Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Ajaleht_Uus_Ilm (ERAF.9595.1.12)

Lehekülg 5
asutamise
4.
Ülemaailmlise Eestlaste Liidu ja väliseestlaste
Koondamise ideede algatus ja vargus. 3)
Kui vast üle 100 aasta tagasi eestlaste orjapõl-
vest linnupriiks vabastamise aegel, ütleme Laksi Tõnise
väljarändamise hooajal ehk üksikude eestlaste sangarite
nagu kindral maamõõtja Karl Tenner (Teener), kuulus
Vene sõjaväes Napoleoni sõdades, väljarändamisel Eestist
ei saanud tekkida väliseestlaste koondamise ideesid
olid vaid üksikute eneste ehk perekondade rahvustunde ja ema-
keele alalhoid, siis juba "profet" Johan Maltsveti"
hulgalisel Krimmi rändamisel loodi väliseestlaste koon-
dusi ja ilmusid ehk väliseestlaste ajudes ka Venemaale
rännanud eestlaste koonduse ideed.
Vaatamata sellele et saksa mõisnikud, kartes oma orja karjast
hiljemalt odavast tööjõust eestlasest moonakast, popsist ja
käsitöölisest lagedaks jääda, tegid kõik võimalikud, seaduslikud
ja mitteseaduslikud takistused eestlaste Venemaale pääsuks, püüti
Vene rajal inimesi kinni, pekseti armutult, paigutadi vangla-
tesse ja lasti nagu metsloomi maha, kuige see polnudki ju
seaduse silmas mingisugune väljarändamine, vaid ainult ühest
Venemaa kubermangust ehk linnast teise kolimine, mis näi-
teks sakslastele (balti sakstele) ja venelastele sugugi keelatud
polnud, edenes hoogsalt eestlaste Paltimaalt väljarandami-
ne, võttes vahest massilise iseloomu. Nii tõusid endistest
moonakatest ja maatainimestest asutatud asulad ja suured külad
ellu mitte üksi ligemais rajatagustes maades Pihkva ja Peter
buri kubermanges vaid laial Sarmaatia lagendikul Volga
äärseis maades, Krimmis, Kaukaasias, Uurali mägede
jalal Ufa ja Permi mail, ulatusid Siberi lagendikele ja metsa.
3) Pean lugijate ees väga vabandama, et ma ajapuuduse, praegu-
seaja maailmapoliitilise olukorra ja peamiselt "Uus Ilm"a
mahu, kuhu need read Saadan, kohaselt saan vaid väga luhidalt
ja katkendliselt seda laiaulatuslist küsimust kasitada. Ajaloo
se ülevaatena ilmub see pikemalt eesti ja vene keeltes, kui sellek
võimalus avaneb.
Ajaleht_Uus_Ilm (ERAF.9595.1.12)

Lehekülg 6
5
Neid väljarannanud loetakse eestile (loe saksa mõisnikele
nagu loomalikku tööjõudu) kadunuks ja et nad kahjulikuks ei
osutuks teistele kodumaal sakslasi orjajatel sellega, et teata-
des uutest vabadest oludest ja inimikust elust jõukusest
ja heaolust, ergutaks massilisi väljarandamise, takistatakse
kõigiti nendele läbikäimist kodumaalastega, veel enam kodu
maal mõisapõldudel kupjakeppi all orjajatele sugulaste-
le ja tuttavatele nendega läbi käimist. Need asunikud ongi
sunnitud isoleerima, kuigi visalt vastupannes ümbruse mõju-
dele asutavad omaette seltse ja koolegi, et vähemalt omakeeltgi
alal hoida ja rahvustunnet korratada, kuid vahemalt oma
emakeele suhtes hakkavad alla andma, noorsugu enamuses
kuigi, ehk jäädes iseloomult eestlaseks räägib enne võõrast
keelt.
Saksa mõisnikele abiks väljarännanuid eestlasi murdma
ja neid mahasalgama, rühivad varsti nenda alandlikud saba-
rakud Lutheri kiriku pastorid, igat sorti kadakasaksad ja
lõpuks kõigerohkem veel eesti ultrashovinistid rah-
vuslaste nime all. Need väliseestlaste murdjad shovinistid
koondutes peamiselt pastoritest, köstritest ja kirikuvöölmünd-
ritest, nende põlise arakimiseaja vaenlasest "Venestajast" K. R.
Jakobsonist, ristitud pastorite erakonnaks jätkavad oma
tegevust hilisemalt, kuni tänaseni, rahvuslaste eduerakond
laste ehk Tõnisoni koodijaanlasta nime all. Selle vii-
mase kamba mehed, väliseestlaste ja üldse eestlaste nagu
töötava rahva ja omaette vahvuse, vaenlased, viimased mohi-
kaanlased eesti fashistide leerist ongi nüüd koondu-
nud New Yorkis Üleilmliste nime all väliseestlasi petma
et neid jälle uuesti saksa kupja kepi ja Lutheri pastori
vaimupiitsa alla paenutata.
See väliseestlaste vaimline ja rahvuslise tunde surmamine
oleks sakstel ja koodijaanlastel ka õnnestunud, sest endised moona-
kad ja popsid said Venemaal küll majandusliselt, vast eranditult
haljale oksale aga kultuuriline edu läks vähjäkäiku. Välis
eestlaste rahvusliseks ja kultuuriliseks päästjaks osutus teine
uus ja tugevam väljarandajate vool linnadesse noortsugu
õppima, intellikend tööde ja kõiksugu erialadel ja veel rohkem
töölistena, oskustöölistena, käsitöölistena kes rändasid juba
Ajaleht_Uus_Ilm (ERAF.9595.1.12)

Lehekülg 7
6
ilma Laksi Tõnise ja Maltsveti taoliste maakuulajate
kõikjale üle kogu Venemaa laiale linnadesse, ettevõt-
tetesse, mõisatesse ja ulatusid hilisemalt ka Ameerikasse
Ühendriike, Kanadasse, Austraaliasse ja Aafrikasse,
Selle voolu väljarandajad kandsid omagu juba sakslas-
te, pastorite ja ultrashovinistide vastaseid puht eesti
rahvuslisi-kultuurilisi väliseestlaste ideesid jääda ise
kõikjal eestlasteks, enesega üle kogu maailma laiali.
Juba ilmuvad mõned eesti tegelastest kes katsestavad välis-
eestlaste kohta üle Venemaa teateid koguda ja kodumaa-
lasi vähemalt tutvustata eesti asundustega. Nii sugus-
test olgu eesliinis nimetatud õpetajad Niggol ja Meomutel
viimese sulest ilmus esimene raamat-broshuur eesti asun-
duste kohta. Üleilmsuse Ülemaailmsuse eestlaste koonda-
mise mõtteni ei ulatanud nemadki veel.
Küll heljus vast ehk mõnegi mehe mõttes väliseestlaste
koondamine kuid ülemaailmlise koondamise mõtte avali-
kkuse ette toomine niipalju kui seda senini eestlaste
ajaloos tuntakse osutus Jakob Lukatsi (autori) teeneks.
See oli ligimale poolsada aastat tagasi (1896 või 97a.)
kui mina veel Pihkvas õpetajate seminaris õpisin, olin
juba 5-6 aastat väliseestlane olustõpimees" koolides õpimas
olnud ja tegelesin Pihkva esimeses eesti seltsis Koit. Olin
jõulu vaheajal Eestis vanemate kodus, kus siis kasutasin
pühade aega maal ringi sõites karskuse hariduse ja
põllumeeste seltsides kõnedega koosolekutel esineta.
Kuulsamaid Võrumaa põllumeeste seltse oli Kanepi kihelkon-
na põllumeeste selts. Sain kutse viimasel Jõulüpuhal esine-
ta Kanepi kiriku juures Põllumeeste seltsi ruumes ühi-
selt põllumeeste-hariduse ja lauluseltsi poolt toimitud
rahvakoosolekul kõnega. Olin ju veel poisike, kuid julgust
minul oli ja kõnes sõna järgi taskusse ei läinud" võisin
vabalt paar tundi kõneleta ja vastuvaelda teistele.
Konelesin peamiselt põllumeeste, rentnikke, moonakate ja
popside raskeist oludest ja nende rohumistest mõisnikke
sakslaste poolt ja eesti endiste moonakate väliseestlaste elust.
Ajaleht_Uus_Ilm (ERAF.9595.1.12)

