette, sammudes jalgi alla vana
Liisi elukorteri poole.
Mis siin on juhtunud, imestas ka Johanson.
Tagakambri ukse pääl karjatas perenaine uuesti.
Liisi ema lamas põigiti üle maha visatud aluskoti pää
ja jalad põrandal, läiketa tardudunud silmad pärani
sinises tursunud näos. Kuivanud jalad nagu kaks sirget
keppi villastes katkistes sokkides ulatasid kotilt ukseni.
külm ja kange.
Temast vähe eemal istus kuidagi pool küllagile riide hunniku
pääl, väike Edmund. Süles ja ümberingi hulk väikesid
rohupudelikesi. mis otsimise ajal kapist mis väikene
seina ääres seisab
ja halliks värvitud praegu tühjalt pärani avatud uksega.
natuke maad eemal, ümber läinud tass, piima loigukesega
ja leiva tüki selga (leivatükikesed)
kesed
Hirmunud perenaine haaras sülle lapse kuid selle pääke
vajus nõrgalt alla. Lõug ja rinnad suu joodiga. kuid
liigutuse juures tungis suust verine veri huuled olid
pundunud ja katki vere piiskadega kaetud. nii sama
ka suu seest ja keel. Kõigilt rohu pudelitelt oli ta väikse
hammastega korgid ära kiskunud ja nende sisu maitsenud
kuid väälvihape oli see, mis tal viimasena käes olnud
mis põletas ta riided ja sisemesed elundid. Ta ei olnud
veel päris kangeks (kõvaks) tardunud, ja perenaine arvas
ehk tõuseb veel elama.
- Ei siin ole enam teha midagi lausus raiooni ülem
külmalt. las nad olla liigutamata kunni arst oma
otsuse annab.
Aga Liise?...
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.154)

Lehekülg 37
metsa materjali 80 kilumetri takant
1932 aastal kolhoosil oli
puid
lauade puudus millest teha mesi (linnud)
nüüd nii kaa raamisit. Siis meelidasit
minu kääst laudu 250, meetert ja 1933 a.
kuna muist viidi
31 meetert. (Martsi kuus) oma voliga, 14 Aprill 1933.
Et kui saab kevadine küli maha
siis toome kohe lauad takasi,
Ja need on kätte saamata täna päevani.
ja sellega ka siis seisab minu Elu maja
pooleli. Ja selle paha meele pärast
et mina oma poolikut maja ära
ei kontlustant 1936 aastal visati mind
välja kolhoosist, sellel aastal 12. Jaanuaril.
ja ka mida teadustati raiani
valitsusele, Ja nimedavat seda
valmis tekemata Elu maja vilja sõbraks.
Hüleaedsetel nii ka vastas elanukudel
on kõikel nii suguset ja ka veel suuremat
Elu majat peale hõue köögide aga
minul on hõue köök ja see valmis
tegemata maja. Nüid paluksin Teid
Teadustake Edasi lehes kas on
minul luba valmis teha või ei,
nii nägu mina ja ka kõik pere saivat
Kodu sõja aeg kannadata valgele võimo
poolt, Kus mind kinni vangi panti
ja kuusada rublaga trahviti
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.212)

Lehekülg 205
kuuldagi ei tahand, sest Noorte Komtee
sekreter Derfemov ühes Vagistremiga kooli,
igakolselt mustati. Praegune P B K
sekreter eestlane Tooming kes rääkis:
" Hm kakoe juareme uuem siin uk.“
See samane Tooming otsustas
minult partei pileti ära võta.
ärmine tüüp-bürokrat, enese
musta teise läbi maha kraapida. Ennast
1et dets võeti maha. 28/XI Toomuga
sabarakud NRK sekreter Parfenov
ja teised tulid kooli revideerima.
Siin on osa õpetajaid segatud
keda ka need tüübid süüdistavad
on par õpilest eneste mõju alla võtnud,
Selleperast palun kohe kiiremas
korras "Edasi" toimetuse abi ja
eesti keelt oskajaid inimesi, kes on
erapooletud asjas. Seda ma
palusin Kalinini oblasti har osakond
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 19
17.
Mis ikka wõimata, see wõimata
Tunnen kohe ise, et süda pöörleb
ja pöörleb sees,weri woolab pööraselt pä-
he - silmi eel tumeneb. Ühesõnaga,
tunnen kohe, et sulan ta pilgu all
Tean ise, et see on üks kuradi nõr-
kus mul. (Kawalalt). Aga pole
wiga - küll ma aja peale toibun.
Hea strateeg uurib ikka alati põhja-
likult asjaolud järele ja alles siis alus-
tab pealetungi. Nii ka mina.
Aga ei tea missuguse mulje ma
tema arwamises enda kohta jätsin?
Ülewal pidas teine end minu wastu
küll weidi ükskõikselt - peaaegu
ametlikult. (Kawalalt). Aga eks
see ole ju plikade sõjakawalus!
Nii mõjuwad nad poiste südamete
peale nõiduslikumalt. Tean küll!
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 178
Kui veel pattugi naaber pelgaks,
Nagu kristlane läbi a'aks.
Luupainaja nõiub selga,
Kodukäija nõiub kaasa ka.
Oma maa pääl ja oma majades,
Karda tonti ja karda muud!..
Piiritulpadel piirirajadel
Rongad valvasid raisaluid.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.198)

