Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.49)

Lehekülg 22
12
Avalikõiguslikus menetluses on mõeldav ja võimalik et teatav administratiivakt
võidakse tühistada järelvalve korras. Säärast järelvalve korda ei tunne meie seadused VP
poolt antavate aktide suhtes. Teiseks on sarnane tühistamine võimalik vaid senikaua
kuni vastav akt ei ole astunud seadusjõusse. On teatav akt astunud seadusjõusse, siis
on selle kehtetuks muutmine võimalik vaid selleks ettenähtud eri korras ja seda isegi
siis, kui vastava akti andmisel ei ole toimitud laitmatult. Põhiseaduse § 51 määra-
misel loetakse valitsuse liige ametisse astunuks seal ettenähtud tõotuse andmisega. On
valitsuse liige vastava tõotuse andnud, siis on tema ametisse määramise akt astunud
seaduslikku jõusse ja tema volitused avalikõigusliku funktsionäärina on alganud. Sellest
momendist peale on vastava ministri volituste lõpetamine võimalik vaid Ps §50 korras,
s.o. VP saab teda ametist vallandada, mitte aga "tühistada" või tagasi võtta tema
ametisse määramise akti. Seesugust tühistamist meie Ps ei tunne ja vastav akt on
tühine, sest selle andmiseks peab VP oma võimupiiridest üle astuma. Konesoleval juhul
väide, et
on vastav tõotus antud, mispärast minister H. Rebase ametisse määramise käskkirja
ei ole saadud teostamisele võtta, on sellepärast ebaõige ja sellel ei peaks olema ruumi
ametlikus dokumendis. Põhiseaduse mõttes, samuti aga ka faktiliselt, on H. Rebase
ametisse määramise käskkiri võetud teostamisele ja senikaua kuni VP kohustetäitja
ei ole seda annuleerinud Ps-ga seatud korras kehtib see endiselt ühes vastavate järel-
dustega.
Mis puutub väitesse, et H. Rebase ametisse määramisel ei arvestatud kõiki
Põhiseaduse nõudeid ja nagu võiks see käskkiri olla seepärast tühine, siis peab märkima,
et on õige, et see akt ei ole vormiliselt veatu. Põhiseaduse täpse mõtte järgi oli kujunenud
olukorras valitsuse täiendamiseks vaid üksainus võimalus ja nimelt, valituse vanem
liige asudes VP õigustesse oleks pidanud viivitamatult määrama uue VV. Seda aga
ei peetud võimalikuks ja otstarbekaks kuigi igasugune teisiti toimimine oli eksi-
mine Ps-ga seatud korra vastu. Ajalehe piiratud ruum ei võimalda seda küsimust
siinkohal lähemalt analüseerida. Märgime siiski, et kõnesolev eksimine oli eksi-
mine menetlusviisis ja mitte võimkonna ulatuses, sest Ps § 52 määramisel kuu-
lub peaministri asetäitja nimetamine VP ainuvõimkonda. Eksimine asjaajamise
korra suhtes ei muuda aga ka meie õiguskorra järgi vastavat akti iseendast
kehtetuks, kuigi see võib olla põhjuseks, et administratiivkohtu korras taotleda
vastava akti tühistamist. Ei taotleta õigeaegselt vastava vigase akti tü-
histamist või jätab kohus vastava taotluse rahuldamata, siis kuulub ka
säärane vigane akt rakendamisele nagu oleks see veatu ja igati sea-
duspärane. Et antud korral ei võta oma väidet tõsiselt ka mitte
kõnesoleva käskkirja andja ise, seda peaks kõige paremini tõendama
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.47)

Lehekülg 39
nr 5.
See põhimõte oli fikseeritud ka 1926.a. seaduses
ei takistanud ometigi teisiti toimimast ja isegi
surmanuhtlust rakendama tegude suhtes mis sooritati
tsaari ajal või kodusõja päevil.
Art 7. kuriteo mõiste: kuritegu on iga sotsiaalohtlik
tegevus (tegu või tegevusetus), die einen Auschlag darstells
auf den sowjetischen Gesellschafts- oder Staatsaufbau, das
sozialistische Wirtschaftsysteme, das sotialistische Eigentum die
Person... darstellt.
Sarnane üldsõnaline definitsioon ei anna
õieti mingit kindlat tugipunkti isikule, keda süüdistatakse
enda kaitsemiseks küll aga annab see piiramata
võimaluse igasuse teo või tegevusetuse karistamiseks.
Läänes tuntud põhimõte, mille kohaselt
eraldatakse raske kuritegu, kuritööst ja üleastumisest
on kõrvale heidetud. Oleneb kohtuniku suvast - õigem
riigivõimu teostajast - kuidas ta karistab Läänes
tuntud tavalist eksimust.
Art 22: Surmanuhtlus
Als ausserordentlich stafmassnahme kann, bis
ihrer völligen Verschaffung die Todesstrafe - Erschliessung
angewendet werden wegen Vaterlandsverrats, Spionage, Diversion,
terrioristischen Akts, Banditismus - - -
jällegi määramata lähemalt mida ühe või
teise siin mainitud teo all mõista.
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.49)

Lehekülg 11
Ameeriklastel on käepärast küllaldaselt materjali.
Selle materjali saatmise luges tarvilikuks ka hra
Tarma, kelle kaudu materjalid esitati.
Selles asjas on aga vaja koguda ja läbi töötada
veel materjali ja seepärast paluti selles asjas ka
Sinu abi selles mõttes, et sa paneks kirja selle mis
pea
Sa tead ja nägid selleaegse valimiste komitee
tegevuses. Selles asjas peaks Sinul olema mõnevõrra
huvitavat ja ainulaadseid tähelpanekuid.
Ole siis nii hea ja täida see ülesanne võrdlemisi
pea ja saada minule ära.
Kui juhtud Stockholms käima ja pisut
aega on võiksid ka minu juurde tööle sisseastuda,
töötan K. Domänstyrelseni arhiivis Birger
Jarl torg 5. See on vanas linnas Riddarholmenil.
Tel. O - Domänstyrelsen / Arkivet. Olen tööl
3/4 9 - 3/4 5ni. Umbes 1/2 2 - 1/2 3 vahel olen väljas.
Muide meie asjades on siin mõnevõrra opti-
ruttu
mismi, kuid ega sündmused arene nii nagu seda
meie inimesed ootavad.
Tervitades
Sinu HMaandi
Adres: H. Maandi,
Sköntorpsvägen 95 I, Arsta
Stockholm.

Lehekülg 30
Stockholm 27 V 49
V. a. hra Mägi!
Kui umbes kuu aja eest O. P. kirjalikult minu poole
pöeras tungiwalt W.- Kogu kokkukutsuda, mina otsustasin, kuna
terwe aasta selle asjaga olin juba waewlenud, omalt poolt
mingi seisukoht wõtta, A. R. poole pöörata tema arwamist
kuulda saada. Selle kõneluse tagajärg oli, et ta soowitas mulle
O. P. poole pöörata küsimusega, mida tema ja ta kaaslased taha-
wad. Tegin seda. Ma kordasin O.P.-le oma kindlat seisukohta, et
enne kui selles asjas üldse midagi ettewõtta, peab olema mingi
üldine alus, s.o. kokkulepe, nii ühe kui teise wastamisi
sattunud poole wahel leitama, need alused kirjalikult fiksee-
rima, ja kui leitakse wajalikuks Asetäitja walida, siis ka selles
asjas enne W.- Kogu kokkukutsumist kindel kokkulepe sõl-
mima. Pärast seda avabks seletus awaldades, kinnitatud
waid üldjoontes, millest näha oleks, et kõrgemad funkt-
sionäärid ometi kord nõupidamisteks kokku on lepp leppi-
nud ja edaspidi ühise laua taga istuma saawad.
A. R. pooldas ka seda ja nõustus ka minu poolt
koostatud awaliku seletuse tekstiga. Kuid selle juures
oli selgesti märgata, et ta senisest olukorrast mitte
lahkuda ei taha ja kuigi põhimõtteliselt kõigele
oma "jah" ütleb, siiski abinõusi mõlgutab, kuidas
kokkuleppe katse nurjuma peaks, sellejuures ette tuua
plaanitsedes, et "teised" sellega päri ei ole ehk m. sarnast.
Lubades rääkida oma kaaslastega, saingi täna R. Penno
käest kirja, kus ta ütleb, et "Põhiseaduse § 50 sõna-
selge nõude kohaselt täiendatakse W. Walitsust
ainult peaministri ettepanekul. Seesugust põhiseaduse-
pärast ".Wal. täiendamist pole sündinud. Seega püsib
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.52)