Lehekülg 8
7.
Sellel koosolekul seadsin ülesse esmakordselt põhi-
mette, väljendasin idee et eestlastel tuleb võitluses nende
rõhujate sakslaste vastu ja oma rahvuse, kultuuri ja keele
hoidmiseks ühineta üle kogu maailma üheks üle-
maailmliseks eestlaste liiduks, mitte maapinnalisel
vaid rahvuslisel alusel. Sellest ajast siis ka korduvalt
hiljem kuni tänaseni väljendatud, aja kirjanduses ja kõnedes
loosung: "Eesti ei asu mitte ainult Baltimaal vaid tema
elukoht on terve maailm". Põhimõte oli selge. Välis-
eestlastel tuleb asutada exterritoriaalne rahvusline ühing.
Tol ajal polnud ju eestlastel oma maapinda ka kodu-
maal. Maa ja kõik majanduslised varandused Eestis
olid saksa soost mõisnikke omad. Väljendati väga
sihtivalt isamaa mõistet nii, et "eestlasel pole mitte
oma maad ega pole emal kapsa peenartgi." Vaim-
lise, kultuurilise ja rahvuslise pimeduse eest hoolitsesid
küllaldaselt pastorid, köstrid ja teised "Jummalla
sanna sullasedd" toites rahvast põrguvalu lauludega.
Toll koosolekul Kanepis, avaldasid nii külmarahuli-
sed eesti maarahvas marulist kiitust. Üks vana hall-
pea astus ette rääkis pisarsilmil et tema olla kõige
vanem pollumeeste seltsi liige ja olla töötanud veel
kadunud Jakobsoniga ühes Viljandimaal, Tänas
mind kogu seltsi nimel üteldes: "meie ei ole kadu-
nud Jakobsoni aeg kõnedest saadik veel niisugust
süttitavad ja õiglast kõnet kuulnud." - "Jakobson
kannatas mõisnikke tagakimamisel ja põgenes ära
Peterburgi, ega Teiegi meie noor aitaja siin elada
saa"...Viimane lause oli prohvetlik. (Vahejuhtum
ilmnes samal õhtul. Mõisa kupjad ja kiltred, kes koosolekul oma
härrade tarvis spioonisid, olid "kõrgemalt" poolt käsu saanud
toda noort ninakad venemaalast, ässitajat õpetada, "sirgeks" teha.
Ajaleht_Uus_Ilm (ERAF.9595.1.12)

Lehekülg 9
8.
Oligi viina, õlle ja heade tasulubadustega sealsamas mõnedest
logarditest lööksalk koostatud, kes koosoleku lõppu, minu väljumise
puhul pidid ööpimeduses "naha peale" andma. Vanad taadid, põllu-
meeste seltsi juhatusest, olid aga "haisu ninna saanud". Kupjate
kavatsusest, poeldasid siis mind, enne kui veel koosolek oleks
lõpule jõudnud, tagatoa akna kaudu välja, kust siis talu-
mehe väle hobune mind saatjale tuntud metsateed mööda, isa
tallu viis, kust hiljem ähvarduste sunnil jälle Venemaale lahku-
mõni päev
sin, soprade head soovitused kaasas jätkata tööd oma kaua-
kannatanud rahva kasuks! See väike vahejuhtum oli esimeseks
tuleprooviks ja näitas et see siht väliseestlaste ja üldse eest-
laste koondamises ja nende kultuuriliste ja rahvusliste ideede
kaitseks oli õige.)
Ma lahkusin kodunt jälle Venemaale, see polnud ju
minule enam uudiseks, viies kaasa head soovitused tegu-
tseta oma rahva kasuks kõikjal. Mida ma olen ka täna
paevani täitnud. Sellest ajast peale hakati mind juba
väliseestlaste juhiks nimetama ja see nimi on senini pusi
ma jäänud mitte ükse eestlaste keskel vaid ka võera-
maalaste juures, Venemaal, Inglismaal, Austraalias ja
kus ma iganes ka pole reisinud ja elanud.
Ikka kaugemale, kaugemale kallist kodumaast
algul itta, kuni ookean vastu tuli, siis läände üle
Viie ookeani ja "seitsme" mere taha. Olen kõikjal
püüdnud oma ideaali täita, väliseestlasi koondata, seltse
ja koloniisit asutada. Väliseestlasi koondates ja üheks
ülemaailmlikuks eksterritoriaalseks liiduks püüdnud
koondada pole ma millasgi oma kodumaad ärasalgaja-
na jäädavalt Eesti tolmu jalgelt raputanud vaid olen
vähemalt korra aastas püüdnud kodumaale tagasi saada
ja kui on selleks võimalust antud olen mitmete aasta
te viisi seal töötanud ja elanud, elanud ja tegutsenud
seni kui saksa parunite piits ja Lutheri pastorite needmi-
ne ja vanne, mis mind kõikjal ja eluaeg on tagu kiusanud,
pole mind sealt välja ajanud, uutele rännakutele.
Ajaleht_Uus_Ilm (ERAF.9595.1.12)

Lehekülg 10
9.
Pihkvas
Peale Seminaris õpimise sain vaid ühe aasta kodumaal
alkkooli (külakooli) õpetajaks olla kui paroni piits ja saksa
pastori tagakiusamine mind kodumaalt välja virutas. Olin
nimelt pastori ees kõigerohkem kurja teinud, võtsin ligemaist
külast kus kahe ristiusu tunnistajad Lutheri ja vene õigeusu
lised elasid nende mõlemate lapsi kooli vastu ja opetasin
mõlematele muidugi ettenahtud kooli kava ulatuses, usuõpe-
tust igale lapsele tema usu kohaselt (minu kool oli aga
vaid Lutheri usuliste kool), seletasin Piiblid ja Katekismust
nagu see erapooletult vaadates mõislikul inimesel õige kõhtl-
nähtus olema. See ajas pastori marru, kuigi Vene preester
sellega nõus oli. Kohasele paronile jälle ei meeldinud minu
geograafia õpetused kaugete maade kohta ja loengud
kohta
seltsides maade ja rahvaste ja peamiselt välis eestlaste tut-
vustamises.
Heideti kooli kohalt ja aeti maalt välja, minu kasuks
ja nende kahjuks. Läksin itta, üle "Veete emakese" Volga.
Elasin, õpisin, tööasin Urali mägede alusel maal. Sealt ergu-
tasin eestlasi kodumaal eriti noortsugu, tungima Venemaa
koolidesse õppima ja erialadel vabades oludes lahti
parunite ja kupjate piitsa alt, väliseestlastena tegutsema.
See minul õnnestus väga hästi. Algas suur tung
eesti
noortsugu laia maailma. Koondusime siis teiselpool
raju Peipsitagustena väliseestlastena.
Abiks saksa paronitele, vonnidele ja pastoritele väljaranda
mist tõkestama ja väliseestlasi mahamurdma, nende puht
rahvuslisel alusel koondumist hukka mõistma, tõttasid
siis kadakad ja shovinistid koodijaanlased, kasutates
laialiselt väliseestlaste liikumise ja liitumise vastu agitatsioo
ni kiriku kantslitest, seltside koosolekutel ja erite nende valdusel
olevas ajakirjanduses. Juba tol ajal hakati mind isikli-
kult lausa sõimama ja valejuttusid minu tegevuse kohta
levitama just samuti kui tänapäev New Yorki "üleilmli-
sed" Meie Tees seda teevad. Ikka sõimates, ikka "maha tehes".
Ajaleht_Uus_Ilm (ERAF.9595.1.12)

