Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.30)

Lehekülg 8
Ku.
Pääw.
No.
Mai-kuu.
29.
7.
Olli Kachtla koggukonna kohhus koos agga naad ei
mõistnud kellegile kohhut.
Koggukonna Tallitaja Jakow Kiwwi.
Juni- kuu.
28.
8.
Olli Kachtla koggukonna kohus koos agga neil
ei olnud middagid mõista._
Koggukonna Tallitaja Jakow Kiwwi
Juli-kuu.
30.
9.
Olli Kachtla koggukonna kohhus koos agga neil ei
olnud middagid mõista.-
Koggukonna Tallitaja Jakow Kiwwi
August-kuu
31.
10.
Olli Kachtla koggukonna kohhus koos ja kohto ette
astus Üwere küllast lesk naene Werra Kir ja kaebas
koggukonna kohto ees, et temma tahhab omma poi-
ja Mihaili käest sedda põldo omma kätte saada mis
Mihaili kääs praego on. Ja ei tahha mitte tema
leiba hakkata sellepärrast et Mihailil ei olle omal-
gi iggapäwast leiwa palokest, mis temma siis oma
emmale süia annab. - Ja koggukonna kohus
sedda asja kuuldes ei mõistnud mitte sedda põldo
Wera Kir jäoks, waid mõistis sedda et Mihail
Kir peab sedda põldo arrima ja temma eest renti
maksma ja peab igga aasta omma emmal /2/ wak.
ruggid, ja /2/ wak. odrad maksma, se on 4. wakka
aastaks; sel 1874mal aastal, sel 2sel Septembri kuu pä-
wal, pool wakka ruggid, ja pool wakka odrad.
Sel 2sel Detsembri kuu päwal pool wak. rug. ja pool
wak. odrad. Sel 1875mal aastal, sel 2sel Märtsi kuu
päwal pool wak. ruggid, ja pool wak. odrad.
Ja sel 2sel Juni kuu päwal pool wak. ruggid,
ja pool wak. odrad. ja nenda sammuti ikka igga
aasta eddasi. - Ja Wera Kir leppis sellega?
ja kui se peaks ollema et Mihail Kir peaks min-
gid suggust riido ehk tülli selle wilja maksmisse jures
tõstma, siis langeb temma strahwi alla._
Koggukonna Tallitaja Jakow Kiwwi
Kohtomees Adrian Allikas
Kohtomees Mihail Wiitsar.
Ku.
Pääw.
No.
August-kuu
31.
11.,
Olli Kachtla koggukonna kohus koos, ja Üwere
külast lesk naene Wera Kir tulli omma poia
Mihailiga kohto ette ja kaebas omma hädda ja
et temmale selle ülle piddi middagid mõistetama,
wata protokoli ramato 1874 aasta jäo sees No 10. se
mõistus seisab sääl üllewal. - Ja selle samma
kohto mõistmisse aija sees läks Mihail Kir
Kachtla külla mehhe Mihail Peld pääle ja kis-
kus tedda karwopiddi, siis koggukonna kohus
laskis Mihail Kirril 15 napso witso anda.
Koggukonna Tallitaja Jakow Kiwwi
Kohtomees Adrian Allikas
Kohtomees Mihail Wiitsar.
Septemb-kuu
27.
12.,
Olli Kachtla koggukonna kohus koos agga
neil ei olnud middagid mõista._
Oktobr
26.
13.
Olli Kachtla kogukona kohus koos aga neil ei olnud,
middagid mõista._
November
22.
14.
Olli Kachtla kogukona kohus kos aga neil ei olnud
middagid mõista._
Detsembr
13.
15.
Olli Kachtla kogukona kohus koos aga neil ei
olnud middagid mõista.
Kogukona kohto pea mees Adrian Allikas
Mihail Wiitsar.
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.31)

Lehekülg 25
Ku.
Pääw.
No.
1875
Maio
3
34.
Koikuste Möisa
Tallitaja kohhus
Kirrikus sai walla wallitsusse polest täeda an-
tud, Kronomaade wallitseja kohto Härra kässo peäle
Et Koikuste waldas Randwerre küllas Jurna puma on
wälja pakkuda igga ühhele kes tahhab saada aasta
rendi on 37 Rubla 10 koppikad ja wanna rendi wölga
on 89. Rubla 14. koppikad. Magasini aida ja Pangi
aida wõlga saab Talitaja käest arro igga üks tahtja
wälja pakkumisse pääw on 6mal Maio ku päwal
Tallitaja jures
Tallitaja Martin Annopöld
abbimees Jegor Lutter
Peakohtomees Jegor Aumees
Maio
24
35
Koikuste Möisa Tallitaja kohhus
Teist korda sai Kirrikus täeda antud et Jurna
puma koht on wälja pakkuda igga ühhele kes
tahhab saada Tallitaja jures wõib igga pääw tahtja
kauba tehja.
Tallitaja Martin Annopöld,
abbimees Jegor Lutter,
Peakohtomees Jegor Auumees.
Ku.
Pääw.
No.
1875
Juni
7
36
Koikuste Möisa Tallitaja kohhus.
Tallitaja kutsmisse peäle ollid keik walla liikmed
koggo tulnud. uud wöörmündrid wallitsema et
wanna on lahti lastud ja sai siis ammedi peäle
wallitsetud Estahwi Lugas wenne usko.
Tallitaja Martin Annopõld.
abbimees Jegor Lutter.
Peakohtomees tegor Aumees
kohtomees Jakob Reis
wollimehhed Mihail Awik
,, ,, Iwan Tamkiwwi
,, ,, Jaak Kaddarik
,, ,, Jegor Wiimne
Juli
22
37.
Koikuste Möisa.
Koggokonna kohtopeamees Jegor Aumees.
kohtomees Jakob Reis.
Tännasel päwal koggokonna koos ollemissel tulli
Aleksei Reis kohto ette ja ütles et ta tahhab selle No 5
Jurna puma ommale saia keige rendi ja wilja wöllaga
nenda kui ta paergo on, et seäl paergo peremeest ei
olle. Kui Üllemast kohtust peaks sedda lubbadama
Agga Alleksei Reis ütles et ta mitte sedda 89 Rubla
14 koppikad wannad rendi wölga ärra selletada ei sa
mitte ühhekorraga kui kohhus sellega sünniks et
ta igga aasta 10 Rubla wanna wölga ärra selletab. Ja
kolm tallo perremeest lubbasid ta wölla eest kosta et
se nenda saab maksetud kuidas Aleksei Reis lubbas
käemehhed on No 2 Annomato Jakow Impreht. XXX No 3.
Aarni Iwan Tarkpea XXX No 15 Uielo Jegor Awik. XXX
on sedda omma nimme ja ristitega töeks tunnistanud.
Peakohtomees Jegor Aumees XXX
kohtomees Jakob Reis XXX
Tallitaja Martin Annopöld. XXX
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.30)

