Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Parnu-Viljandi_kinnistusamet (EAA.3760.2.3244)

Lehekülg 109
K.
Notar
HANS TUUL
VALGAS.
"31". märtsil 1928a.
No 1365.
Vabaduse tän. Nr 6.
Kants. lõiv 5,50 kr.
Tempelmaks 2,40 kr.
markides kustutud
2 apr. 1928a.
Wiljandi-Pärnu Rahukogu
Kinnistusjaoskonna sekretär TNaar
Viljandi-Pärnu Kinnistusjaokonnale
Wiljandi-Pärnu Rahukogu
2 APR. 1928
Sissetuleku Nr.
Päewaraamatu Nr. 550.
Dokumendi Nr.
Saates siin juures kolme obligatsiooni, mis kinnistatud advokaadi
Gustav Talts´i kasuks Jaan Hendriku poja Loos'ile kuuluva Valgamaal asu-
vast Jõgeveste mõisast eraldatud Suurepetre No 6 talu peale, kinnistu No 259 all,
7. juulil 1923 a.: esimene - No 1211 all 1000 krooni suuruses, teine - No 1212 all
1.000 krooni suuruses, ja kolmas - No 1213 all 3000 krooni suuruses, - mis kõik
blankopealkirjadel edasi antud, ja mis nende valdaja Eesti Panga Valga osa-
konna poolt varustatud minule 30. märtsil 1928a. not. reg. No No 909, 910 ja 911
all avaldatud pealkirjadega nõudmiste ees nende obligatsioonide järele ühes
protsentega tingimusteta eesõiguse andmise üle nõude järjekorras Eesti Maapangalt
nimetatud Suurepetre No 6 talu peale lubatud laenule 2000 krooni suuruses ühes
protsentega, kuludega ja viivitusrahadega, ja selle järele nende obligatsioonide blanko-
pealkirjade põhjal uuesti edasiandmise üle, ning toetades tähendatud pealkirjades
kirjeldatud volituse peale, - palun kinnistusjaoskonda teha kinnistusraa-
matu registris eelnimetatud Suurepetre No 6 talu osas kinnistu No 259 all - 4. jaos
3 lahtis - nendele pealkirjadele vastavat sissekannet, ja selle järele obligatsioo-
nide kinnistusaktid, varustatult kinnistusjaoskonna sellekohaste pealkirjadega,
ühes ühe tunnistusega kinnistusraamatu registrist sama Suurepetre No 6 talu
kohta, minule väärtkirjana (väärtusega kr. 50.-) posti kaudu välja saata.
Ühtlasi saadan siin juures kantselei- ja tempelmaksu 7 kr. 90 snt. tem-
pelmarkes ja postikuludeks 70 senti postmarkes.-
Notar: HTuul
Parnu-Viljandi_kinnistusamet (EAA.3760.2.3244)

Lehekülg 168
Ärakiri Viljandi ringkonnakohtu kinnistusjaoskonna ülema otsusest
10. detsembrist 1935.a. nr. 608 - V.II all:
Esitatud Eesti Maapanga juhatuse otsus 21. novembrist 1935.a. köita nr. 808
all Viljandi maakonna vakumaa 1935.a. kinnistusraamatusse ja selle raamatu
registri II köite 259 ossa Jõgeveste mõisa järgi oleva talukoha "Suure-
petre nr.6" peale järgmised sissekanded teha:
a) IV jao 4 ja 5 lahtrisse: Eesti Maapanga juhatuse otsuse põhjal 21. no-
vembrist 1935.a. on kustutatud 14. aprillil 1928.a. nr. 547 all Eesti Maapan-
ga kasuks kinnistatud kahetuhande (2000) kroonine pantõigus.
b) IV jao 1 ja 2 lahtrisse: Eesti Maapanga juhatuse otsuse põhjal 21. no-
vembrist 1935.a. on kinnistatud Eesti Maapanga kasuks esimese hüpoteegina
Eesti Maapanga poolt väljaantud laenude intressimäära alandamise seaduse
§§ 3 ja 5 alusel üheks liitlaenuks ükstuhat seitsesada üleksakümmend (1790)
krooni, kahe ja poole (2,5) %-ga aastas, poolaastalise ettemaksuga, Eesti Maa-
panga juhatuse otsuses väljendatud tingimusil.
Kinnistusjaoskonna ülem J.Depman.
Sekretär T. Naar.
Õige.
Kinnistusjaoskonna sekretär TNaar
Viljandi ringkonnakohtu
kinnistusjaoskonnas
saadud
28. nov. 1935
Päevaraamatu nr 3175
Kinn. raamatu nr.
6. novembril 35
3152
Viljandi Ringkonnakohtu Kinnistusjaoskonnale
Saates siinjuures Valgamaal, Jõgeveste vallas
asuvale, Jõgeveste mõisast eraldatud Suurepetre N 6
vakutalule, kinnistu N 259, 24. märtsil 1930. a. N 677
all kinnistatud obligatsiooni kinnistusakti 1500
krooni suuruses ühes nõutavate ärakirjadega,
palun Kinnistusjaoskonda Artur-Karl
Adolfi poja Kokkult´i pealkirja põhjal tähenda-
tud kinnistusaktil, - milline pealkiri tõestatud minu
poolt 26. novembril 1935.a. not. reg. N 2081 all,
teha kinnistusregistris, eelnimetatud Suurepetre
N 6 vakutalu osas - 4. jaos 3. lahtris - sellele
pealkirjale vastav sissekanne ja selle järgi saata
minule tähtkirjas tähendatud obligatsiooni kin-
nistusakt, varustatult Kinnistusjaoskonna selle-
kohase pealkirjaga, ja tunnistus (väljavõte)
kinnistusregistrist, eelnimetatud Suurepetre N6 va-
kutalu kohta.
Siinjuures kantseleilõivu 2 krooni 50 senti
kohtumarkes, tempelmaksu 1 kroon 70 senti tem-
pelmarkes ja postikuludeks 30 senti postmarkes
Tempelmaksu 1,70 kr. ja kantselei-
maksu 2,50 kr. kustutatnd markides
käesoleval dokumendil
Viljandi ringkonnakohtu
28. XI.1935
kinnistusjaoskonna sekretär T.Naar
Notar HTuul
Täidetud
17 XII. 1935
Nr. 16693, 16162, 16607.
30 sendi eest marke kirjal.
Parnu-Viljandi_kinnistusamet (EAA.3760.2.3244)

Lehekülg 191
Viljandi Kinnistusam
SAADUD
25. okt. 1938
Päevaraamatu nr.
Kinn. raamatu nr.
Wiljandi Kinnistusametile.
Teatan, et pöördel tähendatud dokumendi olen kättesaanud.
Tõrwas, 24 oktoobril 1938 a. nr. 2325.
K. Perand
Notar.
Viljandi Kinnistusametis
SAADUD
4 - veeb. 1939
Päevaraamatu nr 315
Kinn. raamatu nr.
V.A.
Viljandi- Valga Kinnistus
jaoskonna Juhatus.
Hildegard Johani tüt.
Savi, elav. Tartus
Kivi t. 16-2
palve.
Palun mulle kohe väljasaata
maksuinspektorile ettepanemiseks
tulumaksu asjus, minu talu
"Suure-Peetri" Jõgeveste mõisa järgi
Valgamaal, kinnistus aktist välja
võtte, või mis sinna tarvis on.
Pean enne 15 vebruar seda tegema.
Lisa: Kuludeks margad 1.80 s. eest.
Kui olen vähe tasu saatnud, saadan
kohe järele.
Teadaanne saadetud
6-II-39- 1668 all.
Tartus 3 vebruar.
1939 a.
Paluja: H Savi
V.v. 259.
Parnu-Viljandi_kinnistusamet (EAA.3760.2.1326)