Lehekülg 11
See pole ju kellegi uudis, mu härrad "Üleilmlised""
Kui siis, kolme aasta pärast, omades tehnilise hariduse ja
kutse (maamõõtja) ja broneeritud osaltgi sakslaste vastu sellega
et olin tõusnud alam seisusest (talupoeg, linnakodanik) kõrgemasse
seisuste tulin tagasi kodumaale, lootuses siin oma rahva
kasuks töötada (vahepeal külastasin iga aasta kodumaad ja pidasin
tihetad sidet eraviisil ja ajakirjanduse kaudu) oli ju siin sellel
erialal eesti soost ja eesti meelsuslistest eriteadlastest äärmine
puudus, siis ei lubatud minul mitte töötada oma erialal
vaid keelati ara väljaspool linna elamine, et maarahvaga
mitte kokku ei puutuks. Minu töötamise õigus ja minu
seisus öeldi maksvad olema ainult Venemaal, kuna Balti
kubermange (oli ta ja sakslaste maa) olid maksvad erisea-
dused (saksa seadused) mis kõrgemad olid kui peremehe Vene
seadused. Elasin siis Eesti suurlinnades Tallinnas ja Tartus, vahest
külastasin ka Riga ja Peterburgi, kui jalgealune kodulinna-
des kõikuma lõi. Et ma linnades elades eesti tööliste keskel
liikusin nende kasude kohaselt alati agiteerisin, siin tuli juba
võidelda omade kadakasakste ja eestlastest ettevõtjatega samu
ti kui senini sakslastega vastollu sattuda siis polnud raskust
mind sotsialistiks ja nihilistiks (tol ajal mootsaks saamas pahem-
poolse poliitiliste tegelaste kohta nimetused) tembeldata ja riigivasta-
seks poliitikuks nimetada, et sell alusel kergemine minust lahti saada.
Ja juba peale poole aastase katsestuste kanda kodumaal kinnitada
olin seekord sunnitud jälle lahkuma. Jälle ita. Kangesse Itta
Tagabaikali maale, sinna kus ainult sunnitöölisi saadeti
Leidsin siingi eestlasi, eriteadlasi ja töölisi ja siia asumisele
saadetuid. Asutasime esimese Eesti Seltsi Kauges Idas.
1905 aastal alanud töölisliikumine üle kogu Venemaa, mis esimeseks
Vene revolutsiooniks muutus, julgustas mind jälle kodumaale il-
muma, et siin sakslaste vastast poliitikat õhutata, eestlastele Eestit
tagasi võita. Eestis leidus juba pinda tegevuseks. Linnade töölised
ja Venemaal, Vene vaimus kasvatatud haritlased (kui vähe neid ka ei
olnud) olid poliitiliselt täiesti teadlikud sotsialistid ja revo-
lutsioneerid. Maal, maatoolised ja väikekruntnikud ( popsid) olid alati
ja erandituld sakslaste vaenulised. Siin arenes poliitiline kihutus
töö innukalt ja hoogsalt. Sõitsin maal ringi, kihutates jalgrattal
Ajaleht_Uus_Ilm (ERAF.9595.1.12)

Lehekülg 12
11
linnast linna, alevist alevisse ja ühest maakonnast teise,
pidades kihutuskoosolekuid, kirjutates protestikirju avaldami-
seks ja organiseerides meie sotsialistide lootuseid noort sugu
lööksalkadeks sakslaste maalt väljakihutamiseks kui selleks
paras aeg tuleb.
noorte
Ei vältanud kaua kui algasid eesti, revolutsioneeride
eestvõttel, üle kogu maa, vaenulikud välja astumised, kujunetes
mõisate põletamiseks ja mõningate kupjate, kiltrite ja
ka paronite tapmises. Ma tulin kevadel Eestisse ja juba
kesksuvel algasid üksikud vaenulised väljendused maal.
Juba lauldi vaimustatult:
Mõisad põlevad
Saksad surevad
Mets ju maa
On rahva oma!
Kuid karistussalgad organiseeritud sakslaste poolt (asi oli
algul õige väike ja süütu kuid sakslased ise puhkusid asja
ülesse, et võimalust saada nendest põlatud eestlasi karistada)
algasid julma tööd üle kogu maa otsides ja tappes
revolutsiooni juhte ja eestvõtjaid, pekstes ja tappes armutult ilm
süütuid inimesi, kes aga mõnele kupjale ehk pastorile ei
meeldinud.
Olin mõnda aega jälitud ja taga aetud mitmest karistus-
salgast kuni pääsin üle raja Peterburgi ja sealt kaudseid
teid labi Poola ja Kaukaasia jõudsin sügiseks oma töökohta
Tagabaikali kasakate kaitse alla, kuhu veel Palti sakslaste
karistussalgad ei ulatanud.
Olgu siinkohal vahendiks teemile märgitud, et tol ajal
Eestis sotsialistide juhiks, ninameheks, oli ajalehe "Uudised" toi-
metaja, kooliõpetaja P. Speek, kelle ümber mõõdukamad sotsid
koondusid ja avalikke lahinguid lõid eesti ultrashovinis-
tidega Tõnisoniaanlastega. Ka tema pidi, nagu kõik teisedki
pahlempoolse poliitika tegelased, karistussalkade eest põgenema.
Toimetas hiljem Peterburgis eestikeelsed põradaaluste sotside
lehte, olles põhimõtteline teoreetiline sotsialdemokraatiliste
ideede levitaja, keda tol ajal arvati suuremaks sotsialistiks
eestlaste peres. Põrandaaluse elu polnud kuigi kerje ning Speekil
õnnestus pääseda P. A. Ühendriiki. New Yorkis asutas siis teiste
NAE_ERA_R-1992_EV_Ehitusministeerium (ERA.R-1992.2.3887)

Lehekülg 37
35.
Tartus
3. juuli 1986
Põlva Kultuurimaja projekti märkuste
läbivaatamise
KOLMEPOOLNE PROTOKOLL
Osa võtjad
Tellija
Kultuuriministeerium sm A. Haas
Põlva Raj RSN TK
sm R. Makus
Projekteerija RPI "Eesti Maaehitusprojekt" sm T. Tampere
sm V. Vihko, sm R. Üts, sm H. Kõll
sm G. Tanipere, sm E. Ots
Ehitaja
Maaehitustrust
sm Ü. Paits
Trusti
kirja N PG 1082 30.06.86. osas
otsustati
1. Tep-i korrektuuri ei ole vaja (rb. III osa)
2. vastavalt TK kirjale 213/46 24.12.85.
3. 3.1. projekti vahane
3.2. täpsutada tööjooniste staadiumis
4. Lisa I ja II märkustega arvestatakse töö jooniste koormis
5. Alkutavõtjate märkused tööjoonisete koosseisus
arvestatakse
6. Ehitaja võtab punkti tagasi
7. kukimiselt esitati 3.07.86 eelarvelised arvutused
8.-9. Täpsustatakse tööjooniste eelarvete
10. Arvestatakse vastavalt käesolevale protokollile
NAE_ERA_R-1992_EV_Ehitusministeerium (ERA.R-1992.2.4492)

Lehekülg 12
Pärnu Linna
RSN TK KEO
10
PROTOKOLL
Käesolev protokoll on koostatud Pärnu linnas, 24. MÄRTSIL
98-KRT. ELAMU METSA TN. 16 TÖÖPRO-
JEKTI (EMP TÖÖ No 8711701)
kohta saabunud märkuste läbivaatamise kohta, millised
esitati instituudile. PÄRNU MEK No 13-2/151.
15.02.88. A. SOJUZSPETSAUTOMAATIKA TALLINNA
SMV No 192 28.02.88.A.;
I Nöupidamisest osavötjad.
1. Tellija esindajad:
PÄRNU LINNA RSN TK KAP. EHIT. OSA-
KONNA JUHATAJA R. SOOMERE
2. Ehituse pea- töövõtuorganisatsiooni esindajad:
PÄRNU MEK-I TTO JUHATAJA
G. KRUUSEL
3. RPI "Eesti Maaehitusprojekt"
PÄRNU OSAKONNA PROJEKTI PEA-
INSENER A. PÄRNA
II Nöupidamine otsustas:
Ülalnimetatud tellija ehitaja ja projekteerija
esindajad, läbiarutanud projekt - eelarvelise doku -
mentatsiooni kohta ehitaja ja tellija märkused
otsustasid:
a) ehitaja märkused:
MEK-I KIRI No 13-2/151
P.1. - ARVESTADA
P.2 - -"-
P.2.1 - ARVESTADA 50%
P. 2.2 - ARVESTAME
P. 3 - ARVESTATAKSE
P. 4. - PROJEKTIKOHANE
1988. a.
NAE_ERA_R-1992_EV_Ehitusministeerium (ERA.R-1992.2.3887)