Lehekülg 30
Ku.
Pääw.
No.
wälja üks Rubl. kolm kümmend Cop iga hobuse
päält /1/ Rbl. /30/ Cop. Ja üle se mõistmise
wõtnud weel kirriku Preester üks Rbl /1/ Rbl.
iga hobuse päält kinni wõtmise hinnaks.
Aga et se hind hobuse peremeeste eest palju
kõrge on sepärast ei olnud naad mitte se
mõistmisega rahul waid paluwad Alland-
likkult Aulikku Keiserlikku Saaremaa
I Kihelkonna kohtu Wannemid et nende
hobustele hõigusse hind saaks pääle mõistetud.
Kogukonna kohtu pea Iwan Päästel XX
kohtumees Adrian Allikas. XXX
August
29
13.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos siis astus
Jurri Kiwi ette ja kaebas et temal Mihkel
Wiitsar käest üks wak kolm külemittu rug.
ja nelli külemitu odrad saada on 1 w. 3 kül.
ruggid ning 4 kül. o. kord läinud ta Mihkli
käest oma kätte nõudma aga Kiwi nõudmise
pääle ei ole Mihkel temale wilja teragi annud
waid on aga üttelnud sel aastal on ta omalgi
wilja puudus keda ma Jurrile anna ning
päälegi ähwardanud pääle jooksta. Kogukonna
kohus seda asja kuuldes mõistis et kolme
kuu lehma söma eest maksab Jurri Kiwi
M. Wiitsarile üks Rbl /1/ aga M. Wiitsar
peab pool wakka rugid ja nelli küllemittu odr.
1/2 w. r. 4 k. o. 5maks Mihkli kuu pääwaks J.
Kiwi kätte maksma.
Kogukonna kohtupea Iwan Päästel XXX
kohtumees Adrian Allikas XXX
August
29
14.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos ja
kohtu ette astus Kachtla kronu mõisa
Walitseja hra. W. Eihchuss ja kaebas et
Karel Kristomann on 1881 kewadel üheksa /9/
päwa suilisseks kaubelnud aga nüüd ära
29.
Ku.
Pääw.
No.
läinud ning päwad wõlgu jätnud ja palga
wälja wõtnud wiis wakka rugid, kolm wakka kolm
küllemittu odrad. 5 w. r. 3 w. 3 kül. o. ning rahha
kauba aegus wõtnud kuus kümend Cop. /60/ Cop. ja
kolm Rubla /3/ Lisa wõtnud kaks Rubla /2 /Rbl. ning
kahhe rubla eest /2/ Rbl. kartuhlid. Ja Tomas
Kristomanni käest jänud saada kümme Rbl.
15 Cop. /10/ Rbl. 15 Cop. aga pool lehma nahka mah-
ha arwata jääb weel saada kaheksa Rbl. wiis
teist Cop. /8/ Rbl. 15 Cop.
Septembr
25.
15.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos ja kohtu
ette astus Jaak Reis ja räkis kogukonna
kohtu ees et ta wäga wanna ja elatanud ning
wiletsa terwise polest ei jõuda ennast toita
selepärast lubas ta oma elumaja keige maja
kramiga Sander Laiduse holeks, selle kaubaga
et Sander Laidus teda aitab kõik mis ta
ihu ülal pidamiseks tarwis läheb kunni
temal elupäiwi pitkentakse, ja Sander Laidus
lubas keiki täita, mis Jaak Reis nõudis.
Kogukonna kohus seda asja kuuldes mõis-
tis et se ülewal nimmetud matterial Sander
Laiduse holeks pärast wanna surma jääb
nenda et kegid ta käest seda ennam ei wõi
pärida.
Kogukonna kohtu pea Iwan Päästel XXX
Kohtumees Adrian Allikas XXX
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.31)

Lehekülg 8
Ku.
Pääw.
No.
1868
Talwe
30
6.
Koigoste koggokonna kohhus
Mihail Annubõld, tõotas sest ajast,
omma wabbanikku ello, omma poja
martin, Et martin omma issa, emma
ja kaks wiggast wenda toidab, ja nend
eest, keige asja polest murretseb, nenda
et wallal egga ühhegi teisel nendest
murret ei olle - siis tõotas temma
poeg Martin, annubõld, nende eest murretsed
nikauwa kui nemmad ellawad
tallitaja Joan tarkpea
XXX
Koggokonna kohtu pea Martin Annobõld
XXX
Ku.
Pääw.
No.
1868.
Joulo ku
7.
7.
Koigoste koggokonna kohhus,
Et se tuling, mis Annumatto Jaakow
Impreht, omma puma kuhha peale ül-
les ehhitas, ostis temma wend Iwan Impreht
omma rahha eest, se on nellikümmend rubla
hõbbe, - ning se tuling on selle rahha
eest, Ivan Impreht, omma, kunni Jaakow
temma 40 rupla hõbbe ärra maksab siis
Jääb se tuling senna puma peale
agga kui Jaakow ei jõua sedda rahha
ärra maksa, siis jääb tuling Iwani
pärralt, woi ehk temma naese marri
pärralt -
tallitaja Joan tarkpea xxx

Lehekülg 10
Ku.
Pääw.
No.
1870
Maiu
6
10,
Keiguste koggokonna Tallitaja wõttis
Mõisa Härra käest 39 Rubla 60 koppik
wõttis omma kätte mis linna posti
peal Sel No 1148 al olli Riast sadetud
Iwand Sep ello ehhitamisse tarwis
tallitaja Leondi Wimne XXX
1870
Maiu
20
11,
Keiguste koggokonna Tallitaja kohhus
Ollid keik wannad, ja uied Tallitajad ja wöörmoldrid
koggotulnud._
wanna Tallitaja mis lahti sai Iwand Tarkpea
wöörmolder Jaakow Tamkiwwi teine Eustahwi Lugas
Ja antsid ude meiste kätte keik walla Maggasimi
aida, laeka rahha, wilja arrud,
Laegas olli enne selged rahha 40 rubl 58 1/2 kopp
wanna Tallitaja panni jure selged rahha 5 _15 _
Mõisnikko koiast weksel 50 rubl
Summa 95 - 73 1/2
Maggasimi willi ümber mõetedud selged wilja olli
aitas Ruggid 96 wakka 1 karnts Oddrad
138 wak 16 1/2 karnits
Tallitaja Leonti wimne XXX
wöörmölder Alleksei Ruus XXX
Jegor Awik XXX
Ku.
Pääw.
No.
1870
12
Keiguste koggokonna kohhus
Mihkli
24.
Keiguste waldas olli wabbanikodel pea rahha wõlgo
mis mitte kässo järrele ärra ei maksnud, Siis sai
nende asjad ülles kirjotud ja Siis laskis Tallitaja
kohhus kirrikottes mahha kulluta, Agga et nemmad
isse ärra maksid siis ei sanud mitte ärra müitud
kui üksi Jaak Kawel seppa riisto
Kaehtla Mõisa wallitseja ostis 2 wassared 65 koppi.
Keigoste Alleksei Ruus ostis pöörhagi 85 kopp.
ja Jaak Kawel maksis isse allasi ja wässare 2 rüb 5 kopp.
Summa 3 rub 55 kopp
Tallitaja Leonti Wimne XXX
Koggokonna kohto pea Jaakow Awik XXX
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.31)

Lehekülg 12
Ku.
Pääw.
No.
1871.
Talwe
30.
15
Sel aastal ollid Tallitaja kutsmisse peäle kokko
tulnud
1, koggokonna Tallitaja Leonti Wiimne
2, ,, Eestseisja Aleksei Ruus
3, need al nimmetud koggokonna wollimehhed:
Üllemast wallitsejast antud seädust möda sai
siis Kihhelkonna Kohto kässo peäle, Tullekaitsmisse Asseku-
rants-Reglementi järrele selle Koikuste koggokonna
Maggasini ait takseritud 100 Rubla alla; - se samma
on Randwerre külla piris kiwwist ehhitud ning
roog kattuksega kaetud, on 6 sülda 5 jalga pitk, 3 sülda
4 jalga lai ning 7 jalga körge, - on weel uus ja
hea ning, keigeliggimast, Maggasini aida wahhi
maiast, 44 sülda emal.
Pärrast sedda said wabbatmajad, mis muist Mõisa ma
peäl ning muist walla piris, keik puust ehhitud,
ja ühhe teisest kauniste emal, iggaüks 15me Rubla
alla arwetud, sest et nende maiade piddajad, kegi
ei sowind egga tahtnud neid issierranis kõrgema
Taksationi alla panna
Koggokonna Tallitaja - Leonti Wiimne
,, Eestseisja Aleksei Ruus
Wollimehhed
1, Jakow Sepp
,, 2, Jaak Aumees
,, 3, Aleksei Reis
,, 4. Aleksei Tamkiwwi
Tulle kaitsmisse Assekurants alla said ülles antud
Randwerre külla Rubl
1, Annomal Aderjan Kok . . . . .15
2, ,, ,, Aleksei Leier . . . . 15
3, Jasso Iwan Sepp . . . . .15
4, Jurrispaugo Martin Lember . . . . 15
5 Kaarli Matwei Randpea . . . . 15
6 Ketmäe Aleksei Sepp . . . . 15
Ku.
Pääw.
No.
Randwerre külla Rubl
7. Litsa Jurri Awik . . . . . . .15
8, Männimae Jaak Käewel . . . . . 15
9, Niditaggone Iwan Impreht . . . . 15
10 Nurga Juhhan Awik . . . . . 15
11 Pölde Mihkel Lember . . . . . 15
12 Sällomae Aleksei Reis . . . . . 15
13 Wälja Jegor Reis . . . . . . 15
14. Wahhi Jegor Awik . . . . . . 15
15 Wessiaia Iwan Käewel . . . . . 15
16 Willemisäuna Wassilli Wälli . . 15
17 Pöldetaggone Jaak Reis . . . . . . . 15
Ruhwa külla
18 Aärmbo Aleksei Ruus . . . . . . . 15
19, Kaddarikko Jegor Tuus . . . . . . 15
20, Kaddariko Andrei Annopöld . . . . 15
21. Kannebiello Iwan Aumees . . . 15
22, Mattiko Iwan Kaddarik . . . . . . . 15
23 Punni Aleksei Tamkiwwi . . . . 15
24 Rauna Jegor Kaddarik . . . . . 15
25 Sauna Aleksei Piipu . . . . 15
26, Sihhi Iwand Reis . . . . . . . 15
27, Sombi Lisawetta Sepp . . . . . 15
28 Wannaseaaugo Aleksei Paas . . . . 15
29, Wikki Jegor Wiimne . . . . 15
Need kes Mõisa põllo peäl ellawad.
30, Wetta Aderjan Peästel . . . . .15
31, Nukki Jaak Kaddarik . . . . . . . 15
32, Kannebi Aleksei Roes . . . . . 15
33 Aldwarrawa Iwan Sepp . . . . 15
34 Kalda Jaen Annopöld . . . . . 15
35. Keskulla Aleksei Wiimne . . . . . 15
36 Warre Iwan Sepp . . . . . . 15
37 Tutti Jegor Kopp . . . . . 15
38 Wärrawa Joan Kasik . . . . 15
39 Wahheaia Mihail Annopöld . . . 15
Talwe ku
30
Koikuste Mõisas
Kirjotaja Mihkel Awik
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.31)