Lehekülg 94
66
I
(I-V)
16
Stokholmis 22. juulil 1974
Armas Artur Mägi!
Kõigepäält tänan Sind vastuse eest
kokkuleppe teksti suhtes rahade valmistajatega.
Seda lepet me seni sõlminud ei ole, sest
oma üllatuseles saime Götebergi-Post'eni
kuulutuse, millest oli teade ka "Eesti
Päevalehes", mis oli avaldatud täiesti oma-
voliliselt ja millist vahejuhtumit nüüd
selgitab Hom.
Seekord tülitan Sind jälle Kinti
endise hobbyga - laenufondiga. Nüüd
on ta oma initsiaatori Puurandi abiga
esitanud uued tekstid VV-le. Palun
nende kohta taas Sinu seisukohti.
Ma tahaksin õieti teha pärast
puhkuste perioodi lõppu üht VV
koosolekut, millest ka Sina saaksid
osa võtta, et kõik päevakorral
olevad küsimused juriidilisest seisukohast
Tõnise juuresolekul läbi arutada. Tema
kipub ka juriidilisi küsimusi lahendama
agronoomia põhiprintsiipidest lähtudest
ja siis võib vahest minna päris
sohu.
Hääde suviste tervitustega
Heinrich Mark
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.49)

Lehekülg 14
Stockholm 17.5.46.
Armas A. Mägi!
Sinu kiri 13.5.46. käes. Annan selle edasi
dem. klubi juhatesele, kelle ülesandel ma Sind
tülitasin. -
Muide, olen Sinuga täiesti ühel arvamisel,
et meie tegevus siin, niipalju kui see vähegi
võimalik peab sündima keskendatult. Neil
kaalutlustel ongi pika vaeva ja raskustega
jõutud niikaugele, et suur osa meie demo-
kraatlikke ringkondi on end ka organiseerinud
ja koondunud ühe keskuse ümber. See
keskus, nagu see ka loomulik, neid küsimusi,
milledel on välispoliitiline iseloom, korraldab
koostöös meie viimaste ametlike esindajatega,
s.o vastavate maade kohapealsete saadikutega
ja nende kaudu, sest need on ainukesed kelledel
on selleks väljaspoolne tunnustus.
Seepärast neile tegudele, mille pärast peaksid
kannatama südametunnistuse piinasid, nagu

Lehekülg 20
A. Mägi
11
ST. kolmapäeval 21. sept. 1949.
Kas teadlik või ekslik Põhiseaduse väärtõlgendamine.
Siinjuures avaldame asjatundliku eksperdi-
juristi seisukohad tähelepanu äratanud käskkirja
kohta, mis sai teatavaks Londonis ilmava "Eesti
Hääle" kaudu.
Meie viimase Põhiseaduse väljatöötamine toimus teatavasti valispoliitilise
kriisi õhkkonnas. Faktiliselt valitses Euroopas veel rahu, kuid ettenägelikumad polii-
tikud olid juba pikemat aega arvestanud läheneva suurkatastroofi võimalusega. Et
ja esijoones tõenäolikult Balti riike
see katastroof tabab väikeriike, sellele juhtis K. Ast väga tõsiste sõnadega Riigikogu
tähelepanu näiteks juba 1933.a. detsembris. Juba tookord oli andmeid, mis sundisid
eeldama, et Eesti võib sattuda välispoliitilisse keerisesse vaatamata oma soovile jääda
erapooletuks suurriikide vahelises lähenevas tülis. See lähenev oht oli teatavasti üheks
teguriks, mis sundis meid kiirustama uue Põhiseaduse andmisega. See oht mõjutas
aga ka meie Põhiseaduse sisulist kujunemist. Sellel teemal räägiti Rahvuskogus
enam kui kord. Avalikult juhtisid sellele tähelepanu nii esimese koja esimees
prof. J. Uluots kui ka teise koja üldaruandja A. Anderkopp, eriti aga viimane.
Viimane Põhiseadus sisaldab mitmeid norme, mis kannavad esijoones selle
kriisiaja pitserit. Viimaste hulka kuuluvad eriti need normid, mille kehtestami-
sega loodeti tagada, et ei tekiks seesugust olukorda, kus puuduvad riigi kõrgemad
organid ja puudub ka võimalus nende organite seaduspäraseks kujundamiseks.
Põhiseadus annab siin erakordselt suure osatähtsuse Vabariigi Presidendile. Ilma
tema otsese kaastegevuseta ei ole võimalik ühegi kõrgema riigiorgani tegevus-
sse asumine. Seepärast on ka arusaadav, kui meie Põhiseaduse andjad pühen-
dusid erilist tähelepanu just sellele, et kunagi ei tekiks niisugust olukorda,
kus Vabariigi Presidendi ülesanded oleks täitmata. Meie Põhiseadus on koos sellele
tuginevate vastavate eriseadustega selles küsimuses märgatavalt ettenägelikum
aga ka painduvam kui mõnegi teise riigi Põhiseadus. Sealjuures ei võimalda Põhi-
seadus vastaval funktisinääril siiski mitte toimida suvaliselt. Langeb Vabariigi
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.44)

Lehekülg 64
Tugevusõpetus.
65
33
T. on võimalik rajada kas kogemustele või
täpsetele mõõtmistele.
Kogemustele tuginedes ei oleks elasi
arengut ka ei saaks kindlaks määrata
millise minimaalse materjali- ja töökuluga saaksi-
me soovitava tulemuse
Täpsetele mõõtmistele tuginedes saame
arvestada alati välja millist materjali vajame, et
saavutada vajalikku tugevust; saame arvestada seega
ka töökulu.
Tugevusõpetuses on tegemist kahteliini teguritega või
jõududega -
1) välisjõud, mis mõjuvad meie konstruktsioonile ja
2) sisejõud, mis peavad tasakaalustama eelmisi.
sisejõude käsitleb tugevusõpetus
välisjõude käsitleb statika või grafostatika.
statika - jõudude kindlaks määramine
analüütilisel teel
grafostatika - jõudude määramine
grafilisel teel.
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.47)

Lehekülg 10
väitvat nimelt, et ta võis Tartus olla lektoriks
ainult nn. Privatvertrag'i alusel. See ei vasta
aga tõele, ta oli valitud määramata ajaks ja
lahkus Eestist koos ümberasujatega. Mäletan,
et meil oli määralistel kohtadel välismaalasi
ja Nansen-i-passi mehi. Kui prof. Kennel
(zooloog) vanusepiiri ületas kurtis ta, et
eesti pension olevat nii väike, et ta sellega
paraviisi oma koeri toita jõuab. Mis oli
muidugi osalt häbemata, osalt tõsi. Aga ta
ei olnud Eesti kodakondsuses. Ülik.valit-
suses ei tulnud sääraste probleemidega tege-
leda. Need lahenesid n.ö. iseendast. Küsi-
muses on, kas see toimus tava põhjal või
oli selleks ka seaduse-sätteid. Sa kui
põhjalik riigiõiguse mees võiksid ehk
mulle ütelda-kirjutada, kas on olemas sätteid,
millele saab tugineda või mitte. Kuidas
oli, muide, Grimmiga (ta ju minuteada Eesti
kodakondsuses ei olnud) ja mõnede teiste
õigusteaduskonna õppejõudude-välismaa-
lastega? Oleksin tänulik kui Sa mind
ses suhtes saaksid "illumineerida" (§§!?).
Kuldsete tervitustega sulle,
Rästa pojale ja Joosep Nõule
Sinu vana Edg Kant
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.46)