Lehekülg 12
10
11) tugimüüri vooder dolomiit plaatidest - 570m2;
puudub alus, hoone on suures osas puhta vuu-
giga;
12) EA-19 - jälle põmure küsimus; ära vedu 5530m3
juurde vedu 7600m3;
13) EA - 20 - kasvumulla maksumust lisada ei
ole vaja - muld on olemas;
14) tuleks märkida tehnilis-majandusliku ära
head taset; kahju, et teda tuleb korrigeerida
peale eelarvelise maksumuse muutmist;
Eelarveline dokumentatsioon kannab ilmseid
kiirustamise jälgi ja kuulub täpustamisele.
Ekspert
27.06.86
L. Rahumägi
NAE_ERA_R-1992_EV_Ehitusministeerium (ERA.R-1992.2.4134)

Lehekülg 9
7
Märkused
50 kohalise invaliidide ja
vanadekodu tüüpprojekti eelarve kohta
Tüüpprojekt ja eelarve on koostatud
projekti staadiumis RPJ "Eesti Maaehitus-
projekti" poolt peainseneri sm. V. Grünbergi
juhendamisel. Põhiobjekti esitatud maksumus
on 390,18 t. rbl ( 42,54 rbl/ m3 ehk võimsus-
näitajaga 7804 rbl/koht).
Märkused maksumuse kohta:
1) Eelarves nr. 1/1 üldehitustööde maksumus
on hinnatud analoogia järgi ning üksushinnetega
on korrigeeritud töömahtusid. Esitatud töö ja
analoogi arhiivandmete võrdlemisel esineb kand-
vate seinte ja mahuliste sankabiinide arvutustes eba-
täpsus, mille tulemusel maksumus suureneb
~19,0 t. rbl võrra ehk ~2 rbl/m3 või ~380
rubla/ühele kohale.
2) Sisustuse maksumuse eelarves 1/4 per. 5 ja 22
näidatud töödele arvestatakse NSVL Riikliku
Ehituskomitee SNIP-IV-13-82 viimase redaktsiooni
kohaselt kaudsed kulud ja plaaniline kasum.
Kokkuvõte: Kuna majandusliku osa analüü-
si järgi etalonprojekti põhiobjekt tohib maksta
51 rbl/m3 ehk võimsusnäitajaga 8843 rbl/koht
siis on võimalik enne projekti kinnitamist kor-
rastada eelarvelist maksumust projekti graafilist
osa muutmata.
Tallinnas,
06.05. 87
JPavlov
NAE_ERA_R-1992_EV_Ehitusministeerium (ERA.R-1992.2.3684)

Lehekülg 15
13
EKSPERDI ARVAMUS
Ehitustööde Mehhaniseerimise Trusti
Konovere puhkebaasi juurdeehituse
korrektuuri tööprojekti
KONSTRUKTIIVSE OSA KOHTA.
Ekspert: ins. V. Viirmaa
Läbivaadatud tehnilise dokumentatsiooni nimetus:
1. Ehitustööde Mehhaniseerimise Trusti Konovere puhkebaasi
juurdeehituse korrektuuri tööprojekti kaust I - seletuskiri
2. Sama, kaust II - arhitektuur - ehituslikud joonised
3. Sama, kaust VIII - ehitustööde organiseerimine
4. Vabariikliku Ehitustööde Mehhanisenimise Trusti Konuvere
puhkebaas. Ehitusgeoloogiline aruanne
Tehnilise dokumentatsiooni koostas RPI "Eesti Maaehitus-
projekti" Pärnu osakond 1984. a. Projekti peainsener
sm. I. Tiits.
Tallinna Ehitustööde Mehhaniseerimise Trusti Konovere puhke-
baasi juurdeehituse põhiliseks objektiks on puitkonstrutsiooni
magamiskorpus, mis on välja töötatud individuaallahenduse
alusel. Magamiskorpuse projekteerimisel aluseks võetud ehitusma-
terjalid ja - konstruktsioonid on iseloomulikud puhkeasutusele
ja ei kutsu esile eksperdipoolseid vastuväiteid. Projekteeritud
hoone konstruktiivne skeem on lihtne ja selge.
Mõningat kahtlust äratab projekteeritud magamiskorpuse mõne-
võrra vananenud arhitektuuri käsitlus, mida saab põhjendada
vaid sooviga tagada arhitektuurne ansamblilisus olemasoleva
analoogse lahendusega hoonega
NAE_ERA_R-1992_EV_Ehitusministeerium (ERA.R-1992.2.4492)

Lehekülg 13
-2-
11
P.5.1 - EI ARVESTADA, VAJADUSEL
TELLIJA RESERVI ARVELT
P.5.2 - EI ARVESTATA - JÄÄB PROJEKTI
KOHANE
P.5.3 - EI ARVESTATA, VAJADUSEL TELLIJA
RESERVI ARVELT (ALUSEKS TAPEEDI
SERTIF., ARVED).
P.5.4 - PROJEKTIKOHANE (ON ARVESTATUD)
P.5.5 - PROJEKTIKOHANE
P.5.6 - ARVESTATAKSE MUUDES KULUDES
HINNAVAHE
P.5.7 - PARANDATAKSE LAUDSEPATOODETE
SPETS.
P.5.8 - PROJEKTIS ON ARVESTATUD -
EHITAJA KONTROLL EBAKVALITEETNE
P.5.9 - PROJEKTIKOHANE, EHITAJA
ASENDAB VAST. SNi P 1.02.01-85 P. 4.6
P.6.1 - KORRIGEERITAKSE VASTAVALT EMP
LAHENDUSELE
P.6.2 - ARVESTATAKSE
P.6.3 - EI ARVESTATA, KUNA POLE
TEHNILISELT PÕHJENDATUD
P.6.4 - EI ARVESTATA, KUNA HINNE
ON AVAKÜLGEDE KROHVIMISE
1 JM KOHTA
P.6.5 - EI ARVESTATA
P.6.6 - EI ARVESTATA, KUNA EI OLE
TEHNILISELT PÕHJENDATUD
P.6.7 - ARVESTATAKSE 30 MM
P.6.8 -
P.6.9 - ARVESTATAKSE
NAE_ERA_R-1992_EV_Ehitusministeerium (ERA.R-1992.2.3684)

Lehekülg 16
14
-2 -
Tööprojekti detailsus vastab, üksikud sõlmed väljaarva-
tud, üldiselt nõuetele. Graafiline külg on korrektne.
Märkused läbivaadatud tööprojekti kontruktiivse osa kohta
on järgmised:
1. Eksperdi arvates on liialdatud karkassipostide põiklõikega.
Postide 10x10 cm asemel võiks kasutada poste 10x5
või 10x6 cm. (AE-1). Kandepostide sammuks on märgi-
tud 80 cm, konstruktiivselt kujuneb põhisammuks
aga 90 cm.
2. Märgatavalt võiks vähendada vaheseinte karkassipostide
põiklõiget (piisaks 5x 5 cm-st), kuid see-eest tuleks
vaheseintes ette näha heliisolatsiooni tagamiseks täide
(näiteks termoliit). (AE -1).
3. Joonisel AE-1 märkusega 10. püstitatud nõue jääb
antud hoone puhul arusaamatuks.
4. Laekandjate samm 1300 mm on laudise kinnitamiseks
suurevõitu, õige oleks leida võimalus selle vahendamiseks
poole võrra, s.o. 650 mm-ni.
5. AE - 8. Alumises seinakonstruktsioonis on sõrestikuposti
mõõdud valed
6. AE-8. Sõlmes "5" jääb rõdupiirde kandeposti kujuta-
mine ebaselgeks.
7. AE -8. Sõlmes "2" näidatud lauad 25x100 mm on
eksperdi arvates üleliigsed.
8. Puipõrandate konstruktsioon on mõneti ebatavaline ja
mitte eriti ratsionaalne. Põrandatalade kõrguse ja laiuse
suhe 2:1 ei ole ratsionaalne. Kahtlust äratab nn.
toelaua kasutamine, mille naelad töötavad tõmbele.