Lehekülg 18
3
veel
Ei. Kirjanikul on idee ja see ootab
kehastust. Ja nüüd hakkab ta tüüpe
looma. Aga imelik - kõik ta kange-
lased tulevad kohmakad ja kandi-
lised kui laastukubud ehk teised jällegi
on abstraksed, õhus õljuvad ideed
Sulased on kui hernehirmutused, kulakud
kui lihunikud aga kehvikute habe
on hirmus pikk. Ehk jällegi: keegi
väljendab alasti ideed ja filosofeerib, aga
kes ta on - pole näha. Paremale juhtu-
misel paneb kirjanik sellele alasti
ideele kuhmaka rõiva selga, pariku pähe
Kirjanik märkab, et kõik pole korras
Ta püüab meeldetuletada mõnda meel
maatüüpi, sellest ajast, kui ta, aastat
kolm tagasi viimaskord maal elas
Ja talle tuleb, nagu läbi udu mõndagi
meelde. Kuid kohe saab ta aru, et
kolhoosnik enam kaugeltki see ei ole,
mis ta paar - kolm aastat tagasi oli.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.211)

Lehekülg 9
Egas siis minagi, kolhoosnik ei
tukku
Stalini hüüdsõna täita püüan
ruttu.
Õppin ja künnan, ja muldan kõik
hästi,
Küllap siis jõukaks, kultuurseks saan
varsti.
Kõik meie kokku üks töörahva
pere;
igale konverents andis kätte oma
ala.
Laenuga riiki nüüd aitame;
plaani ruttemalt täidame
Elu - uue ja parema loome,
sotsialiismile ligemale saame.
Talve päike
Miks nii kurvaks kuldne päike
Olid jäänud sa?
Aralt peidad oma läike
Metsa taha ära sa.
Ei suu nõrgad kiired suuda
külmaga nüüd võidelda;
Talve kattet nad ei muuda,
Tuleb vähe oodata
kestis löök brigaadi töö.
Sääl nüüd katsub oma rammu.
Talve taat ja pakkane.
Aga vaata varsti jälle
Paike paistab iluga;
Siis ka meie rinnas püüe
Jõuga lööb elama
Uued löökbrigaadid sääme
Tõutused täidame;
Elu parema me loome-
Vana puruks murrame.
Väsimatta, ühel meelel
kolektiivis töötame
Rautse töörahva riigi
Seega ules ehitame.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.198)

Lehekülg 69
vabariigi iseseisvusele väga kardetavad olid) pandi lauale
29
teiste leitud asjade juurde.
Nüüd kästi Liisil riide panna ja kaasa minna nii sama
ka Võsul. Liisi hakkas protesteerima.
Missuguse õigusega teie mind arresteerite, kuhu ma jätane
haige vanainimese ja lapse.
Pole meile mingit eeskirje nende jaoks antud vastas
tööliste õgija
vihmamantlis inimsoo teotis külmalt.
Ema, ema, Ei tohi minna, nuttis väike Eedu.
Üks püssimeestest lausus (vistist mõjus pilt pahasti)
Kas ei saaks teha korraldust nii, et võiks vähemalt
lapse kaasa võtta
Meil pole voorimehi vastas "vihmamantel" vähese
mõtlemise järele. Kuid meie saadame mõne külast
hoidjaks lapsele. leidub ju mõni plika või vana
inimene.
Vanaema hakkas nüüd nii meeleheitlikult nutma, et
jälle haiguse hoog pääle tuli.
Püssiga mees katsus haiget lohutada.
- Ärge nutke vanaema, teie tütrele ei sünni mingit
halba. Ta kuulatakse politseis üle ja õhtuks tuleb ta
kodu tagasi.
No ruttu ruttu kiirustas, vihmamantelis hääl. Ka temale
hakkas see õudne kontsert mis ema ja laps koos tegivad
närvide pääle.
Värisevate kätega paneb Liisi palito nööpe, seob räti
pähe.. Ema on muutunud haiguse hoo all näost
siniseks kuidagi ei saa hingata.
Aidake! kisendab ta lämbunud häälega. Ta vinskleb
veel ja jääb siis pikkamisi vaikseks. Väike Edmund
istub ta juures kõvasti kisendates-
Laske mind... laske. Kähiseb Liisi ja tahab jo-
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.205)