Lehekülg 7
1927-1929 Tartu Üliõpilaskonna Majandusjuhatajana, 1929-38
Tartus ilmuva õigusteadusliku kuukirja "Õigus" toimetuse
sekretärina, 1930-1937 Tartu ülikooli õigusteaduskonna
seminari abijõuna. 1937.a. kutsuti mind uue Eesti Põhisea-
duse väljatöötamiseks valitud Rahvuskogu peasekretäriks ja
1938.a. ühtlasi ka Parlamendi ja Vabariigi Presitenti valimiste
peakomitee peasekretäriks. Uue parlamendi valimisel 1938.a.
asusin viimase juhatuse ettepanekul parlamendi (Riigikogu)
peasekretäriks, kus töötasin kuni bolševike võimule tulekuni
Eestis.
Bolševike ajal töötasin lühemat aega (4 kuud)
kommunaal majanduse Rahvakomissariaadis juriskonsuldina
Peamiselt elatasin end tõlketöödest, mil tõlkisin peale
aga
muu kodaniku-õpetuse käsiraamatu keskkoolidele ja
suurema osa Võšinski riigiõiguse õpperaamatust
Saksa okkupatsiooni ajal töötasin Majan-
dusdirektooriumis juriidilise nõunikuna
Rootsi jõudsin põgenikuna 23. sept. 1944.
Stockholmis
oktoobril 1944.
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.47)

Lehekülg 9
Lund, 01.03.58
Spoleg. 8 B
Kallis Mägi!
Aegajalt on tegemist olnud meie ini-
meste pensionide korraldamisega saksas.
Neugart pääses m.a. sügisel Poolast tagasi
läände. Landmannschaftide kaudu läks
tal korda võrdlemisi ruttu oma pensioni
asja korraldada, kusjuures T. Ü. teenistus
arvesse võeti.
Praegu on tegemist aga ühe veidi keeru-
kama küsimusega. Nimelt tahab T. Ü. end.
lektor, prof. Schreinert, hakata korraldama
oma pensioni küsimust Göttingenis. Ta
tahab muidugi, et ta lektoriameti aeg Tartus
(1929-40) saaks arvestatud. Tartusse oli ta
lektoriks valitud, kuid ta jäi saksa kodakood-
susse. Asi keerleb oluliselt selle ümber, kas
ta oli lektorina Eestis riigiteenija (Beamter)
või mitte. Meie riigiteenijate seaduses oli
- niipalju kui mäletan - punkt, et välis-
maalane ei saa olla riigiteenija ja pensioni-
seadus ei formuleeri pensionisaaja staatust
küllalt selgesti, vähemasti mitte saksa büro-
kraatia seisukohast. Sealsed bürokraadid

Lehekülg 38
I:
20
Gesetz über die Bestätigung der Grundsätze der
Strafgesetzgebung der UdSSR und der Unionsrepubliken
(kinnitatud) antud ülekunõukogu presiideismi poolt
25. dets. 1958.
see on aluseks kogu kriminaalseadusandlusele.
prof. Reinhard Maurach (München) [Studien des Instituts
für Ostrecht /München
Band 10. Die Grundsätze der Strafgesetzgebung der
UdSSR und der Unionsrepubliken, 1960]
rõhutab juba eessõnas, et tuleb teravalt vahet teha
"zwischen sowjetischem Gesetz und sowjetischer Rechts wirk-
lichkeit." Eksitus oleks ka arvata et selle ülemnõu-
kogu presiidiemi poolt antud seadlusega on asutud õi-
gusriigi põhimõtteile. Vene õigusteadus (Rechtslehre) ei tun-
nista ega saagi tunnistada õiguseriiki selle põhi-
mõtetega. Sovjeti kohtunikkonna sõltuvus
mitmesuguseist võimuteostajaist ei võimlda ka selleks
võimelisel kohtunikul (kes on saanud vajaliku õigusteadus-
liku kooli ja hariduse) kehtivat õigust rakendada-
kohaldada oma auraamise ja veendumuste kohaselt.
Sovj. ei tunnista kohtuvõimu sõltumatust.
Art- 6: Seadusel, millega kergendatakse karistusnorme
või loetakse teatav tegu või tegevusetus mittekaristatavaks
on tagasiulatav jõud kõigis asjades, mis pole veel
kohtu poolt otsustatud.
Seadusel, millega karistust suurendatakse või
arvatakse mõni seni mittekaristatav tegu või tegevuse-
tus karistatavaks, ei ole tagasiulatavat jõudu.
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.49)

Lehekülg 29
olewat see, et walimine läbi wiia 3 liikmega, selleks olla
Ränkilt teaduslik põhjendus tellitud. See siis kuude kaupa
nähtawasti selle kallal töötas, kuid tema wäga ebamääras-
test wäänlestest selgub waid seda, et ta ise seda seisukohta
ei poolda, kuid - 39-id lasewad wahest käsuda. Nii sain
mulje selle lugemist, teist korda ei ole seni weel uurinud
Prof. Kaasiku artikel "Wäli Eesti´s" illustreeris waid
sedda algnõude mittetäitmist, mis artikli kirjutajalt
oodatakse, et kirjutajal endal peab selge olema, mida ta
tahab, siin oleneb see andest, kuiwõrd ta seda lugejale
edasianda suudab. - Ma ootan, mida mulle wastatakse,
ehk kui mitte, ka sell korral tuleb siis mõelda, mida
teha. Niisama "ühise laua" ümber koos istuda ja
jälle laiale minna, ei ole ka mõtet, isegi kahjulik
seda ettewõtta. Pada wõib edasi keeda. Kõike
seda ei ole ju waja meie iseiswuse taastamise
"wõitlusele" (kuidas teda täna nüüd küll kuritarwita-
takse!!) e. nn pagulaskonna hea käekäigu edendami-
seni. Teiseks ei ole ta nii traagiline, nagu mõnelt poolt
öeldakse. Ma olen palgulaskonna elu 1905 a. peal mujal
maailmas jälginud, ühesugune ta igalpool. „Iga mõistlik
inimene hoiab sellest seltskonnast eemale" - annab head nõu
üks Kesk-Europa pagulane oma memuaarides. Aga igaüks
ei saa. - Oleksin tänulik, kui Teil aega jatkub,
kui kirja panete, mis Teie arwamused on. Wahest
tuleb mul paari nädala pärast siiski wähe tegutseda.
Parimate terwitustega Teie
Hans Rebane
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.47)

Lehekülg 76
VV koosoleku edasi lükanud kuni
on tulnud teiste valitsusliikmete
seisukohad selle kavandi ja eelmise
"protokolli" suhtes.
Praegu tuli siia Harri Kiisk
ja arvas ise, et ka tema võibolla
saadab ühe vastuse-õienduse
Abo Underrättelser'ile. Aja-
kirjanikud on ju nobedad
kirjutajad.
Olen kogu tuleva nädala
Boråsis Statens Ungdomsrådeti
konverentsil, nii et saan Su
materjalid tagastada alles
ülejärgmisel nädalal.
Hääde tervitustega
Heinrich Mark
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.49)