Lehekülg 26
23 2
1.5. Premiaaltöötasu õiend ehitus organisat-
sioonilt peab olema 1985. aastal välja antud. Vasta-
valt SN 202-81* punkt 4.18. (lehek. 42 eelviimane
lõik) tuleb lisada ärakiri ehitus organisatsiooni
kirjast.
1 6. Objekti eelarvel ja ehitustööde lokaal-
eelarvetel puudub kontrollija nimi.
2. Lokaaleelarve No 3/1. Üldehitustööd
2.1. p. 2/3. Pole selge, milleks on teksti all
aritmeetiline tehe
2.2. Vaheseinte hindamiseks on kasutatud
1969 a. hindeid. Isegi on märgitud milliseid
koef. on kasutatud. Tuleb kasutada kogu-
mik No 10 hindeid ja vajaduse korral koos-
tada täiendavaid hindeid.
2.3. p. 3/8. Fassaadi tsinkplekk katete hinda-
miseks ei sobi hinne 12-276 selles hin-
des on ka vihmaveetorud.
2.4. p. 4/4 1969a. hinne ei kõlba.
2.5. p. 4/5. Üksushinde 16-5315 (1969a) asemel
tuleb kasutada kogumik No 12 vastavaid
hindeid
2.6. p.p. 4/6 ja 4/7 Tuleb kasutada käesoleval
ajal kehtivaid hindeid.
2.7. p. 5/7 üksushinde numbrille tuleb marki-
da indeks "2"
2.8. p. 5/27. metallkonstruktsioonide hindami-
seks on kehtivad hinnad olemas.
3. Lokaaleelarve No 3/2 Veevarustus
3.1. p 6. Üksushinde number on märgitud valesti
NAE_ERA_R-1992_EV_Ehitusministeerium (ERA.R-1992.2.3887)

Lehekülg 13
11.
- 1-
Põlva Rajooni Kultuurimaja
projekti konstruktiivse osa
EKSPERTIIS
Tellija: ENSV Kultuuriministeerium
Projekteerija: RPI "Eesti Maaehitusprojekt"
proj. peains. T. Tampere, autor arh. H. Kõll
Töö nr. 5010601
Krunt asetseb Põlva keskosas Oktoobri,
Mäe, Metsa ja Võru t. vahelisel tugeva rel-
jeefiga maa-alal.
Ehitusgeoloogilised uurimistööd on
teostatud REI poolt 1985/86.a. (Töö nr. 3534M).
Geoloogiline lõige: 1 kasvupinnas 0,3....0,5 M,
2. saviliivmoreen 4-7M, 3. tolmliiv
Pinnasevesi jääb reljeefi kõrgemal osal maa-
pinnast 6+8 M sügavusele
1. Vundeerimissügavusse jääb heade geotehniliste
omadustega moreen.
Hoone on projekteeritud sega-kandeskeemiga
Lavatorni ja vaatesaali seinad - tellisest
ümbritsevad mahud karkasspaneelkonst-
ruktsioonis (1.020-1/85 baasil).
Tellisseinad toetuvad lihtvundamentidele
karkasspaneel - kannvundamentidele
Lavatornis on kandjateks terasfermid avale 18,0M
vaatesaalil - 24,0M.
Märkused:
1. Hoone ±0.00.= + 73.20M tundub
olevat valitud madala võitu. Vundamentide
rajamissügavus ulatub ca +66.00 M-le
(vt. lõige I-I) telgede vahemikus 8-8 ja
15-15.
NAE_ERA_R-1992_EV_Ehitusministeerium (ERA.R-1992.2.2979)

Lehekülg 15
14
EKSPERI ARVAMUS
S.M. Kirovi nim. näidiskalurikolhoosi
Haabneeme sidekeskuse projekti
üldosa, välisvõrkude ja konstruktiivse
osa kohta
Ekspert ins. S. Metsma
Projekt on koostatud kolhoosi pro-
jekteerimisbüroo poolt 1983. a., töö nr.
9/10. Projekti peainsener K. Vabrit.
Eksperdil on projekti kohta järg-
mised märkused:
1. Projekteerimise lähteülesanne on
kinnitamata kõrgemal seisva organi, antud
juhul Eesti Kalurikolhooside Liidu poolt.
2. I köite koosseisu nimistu peaks olema
koostatud korrektsemalt ja arusaadavamalt.
Esitatud kujul on segi seletuskirja ja
jooniste loetelu, vajaduse korral võiks
eeskujuks võtta mõne riikliku instituudi
poolt koostatud projektist.
3. Joonis GP -0, "Asendiplaan". Andmata
elementaarseim detail - põhja-lõuna suund.
4. Joonised GP-2 ja GP-3. Mullatööde
mahud tuleb anda tabeli kujul, milleks on
kehtestatud kindlad reeglid. Praegu esitatud
kujul on mahud ebaülevaatlikud.
NAE_ERA_R-1992_EV_Ehitusministeerium (ERA.R-1992.2.3887)

Lehekülg 16
14
-1 -
Ekspertiis Põlva teatri rajooni
Kultuurimaja projekti kohta
Kultuurimaja asukoht Põlva alev Oktoobri tn 15
Projekteerija RPI „EESTI MAAEHITUSPROJEKT"
Autor: arhitekt: H. Kõll
ekspert arhitekt R. Tomingas
Linnaehituslikult paikneb Kultuuri-
maja alevikus õigesti ning on haaratav
tähtsatest ukraalpunktidest
Arusaamatuks jääb sõidukite (sõiduautod,
autobussid jne) parkimine ning
Väga kainete ja selgete plaanide juures
on fassaadides vastuolu tellisest ja karkass-
paneelidega hoone mahtude vahel. Edaspidisel
töötamisel tuleks sellele pöörata suuremat tähe-
lepanu.
Vaatesaal on akustiliselt kui ka vaa-
teliselt lahendatud hästi. Tehnilisi ruume on
piisavalt
Kultuurimaja pindade võrdlus normi-
dega näitab, et väikeste kõrvalkalletega on
pinnad enam-vähem sobivad. Seinte sooja-
pidavus normide kohane
Ei leidnud valguse arvutust põhi-
ruumigruppide kohta.
Interjööris mõjub hästi vestibüüli
avamine. Vaatesaali kaldpõranda osas
Edaspidisel hoone projekteerimisel võiks
kaaluda vestibüüli põranda eri tasandisse
NAE_ERA_R-1992_EV_Ehitusministeerium (ERA.R-1992.2.3684)

Lehekülg 19
17
-5 -
soodsa reljeefi vaadeldavas asukohas.
27. Ehituse organiseerimise projektis näitamata koht kasvupinnase
paigaldamiseks reservi.
28. Sisuline keeleviga - mõiste "ehituse kestvus" asemel
peaks olema "ehituse kestus".
Jäme viga seinte kandekonstruktsioonis ja ebaõnnestunud
põrandate lahendus ei võimalda anda positiivset hinnan-
gut läbivaadatud tööprojekti konstruktiivsele osale, mis
vajab ümbertöötamist vastavalt eelpooltoodud märkustele.
Ekspert: V. Viirmaa

Lehekülg 21
19
EKSPERDI ARVAMUS
Ehitustööde Mehhaniseerimise Trusti Konovere puhkebaasi
juurdeehituse korrektuuri tööprojekti
GENERAALPLAANI JA ÜLDOSA KOHTA.
Ekspert: ins. V. Viirmaa
Läbivaadatud tehnilise dokumentatsiooni nimetus:
1. Ehitustööde Mehhaniseerimise Trusti Konovere puhkebaasi juurde-
ehituse korrektuuri tööprojekti kaust I - seletuskiri ja
asendiplaan.
Tööprojekti koostas RPI "Eesti" Maaehitusprojekti" Pärnu osa-
kond 1984.a. Projekti peainsener sm. I. Tiits.
Ekspert on seisukohal, et vaadeldav tööprojekt on generaalplaani
osas ja üldosas koostatud heal professionaalsel tasemel
Juurdeehituse asukoht on olemasolevate hoonete suhtes loogiline
ja ei kutsu esile eksperdipoolseid vastuväiteid. Põhiobjekti-
magamiskorpuse projekteerimise kõrval on lahendatud laste mängu-
väljakud ja teised puhkebaasile vajalikud elemendid.
Ettenähtud mullatööde mahud on mõõdukates piirides
Tööprojekti komplekteeritus lähteandmetega ja erilubadega on
nõuetekohane "tehnilise" dokumentatsiooni detailsus piisav.
Graafiline külg on korrektne
Märkused läbivaadatud tööprojekti kohta:
1. Täpsustamist vajab puhkebaasi territooriumi kaugus Tallinn-
Pärnu mnt-st. Seletuskirja järgi on see kaugus 1,5 km,
ehitusgeoloogilise aruande järgi 0,7 km.
2. Vastuväiteid tekitab prügikonteinerite asukoha valik, mis
on liiga pretensioonikas ja liiga lähedal laste mänguväljakule
3. Esitatud dokumentatsioonist ei selgu, kas see on kooskõlastatud
ettenähtud korras.
Eelpooltoodud märkused arvesse võtta projekti korrigeerimise teel
enne tema kinnitamist.
V. Viirmaa
Ekspert: ins. V. Viirmaa