Lehekülg 13
Ku.
Pääw.
No.
1874.
Näeri
27
16.
Koikuste koggokonna Tallitaja kohhus
Kihhel-konna Kohto Härra kässo peäle, Sai
se 16. Rubl rahha, mis Jakob Reis omma tulin-
ga eest maksis. Mihail Awik kätte satetud Kurresare
linna Kommissoni Kohto, Jaan Tarkpea wiis
Tallitaja Martin Annopöld
1874
Aprilli
27.
17.
Piljeti soldati Jegor Leier palwe peäle ollid Koiguste
walla õigusse heäle liikmed kokko tulnud, waldas
on neid 33 ja kokko ollid tulnud 23. ning need õigusse
heäle liikmed andwad sedda möistmist et Jegor
Leier. Mis 1871 a. Piljeti peäle tulli ja selle aiani
waldas ellab, et sel ei olle ellu maia egga platsi ei
ka mitte suggulast kes tedda woiksid toida sepärrast
olleks temmal abbi tarwis Krono poold
Koggokonna Tallitaja Martin Annopöld
Eestseisjad Jegor Lutter
,, ,, Jegor Annopöld
Peakohto mees Jegor Aumees
,, ,, Jakob Reis
wollimehhed Mihail Awik
,, ,, Iwan Tamkiwwi
,, ,, Jaak Kaddarik
,, ,, Jegor Wiimne
Juhhan Ruus
Estahwi Lugas
Mihail Lipp
Jakow Sepp
Aleksei Randpea
Jegor Peästel
Juhha Roes
Leonti Wiimne
Andrei Sepp
Ku.
Pääw.
No.
1874
Mai
8.
18.
Selle kirja läbbi Koikuste Mõisa Herra tunnistab,
et temma on Kingli walla tallo perre mehhetega ja teiste
walla mehhetega odra põldo ühte mahha teinud, Mis nenda
samma modi kaub neil on, kui ennegid on olnud, et need
walla mehhed pöllo seme pannewad ja pöllo mahha
teggewad omma lomadega ja waimudega, ja wilja ärra
leikawad ja rehhe jure wiwad ning kuiwadawad omma
rehhed
turblatega ja pekswad omma waimudega, siis perremeh-
hed sawad keige peäld pöllo seme taggasi, ja mis ülle sedda
wilja on saab poleks wöetud, Agga põhk jääb keik Mõisa._
Need al nimmetud walla mehhed on sedda kauba teinud
ja oddra wilja mahha küllinud. Kingli walla perremehed
Kalda I. Martin 2 Lauri Laur 3 Paawli Kusta naad on
19 wakka 2 küllemitto odrad küllinud
Kachtla walla Üwerre küllast Räba Hans 4 wakka 3 küll-
Kingli walla naine Jani Mina
Naistessoo Kanel Kuusk 10 wakka odrad
Tallitaja Martin Annopöld
Kirjotaja Mihkel Awik
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.31)

Lehekülg 14
Ku.
Pääw.
No.
1874
Maio
8
19
Koikuste koggokonna Tallitaja kohhus
Walla Tallitaja andis kirja läbbi Kihhelkonna
Kohto Härrale sedda arro et 30mal Jurri ku
päwal hommiko warra tulli Maggasini aida
waiht minno jure ja ütles et Maggasini aid on
ärra löhhutud, siis ma kutsussi selle peäle
wöörmündrid ja kohto mehhed kokko höige
rutto, ja läksime Magasini aida jure uks olli
terwe, Agga ukse ninnast olli müir mahha
kistud, siis meie teggime ukse lahti, rahha
ahho tabba olli lahti ja laega luk lahti
murtud ning rahha ärra witud, rahha olli
laekas 24 Rubla 59 1/2 koppikad. Ning Soldat
Karel Lember rahha 50 koppikad
Ühte koggo olli 25 Rubla 9 1/2 koppikad
Tallitaja Martin Annopöld
Maio
11
20
Walla Tallitaja polest sai need kaks Soltadi
platsi mis Koikuste Mõisa pöllal on rendi peäle
pakkutud sedda wisi, kes aastase rendi ette piddi
maksma, Agga siis ei tulnud kettagid neid taht-
ma, teise päwa tulli Koikuste walla mees Aleksei
Wiimne ja maksis nende kahhe platsi aastaseks
rendiks 1 Rubl hobbe Tallitaja kätte, Mis linna
Rendreise maksedi
Tallitaja Martin Annopöld
10.
Ku.
Pääw.
No.
1874
Juni
17
21.
Sai Jakob Reis tuling riio asja pärrast Kihhel-
konna Kohtus, ärra müitud Kaehtla Möisas
oksjoni wisi Mis kolm pühha ühte järge Kirri-
kus täeda andi, Koikuste walla mees Mihkel
Awik ostis selle tulinga oksjoni peäld maksis
19 Rubla höbbe. Agga Jegor Awik kaibas Kihhel-
kohto
konna ees et Jakob Reis on selle tulinga ärra
lautanud. Siis Kihhelkonna Kohto Härra
satis sel päwal Kihhelkonna Kohto mehhe
ja Koikuste walla wanna Tallitaja Leonti Wiim-
ne, wadasid sedda tulingad järge tiiwaroo otsast
olli ärra tulnud kolm jalga kolm tolli ja kaks
kattuse lauda ollid arra tulnud ja pool arja puud
Agga need keik ollid seäl sees alles agga taggo-
minne kerre laud olli ärra witud
Tallitaja Martin Annopöld
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.31)