Lehekülg 28
Stockholm 18 III 49
V.a. hra Magister,
On tahtmine Teile kirjutada ja kuulda, mida praegu-
sest mulinast presid. asetäitja ümber arwate. Algul tä-
hendan informatsiooniks, et 24 IX 48 saatsin selle "kolmikule"
nende poolt nõutud kirjaliku wastuse, milles meie lahkuminekud
olid, et eelläbirääkimised katkesid, kuna nende seletuse
järele mingid lahkarwamisi ei olewat olnud. Wastasin siis, et
mitte "wanem liige" ei kutsu Wal. Kogu kokku, waid tuleb püüda
peaministri poole, et wanem liige ei saa nimetada ülemjuha-
tajat, et nii peamin. presid. ülesandeis kui ka peamin. k.t. kiri
olemas. Tänapäewani ei ole wastust saanud. Eile saatsin neile
wiimaks kirja ja palusin wastust 2 nädala jooksul. Sain
wahepeal A.R. ja Otto nii kaugele, et nad oleks algul
tulnud minu juure algul erawiisil läbirääkima ummikust
peasinikus, oldi nõus ja A. R. eriti soowis,et kutsuksin kokku
"funktsionääride" nõupidamise. Kuid mõlemad on ju kõikuwad
mehed ja ma tahtsin saada kindlamaid tagatisi. Siis tuli
miitingu resolutsioonid ja lõpuks "ankeet" mille eest wäga
hoiatasin. Pidin siis sõna wõtma, nimelt St. Tidn. Olen selle
eest nii siit kui eriti kaugemalt saanud poolehoiu awaldusi.
Rohkem ei tahtnud ega saanud öelda tol korral. Tõi wähe-
malt teistsuguse tooni awalikkuse sõnawõttu. Aga kui lugeda
täna ilmunud "E. Teat." (mis suurte võlgade pärast hilines),
kui J. Mark jällegi demonstreerib, et (ta olla isegi jurist)
põhisead. 35 läbi lugeda ei wiitsi, ega ka kellegi käest
nõu ei küsi. A.R oli wäga pahane tõendas mulle wähe-
mat, et temalt ei olla midagi küsitud,- Otto tahtmine
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.46)

Lehekülg 6
3
mag. jur A. Mägi elulugu.
Alghariduse sain isa juures. Gümnaasiumi lõpetasin 1923.a. Samal
Olen süüdinud 29.08.1904. Eestis algkooli juhataja pojana
aastal astusin Tartu Ülikooli õigusteaduskonda, mille kursuse
mind
lõpetasin 1929.a. cum laude. Ülikooli lõpetamisel jäeti ülikooli
juurde edasi töötama teadusliku tipendiaadina riigiõiguse alal,
1933/34 a sooritasin magisti-doktorandi eksamid avalikõiguse
tulis peaainena riigiõigus. Pärast magistritöö (suveräänsuse
probleemi) eritamist 1935 .a. anti mulle välja magister juris'e
diplom. Samal aastal määrati mind Tartu Ülikooli
õigusteaduskonna õppeülesandetäitjaks riigiõiguse alal. Oma
esiloengu pidasin õigusteaduskonna kogu ees 1935. a. septembris
mil ka alustasin õppetegevusega pidades loenguid üldise
riigiõiguse, Eesti riigiõiguse, valimisõiguse ja õigusfilosoofia alal
Ülikooli õppejõu kohalt vabastati mind bolševikne võimule-
tulekul Eestis 1940.a. suvel.
Trükis on allakirjutanul ilmunud peale muude
vähemate kirjutiste Suveräärisuse probleem, Valimisõiguslikke
põhiprintsiipe ja nende rakentamine Eestis de lege lata ja
de lege ferenda, Rahvas riigivõimu kandjana ja riigivõimu
teostajana (Eesti positiivne õigus), Põhiseaduse saabumise
käik Rahvuskogus (Eesti positiivne õigus).
Töötanud olen veel: 1923/24.a. algkooli õpetajana
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.47)

Lehekülg 90
64
Sollentunas 21. jaan. 1972.
V. lgp hra Artur Mägi!
Täna sain Läti Rahvusfondi peasekretärilt,
mag. Landsmanis'elt, lubatud lühi-ülevaade
Lätis 1940.a. toimunud "valimiste" kohta
Varem lubatud ingliseelne kirjutise teema
ei leidnud oma raamatukogu paberite hulgast.
Lätlastel on mõned aastad tagasi ilmunud
raamat (~300lk) lätikeeles, mis üksikasjus
kirjeldab "Läti valimisi 1940a". Palusin mag.
Landsmanist teha sellest lühikese kokkuvõte,
ära markides olulisemat valimiste käigust.
Eelpool nimetatud lühikokkuvõte lisan
käesolevale kirjale. Kui saate neist andmeist
midagit kasutada, siis on hea, põhjus sama
mida nimetasin eelmises kirjas leedulastelt
saadud andmete kohta.
Lisa: ülal nimetatu.
Parimate tervitustega
Teie William G Lindström
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.52)

Lehekülg 80
51
I
I-III
11
Stokholmis 11. jaanuaril 1974.
Armas Artur Mägi!
Kõigepäält soovin hilinemisega
head uut aastat ja head tervist
uuel aastal!
Tõnis Kint on visa ja jonnakas
mees, nähtavasti osalt oma kõige
lähemate nõuandjate mõjul.
Nüüd esitas ta uue "laenu-
fondi" kavandi, mis on koostatud
jälle vanas vaimus.
Tülitan Sind jälle ja palun
Sinu arvamist selle kava kohta
See Sinu tülitamine on mul
juba piinlik, aga nagu Sa näed,
olen ma Tõnisega hädas.
Hääde tervitustega
Sinu
Heinrich Mark

Lehekülg 115
kaitseseisukord
allkirjad ringkirjadele
18
83
Linnopud.
Stokholmis 19. aug. 1974.
волк.
102 000
Armas Artur Mägi!
Tänan Sind viimase pika kirja
eest, mis minu usku kinnitas seaduste
austamisse. Kuna Sa andsid ühtlasi
põhimõttelise nõusoleku järgmisest
VV koosolekust osavõtmiseks, siis
teatan, et VV koosolek on
nüüd neljapäeval 22. augustil kell
17.00 ERN ruumes. Päevakorras
on just tolle laenufondi küsimus.
Paluksin väga, et Sa sellest koos-
olekust saaksid osa võtta.
Sõidukulu meie maksame ära.
Minu vend tuleb ka rongiga
sest ta ütles, et ei viitsi
autoga sõita.
Ma katsun sulle ka helistada
Täna aga ei saanud telefonis vastust
Tervitades H. Mark
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.49)

Lehekülg 23
see fakt, et VP kohustetäitja pidas vajalikuks anda oma 24. juuni käskkirja
Eeldaks minister A. Rei, et H. Rebase määramise käskkiri on tühine, siis oleks ju
24. juuni käskkirja andmine mõttetus.
Täiesti väär on aga väide, nagu saaks valitsuse täiendamine antud
olukorras toimuda ainult kõigi valitsusliikmete nõusolekul. Poliitiliselt võib
säärane talitusviis osutuda vägagi otstarbekaks, kuid õiguslikult ei tunne säärast
vetoõigust ükski meie Ps. Antud korral on see väide seda kummalisem, et see
ainus valitsuse liige, kes mõeldavalt võis olla H. Rebase nimetamise vastu, ei
olnud veel käesoleva aasta kevadel andnud Ps-ga nõuetavat tõotust, et ta
täidab Ps-t ja seadusi. Käesoleva ridade kirjutajal ei ole teada, kas vastav tõotus
on praegugi antud. Et valitsusliikme volitused algavad Ps. otsesel määramisel
siinmainitud tõotuse andmisega, siis oleks VP kohustetäitja, kui ta ise austab Ps
eeskirju, pidanud hoidma selle "valitsuse liikme" valitsuse asjadest senikaua
eemal kuni tema oma tõotuse annab. Koguni võõrastav on, kui selle" valit-
suse liikme" seisukoht esitatakse kaaluvama motiivina selle kohta, miks oli
vajalik anda siinmainitud 24. juuni käskkiri. On raske uskuda, et siin
on tegemist Ps-e eksliku väärtõlgendamisega.
Demos.
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.52)