Lehekülg 22
20
Sillustalade Б-27 M tugevuskontroll
Koormused
I korrus terrass omakaal 0,04x500x1,1x0,75 = 16,5 kg/jm
kasuskoormis 200x1,3x 0,75 = 195,0 kg/jm
q1=211,5 kg/jm
magamisruum puit 0,065 x500 x1,1 - 35,8 kg/m2
min. vatt - 0,06 x 150 x 1,2 = 10,6 kg/m2
kasuskoormis 150 x 1,4 = - 210 kg/m2
256,4 kg/m2
Koondatud koormis N1 peatala kaudu silluse keskele
N1 = 1,3 x 1,75 x 256,4 = 562 kg = 0,56 T
Sein
1 m2 kaal puit 0,044 x 500x 1,1 = 24,2 kg/m2
termoliit 0,15 x 300 x 1,2 = 54,0 kg/m2
78,2 kg/m2
h = 2,50 m
q2 = 2, 5 x 78, 2 = 195 kg/jm
Katus 1m2 kaal katusekate 20 kg/m2
laudis 0,05x500x1,1 =27,5 kg/m2
termoliit 0,20x300x1,2 = 72,0 kg/m2
lumi 70 x 1,4 = 98,0 kg/m2
217,5 kg/m2
N2 = 3,3x 217,5x 1,3x0,8 + 430/2X0,8 = 916 kg = 0,92 T
NAE_ERA_R-1992_EV_Ehitusministeerium (ERA.R-1992.2.2979)

Lehekülg 17
-3-
16
c) Esitatud projektis ei kajastu, kuidas
konstruktor mõtles lahendada nende prak-
tiliselt pretsedenditute "kottide" konstruk-
tiivse kindlustatuse, rääkimata lume likvi-
deerimisest ja sadevete äravoolust.
Kokkuvõtteks: Esitatud mahus jätab
projekt soovida konstruktiivse ebaülevaat-
likkusega, jätab soovida tehniline külg.
Tööjooniste staadiumis vajab projekt
korrektuuri vastavalt märkustele. Üld-
põhimõttelt võib projekti soovitada
kinnitamiseks.
Ekspert Museum.
Ins. S.Metsma
NAE_ERA_R-1992_EV_Ehitusministeerium (ERA.R-1992.2.3684)

Lehekülg 8
6
III. objekti tehnilis-ökonoomilised näitajad:
a) kasulik pind
465 m2
e) kohtade arv 50
b) elamispind
m2
f) maksumus 138 tuh. rbl.
c) kubatuur
1526 m3
g) 1 koha maksumus 2760 rbl.
d) võimsus
m3
h) 1 m2 kasuliku pinna maksumus 144 rbl.
i) 1 m2 elamispinna maksumus rbl.
IV. Komisjoni märkused: Projekt läbi vaadatud 16.04.1984 a.
pkt. 4. alljärgnevate märkustega
1. Ette näha sauna reovete kloreerimine 2. Köögibsoni
näha ette kuumavee boiler. 3. Toidunõude pesemiseks
naha ette 3 kausi kuuma ja külma veega. 4. Kuna
puhuchast (60 n.) ei vasta пемй-II-71-79 nõuetele,
kooskõlastada projekt Vabariikliku SEJ -ga (Tallinn,
Paldiski mnt. 81) / V. Popov / allkiri /
Projekt uuesti läbi vaadatud 16.07.84 a.
V. Komisjoni otsus: ning kooskõlastatud.
Esimees
Liikmed
1. / allkiri /
2. / allkiri /
3. / allkiri /
4. / allkiri /
5. / allkiri /
6. / allkiri /
7. / allkiri /
8. / allkiri /
9. / allkiri /
10. / allkiri /
11. / allkiri /
Juurde kutsutud
Ärakiri õige
Märkus: Protokoll on kehtiv koos lisa nr. 1-ga, mis täidetakse tellija või proj. organisatsiooni poolt.
Rapla Trk. 82. 3231-1000

Lehekülg 28
25
9.2. pp. 4 ja 5. kalkulatsioonide asemel tuleks neis
olevad tööd kirjutada eelarvesse.
9.3. Kogumiskaevu mullatööd tuleks teha eks-
kavaatori ja buldoseriga
9.4. Puit luugi valmistamise kalkulatsioon tu-
leb koostada 1984. a. normides ja hinnetes
10. Puurkaevu eelarved.
10.1. "Koondeelarve" asemel tuleb kasuta-
da "Eelarveline koondarvestus ehituse mak-
sumuse kohta".
10.2. Eelarveline koondarvestus nr. 2.
tamponeerimise tööde kohta on
maksumused kirjutatud, rublades kuigi
vormile on trükitud tuh. rubla.
Kokkuvõte
Enne kinnitamist tuleb eelarve-
list dokumentatsiooni korrigeerida.
22. Märtsil 1985.a.
H. Välba, ekspert
NAE_ERA_R-1992_EV_Ehitusministeerium (ERA.R-1992.2.2979)

Lehekülg 16
-2 -
5. Joonis GP-4. "Insenervõrkude koondplaan"
Andmata vana ja uue veetrassi ühenduskaev.
6. Joonis GP-4. Seletuskirjas märgitakse,
et olemasolev veetrass projekteeritakse ringi.
Joonisel jääb vana veetrass projekteeritava
hoone alla.
7. Joonis AE-1. "Esimese korruse plaan".
a) Teljel "O" on konstruktiivselt põhjenda-
matud postid. Need tuleb asendada
sillustala või monoliitse talaga. Sama
kordub teljel "K".
6) "Ovaalsaal" on vaja sulgeda ühelt
õigemini kahelt poolt läbipaistva konst-
ruktsiooniga. Projektis esitatud kujul
on tegemist aerodünaamilise toru põhi-
mõttel töötava hooneosaga, mis kutsub
eksperdis esile hämmingut insenerliku
läbimõeldamatuse suhtes.
8. Joonis AE-2. "Teise korruse plaan".
a) Kehtib märkus postide likvideerimise kohta
teljel „O", samuti teljel "K".
b) Likvideerida tuleb sisehoovid II korruse
tasapinnas telgede "J-G" ja "5-6" ristumisel,
samuti telgede "E-B" ja "5-6" ristumisel.
Ilmneb soovidajättev ja läbimõeldamatu
koostöö arhitekti ja konstruktori vahel.
15
NAE_ERA_R-1992_EV_Ehitusministeerium (ERA.R-1992.2.3887)

Lehekülg 10
Arvamus
RPI "Eesti Maaehitusprojekti" poolt projekteeritud
Põlva rajooni kultuurimaja projekti (töö nr 501
0601) eelarvelise dokumentatsiooni kohta
Esitatud koondeelarveline maksumus summas
2239.05 t.rbl. s. h. ehitus montaažtööd 1526.58
t. rbl.
Eksperdil on esitatu kohta alljärgnevad mär-
kused:
1) konkreetset põhjendust vajab 13,9 tuh m3 pinnase +
äravedu ja 10,0 tuh. m3 juurdevedu, esitada tehni-
ka nõukogu seisukoht;
2) LÜ maksumus on 39 tuh. rbl võrra ületatud;
0,6 milj. rbl ulatuses kaapekeenirudne vajab jaota-
mist - esitada täitevkomitee õiend;
3) kaheldav on lisakulude 21.4% kasutamine
Põlva on linn;
(118,4)
4) seletuskirjale on lisatud hindamise aktid
summas 21,70 t. rbl - eelarves 24,11 t. rbl;
täpsust
(tast
5) EA -4 - mullatööde mahud põhjendamata - joonis-
telt ja seletus kirjast ei leidnud;
6) EA - 7 - analoogprojektis on valitud Paide
rajooni kultuurimaja; kirjelduse järgi on muude-
tud välisviimistlus, seinad, rõdu, ülessõit
trepid, drenaaž ja lisakulud - kaukmeetud