Lehekülg 2
19. veeb. 1938
K. ja S. M.
Päevaraamatu nr. 587
Notar Johan Pill
Viljandis
Kinn. raamatu nr.
Viljandi ringkonnakohtu kinnistus-
19. veebr. 1938 a.
jaokonnale.
No 220.-
Siinjuures saadan:
Tartu 12. Tel. 319.
1. ostu- müügi lepingu, mis sõlmitud
Viljandi linna (linnaamavalitsuse) ja
Johannes Kalt'i ning Anna Tõnson'i
vahel "Viljandi" linna maaalast Lit
A", kinn. No 302, kvartal No 27 Viljandis,
Uueveski tee 10 asuva krundi No 1.
eraldamise ja müümise üle tõestamiseks
esitatud minule notarile, 17/18 veebr. 1938. a.
not. reg. No 429/436 ja 449 all,
2. - neli ärakirja sellest lepingust, neist
kaks tõestatud.
3.- eraldatava kruudi plaani registreeritud
Täidetud
Viljandi linnavalitsuse poolt 26. jaan.
1938. a. No 3821/23 all ja
III. 1938
3234 3233
Eesti Panga Viljandi osakonna kviitungi
No 12722 - 18. veebr. 1938. a.
Palun - kinnistusjaoskonda - esitatud
lepingut kinnistada seaduslikus korras selle
järgi väljaeraldada iseseisva hüpoteeküksuseks.
"Viljandi linna maaalast Lit. A kinn. No 302
Viljandis, Uueveski tee 10 / Meeme tn, kvartal No 27.
asuv krunt No 1, selle tarvis uus kinnistus-
raamatu registri osa avada, sissekanda
sinna avatud / avatavasse /osasse esitatud
lepingu / ja plaani põhjal selle krundi pinnasuurus
ja kinnistada see krunt ostjale - Johannes Kalt'i
ja Anna Tõnson'i - omanduseks.
Edasi palun ühel ajal nimetatud krundi
kinnistamisega ostjale omanduseks selle
krundi tarvis avatud / avatavasse / kinnistus-
raamatu registri osasse vastavasse laht-
risse sissekanda esitatud lepingu § 4, 5 ja 6.
põhjal selle ostuhinna jäänus suur kr. 340.-
selle lepingu §§ 4 ja 6. tähendatud tingimustel sama
ka muud kohustused ja eritingimused, mis
IX - 731
Parnu-Viljandi_kinnistusamet (EAA.3760.2.3244)

Lehekülg 75
Wiljandi-Pärnu Kreposti
Jaoskond
Tsiwiil akt No 1048 - I 1925 a.
Dokumenti No
Journal No 271.
11. märts 19. a.
Täiteleht.
1925 aastal veebruarikuu "27" päewal.
Tartu-Wõru Rahukogu tsiviil jaoskond järgmises koosseisus:
Eesistuja: alaline liige G. Sehwald,
Kohtuliikmed: rahukohtunikud K. Kirsipu ja V. Klaus
Sekretääri abi P. Raamat
awalikul kohtuistangul I astme kohtuna läbiwaadates Arnold
Gersdorff'i nõudmist Jaan Loos'i vastu
92.800 marga suuruses, - nõude kindlusta-
mise küsimuses.
määras:
Otsustas:
Arnold Gersdorff´i nõudmine Jaan
Loos'i vastu kindlustada viiekümne
tuhande (50.000) marga suuruses märkuse
sissekandmisega Viljandi-Pärnu kreposti-
jaoskonna krepostiregistrisse kostja Jaan
Loos'i päralt oleva Jõgevaste vallas asuva
Suure Peetri talu N 6, krep. N 259, peale.
II - 259

Lehekülg 78
Kreposti jaoskonna Ülema otsus ja aeg, millal
otsus tehtud, ühes äratähendamisega, mis põh-
jal kinnituse palve on tagasi lükatud
Märkus otsuse
kuulutamise üle
Kunas ja kellele
on otsus kirjali-
kult teada antud
16 märtsil 1925 a. otsustati:
Wiljandi maakonna wakumaa
kreposti raamatu registris II köitis
259 foliumis II jao 2 lahtris Jõgeweste
mõisa all asuwa talukoha "Suure Peetre
nr. 6" talu peale järgmine sissekanne
teha:
Tartu Wõru Rahukogu täitelehe
põhjal 27 weebr. 1925a. nr. 3187 all
keelumärkus Arnold Gersdorffi
nõudmise kindlustuseks 50.000
marga suuruses summas, Jaan
Loosi wastu.-
(allkirjad).
Wiljandi-Pärnu
Kreposti jaoskond
8-APR. 1926
Sissetuleku Nr. 292.
Päewaraamatu Nr.
Dokumendi Nr.
Jõgeweste
WALLA WALITSUS
Walga maakonnas
6 "aprill 1926a.
No 416
jogeweste
Viljandi Pärnu Rahukogu
kinnitus jaoskonnale
Ettetulnud tarwituste pärast
vallavalitsus palub saata ärakirja
Jõgeweste valla Suurepeetri N6
talu kinnituse aktist, kantselei
maks ja tempelmargid saavad
nõudmise peale ära saadetud.
Saata
8/IV.1926
Täidet 16.IV.26
No 1782.
Wallawanem: J. Petersen
Sekretäär: M. Orgusaar
kr. N.259.
22/III 1901 a. N 524 all Jaan Hendriku p. Loos´i omanduseks
Kustutatud: "7 ".
Jaoskonna ülem: R. Kuusik (allikiri)
Sekretär: T. Naar (allkiri)

Lehekülg 79
Saadud 24 apr. 1926 a.
N 345.
Jõgeweste
WALLA WALITSUS
Walga maakonnas
"22" aprillil 1926a
No 416.
Üle jogeweste
Viljandi-Pärnu Rahukogu
kinnitus osakonnale
Oma kirja lisaks 6. aprillist 1926. a.
No 416 all ja Teie kirja täienduseks 16. aprillist
1926. a. No 1782. all, palub vallavalitsus
andmeid Jõgeveste valla Suurepeetri
talu No 6 peale ingroseeritud kõikide
võlgade kohta, sääl hulgas ka Eesti
valitsuse ajal Jaan Loos'i poolt
ingroseeritud võlad.
Teatada
24/IV 1926
Wallawanem: J. Petersen
Sekretäär: M. Orgusaar
Kustutatud: "7 ".
Jaoskonna ülem: R. Kuusik (allkiri)
Sekretär: T. Naar (allkiri)
Parnu-Viljandi_kinnistusamet (EAA.3760.2.3244)

Lehekülg 195
Ärakiri pealkirjast kinnistusakti-nõude
dokumendil, mis kinnistatud 26 mail 1937a. nr.
1608 - A all, Jõgeveste mõisale alluva talukoha
Suure-petre nr. 6, kinnistu nr. 259 üle.
Käesolevaga mina, allakirjutaja, Peeter Karjus,
tõendan, et olen selle lepingu par. 2-se p.t all tähen-
datud ostuhinna lõpuosa täielikult Hildegard Savilt
kätte saanud ning avaldan nõusoleku minu kasuks
1937 a. 26 mail nr. 1608 - A all sissekantud omandus-
õiguse kitsenduse kustutamiseks lepingualuse kinnisvara
osast kinnistusregistris.
Käesolevat akti Viljandi Kinnistusametile esitama
ja vastava päälkirjaga varustatult tagasi saama
volitan notar A. Suubi S. Tartus 18 mail 1940a. Käes-
olevale allakirjutades tõendan, et olen Eesti kodanik,
elan Eestis ja ei kuulu Saksa rahvusgruppi, kellele
on antud Eesti Saksa valitsuste vahel 15. oktoobril 1939a.
sõlmitud kokkuleppe artikli I punktis 6 ette nähtud
tunnistus. Peeter Karjus.
1940 aasta mai kuu 18 päeval. Not. Reg. nr. 1866.
Mina, allakirjutaja, notar Arnold Suubi Tartus, kelle
kontor Suurturg 20, tõendan, et eelseisva pealkirja on
minule esitanud tõestamiseks ja oma käega kirjutanud
alla minule isiklikult tuntud õigus- ja teguvõimas
Eesti kodanik Peeter Karjus, elukoht Viljandimaal,
Tarvastu vallas. Tempelmaksu võetud kr. 0,45. ja aktil
markides kustutatud. Notar A. Suubi. (T.k.)
Õige.
Kinnistusameti sekretär T. Naar
Parnu-Viljandi_kinnistusamet (EAA.3760.1.318)