Lehekülg 71
8 I (-31
46
Stokholmis 29. oktoobril 1973.
Armas Artur Mägi!
Tänan Sind Tõnis Kindile saadetud
kirja ärakirja eest, kuigi sain selle
täna ka Kintilt endalt,
Kint on - nähtavasti oma mõningate
isiklike sõprade mõjul - oma laenufondi
kavas nii kinni, et esitas mulle täna
tema poolt koostatud VV otsuse (ette-
paneku) kavandi ja soovib, et VV
koosolek selle vastu võtaks, VV oma
viimasel koosolekul asus üksmeelselt
laenufondi suhtes eitavale seisukohale,
ja pooldas toetusfondi. Kint aga
ajab kangekaelselt oma joont edasi.
Sellepärast palun nüüd veelkord
koostatud
Sind selle Kinti poolt kavandi
kohta oma arvamus kirja panna
ja mulle saata.
Kõigi hääde tervitustega
Sinu
Heinrich Mark
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.44)

Lehekülg 24
23
Joonisel märgitud vabad lõõrid on alumiste
12
korruste vajaduste katteks
Lõõrid tulevad korstnasse viia nõnda et see
ei riku ruumide ilu. Kui vaja, siis tuleb viia lõõr
korstnasse ka läbi mõne teise ruumi, kuid sel korral
tuleb lõõri varjata ja viia see korstnasse kas mõne
vaheruumi kaudu või läbi seinakapi (vt. lk. 22 +)
Kui kõike lõõrisid ei saa või pole sobiv viia
otse korstnasse, siis võib kasutada siseruumides kergeid
siselõõrisid. Siseloorid viiakse korstnasse sel korral
pööningu ruumis, milleks korstent vajaduse korral
vastavalt laiendatakse (vt. alamal). Katusele ulatavad
kõik need lõõrid ikkagi korstna kaudu.
Korstna laiendamine
Tasakaalu säilitamiseks
tuleb vajaduse korral laiendada
kahte poolt.
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.47)

Lehekülg 75
EESTI KOMITEE
ESTNISKA KOMMITTÉN
53
DROTTNINGGATAN 85 - STOCKHOLM C.
Postgiro 19 74 45
Tel. 11 59 78, 21 54 80
Stokholmis 7. novembril 1974.
Armas Artur!
Leppisin kokku prl. Adelaida
Lembergiga, et tema koostab ja
saadab vastuse-õienduse Abo
Underrättelser'ile, kuna tema
on vilunud selliste asjade tegija.
Laenufond on magama läinud.
Kint ütles, et kuna Puurand on
keeldunud oma peale võtmast
Toetusfondi organiseerimist (Puurand
on ju õieti tolle Laenufondi
idee isa! ), siis tema (Kint) on
nõus küll Toetusfondi Sinu kavale
alla kirjutama, kuid rohkem
ta midagi ei tee. See jääks
siis majandusministri Hormi hoolde
Harmiga rääkides oleme Kinti
nõusolekul selle asja ja järgmise
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.44)

Lehekülg 76
77.
39
Kui on kasutatud kaht
lihttala ühe ühise tala
asemele, siis näit. ühe samba
vajumise korral võib küll
silla väline kuju muutuda,
kuid sellele iludusveale vaata-
mata on sild edasi kasutatav.
Ühe tala puhul, mis toetub mit-
mele toele, võib ühe toe vajumine
tugevalt muuta senist momentide välja.
Võib tekkida eriline momentide väli,
mis on seevõrra erinev algväljast, et
see võib ohustada kogu ehitist.
Mitut ava ületava tala puhul tuleb peale
staatika elementide võtta arvesse ka tala enda
sisemisi omadusi, mis sõltuvad tala põiklõike suu-
rusest ja põiklõike kujust, tala materjalist ja ka
muudest tingimustest, s.o.
tuleb arvesse võtta peale
statika ka tala elastseid omadusi.
Niisuguste süsteemide, kus tuleb arvestada
ka tala elastseid omadusi, arvestus toimub elastsuse
teooria põhjal ja neid süsteeme nimetatakse
staatiliselt määramata süsteemideks
(eelmisele vastased on)
Lihttala, s.o. tala, mis toetub kahele
toele, arvestus toimub staatiliselt määratava süsteemi
kaudu.
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.47)

Lehekülg 258
poolt on pealegi täiesti igasuguse aluseta. Teame, et mingit
võimehaaramist kohalike poolt pole Eestis toimunud. Selle haara-
mise teostas kohalik NSVL saatkond punaarmeega pannes
sealjuures teatavaid ülesandeid ka kohapealseile isikuile, kes
end nende käsutusse olid andnud. Teame ka et kõik
need otsused, mis langetati nüüd ametisse seatud funktsio-
nääride poolt dikteeriti eranditult NSVL saatkonna ja sinna
Moskvast läkitatud isikute poolt.
Ei sisult ega ka väliselt ei toimunud Eestis 1940.a.
juunis mingit võimuhaaramist Eesti kommunistide poolt. Viima-
kunagi
seil pole olnud täita mingit iseseisvat või otsustaja osa. Kõik
on määranud Moskva, kes korraldas Eesti okupeerimise.
Kirjutasin sellest paar päeva tagasi E. Laidile. Ei
tea kas ta märkab selle eksituse tõsidust. Võimalik, et oled
seda kohta juba lugenud. Kirjutan sellest siiski ka
Sulle, et saaksid Laidi tähelepanu ka omalt poolt
sellele juhtida. Kahju, et seesugune libastumine-
eksitus on sattunud just seesugusesse propaganda välja-
andesse.
Mida mõtleb küll noor eestlane, kellel endal puuduvad
mälestused sellest perioodist kui ta loeb, et Eesti tolleaegse riigi-
korra kukutas salk põrandaaluseid kommuniste? Oli see kord
siis nõnda varisev?
Usun, et jagad minu seisukohta, et see osa tuleb redi-
geerida nõnda, et igale oleks selge, et toimus Eesti riigi okupeeri-
mine NSVL poolt mitte aga mingisugune sisepöörel.
Paremate soovidega
Sinu ArturMägi
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.52)

Lehekülg 49
Mina lähen tuleva nädala algul
puhkusele, sellepärast oleksin väga tänulik,
kui ka vastuse saadaksid mu kodusel
aadressil: Gimmerstavägen 20-II,
12536 Älvsjö. - Mul on abikaasa linnas
ja ta saadab mulle kirja edasi
Saadaksin siis selle omakorda Tõnisele
Vabanda väga, et Sind suvisel ajal
tülitan, kuid peame olema valvel, et
VV ja kontinuiteedi baasi meie ise
ära ei õõnestaks. Pealegi ei usu meie,
et see aktsioon meile midagi erilist
ka majanduslikult annaks, sest inimeste
rumalusel on siiski piirid.
Hääde tervitustega
Sinu
Heinrich Mark
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.44)

Lehekülg 20
Joonise kirjad.
19
10
Kirja suuruseks on 2,3,5 ja 7 mm. Kirja suurus
sõltub joonise suurusest ja joonise sisust; üldnimetuseks
kasutatakse suuremat kirja kui alanimetusel jne.
Üldnimetused on vastavalt 5 ja 7 mm., kusjuu-
res tavaliselt kasutatakse suuri tähti; nimetused nagu
plaan, keldrikord jne kasutatakse 3 mm.-lisi ja üksikute
ruumide nimetuseks 2-mm-lisi tähtesid ja nimelt väiksed
tähed kuid suure eestähega.
Kiri on tavaliselt 70°-lise nurga all. Paremaks
õnnestumiseks võib kergelt tõmmata vastavad kallakjooned, mis aga
jooniselt tulevad hiljem kustutada.
ABCDEFGHIJKLMNOPQRSTUVWXYZ
abcdefghijklmnopqrstuvwxyz
1234567890
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.52)