Lehekülg 11
9
positsioonid puuduvad eelarvelise arvutuse
koosseisus, pean üldehitus tööde maksumust
- 25 rbl/m3 - esindusliku hoone kohta äärmi-
selt madalaks;
7) sisustuse maksumust, mis reeglina leidematakse
kogumiku järgi, ei tohi muuta; võtaksin kohta-
de arvuks 504+200;
8) välisvõrkude pikkused seletuskirjas ja eelarves
ei ühtu -
seletuskiri
eelarve
10 kV
680
800
m/p
560
680+500
side
350
250
välisvalgustus
700
500
9) garaaži kohta puuduvad seletuskirjas ja joonis-
tel peagu igasugused andmed; üldehitustööde
analoogias on valitud katlamaja kubatuuri mak-
sumusega 43,13 rbl/m3 (kaks korda kõrgem kui kultuu
rimajal!);
Täpsusta
10) EA-13. - suured erinevused eelarve ja GP-2 vahel
GP-2 eelarve
liivalus
1100.7 m3 1328,2 m3
asfaltkate
5+6 cm 6 cm
killustikalus 20 cm 15 cm
äärekivid
П-2-1 БP-100.30.18
kõnniteede liivalus 20cm tihendamine
killustikugakillustikuga
betoonalus
M-100
M-200

Lehekülg 14
12
-2-
2. Valitud ±0.00 tõttu jääb head
kandvat pinnast (moreen) taldmiku ja
tolmliiva vahele ainult 1,0 +1,2 M
3. Eelnevast tulenevalt on mullatööde
maht küllaltki mahukas. +-0.00. mõningase
tõstmisega paraneks rajamistingimused
ja saaks mõne vähendada mullatööde
mahtu.
4. Pöördlava rajamist täitele saaks
vältida ruumi ettenägemisega trünmi
aluse alla.
5. 0-korruse plaanil ei kajastu kande-
postide kandvad osad teljel 3-3 ja 6-6.
6. Põhimõtteliselt saaks saalis ka kandjateks
ettenäha samuti 18,0 M teraskandjad.
7. Pidades silmas saali ja lavatorni
vundeerimist küllaltki lähedale tolmliivale
ja suuremaid koormusi võrreldes ülejäänud
hoone osadega karkassskeemis ning ehitus-
järjekorda tuleks tööjooniste koostamisel erilist
tähelepanu pöörata liitekohtadele (erinevad
vajumid)
Kokkuvõte:
Esitatud märkused on arvestatavad
tööjooniste koostamisel. Projekti võib
soovitada kinnitamiseks.
Tallinn,
28. juuni 1986. a.
NHüts
N. HÜTSI
PI. "EKE Projekt
telef. 684-012
NAE_ERA_R-1992_EV_Ehitusministeerium (ERA.R-1992.2.3887)

Lehekülg 17
15
-2-
planeerimist
I korruse plaanil võiks olla rohkem
ära näidatud hoonet ümbritsevat (juurdesõidud
haljastus, käiguteed jne) planeerimist
Fassaadidel võiks olla ära näidatud välis-
valgustid, detailid.
2. toalisel korteril puudub panipaik, elutuba
on kehva proportsiooniga. plaanis.
Sõidukite parklad on normide kohased
Projektis peaks olema vaadetel ära näi
datud ka garaaž-trafo alajaam, eest vaates
trepid terrassid, mis oluliselt mõjutavad
fassaade.
Kas ei mõju antud hoonemaht küllalt
väikesemahuliste hoonete juures liialt gigandina?
Ekspert: arh. R. Tomingas
NAE_ERA_R-1992_EV_Ehitusministeerium (ERA.R-1992.2.3684)

Lehekülg 9
7.
Lisa nr. 1
Projektorganisatsioon: RPI "Eesti Maaehitusprojekt"
2. Läbivaadatav projekt ja projekteeritud objekti aadress: Tallinna Mehhani-
seerimise Valitsuse Konovere puhkebaasi juurdeehitus
3. Tellija: ENSV Ehitusmin. Vabariikliku Spetsialiseeritud
Ehitustööde Mehhaniseerimise Trust
4. Ehitaja:
Tallinna Mehhaniseerimise Valitsus
Projekti koosseis:
Kaustad I - VIII
6. Projekti põhilised tehno-ökonoomilised näitaja:d
a) projekteeritud hoone võimsus: kasulik pind ( 465 m2), elamispind - m2,
ühiskondlikus hoones kohtade arv 50, toodangu hulk: vahetuses -
aastas,
ehituslik kubatuur 1526 m3
k1 = elamispind, tööpind / kasulik pind =
k2 = kubatuur / elamispind, tööpind = 1526
k3 = kubatuur / kasulik pind = 1526 / 465
b) Hoonestamise planeerimisnäitajad:
hoonestuse tihedus bruto ja neto,
hoonestusprotsent %
c) projekteeritud objekti üldmaksumus 138 000 rbl.
s. h. ehitus-montaažtööd 117 000 rbl.
krundisisesed tööd 130 000 rbl.
krundivälised tööd 8000 rbl.
d) erimaksumused võimsusühiku kohta:
1) elamutes
kasuliku pinna m2 maksumus rbl.
2) ühiskondlikes hoonetes
kasuliku pinna m3 maksumus 144 rbl.
1 m3 maksumus rbl.
1 koha maksumus 2760 rbl.

Lehekülg 20
18
EKSPERDI ARVAMUS
Ehitustööde Mehhaniseerimise Trusti Konovere puhkebaasi
juurdeehituse korrektuuri tööprojekti
SANITAARTEHNILISE osa kohta
Ekspert: ins. V. Viirmaa
Läbivaadatud tehnilise dokumentatsiooni nimetus:
1. Ehitustööde Mehhaniseerimise Trusti Konovere puhkebaasi
juurdeehituse korrektuuri tööprojekti kaust I - välisvõrgud.
2. Sama, kaust II - veevarustuse joonised.
Vaadeldava tööprojekti koostas RPI "Eesti Maaehitusprojekti"
Pärnu osakond 1984.a. Projekti peains. sm. I. Tiits.
Ekspert on seisukohal, et Konovere puhkebaasi juurdeehitusele
vajalikud sanitaartehnilised välisvõrgud on lahendatud ratsio-
naalselt ja vastavuses tehnilistele tingimustele
Eksperdile läbivaatamiseks esitatud tehnilise dokumentatsiooni
hulgas puudusid magamiskorpuse sisemise vesivarustuse ja
kanalisatsiooni joonised; jooniste nimekirja põhjal võib teha
järelduse, et neid pole üldse koostatud.
Seega ei saa ekspertiisiks esitatud tööprojekti lugeda
komplektseks.
Kanalisatsioonivete kogumiskaev on jäänud praktiliselt sidumata.
Seletuskirjas on märkimata, kuhu veetakse kogumiskaevu suunatud
roiskveed.
Läbivaadatud tööprojekti võib sanitaartehnilises osas lugeda
vastuvõetavaks alles pärast puuduvate jooniste esitamist eksper-
dile ja nende täiendavat läbivaatamist.
Lisa: sillustalade Б-27 M tugevuskontroll.
Ekspert: V. Viirma
NAE_ERA_R-1992_EV_Ehitusministeerium (ERA.R-1992.2.3684)

Lehekülg 25
22
sm. Vallo Ots
Eksperdi seisukoht
Tallinna Mehhaniseerimise Valit-
suse 50-ne kohaga puhkebaasi juur-
de ehituse tööprojekti eelarvelise
dokumentatsiooni kohta.
Tööprojekt on koostatud RPI „Eesti
Maaehitusprojekti" poolt. Projekti peainsener
Sm I. Tiits.
Eelarvelise koondarvestuse järgi on
ehituse eelarveline maksumus 137,99 tuh. rubl.
Esitatud eelarvelise dokumentatsiooni
kohta on järgmised märkused:
1. Eelarveline koondarvestus
1.1. Eelarvelise koondarvestuse alguses
ja etiketil tuleb nimetus "Koondeelarve"
muuta
1.2. Eelarvelise koondarvestuse lõppu tu-
leb märkida tellija esindaja nimi ja amet
samuti märkida kuupäev.
1.3. Eelarvelisse koondarvestusse on võetud
puurkaevu maksumus koos limiteeritud ku-
ludega. Eelarves on 3,73 tuh. rubla, peaks ole-
ma 2,84 tuh. rubla.
Eelarvelisse koondarvestusse on võetud
puurkaevu maksumusele veel teist kordselt
limiteeritud kulud ja varu.
1.4. Töö liikuva iseloomu tõttu tuleb nõuta-
da ehitusorganisatsiooni õiend eelmise aasta
kulude kohta. Õiendi ärakiri lisada.
NAE_ERA_R-1992_EV_Ehitusministeerium (ERA.R-1992.2.2979)