Lehekülg 13
Viljandi Kinnistusametis
SAADUD
Viljandi Kinnistusametis
EESTI VABARIIK
Vorm 8.
31.aug. 1940
Perekonnaseisu tunnistus.
väljavõte Tuhalaane valla perekonnaregistrist.
PEREKONNASEISU AMETNIK
Köide
II
lehekülg 383. Nr.
Isiku perekonnanimi ja nimi Reisenberg, Karl
sündimise aeg ning koht 22. veebr. 1867. a. Pornuse vallas. -
Isa: Reisenberg, Kaarl -
Ema: Reisenberg, Els, n-na Jermakov. -
Abiellumise aeg ning koht 1. mail 1894. a. Hallistes -
Abikaasa: Reisenberg, Lena, n-na Suitt.
sündimise aeg ja koht 29. jaanuaril 1868. a. Pornuse vallas
surnud 1. juulil (186). 1926. a. Hallistes, maetud Halliste.
Isiku alaline elukoht Tuhalaane vallas.
Tema lapsed tütar Linda, snd. 17. veebr. 1898 a. Pornuse v. surnud
18. mai 1899 a. Hallistes, maet. Halliste; 2) poeg Johannes, sünd
20. aug. 1900. a. Pornuse v.; 3.) poeg Osvald, sünd. 28. okt. 1904. a.
Tuhalaanes, surnud 4. nov. 1904 a. Tuhalaanes maet. Halliste;
Suremise aeg ning koht 4.) poeg Elmar, sünd. 22. mail 1906. a. Tuha-
laane vallas.
Matmisekoht
Parandatud "juulil" Õige sulgudes "186" mitte lugeda.
Väljavõte õige:
Tuhalaanes "30" juunil 1938.a.
Perekonnaseisu ametnik.
Parnu-Viljandi_kinnistusamet (EAA.3760.2.1090)

Lehekülg 19
Viljandi
Maavalitsus
Ärakiri
Kaubandusosakond
11 detsembril 1940 a.
N 2529
otsus
Hans Grossi nahavabriku komissariks
ja H Grossi nahakaupluse usaldus-
meheks määratakse Juhan Kullama
Nimetatud usaldusmehele tehakse
asuda viibimata oma ülesannete
täitmisele
arvete käsutamise õigus
JKullamale on ettevõtete
V. Laante
Maavanem
kaubandusosakonna juhataja
ärakiri õige,
Revitent
alg kirja tagasi saanud.
allkiri
Joh Kulla
Parnu-Viljandi_kinnistusamet (EAA.3760.2.3244)

Lehekülg 169
Viljandi ringkonnakohtu
Ärakiri
28. nov. 1935
Päevaraamatu nr: 3175
Kinn. raamatu nr
Mina, allakirjutanu, tõendan seega, et ma käesoleva
obligatsiooni järele kapitaalvõla ühes protsentidega kolman-
dalt isikult täielikult kätte olen saanud ja annan ühtlasi
selle obligatsiooni edasi, kõigi võlauskujale kuuluvate õigustega,
obligatsiooni valdaja omanduseks blancopealkirja põhjal.
Valgas, Märtsikuu 31. päeval 1930.a.
Selma-Alide Hendriku t. Pallon. Kui oma naise Selma-Alide
Hendriku tütre Pallon'i abikaasaliku nõuandjana: L. Pallon.
1930. aasta Märtsikuu 31. päeval. Not. Register Nr. 1350
Mina, allakirjutaja, avalik notar Hans Tuul Valgas, kelle
kontor Vabaduse tänaval N6, tõendan, et eelseisva blancopeal-
kirja on minule tõestamiseks esitanud ja oma käega alla
kirjutanud minule isiklikult tuntud õigus- ja teguvõimsad
Eesti kodanikud - abielunaine Selma-Alide Hendriku
tütar Pallon ja tema abikaasalik nõuandja - tema mees
Leonhard Mihkli poeg Pallon, elukoht mõlemil Valgas,
Poska tänaval N2. Tempelmaksu võetud 85 senti ja aktil
markides kustutatud.
(L.P.) Notar H. Tuul.
Mina, allakirjutanu, Artur-Karl Kokkult, käesoleva
obligatsiooni valdajana blancopealkirja põhjal annan
seega nõudmise ees selle obligatsiooni järgi ühes protsenti-
dega tingimusteta eesõiguse hüpoteegilise vanuses pandialu-
sele Suurepetre N 6 talukohale, kinnistu N 259, Peeter Kar-
jus'e poolt Valga notari Hans Tuul'e juures 26. novembril
1935.a. not. reg. N 2074 all väljaantud võlakohustuse põhjal
Eesti Maapanga kasuks kinnistatavale laenule neljatu-
hande (4000) krooni suuruses ühes protsentidega, kuludega
ja viivitusrahadega, arvates selle laenu kinnistamise silma-
pilgust, ja avaldam oma nõusoleku selle üle vastava
sissekande tegemiseks kinnistusregistris, kusjuures volitan
Valga notarit Hans Tuul´t selleks otstarbeks käesolevat
obligatsiooni pealkirjaga Viljandi Ringkonnakohtu Kinnistus-
jaoskonnale ki esitama ja sissekande tegemise järgi seda obligats-
iooni varustatult sellekohase peakirjaga nimetatud Kinnistusjaos_
Parnu-Viljandi_kinnistusamet (EAA.3760.1.2322)

Lehekülg 9
Wiljandi-Pärnu Rahukogu
kinnistusjaoskond
29 AUG. 1932
Täiteleht
Sissetuleku Nr
Päewaraamatu Nr.
Dokumendi Nr.
Eesti Vabariigi nimel
"13" augustil 1932 a.
Paide jaoskonna
rahukohtunik, läbivaadanud.
Maria Dreimann'i palve
nõudmise kindlustamise
üle Jaan Adamberg'i
vastu 3840 kr. - s.
suuruses,
määras:
otsustas:
kindlustada Maria Dreimann'i nõudmine Jaan
Adamberg'i vastu kolmetuhande (3000) krooni suu-
ruses summas märkuse sissekandusega Viljandi-
Pärnu Rahukogu kinnistusjaoskonnas peetavatesse
kinnistus raamatutesse, osasse, mis avatud Jaan
Adamberg´i kinnisvara Järvamaal, Käru vallas,
Jõekülas asuva "Lassoja" nr. 121, kinn. Nr. 4453
jaoks.
See otsus tuleb täita tsiviil kohtup. sead. §
põhjal.
27. augustil 1932a.
Paide jaoskonna
rahukohtunik Eesti Vabariigi nimel käseb: kõiki asutusi ja isikuid, kellesse see võiks puutuda, täita
täpselt seda otsust, aga kohalisi võime, politseid ja kaitseväge, anda oma kaasabi kohtuotsuse täitjale
ilma viivituseta.
Otsuse täitmise panen Viljandi-Pärnu kinnistusjaoskonna
jaoskonna kohtupristavi peale.
See täiteleht on välja antud nõudja väe. v.a. a. A . Leppik üle.
kellelt sisse nõutud 25 s. kantselei ja 30 s. tempelmaksu
vaesuse õigeks
Rahukohtunik
Sekretär G. MMooselli
Vorm 45.
Parnu-Viljandi_kinnistusamet (EAA.3760.2.3244)