Lehekülg 48
34
2
Stokholmis 23. juulil 1973
Armas Artur Mägi!
Tõnis Kint on saanud Austraaliast
hr. Puurandi j.t. poolt inspiratsiooni, et tuleks
välja lasta Eesti Vabariigi laenupaberid, mida
tagaksid N.Liidult saadaolevad kahjutasud.
Arvestades Tõnise aktiivsust tahab ta kohe
seda kava teostada. Kõik Rootsis olevad
valitsusliikmed on sellele vastu poliitilistel
põhjustel. Nüüd pöördun Sinu poole palvega,
et Sa annaksid selle küsimuse kohta juriidilise
analüüsi. Minu arusaamise järgi on sedalaadi
dekreedi andmine Ps (§§ 99 ja 107 j.t.) vastane
Siis veel, ma ei ole varem kuulnud, et ühe
riigi laenupaberid võiksid olla müügil vaba-
turul teises riigis ilma vastava loata. Ja
veel edasi, kui riigi laenupaberid on välja
antud valitsuse poolt, mida teine riik
ei tunnusta, kas siis selliste laenupaberite
väljaandjad ja müüjad ei või minna
selles teises riigis kriminaalkohtu alla, eriti
kui laenupaberite tagatis on nii illusoorne,
vähemalt teise riigi arvates
Palun Sinu kui õiguskantsleri arvamust
siis: 1. Kas dekreedi korras võib E.V. laenu-
pabereid välja lasta?
2. Kas võib ühe riigi laenupabereid
müüa teises riigis ilma selle teise riigi
loata?
3. Kas selliste laenupaberite välja-
laskmine ja müümine praeguses olukorras
teises riigis ei või olla kriminaalselt
karistatav?

Lehekülg 177
129
EESTI NOORTETÖÖ
ESTNISKA KOMMITTÉNS UNGDOMSVERKSAMHET
WALLINGATAN 34" 111 24 STOCKHOLM
TEL. 10 68 07
Stokholmis 18. augustil 1978.
Armas Artur Mägi!
Tülitan Sind jälle ühe juriidilise
probleemiga, mis juba kaua aega
kummitab ja mille kohta minule on
konkreetseid küsimusi esitatud ja
minu teada on see küsimus üsna hiljuti
ka Kintile esitatud.
Nagu Sa tead, ütleb Ps § 40, et
Vabariigi President valitakse ametisse
kuueks aastaks. Ja küsimus on nüüd
see, kas võib Peaminister Vabariigi Presi-
dendi ülesandeis püsida oma kohal
kauem kui kuus aastat? (Kas
ta võib püsida kuni surmani nagu
kuningas, on küsitud?)
Mis on Sinu seisukoht selles
küsimuses?
Hääde tervitustega
Sinu
Heinrich Mark
Magi,_Artur (ERAF.9613.1.47)

Lehekülg 257
166
Uppsalas 18. 7. 57.
Armas sõber!
Paar nädalat tagasi pöördus minu poole telefoni
teel ERF esimees E. Laid seoses vaidlustega, mis tekkinud
ERF väljaande "Eestlased välismaal" puhul. Hr. Laid küsis
minu arvamist lk. 34 III lõike redaktsiooni osas. Polnud
siis lugenud seda väljaannet.
Nüüd lugedes seda näen, et sama 34 lk. II lõikes on
läbi läinud viga, mis teeb selle väljaande levitamise senises
redaktsioonis võimatuks. Seal kirjutatakse, et "21. juunil
1940.a... leidis aset võimuhaaramine põrandaaluste kommunis-
tide salga poolt vene punaarmee aktiivsel toetusel." See
tähendab ju ei midagi muud kui et 21. juunil toimis
meil sisemine riigipööre ja et meie senine riigikord
kukkutati meie oma kommunistide poolt kuigi puna-
armee toetusel.
Senini oleme kinnitanud kõikjal, et Eesti oku-
peeriti NSVL poolt ja et see okupeerimine algas 17. juu-
nil. Nüüd ütleme, et toimus võimuhaaramine meie oma
põrandaaluste salga poolt. Jääb see väide püsima, siis
asetub Eesti okupeerimise küsimus täiesti teistsugusesse valgu-
sesse kui oleme seda senini rõhutanud. Võib ka arvata, et
seda eksimist väljenduses ei jäta kasutamata sealsed või-
mukandjad ja Moskva.
See jutt võimuharaamisest kohalike kommunistide
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1660)

Lehekülg 21
13
Peeter Pärnamets
Huseby Bruk
Vislanda.
Palun küsida mis
põhjusel on meie abi saami-
se palve rahuldamata jää-
tud oleme äärmiselt viletsas
seisukorras, ise olen 59 a.
vana ja Eesti arsti tõendu-
sega 50% tööjõudu kaota-
nud ja naine kes on juba
61 a. vana on oma tööjõu
kaotanud vanaduse tõttu
ja poeg Arnold kes on 18a
vana ning õnnetuse läbi
oma mõlemi käe sõrmede
vigastusega ja Eesti arsti
tõendusega 80 % jr tööjõu-
du kaotanud ja tütre poeg

Lehekülg 26
6.
Kui teie selles asjas tahate mingit selgitust
ettevõtta, siis E. Kommitee tegevuse kohta, siis on see
väga teretulnud algatus millele soovin igati edu, kuna
liiguvad igasugused kahtlased kuuldused E. Kommitee poolt
vastuvõetud Välismaa eestlaste poolt saadetud annetuste
kohta, millistest avalikult pole midagi kuulda, et mõni
abivajaja oleks neist toetussummadest ja esemeist ka osa
saanud.
Maria Ani

Lehekülg 39
26
Dängnäs, 6. nov.
V.a.
Eesti Komitee
Austavalt teatan, et abistamispalvele,
mis esitatud k.a. septembri lõpus, ja
milles äratoodud kaasmaalase Lembit
Parem'asse puutuvad teated, ei ole
tulnud mingit vastust.
Austusega
H. Matti.
Aadress: Dängnäs; Marma

Lehekülg 42
29
Köping 7.11.45.
V.a.
Olen pöördunud Eesti komitee poole abi saamiseks
midagi 2-3 kuud tagasi, saates sinna vastava avalduse
ühes vajaliku planketiga. Seni pole mina saanud säält
mitte mingisugust vastust millest ise järeldan, et minu
palvet pole rahuldatud.
Olen majanduslikult tõesti raskes seisukorras.
Lapse sündides tekkisid väljaminekud mis võtab kõik raha
natukese, mida on võimalik söögi kõrvalt kokku hoida.
Nüüd on abikaasa juba pikemat aega haige, kuid seda raha
pole kusagilt kokkuhoiu teel võimalik saada, et arsti juurde
minna ja rohtusi osta, rääkimata selle kõrval väiksemast
hädast, nagu raseduse ajal purunenud hammaste ravi.
Pole ka mujalt kusagilt abi saanud.
Austusega
J. Jaagus.
Borgmästaregatan 25 B
Köping
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1659)