Lehekülg 23
Ku.
Pääw.
No.
1875.
Paato
1
31.
Koikuste Möisa
Koggokonna Talitaja Martin Annopöld
Pea kohtomees Jegor Aumees
Matsi Mina Reis Kaubles oma puumaa
rendi peäle Aleksei Wiimne kätte kuieks
aastaks, et ta issepiddamissega hõigeks ei sa-
nud, Ja et ta siis jälle omma puumaa ni
samma moodi terweld kätte saab nenda
kui ta on annud, ja et ta ka mitte enne kuude
aastat taggasi ei sa kui ta kül tahhab. Ja
Aleksei Wiimne lubbas selle puumaa eest
hea olla ja keik walla kässod täida, mis peäle
tullad ilma törkumatta ja selle wanna rum-
malaks jänud perremehhe toida ja ta maksud
maksa
Ja Mina Reis annab omma puuma loomi ja
muud puumaa tö asjo Aleksei Wiimne kätte
Agga et need wannaks lahwad lubbas Aleksei
Wiimne uied lomad nende assemelle kaswatada
mis siis jälle nii wannad on kui ta taggasi annab
Kaks ruun hobbost teine 12 aastat wanna wäärt
arwetud 22 Rubla 50 koppikad teine ühheksa aastat
wanna wäärt arwetud 30 Rubla wiis weist üks
kolm aastat wanna üks kaks aastast wanna
kaks aastast, üks wassikas, wiis lammast kaks
aastast sigga, kaks raud regge, kaks adra, kaks
hägge, kaks köid kaks sirpi kaks poolkullund
wikkatid kolm uut wikkatid kaks nooda teine
suurnood üks aasta randas püil olnud pissike
kaks aastat randas püil olnud käija. Ja Mina
kätte jääb iggast pöllald ühhewakkamaa pöldo
Säeremäe pöllald sinnimäeaugo jäu peäld
Ristimäe pöllald wahheaia tagguse jäu peäld
wasto wahheaida Niidi pöllald küllaaia tagguse
jäu keskeld poolewakkamaa, ning kaumäe jäu
19.
Ku.
Pääw.
No.
peäld teine poold rawi poolewakkamaa. Ning heina-
maad küllaniitist suuremaa peäld Möisa poold
otsast üks wakkama ja kurdla soost poolwirreli maad
üllald otsast ja maksab sellepeäld rendi kaks Rubla
höbbe._
Agga et se tahtminne nende möllematte poold
tössine on ja naad kirjoda ei oska siis pannewad
naad omma käega kolm risti omma nime otsa
Mina Reis. XXX
Aleksei Wiimne. XXX
Tallitaja Martin Annopöld
abbimees Jegor Lutter
Peakohto mees Jegor Aumees
Kirjotaja Mihkel Awik
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.31)

Lehekülg 29
Ku.
Pääw.
No.
1876
Aprili
14.
46.
Koikuste Möisa Tallitaja Kohhus
Matsi Mina Reis wõttis omma puma jälle
isse omma kätte Aleksei Wiimne käest ärra
ja Aleksei wiimne andis keik puma lomad
ja asjad Mina Reis kätte jälle taggasi mis olli
ülles kirjotud 1sel Paasto ku päwal 1875 aastal
No 31 Al agga wassikas jäi rahhaga maksa
2 Rubla 50 koppikad mis süggise peäb selge
ollema Aleksei Wiimne lubbas ja Mina
Reis olli sellega rahhul
Tallitaja Martin Annopöld
abbimees Jegor Lutter
Peakohto mees Jegor Aumees
Aprili
14.
47
Koikuste Möisa Tallitaja Kohhus
Selle ku päwal sel aastal ollid Tallitaja kutsmis-
se peäle keik Koikuste walla liikmed koggotul-
nud hui Tallitaja wallitsemisse pärrast, et teine
Martin Peästel sai Kohto polest lahti lastud
ja wallitsesid jälle ammeti peäle
Koggokonna Talitajaks Jakow Tamkiwwi wenne usko
43 aastat wanna
Tallitaja Martin Annopöld
abbimees Jegor Lutter
Peakohto mees Jegor Aumees
Ku.
Pääw.
No.
1876
Aprili
15
48.
Koikuste Möisa Tallitaja Kohhus
Anstahwkonoi Soltadi Iwan Sepp Lesk naine
Weera Sepp. Laskis ommad asjad ülles kirjotada
kuied aastat mära obbone kolme aastane lehm
ühhe aastane mullikas üks lammas kaks riede
kirsto kaks laekast wiis kalla nöu kolm tanni kolm
katteld kolm wanni üks toower kaks wee raantad
wilja 4 waka Rukid 2 wak odrad, Raud rattat ühheksa
wakka seeme tuhwlid kolm waka söma tuhwlid
kuus surma kirsto lauda kaks nooda teine ühhe
aasta püil olnud teine kaks aastat kalla püil
olnud
Tallitaja Martin Annopöld
abbimees Jegor Lutter
Peakohtomees Jegor Aumees
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.31)

Lehekülg 30
26.
Ku.
Pääw.
No.
1876.
Aprili
27.
49.
Koikuste Möisa Tallitaja Kohhus.
Parrasmetsa walla mees Karel Jöggis kaibas
et taal on Keikuste walla mehhe Jegor Annopöld
käest 8 Rubla 93 koppikad obbose ostmisse rahha
saada. Siis sai Jegor Annopöld kohto ette kutso-
tud ja Jegor ütles et taal on ni paljo maksa, ja
lubbas 1seks Maio ku päwaks Tallitaja kätte anda
et piddi sama Parrasmetsa Karel Jöggis kätte
satetud sama, ja sellepeäle jäi Kärel Jöggis
oodama. Agga nüid Jegor Annopöld ütles, et ta
ei sa se kord mitte maksa kui ta rahha saab
siis ta maksab Sellepärrast pallome meie sedda
üllema kohto jäuks toimeta._
Peakohtomees Jegor Aumees
Tallitaja Martin Annopöld
abbimees Jegor Lutter
Kohtumees Jakob Reis.
Kirjotaja M. Awik.
Ku.
Pääw.
No.
Maiu
4.
50
Koikuste Moisa Tallitaja Kohhus
Aulikko Keisserliko Saarema I se Kihhelkonna
Kohto Härra kässo peäle. Kutsus Koikuste koggo-
konna Tallitaja keik Koikuste koggokonna täije-
healissed mehhed, Et nende seast piddi wallitud
saama saadikud ja pärrast Tallitaja wöörmünd-
rid wollimehhed, ja Koggokonna Kohto mehhed
I. Saadikude wallitsemisse tarwis ollid kokko
tulnud
A. Perremeiste sullased Aleksei Lember
Mihail Sepp.
Ado Wiimne
Karel Aumees
Aderjan Kok
Martin Päestel
Aleksei Leier
Jakow Ruus
Martin Lember
Aleksei Impreht
Aleksei Sepp
Mihail Tarkpea
Jurri Awik
B, wabbanikud kes omma
Jaak Käewel
käe peäl ellawad
Mihkel Lember
Juhhan Paas
Martin Lipp
Mihail Sepp
Aleksei Reis
Mihkel Awik
Iwan Käewel
Jegor Lugas
Aleksei Ruus
Iwan Kok
Jegor Kaddarik
Iwan Reis
Aleksei Piipu
Anissim Wiimne
Jegor Wiimne
Wabbanikkode Koggo kellel
Mats Kaddarik
koggokondas Rendi platsid on
Jakow Annopöld
Iwan Kasik
Jaak Reis
Jegor Kopp
Nende nimmetud ja kokko-
Iwan Sepp
tulnud meiste seast said
Aleksei Wiimme
wallitsetud.
Iwan Sepp
Perremeiste sullaste seast
Jaan Annopöld
Sadik wäljal
Aderjan Päestel
Mihail Tarkpea
Jaak Kaddarik
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.30)