Lehekülg 110
Ärakiri avaldusest
Kinn. aktilt obligatsioonist, mis ingrosseeritud 7 juulil 1923 a. Nr. 1213 all.
Eesti Panga Valga Osakond, kui käesoleva obligatsiooni
valdaja blanco pealkirja põhjal, seega annab nõudmise ees sel-
le obligatsiooni järele ühes protsentidega tingimusteta eesõiguse nõu-
de järjekorras (hüpoteegilise vanuse õiguse) pandialuse Suure-
petre Nr. 6 talu peale kinnistu Nr. 259 all, mis eraldatud
Valgamaal asuvast Jõgeveste mõisast, Eesti Maapanga poolt
lubatud laenule kahetuhande (2000) krooni suuruses ühes prot-
sentidega, kuludega ja viivitusrahadega.
Peale selle Eesti Panga Valga Osakond tõendab, et tema
käesoleva obligatsiooni järele kapitaalvõla ühes protsentidega
kolmandalt isikult täielikult on kätte saanud ja annab üht-
lasi selle obligatsiooni uuesti edasi kõigi võlauskujale kuulu-
vate õigustega, obligatsiooni valdaja omanduseks blanco peal-
kirja põhjal.
Avaldades oma nõusolekut kõige selle üle vastava sis-
sekande tegemiseks kinnistus raamatu registris, eelnimetatud
Suurepetre Nr. 6 talu osas kinnistu Nr. 259 all, volitab Eesti
Panga Valga Osakond Valga notari Hans Tuul't selleks ots-
tarbeks käesolevat obligatsiooni pealkirjaga Viljandi-Parnu
kinnistus jaoskonnale esitama ja sealt, varustatult vastava
pealkirjaga, tagasi saama.
Valgas. Märtsikuu 30 päeval 1928a.
Eesti Pank
Valga osakond: H. Sepp (allkiri) V. Süld (allkiri).
1928 aasta Märtsikuu 30 päeval. Not. Register Nr. 911.
Mina, allakirjutaja, avalik notar Hans Tuul Valgas, kelle
kontor Vabaduse tänaval Nr. 6, tõendan, et eelseisva pealkirja
on minule tõestamiseks esitanud Eesti Panga Valga Osakonna
juhatus minule isiklikult tuntud õigus- ja teguvõimsate Eesti
kodanikkude juhataja Hans Andrese poja Sepp'a ja raamatu-
pidaja Valter Hansu poja Süld'i isikus, - elukoht mõlemil
Valgas: esimesel - Aia tänaval Nr. 16, ja teisel - Tähe tänaval
Nr. 4. - kes tegutseb Vabariigi Valitsuse poolt 28 juulil 1922a.
vastuvõetud ja "Riigi Teatajas" Nr. 98-1923a. avaldatud
Eesti Panga instruktsiooni põhjal, kus juures nimetatud
Hans Sepp esitas minule siin juures algkirjas volikirja, mis
väljaantud temale, kui Eesti Panga Valga Osakonna juhatajale,
1928 aasta peale Eesti Panga nimel - sama panga presiden-
dilt Jüri Jaakson´ilt ja sama panga direktori kohuste-
täitjalt Theodor Pielbaum´ilt ja mis avaldatud Tallinna
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.66)

Lehekülg 3
9. juulil tegime matka esimese öö laagripaigalt kuni
Tudusilla metsavahitaluni, kus ööbisime küünis. Läbi-
sime võrdlemisi raskeid ladusid ja Punasoo serva.
10. juulil liikusime Tudusilla metsavahi juurest Kõr-
ve (või oli se Kärja) metsavahini, kus ööbisime küünis.
Hommikupoolel uurisime Järvesoo järve, ülejäänud päeva
liikusime edasi lõuna poole.
11. juulil jõudksime edasi lõuna poole liikuda
Havioja kaldale. Liikusime seda uurides teda mööda
lõuna poole. Ööbisime metsas Havijõe kaldal.
12 juulil asusime teele Lohusuu suunas. Kuna
aga meil kaardileht otsa lõppes ja kohalikud ela-
nikud meid valesti juhatasid sattusime Mustvee teele
Pool tundi peale seda, kui me Võtikverest olime
läbi tulnud, toimus seal bandiitide kallaletung
Julgeolekuministeeriumi töötajale. Jõudsime Mustvees
se kella 11.30 paiku, kus meid õige varsti arre-
teeriti isiku kindlaks tegemiseks seoses Võtik-
veres toimunud kallaletungiga (selgituseles olgu mär-
gitud, et meid tegid eriti kahtlust äratavaks meie
jahipüssid ja binoklid). Viibisime järelvalve ja
juurdluse all 10 tundi, kuni 13. juuli ennelõu-
nani. Peale arusaamatuse lahendamist lasti meid
vabalt minna. 13 juulil sõitsime ühe juhusliku
autoga Jõgevale ja sealt diiselrongiga edasi
Tartu.
14. juulil täpsustasin koos Kalju Paaveri ja
Harry Lingiga men nende uurinugute tulemusi.
Olgu märgitud, et minul isiklikult mingit vahekor-
da Biolooga Instituudiga pole ja ma mingit tasu neilt selle
uurimismatka eest ei saanud
Palun lugeda minu komandeeringu ajale 8. - 14. juuli
ja tasuda mulle järgmiste sõidupiletite hind
2. juulil 1950
Sõit Tallinnast Tartu (komandeeringule (kuna suvel
elan põhiliselt vanemate juures Tallinnas) - rbl. 30.50
Sõit Tartust Kabala jaama 8. juulil
(sõidu algus viibis vihma tõttu) - rbl. 25.60
Sõit Jõgevalt Tartu 13. juulil (vahemaa
Mustvee Jõgeva läbisime juhusliku autaga) - rbl. 23.30
Sõit Tartust Tallinna koju peale esimese
mustandi valmimist.
rbl. 30.50
Kokku - rbl. 109.90
Kõik piletid on aruandele juurde lisatud ümbrikus
Komandeerimistunnistust mulle sekretär sm. Mälgu poolt
välja ei antud, kuid minu avaldus komandeeringu saa-
miseks on antud ära Kirjanike Liitu Tallinnas.
Augusti kuul viibisin sõjalise ettevalmistuse
laagris (koht salajane) ja peale seda lähen uuesti
ülikooli õpiguid jätkama alates 1. septembrist
Minu Tartu aadress on:
J. Kahk.
Näituse 7-15
Tartu
või Hoiukassa arve
Hoiukassa nr. 6733 Tartus
arve nr. B 1259
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.6)

Lehekülg 9
EN Kirjanike Liidule.
Leidsin juhuslikult Teie aad-
ressi ajalehest ja luban ene-
sele mõni rida kirjutada,
nimelt
Läinud aasta lõpukuul
saatsin Liidu nimele kirja
milles palusin mind liidu
liikmeks wasta wõtta. Kuna
ma täpset aadressi ei tead-
nud, adresseerisin kirja
Kunstihoonesse, kus liit
oma üldkoosolekut pidas
Palun mulle teatada, kas
saite mu kirja kätte ja
jaatawal korral, missu-
guse otsuse tegite
lugupidawalt
20 I 46.

Lehekülg 26
Tartus, 26.III. 46.
E. Kirjanike Liidule, Tallinnas
Palun mulle saata kirjaniku Ed. Männiku
lühikest elulugu, mida soovitakse saada Lätis, kus
temast on midagi tõlgitud. Selle sissejuhatuseks
olla andmeid tarvis. Teil on olemas ankeedid.
Jään kindlasti ootama
Siis veel: Kui Liit saab Leedu Kirj. Liidu
häälekandjaid, ajakirja "Pergalé" ja nädallehte
"Literatura ir Menas", palun neid mulle lugemi-
seks ja refereerimiseks saata. Keegi Tallinnast
sõitja võiks kaasa tuua ja "Postimehe" toime-
tusse tuua
Austavalt
M. Pukits
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.117)

Lehekülg 34
EN Kirjanike Liidu luulesektsiooni
koosolek 4. sept. 1953
Päevakorras: 1) Juhan Schmuuli poeemi
"Mina - kommunistlik noor" arutelu
2) F.R. Kreutzwaldi juubeliga kaesolevad
küsimused.
1) Ai Retsenseerib V. Beekmann
Poeemi teema on suur - meie kommunist-
lik noorpõlv, kes karastus suure Isamaa sõja
tules. Poeem haarab, kisub kaara. Tema kujud
on tüüpilised, kannavad ja väljendavad oma
klassi taotlusi. On tabavalt, hästi, teravalt väl-
ja joonistatud. Kõige suurem kordaminek on
poeemi võitlev vorm, revolutsiooniline põlemine
sisemine parteilisus, mis annab teosele kuni wene
kõlaviisi.
Poeem jagunemine mitmesse ossa teatud teatud
katkendliukuse, kuid samuti mõjub ta tervikuna
Kõik kohad pole muidugi ühtlased, on ka kõrge
maid kohti ja puudust. Silma hakkab sepa kuju,
mis on iseendast hea - klassiteadliku kommunisti
kuju vajalik erriti alguses, kuid ta on liiga epi-
soodiline, lõpuks kus ta olnud, ta ainult vestleb
sõjameestega. Seetõttu on ta kunstilselt kahva-
tum
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.44)