Lehekülg 53
tuste pärast, asudes siin kaugel merede taga. Sellega ongi seleta-
taw ainukene abilootus Teilt. -
Kuna mina 1925dast aastast peale, seega juba 20 aastat, õlikiwide alal
teaduslikult kui ka tööstuslikus praktikas töötanud olen ja kuna
õlikiwide osatähtsus maailma kütteainete küsimuses lähemas
tulewikus suuresti peaks tõusma, tohiks loota, et minu tööle-
rakendamisest õlikiwide ja nende saaduste uurimise alal Ameeri-
kas, kus õlikiwi hiigla hulkades leidub, huwitatud wõidaks olla.
Õlikiwide ja nende saaduste uurimise praeguste keskuste kohta seal
puuduwad minul, kahjuks, andmed. Arwatawasti wõiks siin kõne alla
tulla ka Carnegie Instituut.Omal ajal tegeleti õlikiwi küsimustega Columbia
ülikoolis ( Prof. Ralph H. McKee, kes omal ajal mind ja prof. P. Kogermani
Tartu ülikoolis külastas) ja Colorado School of Mines'is.
Minu poolt täidetud wiisumi küsimuslehest näete, et soowiksin
sõita Ameerikasse koos oma naesega ja wäikese tütrega.
Ma ei tea aga, milline oleks sealne elatis-miinimum. Selle
pärast ei teadnud ma prof. Coleman i küsimuslehes awal-
dada soowi palga suuruse suhtes. Töökoha geograafilise
külja suhtes ei ole minul erisoowi. Siiski eelistaksin
mõnda wäiksemat linna eestlasele enam - wähem
wastuwõetava kliimaga raioonis.
Ei ole wist waja rõhutada, et Eesti teadlased-põgenikud olek-
sid südamest tänulikud Teile, kui leiaksite wõimaluse
oma poolt nende abiks kõik rattad käima panna.
Teid kõige eest ette tänades,
Kõige austusega
Teie Jaan Kopwillem

Lehekülg 135
109
Teid südamest tänades ja
Teile ning Teie perele kõike head
Soovides
A. Aavik.
Austavate tervitustega
Joh. Aavik
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1660)

Lehekülg 50
on selge tõde, (kes seda ei usu võib ise proovida.) Ja et ei olnud
olukorras enam miskid väljavaadet tekkisid isegi väga raskeid
mõtteid mida pole soovitav siin kirjeltada, sest juba kevadel
oli muret ja raskust lapsed külmetasid ja haigestusid raskesti.
Aga suvel toodi kirjeldus Eesti teatajas et on tulnud Ameerikast
abistamise summad Eesti Kommiteesse mis tulevad jägamisele
puudust kannatajaile. Alguses oli küll kahtlust selleks soovi
avaldada sest olime juba laagris olles väga kogenud et meie
haridlased ja juhtivad tegelased eesotsas ei arvestanudgi meie
kehvikutega kui kaasmaalastega, ja mis selgus ka kirjeltuses
et paluti puudust kannatajate soovitajaiks laagi vanemaid,
ja seltskonna tegelasi ja kooliõpetaiaid, kuna aga on iga ühel
selge et abivaiavaid ei tule otsida laagritest, sest alam klass
suurde laste perekondadega on paisatud laiali möödamaanur-
ki, ja kuigi oleks ka seal mõne siiski on seal äraelamine vaba.
Sest oleme saanud mitmetelt tuttavatelt kirju, laagreist ja
vanadekodudest kus on kirjeldud et elu on väga mugav
ja võimalus ära elamiseks, kõik on vaba ja veel väike üüvitus
raha mille eest võib mõnda vaialikku osta, nii paistis siis kätte
minu kogenud pilgule et tahetakse juhtida seda kallist südam
armastusest annetatud ohvrid mis on mõõldud puuduses kanna-
taiaile, veel mugava elule heaks oluks. Aga et siiski miski muud
väljavaadet ei leidnud mõtlesin siiski et kirjutan väikese palve
kommiteesse sest leitsin 1 eesotsas nimesi kellega olime seltsis laagris
ja teadsid ja nägid meie olukorda selgesti, ja kellest lootsin rohkem
tõe ja õigustunnet. Ja ühes endaga esitasin ka meie kaastöölise
Voldemar Länts,i perekonda kes ka on sama raskes seisukorras
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1659)

Lehekülg 123
99p
Ja praegu tõuseb järjest kuritegevuse % siin Rootsis. Ning see toimub
vaid selle pärast, et paljud eelistavad istuda siin vanglas, kui minna tagasi.
Eesti noorsugu tahab vaid liitlaste juurde. Ning mõned on alustand retke
üle Atlandi süstaga, nagu näete teevad nad kõik mis vägegi mõeldav,
et jõuda vaid liitlaste juurde. Tähendagu see retk kas või 99% surma-
minekut, kuid Eestlane ei küsi sest, ta ütleb, parem upun meres kui suren
Siberis.
Ning on väga loomulik, et rootslas tööliskond ja arstid suhtuvad ei
sõbralikult meisse. Ning see meie vastane meele olu äratab ka meis viha, see
on ju päeva selge. Meil on mõrvatud kogu perekonnad, vanemad, - hävitatud
kodu, röövitud isamaa. Kogu meie rahvas karjub südant lõhestavaid appi-
karjeid liitlastelle. Meie rahvas ja maa vaevleb mürk pimedas viletsuses.
On rõõmsad Taanlased, on rõõmsad Norralased, - sest nad said tagasi kodu, - isa-
maa ning mees-naise, isa-poja.
Jah, meie Eestlaste lipp lehvib, kuid Eesti lipul on ümber leinaloor, must,
murede ja valude loor.
Meie eestlased oleme sõdint ei liitlaste vastu, vaid venelase ja sakslase
vastu.
Jään ootama teie vastust. Teie nõuannet. Koos minuga ootavad minu
sõbrad seda vastust. Meile on üteldud alati vaid oota - ja oota, see ei
tröösti meid enam.
Pidage meeles, et see kiri on paljude Eesti meeste appikarje, - appikarje
Teile meie esindaja poole. Olen esindatud oma sõprade poolt.
Austusega
Alexander Leets
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1660)

Lehekülg 14
Stenungsund 6.11. 45a
7
Wastuseks Wälis Eesti kuulutusele N-r 44. 4,11, 1945.
teatan et minu palvet Eesti Kommitee abi saamise
asjas pole rahuldanud, jäin rasgete elutingimuste
tõttu tiisiku sellepärast pole tööle minna võimalik
austawalt Karl Saar

Lehekülg 22
Roomet 5. a. vana kes ka
praegus minu üleval pida-
da kelle isa on venelaste
poolt mobiliseeritud ja peale
selle on mul maksta mööbli
tasuks 461. kr. millest on
mul juba paar korda tea-
tatud et pean maksma 15 kr.
kuus aga mul ei ole siia-
maani veel võimalik olnud
oma väikese palgaga
maksta. Praegus töotan
mina Husebys 1 puutööli-
sena 1. kr 13 ööri tund
millega jõuan perekonna
toita napil käel kuna
riidest ja jalavarjudest
pole juttugi.
Palun meie seisukorda meeles
pidada ja meile natuke abi
määrata.
Kõige austusega. P. Pärnamets

Lehekülg 25
Samas, 04. 11. 45
Maria ANI
Brohem,
Gringelstad.
16
P. P.
Teie kuulutuse peale V.E.-s nr.44 - 04.11.45
teatan, et esitasin n.n. Eesti Komitee abistamisosakonnale
selle üleskutse peale (juulis või augustis s.a.) avalduse toetuse
saamiseks nim. org. väljasaadetud blanketile, kuid selleajani
pole mina saanud selle peale mingit teadet, kas minu palve
on rahuldatud või rahuldamata jäätud.
Olen vana 67a., vanaduse tõttu töövõimetu, omakseid
minul Rootsis ei ole, elan praegu kaasmaalase Joh. Tuuling'i
kaasabil, kes minule täiesti võõras ja kellel mingit kohustust
minu ülevalpidamiseks pole - teeb seda vaid kaasmaalase
poolest, kuna minul mujalt abi ega toetust pole saada.
(pöördel)