Lehekülg 208
Ma olin wang, sõin kroonu leiba,
Mul selga löödi aiateiba
Ma seni teenisin, kui suri isa
Ja kodunt tuli hädakisa.
Siis sõitsin külasse. Saal wõtsin naise,
Hää, tubli, nägusa, kuid waese.
Ja algas elu teine, laste pere suur.
Ka ehitustest puudus kelder, kuur.
Kõik ühel päewal põles maha
Uus ehitus see nõudis palju raha.
Ei isast pärinud ma muud
Kui ainult neli nälgind suud,
üks lehm, wana hobune,
Ja seegi oli wigane
Mu wanem õde suri ka
wend oli hoopis hooleta.
Ma rühkisin siis tööd kui hull
Ööl uneta kui wana kull.
Siin ilma sõda lahti lõi
Ja palju õnnetusi tõi.
Mul kadus poeg ja suri noorem õde.
See on kõik tõestesündind tõde."
Siis äkki tuli kord Mahno.
Ta nõudis: "kõiki kokku too.
Kes rääkis wähe läbi nina,
Küll pagan, juut wist oled sina!
Ja poos ja piinas inimesi
Kui jõgi woolas silmawesi.
Kes tassis liha, kes tõi mett
Ehk muidu mõeda Dnepri wett!
Ka lõbu waja, naised siia.
Küll laseme teid koju wiia!
Me elasime hirmust aega üle.
Mul tütar oli wäike, poeg weel süles
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.198)

Lehekülg 17
mõteldes. Ta teab, et mõnusam on ümar-
- gune summakene "muu" juures ära teenida
elukutselise
aga kirjaniku kidur sissetulek ei meelita
teda. Viletsalt elada ja 6-7 tundi
päevas oma raamatu kallal töötada
võisid Dostojevski, Balzak või kes tahes aga
mina... minul, kurat teab, kas on mull
andi või ei olegi! ehk kui ongi natukene,
neh, kas ma siis sellepärast pihustsuhu
elama pean hakkama, ja mis kõige
hullem, ei tea veel, kas lõppude-
-lõpuks ikka tuleb minust midagi, või...
Näete, seal ta on see kirjanik...
Ja vahest õhtul, peale töö lv "muu" töö
läheb kirjanik oma tuppa ja lukustab enese
järele ukse. Tal on salajane soov
midagi kunstilist kirjutada
"Ehk tuleb siiski midagi!..".
Paber, sulg ja tint on omal kohal ja
kirjanik nende juures. On see kõik?
1) Tulevad meelde sm. Saartsi sõnad E.R.T.
kirjandusõhtul E.P.T.,24.III.34.
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.220)

Lehekülg 24
Joller M. Lehtedes tuleb rohkem selgitustööd teha rahvusdeks
voolust
Teha oma seinalehte rohkem operatiivsemaks ning lasta teda
tihemalt välja.
Eeriksoon. Esimestes seinalehe rubriikides olid näidatud,
võõrnähtused ka ei olnud väljapääsu teed näidatud kuid nüüd
on see olemas.
Valgustata rohkem kultuurseid küsimusi seinalehes ja
tervis hoidmise küsimusi.
Juhatusel tuleb seinalehel ilmunud artikleid arvesse võtta
ja võõrnähtusi parandata.
Reinman J. "Edasi" tuleks teha päevaliseks - antakse kuu iga
päev
Kuulati Töötasu määramise administratiiv töölistele
meie kolhoosis.
Otsustati: Määrata töötasuks administratiiv töölistele
juhatajale - 24 päeva kuus, arvepidajate - 24 päeva, kassapidaj
- 6 päeva ja aidamehele - 6 päeva kuus
Kuulati: Kolhoosi jooksikute kolhoosist välja heitmisi
Otsustati: Teha Reinman Valtrile viimne ettepanek
kolhoosi tagasi tulemiseks, saata Valter Kleini teadaanne, et ta
on meie kolhoosist omavolilist välja läinud ja kolhoos teda
tagasi saadaks. Leppiku Alma kohta on 2 ettepanekut
1. Leppik Alma kolhoosist välja löömin selle eest oli 9 ha
2. Enne põhjused järele kuulata ja siis välja " - - - 3 "
Tähendab Leppik Alma kolhoosist välja lüüa
Kuulati: Leppik Esimese mai läbiviimist
räägib Eriksoon lööklaste väljaeraldamisest ja premeerime
Otsustati: 1s mail kell 1 p. minna rongi kinnus
Sikopesa k/nõukogu juure. 2se saab läbi viidud oma
kolhoosis. Lööklastuse saab määratud Renson, Irelimust
Tesnm.R, Aron ja Urus R. premeerida pensionit - 28 rubl.
Trelman - 20rub. Tesnm - koremaas apakota, Aron-20 ru.
ja Urus R - 20 rubla
Leningradi_Edasi_toimetus (ERAF.62.1.207)

Lehekülg 98
Kohus arwesse wõttes nende wanu-
tust mõistis neile kumagile küm-
me aastat wabatuse kaotamisega
sunni tööle.
Süüdlased wiidi ära rajooni, kust
nad teatud kohta saadeti.
Küla aga peale sarnast kuritegu
oli ärewil, paljud talud ei saanud
magadagi ööse, kartes Polle ja
Lelle uitasid magamata ööd läbi
piku tuba
Et aga luua kindlamat sidet
ja kindlustada endi kaitset mõrtsu-
kate wastu, on tarwis koatada ära
üksikmajapidajate süsteem ja koon-
dada laiali pillatud talud ühte kokku.
Küla rahwas hakkasid aru saama,
et üksikult on elada wilets ja häda
ohllik.