Lehekülg 41
Märkusi autorilt
1) Käsikiri on sm. A. Jakobson kahele korrale läbi luge
nud. Sm. Kõlli ühele korrale
2) Autor on parandusi teinud nende mõlemate juha
tuste järele, eriti A. Jakobsoni viimaseid märkusi arvestades
ja kustutused
3) Sinise pliiatsiga parandused ( e sm. Kõlli tehtud,
nagu ta ise ütles, sm. Jakobsoni nõusolekul.
ehk
4) Kustutuste ja paranduste läbi on mõned lüngad
tuntawad. Autor ei hakanud neid lõplikult siluma
(see oleks keegi redaktsioonitu töö) oletades, et ENV
Kirjanike Liidu referendi märkuste järele tuleks
antut märkusis veel parandusi teha, ja siis ta mak-
saks alles lõplik silumine ette võtta ja kogu käsi-
kiri lasta üles kirjutada. Nii et autor palub
leppida üska "kirju" manuskriptiga igasuguste
märkuste eest juba enne tänu avaldada
Siin juures esimesed 214 lehekülge

Lehekülg 42
Kärknas, 29 VI. 29
V.a. sms.
Kuning või Sõmer,
kumb teist juhtub büroos töötama;
teine on vist kill suvepuhkusel, s.o. vihma
Palun küsida sms. Wiidingult (või kes suvel
tema asemel minu romaani "Suvise pööripäeva"
käsikirjast saata mulle (kõvasti tähitult)
umbes 100 leheküge, parandamiseks. Samuti
ka arutluskoosoleku stenogramm
Olen siin olnud lähedale 3 nädalat.
Selle jooksul on olnud kaks päev enam
vähem päikesepaistelised. Muidu aina valab
Terv.
Adr. Kärkna posti agentur
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.19)

Lehekülg 11
28
Peedul, 7. juulil 1947.
V. lgp.
E N Kirjanike Liidu sekretärile
Paul Viidingule.
Saadan siinjuures Teile sihitult tagasi ENSV TeRK'i
Toompea Raviasutiste Valitsuse ülema poolt Teie
vahetalitusel väljaantud kaarti (väljaantud 11.mail
1946. a, kehtimise tähtaeg pikendatud kuni 31. 06. 1947)
mida mul ei möödunud aastal ega tänavu pole
õieti kasutada lastud. Juhin Teie tähelepanu
kõigepealt kahele asjaolule : 1) 11. mail 1946.a.
polnud ma teatavasti enam "Loomingu" vastutav
toimetaja, nagu on märgitud ambulat. kaardil
(kaardi nr. juurde märkimata), vaid olin
nimetatud kohalt vabastatud juba 31. märtsiks
1946. a., 2) teisena ei asenda see dokument
milgi juhul arstliku komisjoni otsust, mis oleks
õigustanud mind mulle puhkuse võimaldamise
asemel saatma Paldiski maantee nr. 52 - Vaimu-
haiglasse. Ühtlasi juhin Teie ja EN kirjanike
Liidu Presidiumi tähelepanu NSV Liidu Nõukogude
Kirjanduse Liidu peasekretäri sm. A. Fadejevi
kõnele Moskva pleenumil, millist kõnet esma-
kordselt lugesin ajaleles "Pravda" nr. 166 ja
nr. 167. Selles kõnes on täisti õige, nõukogu-
lik hinnang antud subjektiivse idealismi epi-
goonsusele, millist trendi "pühtognal nääi
kujul - ei tea kelle poolt? - on püütid
rakendada mulle ja mu abikaasale rani ja
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.66)

Lehekülg 20
EN Kirjanike Liidu Juhatusele
Seoses Üleliidulise põllumajanduse näitu-
se kandidaatide ülesseadmisega olen luba-
nud ENSV Riiklikule kirjastusele kirjuta-
da kaks olukirjeldust - ühe Kihnu kaluri-
kolhoosist "Partisan" ja teise Saaremaa-Sõrve
eesrindlikust kalurist sm Saarest. (Olukirjeldu-
sed antakse välja eribrošuurides). Seoses sellega
palun mind saata 8 VII kuni 15 VIII loomin-
gulisele komandeeringule Pärnumaale ja Saaremaale.
ja Harjumaale.
Aadu Hint
Tallinnas,
8. VII 1950.a.
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.114)

Lehekülg 139
toimunud ootamatu ja põhjaliku revisjonv aktid. Peab
nentima, et neis aktides tehakse noomitusi selles aktiga
avaldatakse noo sovhoosile noomitusi laokil raha raa-
mapidamise ja laomajanduse eest, kuid revisjoni põ
laomees
materjalidest ei piisanud isegi Baranovi kohtu alla
andmiseks. Revisjoniakti eksemplar peaks olema ministee-
riumi seltsimeeltel kaasas pa. Asjast huvitatuid palun
tutvuda sellega, niiöelda puid tootmist katkestamata
Revisjonil oli pr kahtlemata praktiline väär esiteks - ta
avas ministeeriumi silmad, kes oli Udevat harjunud pida-
ma mustermajandiks, teiseks ta puhastas Udeva
sovhoosi kaadrit mõnevõrra sovhoosi nõrkadest
kaadrit. Tegelikku Ent, rõhutan veelkord, kahjustuse
vöi kuritarvidus kriminaalvastutusele kedagi Udeva
töötajatest ei võetud? Miks, lubage küsida, üldistab
Egon Rannet siis sovhoosi allakäiku, sedagi üleliidulise
edetabeli piirides, mingisuguse lurjuste organiseeritud
omavad
grupi kahjurliku tegevusena, kes tundub teguts koguni
omavad organiseeritud seose, vähemalt Ludvig Tamm-
järve unenägudes. Ma usun, et autor oleks jõudnud
objektiivsele üldistusele lähemale kui ta lisaks laom
kas raamatupidamise ja laomajanduse ja kaadri
ana puudustele oleks sügavamalt analüüsinud loom
söödavarumise olev puuduse põhjuseid antud aastal
ja mitte ainult se ühe sovhoosi raamides, väid Äär
misel puhul ühest ulatuses. Võib arvata
et isegi osavõtt ministeeriumi kolleegiumi st eeistungist
näidanud
oleks avanud autorile üldise laiema pildi üldise seisu-
korra. avan nende põhjuste juuri.
Vaatleme episoodi kus autor astub üle köigist olukir-
dokumentaalse žanri normatiividest. III osas lhk 1312 kuni
1326 kirjeldatakse võitööstuse rõõvimist ja bandiitide jälgimist
sm. Rosentali, Paukku, Saare, Oja ja Lambakahara osavõtul
Te kindlasti mäletate kuidas Paukku Rosental nad ettenägeli-
kult leiavad bandiitide jäljed, kuidas Rosental avastab röö-
vitud võikastide laadungi, kuidas ta laseb ennast haueks
vedada bandiitide poolt küüni riputatud kasukast ja tulis-
tab selle sõelapõhjaks, kuidas Oja avastab uued jäljed, kui-
das Paukku kihutab hobust, kuidas nad ühiselt kuulavad
üle bandiitide naisabilist ja Lambakahar kelle Lamba
kahar lõpuks kinni peab, otsivad läbi ühe talu saomidas
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.6)

Lehekülg 37
Sissetulnud
20.V 1946
Nr. 130
EN Kirjanike Liidu juhatusele
Leida Tigane, elukoht
Tartus, Jakobsoni 14-4
Avaldus
Palun mulle võimaldada loomingulist
puhkust alates 1. septembrist kolm kuud
minu noorsooraamatu "Kaluri tänav" lõpetami-
seks ja väljatöötamiseks. Raamatus käsitan
1. maailmasõja ja saksa okupatsiooniaega.
Tõötan ajalehe "Postimehe" toimetuses, missugune
töö jätab mulle väga vähe aega kirjanduslikuks
tegemiseks.
Tartus, 17.mail 1946.a.
L. Tigane
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.66)