Lehekülg 47
33
12-11-45.
Konga
Lehest lugedes lejan, et olen ka üks neist kelle
nimi oli üles antud et abi saada teilt kuna põle
wastust tulnud selle peale mingisugust, siis wastan
jälle ei ole lootust kautanud olen ju ka üks abi wajajatest
lastele. Mõtlen iga hommikul sellele kui lapsi kooli
saadan miks meile see elu wõõrsil pakkub nii puudust
kannatama. Oleme ju kuue liikmelinepere neli last kõige
wanem 15 aastane siis 10 a. 8 a. ja kõige noorem 2 kuune mille
pärast töö käed kinni seisawad et ülespidamist Teenida mehel
üksi on wõimata. Suwel wõis weel läbi ajada toiduga kuid
nüüd on külm aega toa soendus wõttab ka teenistusest osa nii
peame nüüd kannatama kas tühi kõht wõi külm tuba et lapsi
riietada ja kooli saata on päris raske Tahaks ikka et lapsed
saaksid koolis käja sest paremat õpimise aega põle inimesel
antud kui lapse eas. Nii palun siis teid kes teie seda
abistamise asju ajate ärge mind tähelepanemata jätke
tundke kaasa. nende kirjaridadele. 2 kuud tagasi olin
mina haigemajas (süünitus) ei jõua neid kulusid ära
tasuda mida pidime teiste käest laenama et sõidu ära
maksta millega haigemajasse läksin kui pean lastele
riideid muretsema see on küsimus et puudub raha
sellepärast palwega teie poole pöördes ja abi lootes teilt
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1659)

Lehekülg 33
30
22. septembril 1944 lahkusin koos vanemate-
ga Soomest siirdudes Rootsi. Siin olen alates
1. XI 1944 kuni siiamaani töötanud insenerina ühes
raadiomõõtriistu valmistavas tööstuses.
Õieti tahan edasi-õppida. Siin on see aga
võimatu, esiteks majanduslikult ja teiseks seetõttu,
et mind otseselt puudutavat teaduskonda siinses
tehnikaülikoolis ei esine. Ainukene võimalus edasi-
õppida oleks mul USAs, mis piltlikult öelduna on
"raadio kodumaa". Kui seal ei ole praegu või malu-
si ainuüksi õppida, siis õpiksin vähemalt praktikas,
raadioala sõjatööstuses.
Kuna 1938 - 1940 olin aktiivne raadioama-
töör ning oma erasaatja kaudu oman tutvu-
si igalpool maailmas ja sellega ka USA's, siis
nendega
isiklikku kontakti astudes loodan, toetudes
raadioamatööride üleilmsele teineteise abistamise-
le, pääseda üle õppimise- või töökoha võimalus-
te leidmise raskustest. USA raadioamatööride ena-
mik töötab spetsialistidena suurtes raadio keskus-
tes, nagu RCA, National, Halli crafters jt.

Lehekülg 35
32
sin Teilt informatsiooni sealsete olude
kohta,
eriti minu olukorrale vastavast seisukohast
lähtuvana.
Siinsest U.S. saatkonnast saadud and-
mete kohaselt tuleb kõiki asju ajada sealt poolt
Kas julgeksin loota, et leiaksite aega astu-
da minu heaks mõningaid samme?
Teie aadressi sain hr. Moorma'lt.
Tervitusi minu isalt, dr. J. Vilms'ilt.
Vabandan veelkordselt, et tü-
litan Teid selle kirjaga ning oma palvega.
Tervitades
Ülo Vilms.
lng. Ü. Vilms
St. Eriksplan 3 III
Stockholm
Sweden
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1660)

Lehekülg 36
pööran veel kord Teie poole
palvega minu lastele toetust
määrata.
Usun, et minu palve on küllaltki
kaaluvalt põhjendatud. Kuna
põgenesin Eestist ei olnd minul
võimalik midaki kaasa võtta.
Praegu on vanem poeg täiesti
ilma talve palituta kuna
minul puudub võimalus endal
osta
Kui Teil vast on minu isiku
kohta mingisuguseid andmeid
tarvis, siis palun pöörduge härra
B. Mäelo poole.
Lugupidamisega
H. Nuder
Uppsalas.
6 XI 1945 a.

Lehekülg 49
34
12,11,45, a
I
Vastus Välis-Eesti soovitusele!
Leides Välis-Eestist soovituse teatada kes ei ole oma
palvele Eesti abistamise komiteest midagi vastust saanud.
Ehk on juba küll mõnigi kroon asjatult ära raisatud
abistamise palveteks millele pole kuskilt abiga vastatud,
ja mis seega abisaamiseks on kautanud kõik lootused,
aga et nurjunud lootused Eesti abistamis komiteele on
tekitanud kurba ja rasked meelt siis mõtlen veelgi teie
lahked soovi täita ja teatada et Meie oma palvele Eesti-
Abistamise komiteele pole mingid vastust saanud, ehk küll
kogu aeg oleme postiagentuuri järjekindlalt külastanud ja
suure igatsusega abistamise komitee tulemusi ootanud.
Kogu meie lugu on järgmine, oleme kehvad inimesed ja tühjade
kätega seie pääsenud. Ja et meie töökohale toimetamine
sündis kiire tempoga jäid lapsed riietega varustamata, ja
sellest kurtades vastati et saame need kohalikkust tööametist
kui oleme kohale jõudnud, aga mitme palvele tööametile,
ei ole sealt midagi vastatud, Siis veel kirjutasin Stockholmi
tööametile, ja lõppuks veel Lääni tööametile kust vastati
et meie soov ja palve on jäetud rahultamata, jäime seega väga
raskesse seisukorda sest juba põgenedes olid laste riided lapitud
ja räbalas. Ja et üheinimese teenistus siin viletsas teenistus
olutes ei võimalda äraelamist viie liikmelisele perekonnale
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1659)

Lehekülg 52
SAADUD
2.VIII.45
44
% Prof. O. Stelling,
Tekniska Högskolan, Stockholm.
21 juulil 1945.
W. A.
Härra Peakonsul Kaiw,
Kahjuks olen unustanud lisada American Association of Teachers
of Slavonic and East European Languages minu poolt täidetud
ja Teile eila ärasaadetud küsimuslehe juurde oma teaduslik-
kude tööde nimestiku. Nimetatud küsimuslehes ei leidu minu
tööde kohta muid andmeid peale märkuse "Separate sheet
enclosed". Saadan siin juures selle nimestiku erilehel
Teile täiendawalt kätte. Märgin möödaminnes, et kõne all
olewas nimestikus töö nr. 13, "Estonian Shale Oil as a
Wood Preservative" trükiwalmis seadmine lõppes selle aasta
mais Stokholmis, katsete alusel, katsete alusel, mis läbi-
wiidud Eestis. Praegu otsin selle töö trükis awaldamise
wõimalusi. Ameerikas on selle laadilisi ja umbes wõrdses
ulatuses töid ilmunud American Wrad Preservers' Association'i
aastaraamatutes wõi U.S. Dept. Agr. Bulletinidena.
Kuna mina ülimal määral huwitatud olen Ühendriikes
töö jätkamise wõimalusest ja usun, et teil selles asjas seda
kergem on meie inimestele abiks olla, mida rohkem Teil
nende kohta andmeid käepärast, siis julgen koos käesolevaga saata
Teie kasutusesse ühtlasi ka oma curriculum vitae. Kahjuks ei
tunne mina sugugi Ameerike olusid ega oska oma intensiiw -
sust üles-näidata Ameerikas edasitöötamise wõimaluste ot-
simisel. Oleks ka raske seda teha rahaliste ja teiste praeguste takis-
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1660)

Lehekülg 31
5,11
20
Lgp. "Vastus."
käesolevaga teatan Teile
et olen toetust palunud
kuid pole sellele vastatud
vaatamata et kirjad olid
varutud markidaga vastuse
saatmiseks, olin majandus-
listes raskustes, 2. last käivad
Rootsi alg. koolis kolmas on
kolm kuud vana, selle pärast
ka teenistus raskentud.
lisan ka siia juure
margi, ja palun vaevaks võtta
ja vastata,
Austusega
Reet Kipper
Leksberg
Karleby