Lehekülg 23
Ku.
Pääw.
No.
Februar
22.
3.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga neil
ei olnud midagid mõista.
Peakohtumees Iwan Päästel.
Kohtumees Adrian Allikas.
Märts
14.
4.
Koos ollid:
Talitaja Jakow Kiip.
Peakohtumees Iwan Päästel.
Kohtumees Adrian Allikas.
Siis astus Wöhksa walla mees Mihkel Kal-
lamees ette ja kaebas kogukonna kohtu ees
et Kachtla walla mees Mihail Kirr on
ta tulingo 7mal Märtsi k. p. Reede öse ära lõh-
kunud ja 5 wakka rugid, 2 wakka odrad, ning
wak jahhu ära warastanud, ja 8mal Märtsi k.p.
leidsime seda wargust ta maja jurest ja se willi
sai kohe Talitaja jure wiidud, ning warras kolm
päwa wangi lauta pandud et ta eet ära ei wõi-
nud põgeneda kunni kogukonna kohus kokko
tuli. Kogukonna kohus seda asja kuuldes mõis-
tis et Mihail Kirr peab kümme /10/ Rub.
strahwi maksma ja Mihkel Kallamees lep-
pis sellega.-
Märts
14.
5.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos ja kohtu
ette astus Mihail Kirr ja kaebas kogukonna
kohtu ees et taal olla nelli /4/ Rub. hõp. ning
wak rugid Rodion Reip käest saada ja tän-
nini mulle põlle selletanud. Siis kutsuti Rodion
ette ja küssiti ta käest kas se tõssi on et
ta Mihailiga wõlgo on siis kostis ta et se
tõssi on ja lubas Mihail Kirrile seda wõlgo
selletada. Kogukonna kohus mõistis et wie
aastaga se wõlg tassutud peabsaama ja
Mihail Kirr leppis sellega.
Peakohtumees Iwan Päästel
kohtumees Adrian Allikas.
Ku.
Pääw.
No.
Märts.
14.
6.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos ja Laas
Kasik astus ette ja rääkis et ta olla Iwan
Maripu käest 12mal Märtsi kuu pääwal hobuse ostnud
ja (18) Rubla maksnud siis hobuse peremees ütles
mulle kui hobu ei ole so meele järele too kohe
tagasi aga et hobu mo meele järge ei olnud wiisin
ma teise päwa tagasi, siis hobu ja mo rahha
jäid Iwan Marripu kätte. Siis kutsuti Iwan
Maripu ette ja küssiti ta käest kas se kaup
nenda sündinud kuidas Laas kasik on räkinud
siis ütles Iwan et ta hobuse Laas Kasikule müünud
on ja ülewel nimmetud hinna ta käest wasto
wõtnud aga mitte seda üttelnud et ta looma ial
tagasi nõuab, waid aga seda ma ütlesin hobuse
annan sulle aga sa annad se eest (18) Rubla.
Et warmalt hobu tagasi wiidud sanud, kogu-
konna kohus mõistis et Iwan Marripu peab
oma looma pidama, aga oma ajawiitmise eest
maksab Laas Kasik /2/ rub. strahwi Iwan Maripule.
Tallitaja Jakow Kiip.
Peakohtumees Iwan Päästel.
Kohtumees Adrian Allikas.
April
8.
7.
1880 aastal. Oli Kachtla kogukonna kohus koos
ja Michail Põld laskis ülles kirjutada puu-
maa päält seda warrandust oma kahe poia
Alexandri ja Jeorgij holeks peawad jäma need
asjad keda siin allamal saab nimmetud:
kolme aastane sõin kaks jägu Sandrile üks
jägu sest sõnnist Jeorgile, lammas, 23 palki,
kerst, ja mõllemile laekas. Aga et Antonil
sel ajal nisugust loma ei olnud, siis mõistis
kogukonna kohus ni pea kui Anton nisuguse
loma on kaswatanud wõiwad poisid kohe
kätte saada.
Peakohtumees Iwan Päästel.XXX
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.31)

Lehekülg 42
Ku.
Pääw.
No
1878.
Detsembri
2
76
Koikuste koggokonna kohhus.
Iwan Lugas kes ülemale ilma passida ärra kargas
Kohto
ja 1877 aastal Keisserliko Kihelkonna Härra kätte Rahha
saadis walda maksodeks ja 20al Juli ku päwal sai
passi Keisserliko Kihelkona Kohto Härra polest lubbatud
ja nüid sest aiast sadik keik maksod waldas wölgo
1877a Pearahha 32 kopikad 1877 a Kihelkona Kohto raha 43 1/2 kop.
1877a Pearaha 2 Rub 11 kopikad 1878a Kihelkonna Kohto raha 28 kop.
1878 a Pearaha 2 Rub 15 kop 1878 a Kihelkona Kohto raha 41 1/2 kop
1878 a Pearaha 2 Rub 13 kop. 1878 a poia eest Kihelkona Kohto
raha 41 1/2 kop Summa 8 Rubl 25 1/2 kopikad
Et linnast Sülla Kohtust keik Pearaha wölg sai sisse
sunnitud siis lainas Koggokonna Kohus Magasini Laekast
rahha ni kauaks kui Iwan Lugas rahha sadab ehk
isse ärra tubleb et siis saab laeka se raha jälle ärra
maksetud.
Peakohtomees Mart Paas. XXX
kohtomees Estahwi Lugas. XXX
Wolimehed Mihail Lipp XXX
,, ,, Leonti Wiimne XXX
,, ,, Aderjan Lember XXX
,, ,, Jegor Kaddarik XXX
38.
Ku.
Pääw.
No.
1879
Januari
20
77.
Koikuste koggokonna kohhus.
Martin Saar kes 1870 aastal Petersburgi ärra
surri sai ta Järge jänud rahha 1879 a Januari
ku 15al päwal Kurresare linna Rendreist ärra
toodud. Ria Kameralhowi Kohto kirja läbbi mis
1878 a Detsembri ku 4al päwal No 4298 al tulli
kuus Rubla ühheksa kümend kolm kopikad (6 Rub
93 kopikad) sest sai siis ta wölgo seletud Magasini
aida laeka 1867 a passi raha 1 Rubl 50 kopikad
1869 a Rikrudi raha 45 kopikad 1870 aastal Kannebi
Iwan Roes maksis ta I se pole pearaha 2 Rub 4 kop
ja kihelkona kohto raha 2se poole ... ,, - 18 kop
Üle wöla jääb aida laeka weel ..... 2 Rubl 76 kop.
Talitaja Jakow Tamkiwwi XXX
Peakohtomees Mart Paas. XXX
Webruari
3
78
Koikuste koggokonna kohhus
Mihail Leier ja Jegor Awik tullid kohto ette Jegor
Awik ei ole mitte Mihail Leier heinamaa kahjo maks-
nud mis ta sead teinud ja 1878 a Maiu kul sai möistetud
et peab 60 kop maksma mis nüüd Jegor Awik ärra
maksis kohto toa laua peäl Mihail Leier kätte._
Peakohtomees Mart Paas
kohto mees Estahwi Lugas.
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.30)

Lehekülg 20
Ku.
Pääw.
No.
Kustu Kider
Alexei Niit.
Wabanikud ilma platsida.
Martin Ellerpahh.
Alexander Põld.
Nende nimetud ja kogu tulnud meeste seast
said wallitsetud.
Peremeeste sulaste seast saadikud.
Andreij Kirr.
Mõisa sulaste seast saadikud.
Iwan Pärt
Wabanikude seast saadikud.
Michail Toombu.
Iwan Kiwi.
Iwan Kirst.
Wallitsetud saadikud.
Andreij Kirr.
Iwan Pärt
Michail Toombu.
Iwan Kiwi
Iwan Kirst.
II., Täis walitsemisse kogu.
A. Tallu peremehed:
Michail Päästel.
Adrian Allikas.
Iwan Piip.
Jegor Toombu.
Michail Põld.
Mihail Pihhil
Iwan Kirst.
Jakow Kiip.
Michail Lember
Alexei Kirst.
Awdi Kirr.
Michail Kirr.
19.
Ku.
Pääw.
No.
Michail Reis.
Michail Kirst.
Adu Annupeld.
Iwan Päästel
Jakow Kiwi
Jegor Ellerpahh
Michail Wiitsar
Iwan Kirr.
Martin Kasik.
Maria Kerm.
Iwan Wessik.
Iwan Ruitt
Michail Wessik.
Rodion Reip.
Sander Laidus.
Täis walitsemisse kogu järele saawad siin amme-
ti pääle nimmetud.
wanaduse aast.
Kogukonna Tallitaja Jakow Kiip. 49.
wöörmendrid:
1. Michail Reip. 35.
2. Martin Kasik. 30.
wollimehhed:
1. Michail Wiitsar 39.
2. Alexei Kirst 42.
Kohtumehhed:
1. Iwan Päästel 32.
2. Adrian Allikas. ,,
Wabanikude seast wollimehhed:
1 Iwan Kirst.
2. Iwan Kiip.
Keik kogukonna ammetnikud on kreka
wenne õiget risti usku.
Kogukonna Tallitaja Awdi Kirr. XXX
Peakohtumees Michail Kirst XXX
Kohtumees Iwan Wessik. XXX
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.30)