Lehekülg 7
EN Kirjanike Liidu Tartu
osakonna noortekoondise
liikme Juhan Juhani p. Kahk
avaldus
Palun mulle võimaldada loominguline koman-
deering 1950.a. juuli esimesel poolel osavõtuks TRÜ bioloo-
giaosakonna üliõpilaste ekspeditsioonist Alutagusele. Loomin-
gulise komandeeringu eesmärgiks on kirjeldada meie üli-
õpilaste võitlust stalinliku looduse ümberkujundamise
plaani elluviimise eest. Komandeeringu käigus on ette näh-
tud sõidud Tallinnast Tartust, Tartust Alutagusesse ja ta-
gasi. Komandeeringu kestvus umbes nädal aega
30. juuni 1950.a.
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.28)

Lehekülg 14
Tallinnas 11. III. 48
Sms
P. Wiidingule
ENK Liidu sekretärile,
Riikliku Kirj. Keskuse toimetuse poolt
soovitati mul pöörduda ENK Liidu juhatuse poole
avaldusega, et minu käsikirjas romaan
"Suvine pööripäev" võetaks Liidus arutlusele
enne ilmumist. Romaan on mul sms. sms.
Jakobsoni ja Kõlli juhatuste järel kaks korda
parandatud ja nende arvates avaldamiskõlbulik
Sms. Kõllil on arutluskoosolekul ette
kandmiseks referat kirjutatud (pikkus ap
järele 3/4-1 tund). Muide, nad pöörduvad
omalt poolt selles asjas Liidu juhatuse poole
aga arvasid teadvat, et iga autor peab
omalt poolt soovi avaldama arutlus
Romaan on kahe avaldatud peatüki järele
("Loomingus ja Sirp ja Vasaras) natuke nende
ajakirja lugejatle tuttav oma üldise ladi poolest
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.157)

Lehekülg 18
10. sept. 1954a.
Eesti Kirjanike Liidule,
Tallinnas.
Pööran palvega teie poole, mulle kui
kirjanikule määrata ja kättetoimetade ühe-
odist ehk ajalist s.o. iga kuist. Olen juba
45 aastat kirjanikuna töötanud ajalehtedes-
kirjades, raamatuna on ilmunud "Otsijad",
autor. Kusta Toom ilmus 1913 aastal ; hiljuti
saatsin romaani käsikirja "Metsade vahel"
Eesti Riikliku Kirjastusele" kirjastamiseks, kus
see sääl vastu võetakse, on praegu teadmata.
Olen juba 60 aastat vana, sündinud 25. sept.
1892 aastal, haridus: iseõppinud (raske kuul-
mise pärast), kirjatöösid avaldanud. Ka
muusika alal. olen tegutsenud - kontserte toime
pannud - raskete elutingimiste pärast olen sun-
nitud paluma, et mulle abi ja toetusraha
määraksite ja kättetoimetaksite.
August Toomingas
Aadr: Puka, nõudmiseni.
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.113A)

Lehekülg 81
En Krjanike Liidu Juhatusele
Mälk, Magnus Peetri p.
Avaldus
Kuna minu vastuvõtmine Kirjanike Liidu
liikmeks toimus eestkätt minu määramisega
koosseisulisele kohale EN Kirjanike Liidus ning
vastuvõtmise põhjuseks ei olnud minu kir-
janduslik tegevus, palun mind kustutada
Kirjanike Liidu koosseisust; liiategi kuna
minu kirjanduslik tegevus liikmeks vastu-
võtmise ajast ei õigusta minu liikmeks
olemist.
2.06.53.
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.6)

Lehekülg 96
Lgp. EN Kirjanike Liit.
Saadan Teile luuletuskogu arvusta-
miseks ja avaldamiseks. See on minu nii-
öelda esimeseks saavutuseks kirjanduse alal,
sest olen alles 16-aastane. See luuletus
kogu oligi mul õieti koostatud ja välja
valitud minu parematest värssidest kooli-
noorte omaloomingu II olümpiaadile saatmiseks,
kuid jäi siiski sinna saatmata vastavate
õpetajate kiusu ja bürokraatlikkuse tõttu. Nii
ütles mulle üks õpetaja, et ei olevat küsitud
ja tema ei teadnud kuhugi saata. Siiski
õpetajate passiivsusest hoolimata esines
Otepää Keskkool mõnel alal hästi kuigi oleks
võinud paremini esineda.
Saadan siis nüüd selle kogu Teile ja
peaksite mõistma, et ei ole kaugest maa-
kolkast kerge luua kirjanduslikke sidemeid
välisilmaga. Seetõttu sooviksin Teie vastu
tulelikkust.
Muidugi ei pretendeeri kogu täiusele ja
sisaldab puudusi nii sisu kui vormi alal,
kuid seda peaks mõistetama minu vilu-
matuse tõttu ja ka ajapuudus on
süüdi, sest talvele käin koolis ja suvel
töötan talus. Sellepärast on kogu nimigi
„Sinililled", sest ka need lilled on varajased
ja väikesed. Kuid sädemest tõuseb leek
ja seepärast ei peaks sädet kustutama
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.167)

Lehekülg 7
EN Kirjanike Liidu
Tõlkesektsioonile
Kuna ma tegelikust tõlketööst üle poole aasta
eemal olen olnud, ei ole mul praegu tõlkijana
küsimusi eelseisva koosoleku jaoks esitada.
Koosoleku korraldamise aga pean väga soovi
tavaks ja võtan koosolekust osa.
Tallinn-Nõmme,
31. jaan. 1955.
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.66)

Lehekülg 21
20
E N Kirjanike Liidu Juhatusele
Seoses ENSV 10 aastapäeva pühitsemisega kohustas mind
EK/b/ KK kirjutama ETA'ile olukirjelduse. Palun mind lubada
materjalide kogumiseks ja töö kirjutamiseks 16 juunist kuni 30
juunini k.a. loomingulisele komandeeringule Tartu, Kiviõlisse jne.
14 juunil 1950
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.113A)

Lehekülg 73
EN Kirjanike Liidu
juhatuse otsusega
sõidukulusid
septembrist
anda alates
tasumata
2000 rbl
EN Kirjanike Liidu Juhatusele
Rannet Egon Nikolai pg
ENKL liikmekandidaat
avaldus.
Käesolevaga palun mulle
anda loominguline komandeering
1 sept. - 31 okt. 1953a. Kiviõli ja
Kohtla-Järve šahtidesse.
Eg. Rannet
12 mail 1953 a.

Lehekülg 77
Ev Kirjanike Liidu juhatusele
Palun minule lubada ametpahkust
käesoleval aastal septembrikuus ning
sellele järgnevalt kaheks kuuks loomin
gulist puhkust. Ühtlasi palun võimal-
dada minul kasutada loumingulist
komandeeringut oktoobri- ja novembri-
kuul. Täpse kava esitan hiljem.
2. IV 53.
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.47)

Lehekülg 9
E N Kirjanike Liidu juhatusele.
Sain hiljuti kutse ilmuda 3. mail
E N K Liidu koosolekule riigilaenu asjus, kus-
juures kutsele oli märgitud, et ilmumine on
kohustuslik.
Käesolevaga teatan, et mul koosolekule
minek täiesti võimata oli: väljusin hiljuti
haiglast kus olin ravimisel, ja olen praegu
kodusel ravil kuid nii nõrk, et vaevu suu-
dan käia tubades ja vahest veidi minna aeda.
Käesolevaga teatan, et ma tellin neljandat
riigilaenu 1000. rubla suuruses summas; roh-
kem pole võimalik, sest minu sissetulekud on
väga väikeseks kuivanud.
Austusega
Nõmmel,
6. V. 1949a.
R. Roht
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.6)

Lehekülg 35
Sissetulnud
E N Kirjanike Liidu juhatusel 20. V 1946
avaldus
Palun mulle võimaldada kolme kuulist
loomingulist puhkust, alates 1. aug. 1946a.
Puhkust tahan kasutada oma komöödia
"Kaks kõverat ja kõik õiged" ümbertöötamiseks ning
Luuletuste redigeerimiseks.
komöödiaga esinesin EN Kunstide Valitsuse
komöödiate võistlusel, kus Žürii määras minu töö
ümbertöötamisele.
Töötan TR Ülikoolis marksismi-leninismi
kateedri juures dotsendi k.t.-na. Saan selle
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.91)