Lehekülg 29
Ku.
Pääw.
No.
Juni kuu
26.
9.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos siis astus
Iwan Lember kohtu ette ja räkis et ta wõeras
issa Jegor Ellerpah olla teda häbematta sõnnade-
ga sõimanud ropuste suud prukinud ja
ähwardanud teda ära tappa wõi ehk maja
põlema panna. Nüüd kutsuti Jegor Eller-
pah ette ja sai ta käest küssitud järgmisi
küssimisi: kas oled sa sõimanud, ropuste
suud prukinud, wõi ehk ähwardanud tappa,
ja elu põletada. Nende küssimiste pääle
wastas Jegor et ta purjus peaga need
pahad wisid lubanud ära toimetada
aga mitte targast peast. Kogukonna
kohus seda asja järele kuulades mõistis
nenda kui weel edespidi nisugust roppu
juttu ehk kurja ähwadamist Jurri
polest peaks juhtuma siis saab ta koh-
he kogukonna kohtu ette toodud ja
nimmetud kohtu polest kohe Keiser-
likku Saaremaa Sülla kohtu läkkitud.
Ja Iwan Lember leppis sellega.-
Kogukonna kohtu pea Iwan Päästel XXX.
kohtumees Adrian Allikas. XXX.
Ku.
Pääw.
No.
Juuli kuu
17.
10.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga neil
ei olnud kedagid mõista.
Kogukonna kohtu pea Iwan Päästel.
kohtumees Adrian Allikas.
August
8.
11.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos ja Jegor
Toombu astus ette ja kaebas et temmal Karel
Kristomanni käest kaheksateist Rubla wiis
kümend kop. /18/ Rbl. 50 Cop. mittu aastad
juba sada on aga tännini krossi põlle weel
kätte sanud, nüüd kutsuti Karel Kristomann
ette ja mõisteti kogukonna kohtu polest et
Karel peab järgmisel wisil seda wõlgo seletama,
nimmelt: 1882seks a. Mihkli pääwaks kuus
Rbl. /6/ ja 1883maks a. Mihkli pääks kuus Rbl. /6/.
ning 1884maks a Mihkli pääwaks kuus Rbl. wiis
kümmend kop. /6/ Rbl 50 Cop. ja wõlgnikku lehm
jääb pandiks kunni rahha tassutud saab
ja Jegor Toombu leppis sellega.
Kogukonna kohtu pea Iwan Päästel
kohtumees Adrian Allikas
August
22
12.
Kachtla kogukonna kohus oli koos. Siis
kutsus Laimjalla kirriku Preester ja Kihelkonna
koolmeister M. Usna ning köster J. Rattur Kachtla
ja kõiguste kohtumehhed oma odra kaera ja
oras põllu üle kahjusid tegema mis ka järg-
misel wisil sündis. Kahju keda Ants Auus kuus
hobust ja wars, kõiguste mõisal hobune, nenda
sammuti ka Jakow Käo hobu, Jegor Maripul hobu,
ning Kadri Kuust hobu kokko kümme hobost
ja wars odra põllult kinni wõetud. Kohtu
mehed seda wigadust järele waadates mõistsid
et se üleüldine kahju odra, kaera ja oras põlul
nelli wakka wiljaga peab wälja tulema, aga
kirriku Walitsus wiljaga rahul ei olnud waid
laskis selle wilja rahhaks arwata ning se teggi
Laimjala_vallavalitsus (EAA.2554.1.30)

Lehekülg 19
Ku.
Pääw.
No.
1879 a.
Februar
9.
1.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga neil ei
olnud midagid mõista.
Peakohtumees Michail Kirst.
,, Iwan Wessik.
Märtsi
12.
2.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos ja kohtu ette
astus Michail Kirr ja kaebas kogukonna kohtu
ees et tema naese ema wanna ja elatanud olla
ja wanadusse järele surm ligemale jõuab ja wõib
se ka olla et pärast wanna surma mind sunni-
takse tema wilja wõlgo selletama mis 1868mal
ja 1869mal aast. nälja ajal temale antud on, ning
minnul mingid sugust tassumist selle eest
saada ei olle. Siis kutsuti Maria Kiwi ette
ja sai ta käest küssitud mikspärast ta oma
wilja rahha ära ei selleta, aga ta kostis et
ta wanna ja elatand olla ja ei jõua omale
leiba tenida kust ma wõtta kelega ma wilja
rahha selletan. Kogukonna kohus seda asja
kuuldes mõistis et Michail Kirr peab
Maria Kiwi wilja rahha seletama, ja selle
eest lubas Maria Kiwi oma elumaja
pärast surma Michaili poia Iwanile
ja Michail Kirr leppis sellega ja lubas
wanna wilja rahha iga aasta oma jäo
maksta kunni seda nõutakse.
Tallitaja Awdi Kirr
Peakohtumees Michail Kirst.
,, Iwan Wessik.
Märzi
24.
3.
koos
Oli Kachtla kogukonna kohus ja said Au-
lisse Keiserlikku Saaremaa I kihhelkonna
kohtu kässu pääle tänasel pääwal kokko-
kutsutud keik Kachtla kogukonna täie hea-
lissed mehhed, et nende seast pidi wallitsetud sama
kogukonna Tallitaja, wöörmendrid, wolli mehhed,
Ku.
Pääw.
No.
kohtu mehhed, ja saadikud.
I Saadikud Walitsemisse tarwis olid kokko tulnud.
A. Peremeeste sullased:
Martin Allikas.
Anton Põld.
Michail Kirst.
Andreij Kirr.
Jegor Kiwi.
Michail Ruitt.
Alexei Reip.
B., Wabanikude kogu kellel kogukondas rendi
platsid on.
Iwan Kirst.
Iwan Marripu.
Weodor Kunskop.
Iwan Mahlamets.
Michail Toombu
Michail Kirr.
Jegor Kirst.
Jegor Wiitsar.
Martin Põld.
Iwan Pärt.
Martin Põld.
Wassilij Rapp.
Michail Pärt.
Mats Room.
Jakow Aun
Mihail Kirr
Iwan Kiwi
Iwan Meier.
Iwan Päästel
Iwan Lipp.
Iwan Kiip
Mihail Piip.
Jakow Ruitt.
Venemaal_asunud_Eesti_seltside_dokumendid (ERA.3372.1.149)

Lehekülg 6
3/4
Protokoll N
Eesti Sõjapõgenajate Sektsioni ja Eesti Seltsi juures asu-
wa abiandmise komitee üli koosolek 19 aprillil 1918 a.
Samara uul. N 69 Sektsioni ruumides.
Koos oleku juhatajaks walitakse häälte enamustega
selts. Kudeberg ja kirjatoimetajaks selts. Torbeck
Päewakord: 1) Aruanded, 2) Kahe komitee wahekord, 3) Abi-
andmine
4) Selts. Kivimäe ettepanek pidu toime-
panemise asjus ja 5) Mitmesugused läbirääkimised.
I
Asutakse päewakorra punktide harutamise juurde:
Aruanded:
Koosoleku juhataja teeb ettepaneku, et Selts selleks sammu-
sid astuks, et Kiriku Nõukogu kooli saali saaks tarvitada, mille
järele suur tarvidus ole. Et teda asja selgeks teha, siis otsustatakse
ühte liiget Läti kooli juhataja juurde saata selles asjas läbi-
rääkima. Ettepanek wõetakse healte enamustega wastu ja
asja õiendus jääb Eesti seltsi hoolte.
II
Kahekomitee wahekord: Is. Tiidermann palub selgeks teha, missuguses
seisukorras saab Sektsion töötama kas lahus Eesti Seltsi juures
asuwast Abiandmise komiteest ehk mitte asja läbi harutades selgus, et Sektsion
töötab ühes Eesti Seltsi juures asuva Abiandmise Komiteega käsikäes
ühesuguste õigustega.
Is. Tiidermann teeb ettepaneku, et kodukorra wälja töötamiseks saaks
era koosolek kokku kutsutud. Ettepanek wõetakse häälte
enamustega wastu. Koosolek määratakse reedel 26 apr. 1918 kell 4 p.l.
Teisip koosolek 23 apr. s.a. pidu korraltamise pärast jääb ära.
Ss. Kiidemani ettepanek, et Tiidermann edasi jääks täieõigus-
liseks liikmeks komitesse edasi. Ettepanek wõetakse häälte
enamustega wastu.
III
Abiandmine: Otsustatakse "Hugo Kristjani p. Brachmanile laenuks
1 ööb abi anda kolmkümment rub. ja Selts. Mihkel Satikale
puuw kakskümment rbl. J. Kaare palwe liitetakse
tagasi.
IV
Neljas päewa korra punk lükati häälti enamustega tagasi.
V.
Läbirääkimiste järge otsustadi 20 ap. s.a. Sõjapõgenejate
komiteesse sektsion terwes koosseisus minna kell
7 õhtul.
Koosoleku juhataja
Kirjatoimetaja JTorbeck.
"Vee-kirjutatud, "ehk mitte", ja maha tõmmatud
"õhtu liiget" uskuda: Kirjatoimetaja Torbeck
Venemaal_asunud_Eesti_seltside_dokumendid (ERA.3372.1.148)