Lehekülg 3
ENSV Ülemkohtu Tsiviilasjade Kolleegiumile
Hageja EN Kirjanike Liidu asjus
asukoht Kohtu tn 3, Tallinn
Kassatsioonikaebus
Tallinna Mere rj III jsk rahva-
kohtu otsusile 13 detsembrist 1951 a
korteri orderi tühistamiseks.
Tallinna Mere rj. 3 jsk Rahvakohus jättis
rahuldamata hagi, millega EN Kirjanike Liit
mis
palus tühistada order, kod Subarova F.
väljaantud Mere rj. Elamute Valitsuse poolt
Selle otsusega ei saa nõustuda sellepärast,
et see põik kuulub EN. Kirjanike Liidu
kasutamisele, sest 1947 a. ENSV Ministrite
Nõukogu määrus nr. 578-28 juulist näeb
ette, et kirjanike kasutamisest vaba-
nenud elamispinnad kasutatakse
edaspidi samuti kirjanike poolt ja
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.66)

Lehekülg 17
EN Kirjanike Liidu Juhatusele
Tantu; Vilde 9-1
Avaldus
Palun võimaldada mulle
loominguline komandeering
P.-Eesti tööstusrajooni (Kiviõli,
Kohtla-Järve, Narva Kreenholm jm.);
1950.a. augustikuu I poolel
10-14 päevaks
Tartus, 20. juunil 1950.a.
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.90)

Lehekülg 8
eitavalt. Rahuldatakse järgmisel aastal
Juh. koosolekul 26. XI 1951.a. otsustati
EN Kirjanike Liidu Juhatusele
pikemas ulatuses.
Niit, Heldur Hennu p.
eluk. Tartu, Kartuli 10-2
avaldus.
Palun võimaldada mulle loominguline
komandeering sõiduks Moskvasse ajavahemikus
7. kuni 17. detsembrini 1951. a., kokku 10
päevaks.
Komandeeringu eesmärgiks on tutvuda
Moskva linna ja seal leiduvate kultuuri-
varadega ning koguda materjali Moskva
raamatukogudes ja uurimisasutistes mui-
nasjuttude publitserimisküsimustes, mis võik-
sid olla kasuks töökirjutamisel teemal.
"Eesti muinasjutude kasutamise võimalusi
tänapäeval.
Tartu
Heldur Niit
21.11.51.a.
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.66)

Lehekülg 8
EN Kirjanike Liidu juhatusele
Vajan kuuajalist loomingulist
komandeeringu Kiviölisse ja Kohtla-
Järvele, et viia lõpule poeem "Käte
ja südamega" mille aineks on tööjõu
reservide kooli õpilaste elu ja töö
Põlevkivi basseinis.
Palun arvesse võtta asjaolu, et
selle teemalist teost eesti kirjanduses
veel ei ole, ja vajaliku komandee-
ringuga aidata kaasa mainitud
teose tekkimisele
6. XI. 50.
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.43)

Lehekülg 24
Töö algab uuesti sügisel-sept-is
on võimalik osa võtta.
Teatada:
Eesti Nõukogude Kirjanike Liidu kriitikasektsiooni
juhatusele.
Palun Teid mulle võimaldada osavõttu
ENKL kriitikasektsiooni tööst, et võiksin
end täiendada marksistliku eesti kirjanduse
uurimise alal.
Karl Mihkla
kirjandusõpetaja
Töökoha aadress:
Kodune aadress:
E. Vilde Muuseum
Tallinn - Nõmme
Tallinn, Koidula 34-1
Puhke 5-1
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.166)

Lehekülg 2
E. Sõgel
TA Keele ja Kirj. Int
E. Nirk
L. Laud
- Tartu, Kirjandusmuuseum
V. Beekman
R. Parve
M. Raud
D. Vaarandi
J. Smuul
Sisekorda pole vaja saata.
M. Laht
Palun Teid osa võtta "Eesti luule antoloogia" II kõite
käsikirja arutlemisest esmaspäeval, 31. jaanuaril s.a.
kell 16.00 EN Kirjanike Liidus.
Käesolevaga saadan tutvumiseks kõite sisukorra. Teose
käsikiri on töötundidel kohapeal tutvumiseks EN Kirjanike
Liidus.
Arutlus puudutab ainult autorite ja üksikluuletuste
valiku küsimusi, sellepärast pole vaja käsikirja redaktsiooni-
lisele küljele (järjestus, tekstivead jne) selles veel toimetamata
eksemplaris tähelepanu pöörata.
Ettepanekute puhul üht või teist luuletust
juurde võtta palun ette valmistadu konkreetsed
soovitused vastavas ulatuses luuletuste kõrval-
II kõite toimetaja.
damiseks: käsikirja mahtu suurendada
ei ole võimalik.
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.28)

Lehekülg 85
Tartus, 23.12.48
Kirjanike Liidule
Tallinn
Läkitan Teile oma novellivalimiku
materjaalid venekeelde tõlkimiseks:
„Vilja mitmest salvest" I, II, III
1. Viis vana ruuna
2. Vihapull
3. Pillaja
4. Piitsametsa veltveebel
5. Epp Pillarpardi Punjaba potitehas,
6. Auvõlad
7. Teise eest
8. Omakohus
9. Hale elu
10. Maanaine
11. Ema
12 Päästekangelane
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.114)

Lehekülg 35
Lp
Sm. L. Remmelgas
Siilivasega rääkisin. Ta oli Tallinnasse
sõidu ja sõnavõtmisega nõus. Kuidas
Teie arvasite: kas nii, et Tartust sõidavad
Peegel ja Siilivask või Peegel, Siilivask
ja veel keegi? Ja kus nad sõidavad,
siis kas peab neile komandeeringud
ka andma või õiendate Te seal
niisama nendega ära? Palun
teatage sellest
Seltsimeheliku tervitusega
12. 10. 1953
Tartu
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.83)

Lehekülg 14
13
KIRJANIK Luts Oskar
(nimi ja eesnimi)
Loominguline PLAAN
1951.a. kohta
I. 1957. aastal kavas on mul kirjutada järgmised teosod (märkida žanr,
teema, ulatus):
1. Tingimata lõpetada pikem jutustus kolhooside
elust - umbes 15 trükipoognat.
2. Mälestusi "Looming"ule. (Lubatud.)
Lühijutte "Sädele. (Lubatud.)
4. Kavas veel 1-2 ühevaatuslist näidendit.
1951.aastal soovin oma loomingulise töö huvides saada loomingulisi
komandeeringuid (märkida kuhu, kui kauaks, millise teosega seotult)
Sooviksin komandeeringu mõnda kolhoosi, Tartu lähedale
2-4 nädalaks, et tutvuda kolhoosi viimaste saavutistega.
(Juuni või juuli kuus.) Ehkki mul on kogutud materjale
kolhooside elust ja tegevusest, siiski oleks soovitav, et oma
jutustuses kolhoosidest oleksin täielikult asja kursis. Ma ei
jääks sinna mitte ainult vaatlejaks, vaid paneksin ka ise käed
külge.
Millised käsikirjad kavatsete esitada 1951.aastal kirjastusele,
millised "Loomingule" või teiatele perioodilistele väljaannetelel:
Kirjastusele esitan sellesama käsikirja kolhooside elust
"Looming"ule pikemaid katkeid mälestusist, "Sädel"e
lühijutte noorsoole.
4. Milliste Teie teoste ilmumist on 1951.aastal oodata? (märkida žanr,
pealkiri, ulatus):
- Jutustus kolhooside elust "Kükla omad" umbes
15 trükipoogna suuruses, "Ülesküntud Uudismaa" vaimus,
kuid muidugi ENSV-päraselt, nii nagu ma näen kol-
hooside elu siin, meil, näidates kuivõid ühiskordlik maja-
pidamine on igapidi kasulikum üksikmajapidamisest.
19" jaanuaril 1951.a.
Autori allkiri Luts Oskar.
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.29)

Lehekülg 11
EN Kirjanike Liidule
Kiviõli Eesti Keskkooli õpilaspere soovil
pöördun teie poole palvega, et EN Kirjanike
Liidu liikmed külastaksid meie kooli Noorsoo
Kirjandusnädala puhul 26. nov. 48a. kell
7 õhtul koolimajas.
11. nov. Kiviõlis toimunud EN Kirjanike Liidu
liikmete sms. Schmuuli ja Toominga kohtu-
misõhtul tekkinud see seltsimehelik vahe-
kord kirjanike ja õpilaste vahel, sunnib
õpilasi palvele, et kirjanikud veelkordselt
külastaksid meid.
Kirilis 18. XI 48. a.
Direktor
O. Tooming
lubas teatada
et seekord pole
võimalik sõita
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.66)

Lehekülg 11
EN Kirjanduse Liidu juhatusele
Minu haigestumise tõttu ei saanud
ma alates 1 jaan. kasutama hakata
mulle määratud loomingulist koman-
deeringut ja palun komandeeringu
ajad muuta järgmiselt: alates 20
jaan. 1950 kuni 20. märtsini 1950.a.
OTooming
17.I 1950
Tallinnas

Lehekülg 13
EN Kirjanike Liidu juhatusele
Avaldus
Palun mulle võimaldada loominguline
komandeering mõnesse eesti kolhoosi
Gruusias ("Salme" või m.m.) või Pärnu
rajooni tutvuma meie rajatawa kala
tööstusega ja kalurikolhoosidega (Aeg juulis / aug.)
20.VI 50
Tähe 115-4, Tartu
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.28)

Lehekülg 59
EN Kirjanike Liidu juhatusele
Tutvunud plaani-projektiga eesti kirjan
duse väljaandmiseks vene keeles juhin juhatuse
tähelepanu minu romaanile "Elutee." Kas ka seda
teost ei võiks vene keelde tõlkida? Minu arvates so-
bib ta selleks. Üsna vähe tuleks ehk tõlkes üht
teist välja jätta või muuta, kuid romaani üldist
väärtust see ei muudaks ega rikuks. Või kas minu
novelle (novellikogust "Kitsad piirid") ei kõlba tõlki-
da? Vähemalt osa neist? Näit. "Vana kalur", "Sulane
Ott", "Südamenõrkus, "Äri, "Kitsad piirid". Kuna
"Viimne kevad", "Koputus väravale" ja "Õnnepäevad"
võiksid välja jääda.
Austusega
R. Roht
Tallinnas,
26. VIII 1948.
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.66)

Lehekülg 22
E N Kirjanike Liidu Juhatusele
Palun mulle võimaldada loomingu-
line komandeering 25 juulist - 25. ok-
toobrini Nõukogude Kauge-Idasse ja
Sahhalini saarele
D. Vaarandi
26. juuni 1950
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.167)

Lehekülg 6
6
EN Kirjanike Liidu tõlkesektsioonile,
Tallinn.
Seoses V. Kostõljovi triloogia "Иван Грозный" tõlki-
misega on väga tõsisel kujul kerkinud üles küsimus, kas
jätta romaani nimetus tõlkimata, s.o. kirjutada ka eesti
kelles "Ivan Groznõi", või, kui tõlkida, siis kuidas. Lähe-
malt selgitan ma seda küsimust koosolekul, kuid oleks hea,
kui koosolekust osavõtjad ka seda küisimust aegsasti kaa-
luksid.
teine,
Sama romaani tõlkimisel on mul kerkinud veel küsimus,
kas ja kui palju tohib autorit parandada romaanis esinevate
ilmsete vigade puhul. Autor, kes nüüd surnud on, ei tund-
nud nähtavasti kuigi hästi Baltimaade geograafiat ja aja-
lugu. Nii on tema arvates Nii on tema arvates Tartu linna
ümber läti külad, kust lätlased Tartu piiramisel Moskva vä-
gedele appi tulevad. Lätlasi elab tal ka Narvas, kuid ka
soomlasi ja liivlasi. Ülestõusudest Harjumaal võtavad osa
osa
peale eestlaste ka lätlased ja liivlased. Tuuakse ära isegi
Läti kodanliku aja hümni sõnad, nagu oleks neid juba XVI
sajandil tuntud. Taolisi vigu on veel palju. Oleks hea, kui
koosolek annaks nõu, kuida siin talitada.
(Aadu Adari)
Tallinn, 30. jaan. 1955.
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.6)

Lehekülg 14
Pikemad ajaloolised jutustused, sisult saksa
mõisniku- ja usuwastased, on ilmunud:
Hiiu lossist - Siberisse Ilmus 1937. a. „Päewalehe"
joone all ja eriraamatuna
Trükk otsas.
2
Sunnitöölise märgi alla 1937.a. "Päewalehes“
3
Metsawennad:.... 1938.a. "Päewalehes".
Eestimaa kuningas (Sõda Kose-Uuemõisas): 1938/39. a.
„Päewalehes" ja eriraamatuna
Trükk otsas.
Laanekotkas. 1939.a. "Päewalehes"
6
Hiislari tütar 1940. a. "Päewalehes" ja eriraa-
matuna. Trükk otsas.
Käskjalg eksiteel. 1940. a. "Päewalehes".
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.90)

Lehekülg 13
EN Kirjanike Liidu
juhatusele
avaldus
Airo Tigane,
Tallinn, Lemonossovi 31-17.
Järgmise pikema tööna on mul kavatsusel noorsoo-
raamat loodusteaduslikul teemal, mis käsitleb pioneeri-
laagri ja kolhoosinoorte koostööd põllunduse ja aiaduse
neil aladel, mis on jõukohased noortele. Ühtlasi tahab
raamat näidata ka eesrindlike põllundus ja aianduse-
töötajate osa looduse sotsialistlikul ümberkujundamisel
Selles tööks vastava materjali kogumiseks kavatsen külas-
tada Jõgeva ja Kuusiku sordiaretusjaamu, Sommerlingi
nim. kolhoosi Sagedil (tuntud seemnekasvatuse alal)
Uus Elu kolhoosi Raikkülas (kus on loota näha ka
noorte eeskujulikku rakendamist põllu- ja aiatöödel)
Aianduse alal on mul plaanis tutvuda Türi
aiandustehnikumiga, Polli aiandus- ja mesinduse-katse-
jaamaga, tuntud mitšuurilaste-kohoosnike tööga
"Mitšuurini" nim. kolhoosis Rae v. (Sm. Ralda
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.91)

Lehekülg 4
nende pindade käsutamine ja korral-
damise õigus kuulub EN Kirjanike
Liidu kompetentsi aga mitte Elamute
Valitsustele
Selle pärast see otsus on ebaseaduslik
ja kuulub tuhistamisele
Arvestades eelmärgitud asjaoludega
ning käsitades TSPK § 237
Rahvakohtu otsus tühistada ja
asi saate teisele Rahvakohtule
uueks otsustamiseks
NAE_ERA_R-1765_ENSV_Kirjanike_Liit_1945-1955 (ERA.R-1765.1.90)

Lehekülg 11
Kirjandusfondi juhatuse esimehele
Käesoleval aastal võtsin endale põhilise
loomingulise ülesandena J. Lauristin-Madariku
romaani - mustandi "Saksa okupatsioon" kirjandus
liku ümbertöötamise. Töö osutus eeldatust
raskemaks ja keerukamaks, kuna nõuab
mitte ainult keelelist redigeerimist, vaid põhjalikku
kompositsioonilist ümberehitamist ja kujude
täiendamist. Kõige selle tõttu pidin pikendama
lepingut kirjastusega 31. detsembrini k. a.
Et ma paralleelselt pole saanud tänavu käiku
lasta ühtki suuremat tööd, lisaks sellele olen
rohkesti aega vajanud ühiskondlikeks ülesanneteks
olin rida kuid tegeliku sissetulekuta ja selle
tõttu praegu tõsistes majanduslikes raskustes.
Et kindlustada J. Madariku käsikirja täht-
ajalist valmimist, palun kirjandusfondi
leida võimalus mulle loomingulise koman
deeringu korras kindlustada vastav rahaline
toetus märgitud aja ulatuses.
Talinnas, 25. okt. 1951. a.