Lehekülg 21
Is. Põldemaa teatab, et tema aja puudusel korteri
kommisjonist lahkuda tahab: Nimetatud kommis-
joni jäewad: Kudeberg, Rump, Tamm ja Brick.
7) Tulewad läbirääkimised. Teisipäewal kell 5 kokku tulla.
Põldemaa soowitab abiandmise korra ära määrata,
nimelt presidiumile kuni (20) rublani õigus (anda) oma-
woliliselt ilma koosolekuta abipalujatele abi anda.
Koosoleku juhataja: Kures
kirjatoimetaja: as. pool Helep
Protokoll No 9
Samara Eesti seltsi juures asuwa sõja põgenejate aitamise
komitee ja Eesti seksioni koosolek 30 aprillil 1918 a
Samara uul No 69.
Koos olid Tiidemann, Koppa, Karu, Kudeberg,
Pöögelmann ja Kalep.
I
Otsustadi järgmine koosolek ära pidada 8 mail s.a.
kell 5 p. l. Komitee ruumides.
Esimees Kwebev
H. Meeder
Nõgelm
Hnni
Venemaal_asunud_Eesti_seltside_dokumendid (ERA.3372.1.149)

Lehekülg 8
IV
Jookswad asjad
1) Ado Lubasoo ja Robert Mäele
paleved abiandmise asjus
Samara Eesti seltsi juurdes
asuwa sojapõgenejate abiandmise
komitee poole pöörata palevega, et
komitee Lubasoole ja Mäelele
mõlemile 30 rubla suuruses abi-
annaks.
2) Igasuguste väljasõidu lubade
asjus.
Kohustada sektsioni saadikud
sektsionile igasuguste sõidu-
lubade waljaandmise õigust
soetada Samara linnawalitsuse
juurdes asuvast sõjapõgenejate
komiteest.
Koosoleku juhataja: Küppar
Protokolli kirjutaja: JHaaron
Sektsioni esimees NJanson.
Sektsioni kirjatoimetaja: JHaaran
Sektsioni
liikmed
Akberg
Venemaal_asunud_Eesti_seltside_dokumendid (ERA.3372.1.148)

Lehekülg 25
Protokol No 14.
Samara Eesti Seltsi juures olewa sõjapõ-
genejate komitee koosolek 28 mail 1918 a.
Koos oliwad: Kudeberg, Kiidemann, Tamm,
Põõgelmann, Põldema, (Torbek) Rump
Proomet.
Otsustakse 1) Tallinnast wäljapõgenenud
Albert Liipale laenu näol 20 r. abi
anda.
2) Pea koosolek otsustakse ligemal
ajal ära pidada. r
3) Koosoleku jaoks ruumide muretsemine
jäetakse sm. Kiidemanni hooleks.
4) Koosoleku päewakord otsustakse
Järgmisel komitee koosolekul s.o.
31 mail kokkuseada.
5) Komitee asjaajamine jäetakse ajutiselt
sm-Kiidemanni hooleks.
6) Kandidad otsustati järgmiseks
koosolekuks kokku kutsuda, sest komitee
liikmetest on mõned ära sõitnud.
Koosoleku juhataja Kudeberg
Liikmed kohtule Nõpetan
§ Samm. Akudemar
Protokolli Kirjutaja G Paldand
15
Venemaal_asunud_Eesti_seltside_dokumendid (ERA.3372.1.149)

Lehekülg 7
4/5
5
Protokol N1
Samara Eesti sõjapogenejate sektsioni
komitee koosolek 25 juunil 1918 a.
Osa wõtawad komitee liikmed: h-rad Küppar,
Tamm, Janson, Rosberg ja Saron
ja endise komitee liikmed: hrad Põldemaa,
Karu ja Kudeberg.
Koosoleku juhatab h-ra Küppar ja
protokoli kirjutab hra Saron
Päewakord
Kuulasid:
Otsustasid:
I
Endise sektsioni käest asja-
ajamise ülewõtmine
Ülewõetud on: 400 täidetud registree-
rimise kaarti, 250 registreerimise kaarti,
registrator, nimekirja raamat, wälja-
antawate tokumentide raamat, pitsar,
nurga stamp ja kantselei asjad.
II
Uue sektsioni konstueerimine:
1) Esimehe, abiesimehe ja kirjatoimetaja
walimine.
hra
Esimehe ja abii kanditadiks seatakse Esimeheks walitakse Janson, abiks
hrad Janson ja Rosberg ja kirjatoime - hra Rosburg ja kirjatoimetajaks
talja kandit. hra Saron.
hra Saron,
III
Korteri küsimus
Wolitada presidiumi Samara
Eesti seltsilt luba soetada
sõjapõgenejate sektsioni seltsi
ruumidesse ülewiimiseks
Venemaal_asunud_Eesti_seltside_dokumendid (ERA.3372.1.148)

Lehekülg 18
11
8
Protokoll N 7.
Eesti sõjapõgenejate Sektiori ja Eesti Seltsi juures asuwa Abi-
andmise Komitee ühiskoosolek 19 aprillil 1918 a. Samara uul.
N 69 Sektioni ruumides
1) Koosoleku juhatajaks waliti häälte enamusega sell. Kudeberg
Eesti Rahva
ja protokolli kirjutajaks selts. Torbeck.
1) Päewakord; 1) aruanded, 2) Kahe komitee wahekord, 3) Abiandmine,
4) Selts. Kivimäe ettepanek pidude asjus ja 5) läbiriääkimised.
6) Asutaks päewakorra punktide kasutamise juure.
aruand. Koosoleku juhataja teeb ettepaneku, et Selts selleks
sammusi astuks, et kiriku Nõukogu kooli saali saaks tarwi-
tada, mille järele suur tarwitus on. Et seda asja selgeks
teha, otsustakse Läti kooli juhataja juure saata selles
asjas läbirääkima. Ettepanek wõetakse wastu ja asja
õiendamiseks jääb Eesti Seltsi hoolde.
4) Kahe komitee wahekord: Is. Tiidemann palub selgeks
teha, missuguses seisukorras saab Sektion töötama - kas
lahus Eesti P. juures asuwa Abiandmise komiteest, ehk
mitte. Läbirääkimistes selgus, et Sektion töötab ühes
nimetatud komiteega käsikäes ühesuguste õigustega.
Jp. Tiidemann teeb ettepaneku, et kodukorra wälja töötamiseks
saaks era koosolek kokku kutsutud. Ettepanek wõetakse
wastu. Koosolek määratakse reedeks, 26 aprilliks 1918 a
K. 4 pl. Teisipäewane koosolek jäetakse eesolewa pidu
pärast ära. Is. Kiidemann teeb ettepaneku, et is Tiidemann
edasi jääks täie õegusliseks liikmeks komiteesse edasi.
Ettepanek wõetakse wastu.
5) Abiandmine. Otsustakse Hugo Kristjani poja Brach-
mannile laenu pääl abi anda (30) rubla ja selts.
Mihkel Satikale laenuks (20) rubla. J. Kaare palwe
lükatakse tagasi. Neljas päewakorra punkt lükatakse
enamusel tagasi.
6) Läbirääkimistel otsustakse 20 aprill s.a. Sõjapõgenejate

Lehekülg 22
13
10
Protokoll No 10
Samara Eesti seltsi juures asuwa sõjapõgenejate aitamise
komitee ja Eesti sektsioni koosolek 8 mail 1918 a Samara
uul No 69. Koos olid: Tiidemann, Rump, Promet ja
Karu
I
Komitee enamuse nõusolekul
Eesti Rahva Museum
Hra Tiidemanni poolt walja antud summa wiis küm-
mend rbl, mis wälja antud Ernst Anierile ja tema
abikaasale, otsustadi wastu wõtta ja kinnitada
Sõjapõgenejale G. Räppole otsustadi laenu näol anda wiis-
kümmend rb Abiraha anda; 25 rb. ülespidamiseks ja
25 rb. riiete ostmiseks; niisamasugusel wiisil otsustadi
Hugo Brachmannile kakskümmend wiis rb. tööriistade
muretsemiseks anda;
II
Otsustadi (tead) ettepanekuga ameti ühisuste poole pöörata, et
puudust kannatawad sõjapõgenejad saaksid rutemalt
töösse asetatud;
III
Eesti sõjapõgenejate sektsioni delegatideks Samara Kuberma-
ng sõjapõgenejate nõukogusse otsustadi walida Jaan Adop
Põldema ja Nikolai Janson. Kell 6 ilmusiwad koosole-
kule komitee liikmed K. Kalep ja E. Pöögelmann; Sellega oli
siis komitee enamus koos
Kos Kälp Elogeluu
11 rub. 4 kuuus Alisimef-
Ann
Venemaal_asunud_Eesti_seltside_dokumendid (ERA.3372.1.148)

Lehekülg 23
Protokoll N 11.
Samara Eesti Seltsi juures asuwa sõjapõgenejate abiandmise
komitee ja Sõjapõgenejate Sektsioni koosolek 14 mail 1918 a.
Sektsioni ruumides Samara uul. N 69.
Koosolewad: Kudeberg, Põldema, Rump ja Torbeck
Koosoleku juhatajaks waliti selts. Kudeberg ja
kirjatoimetajaks selts. Torbeck
Otsustadi: Leedulaste sõjapõgenejate Sektsioni
kahte esitajat saata, nimelt selts. Põldemaa'd ja
Torbeck'i kes Sektsioni asjus läbirääkimistesse
astusiwad Sektsionide ühenduseks.
Kantseleid otsustadi avada hom. kell 9 kuni kella 12 p.
Järgmine koosolek otsustadi ära pidada 17 mail.
kell 4 J. l.
Koosolek lõppes kell 6 õhtul
Koosoleku juhataja: Kadele
Protok. kirjutaja: JT. ostuk
Põllu leldust
Protokoll N 12
Samara Eesti Seltsi juures asuwa sõjapõgenajate
abiandmise komitee ja Sõjapõgenejate Sektsioni koosolek
21 mail 1918 a Sektsioni ruumides, Samara uul. N 69.
Koosoliwad: Kudeberg, Rump, Kalep, Põgelman
Turbeck
Päewakord:) abiandmine ja 2) Mitmesugused läbirääkimised.
Otsustadi kahele sõjapõgenejale selts. Ornile ja Mälk'ile
kes trükikojas töötawad laenuks kuni 2 juunini anda
wiiskümment rbl. kumbagile seega sada rbl.
Järgmine koosolek otsustadi ära pidada 23 mail
kell 5 pl. Kõikide, liikm. ilmumine tarwilik
Koosoleku juhataja Kudeberg RKalep
Ekogelinen Torbeck J. Kuur
Venemaal_asunud_Eesti_seltside_dokumendid (ERA.3372.1.149)

Lehekülg 5
3
1/2
Protokol.
P. E.S. Pidutoimekonna ja lauljata koosolek 6 Aprill
1918 a. Otsustakse 24 aprillil s.a Akwariumis pidu
ära pidada. Pidutoimekonna liikmete teat alis Pääku
Koppa Puhk tea tuleb saali eest maksta 300 rub, milleks
kohe 180 rub. siisse maksta mida ka otsustakse kohe
teha. selleks wõeti proua Kiidemanni käest 160 rub.-
otsustakse järmise eestseisuse koosolekule kinnitakse
seks ette panna.
Allkirjad Pidutoimekonnaliikmed ja lauljad
Jepuhut: Ahuhk. Merek
J. Teinud Rikel 1/Kopi
8. Morin, Rann M.
N. Hobalt: Arkaug: J. Märtsili P. Nõu
Kaaman
Venemaal_asunud_Eesti_seltside_dokumendid (ERA.3372.1.148)

Lehekülg 19
Nõukogusse Sektion terwes kooseisus kell 7 õhtul saata.
Koosoleku juhataja.
Kirjatoimetaja. Es Khalep
Protokoll N 8.
Eesti Seltsi juures asuwa abiandmise Komitee ja Eesti
Sektsioni Komitee ühine koosolek 26 aprillil 1918 a.
Sektioni ruumides Samara uulitsas maja N 69.
Koos olid: Is. Kiidemann, Rump, Tamm, Kalep, Brick,
Põldemaa, Tiidemann, Koppa, Kudeberg, Torbeck,
1) Juhatab is. Kudeberg.
2) Tehtakse päewakord: 1) Aruanne, 2) Kantselei raamatute
sisse seadmine, 3) Korteri küsimus, 4) läbirääkimised. 5) abiand.
3) Is. Kiidemann teatab abi palju üle is. Kask' e, kes /50/ rubla
abi palub. ja teatab, et tema juba ühes Rumpiga /30/ rubla
annud on. Teine abipalju on keegi Toming, kes wäga
wiletsas seisukorras olnud, ja is kiidemann ühes Rumpiga
on annud ka temale /15/ rubla annud. Otsustakse
need antud summad kinnitada. Is. Tiidemann teatab
kah ühe abipaluja /üle/ Kärner Jaan Enden'i üle, kellele
is Tiidemann ka juba (40) rubla annud. Ka see wõetakse
wastu ja kinnitatakse. Tuleb sisse weel üks abiandmise
palwe August Aleksanderi poeg Sarap'i poolt, kes palub
laenuks 10 marki /20/ rubla abi. Otsustakse see anda
4) Tuleb aruanne is. Põldemaa poolt: Aruandja teatab,

Lehekülg 20
12
9
et linna waranduste Komissariatis ei pidada olema
/seal/ ei mingisuguseid asja, nii et ei mingisugust möblit
pole saanud soetada. Otsustakse möbli asjas: asi peale
pühiadeks jätta, sest siis juba selgub, kus kohas Sektioni
korter saab tulewiku asuma, ja kes möblit annab ja kus kohast
neid soetada, kas ostes wõi annetades, ehk is. Pikwei poolt, kes
ehk neid mõnda teeb, ehk ostab ja annab tarwitada
Aruandja teatab, et Nõukogus Sektioni kinnituse asjus midagi
ei öelda kindlat, nagu paistaks asjad ja olud seal wäga
loiud olema. Is. Küdeberg teeb ettepaneku Sektionile (kl)
millegi teise olemasolewa sektioniga ühineda, arutakse
is Bricki poolt wõimalik Ukraina omaga ühineda.
is. Põldemaa ja Tiidemann toonitawad kui seaduses ette-
nähtud ikkagi iseseiswad sektionid on, siis ikkagi katsuda
iseseiswat Eesti sektioni kinnitust seaduse põjal nõutada,
kas kusagil selleks sammusi astuda (Moskwas-Brick) ehk
Täidesaatwa Samara Komiteesse pöörata lõpulikult ja
ka kohalise Rahwakomissaride nõukogusse. Oldakse wiimase
mõtte poolt. Pandakse selleks läbirääkijad ette, Kiidemann ja
Kudeberg, kes nimetatud asutusse sektioni nimel lähewad
Sektionis olewas õigusi otsustawalt saawutama.
5) Otsustakse kahe äräpeetud pidu aruanded kokuseada
ja Seltsi kassaraamatust läbi wiia ja selles asjas 28 aprillil
kokku tulla, kuhu ka is Liiwe formilikult kutsuda ja ka
E. S eestseisus. Koosoleku arwati mitte küll wõimalik
kokku kutsuda, asi aga Rumpi ja Tiidemanni hooleks
jätta.
6) Sõjapõgenejate korteri küsimus, mille is Kudeberg üles
wõtab. Tema olla selleks juba sammusi astunud, et neid
üleüldse kusagilt leida; tema olla Lwowi datsehi selleks
juba ära wõtnud 10 rublalise maksuga kuus.
Otsustakse selles asjas: kui kohalist suwemaja leidub,
sõjapõgenejatele ta kohe ära wõtta.