Lehekülg 9
8
Haabneeme sidekeskuse eelarve
muudatused.
EA nr. 2-1/1
Mullatöödelt välja jäetud veetõrje,
kuna põhjavesi on sügavamal.
Juurde lisatud põrandaaluse täite-
pinnase kohaletoomine
Kokku mullatööde maksumus
suurenes rbl. 3714. - võrra
Viimistlustöödes oli puudu fasaa-
dide krohvimine värvi alla. Suurene-
mine rbl. 2076 - võrra.
Kokku eelarve suurenes rbl. 5790. -
EA nr. 7-2
Välja jäetud tahutud graniit-
astmed. Selle arvel suurendatud
betoon treppide mahtu ja võetud
juurde astmete katmine mosaiik-
plaatidega.
Eelarve vähenes rbl. 12 894. -
ollnud
NAE_ERA_R-1992_EV_Ehitusministeerium (ERA.R-1992.2.3684)

Lehekülg 17
15
- 3 -
Normaalseks tuleks lugeda lahendust muldlae liistude
kasutamisega.
Musta laudise peal tuleks ette näha kiht ehituspappi!
9. AE -13, Põrandatalade asetus on väga keerukad, lahen-
dus põhjendamatult metallimahukas ja tehniliselt eba-
korrektne. Ei saa lugeda õigeks ematalade toetamist
metall rangidele. Ematalade toetumispunkti metall rangidele
esinevad suured muljumispinged.
Eksperdi arvates oleks tulnud kasutada kõige lihtsamat
lahendust, kus kõik hoone põrandatalad paiknevad
ühel ja samal kõrgusel, ühes ja samas suunas ja
ematalad puuduvad.
10. AE -14. Märkuste p. 1 on hoone üldist lahendust silmas
pidades mõttetu.
11. Kuivkäimla kasti katteplaat oma 2,0 m-se avaga on
konstruktsioon, mille kohta tuleb anda erijoonis.
12. Terrassi toetamiseks võiks kasutada hoopi väiksemaid
asbotsementtorusid (näiteks Ø 150 mm).
13. AE-9. Eksperdi arvates tuleks suvilates eelistada lakitud
puitpõrandaid värvitud põrandatele.
14. AE-9. Välisviimistluseks võiks praeguste võimaluste järgi
soovitada imhutus-peitsimisvahendit "Pinotex"
15. AE-9. Arusaamatuks jääb mõiste "heledatooniline antratseen-
õli" "
16. AE-9. Tulemüüri viimistluse kirjelduses esinevad vastu-
rääkivused.
17. AE-10. Kehtivate riiklike standardite järgi tuleb vunda-
mentide joonisel märkida, millisele pinnasekihile vunda-
mendid on projekteeritud ja milline on põhjavee seis.

Lehekülg 18
16
- 4 -
18. AE -10 ja AE-11. Asbotsementtorude mõõdud ei ole
antud päris korrektselt, Ø 400 tähendab ilmselt
siselati mõõtu.
19. AE-10. Telgedel B-B, G-G, D-D ja I-I ettenähtud
sillusprusside Б-27 M ja Б-31 M kandevõime on
täiesti ebapiisav hoone katusest, laest, seintest ja põran-
datest tulenevate arvutuslike koormuste vastuvõtmiseks
( vt. juurdelisatud arvutused)
Tegemist on väga tõsise veaga, mille tekkimise
põhjused vajavad selgitamist ja vajalike järelduste tege-
mist. Avariioht on täiesti ilmne
20. Eelmise märkuse taustal jääb arusaamatuks kahe
sillusprussi vajadus vahekoormatud terrasside esiküljel
telgedel A-A ja J-J. (AE-10).
21. Eksperdi arvates ei ole ei tehniliselt, majanduslikult ega
ka arhitektuurselt millegagi põhjendatud sokliosa kinni-
ladumine. Asbotsementtorud võiks viia otse silluste
kõrgusmärgini ja jätta hoonealune lahti.
22. Terrassi laudis tuleks paigaldada piludega. (AE-11).
23. Täiesti arusaamatuks jääb vajadus vaheseinte (!) ülesriputa-
miseks kahtlaste rangide abil. (AE -11).
24. Puudub katusekandja arvutusskeem.
25. Geoloogilised uurimistööd ei ole tehtud projekteeritud
hoone asukohas, vaid mõnevõrra kõrval sellest.
26. Ehitustööde organiserimise osas on märgitud, et pinnase vesi
eemaldatakse pumpamise teel. Kas ei oleks siiski otstarbe-
kam seda teha ajutiste kraavide abil, kasutades ära
NAE_ERA_R-1992_EV_Ehitusministeerium (ERA.R-1992.2.3684)

Lehekülg 27
24 3
4. Lokaaleelarve No 3/3. Kanalisatsioon.
4. 1. Kanalisatsiooni torustik mõõdetakse esi-
mesest kaevust. Seega osa torustikku on kae-
vikus. Lisada mullatööd.
5. Lokaaleelarve No 4/2. Vesi ja kanal
5. 1. Lokaaleelarvetele on pandud numbriks
3/1 ja 3/2.
5.2. p. 3. Osa torustikku tuleb hinnata
kaevikus olevana
6. Lokaaleelarve No 7. Teed ja platsid
6.1.pp 2 ja 3. Teeküna tegemist käsitsi ei
saa vastuvõetavaks pidada
7. Lokaaleelarve No 10/1. Pumbamaja
7.1. p 2/2. Vundamendiplokkide paigaldamist
tuleks hinnata üksushinde 7-2 järgi
7.3. pp. 3/1, 3/2 ja 3/3 siin tuleb kasutada 8-da
kogumiku hindeid.
7.4. p. 3/5 siin tuleks kasutada üksushinnet
7-445
7.5. p. 4/17. Neljakihilise ruberoid katte ehita-
miseks on 12-kogumikus hinne olemas.
7.6. p. 4/20. metallkonstruktioonidele on hin-
ded olemas.
8. Lokaaleelarve No 10/2. santehnilised tööd
8.1. p. 1. Hüdrofori paigaldamist hinnake
17-da kogumiku hinnetega ja lisage maksumus.
9. Lokaaleelarve No 11. Väliskanalisatsioon
9.1. p. 3. Tuleks märkida, et on kasutatud kof. 2,0
samuti välisvesivarustuse eelarves.
NAE_EAA_P-553_Koit_kolhoos (EAA.P-553.1.13)

Lehekülg 4
Protokoll nr. 1.
Kolhoos "Kalme Hiis juhatuse koos-
olek peetud 18.aprillil 1949. a. algusega
kell 20.00 kolhoosi kantseleiruumis. Koos
olid: esimees Moose, Jaan ja juhatuse
liikmed Moose, Rudolf Saar, August
Rubin, Jaan ja Tomson, Herman
Päevakord:
1. Ametite jagamine juhatuse vahel
2. Looma lautade küsimus
3. Üldkoosoleku kokkukutsumine ja päeva-
korra koostamine
4. Jooksvaid küsimusi:
1.
Moose, Jaan valiti kolhoosi esimeheks
üldkoosoleku otsusega. Aseesimehe koht
otsustati and Tomson, Herman'ile
kirjatoimetajaks valiti Rubin, Jaan kassa-
pidajaks Saar, August ja Moose, Rudolf
NAE_EAA_P-553_Koit_kolhoos (EAA.P-553.1.11)

Lehekülg 4
Protokoll nr. 2.
Kolhoos "Kalme Hiis erakorraline üld-
koosolek, peetud 24. aprillil 1949.a. algusega
kell 12 päeval, kolhoosi kantseli ruumis, koos
oli 14 liiget.
Päevakord:
1. Koosoleku rakendus.
2. Uute liikmete vastu võtmine
3. Töö jaotus.
4. Tööpäeva pikkuse küsimus:
5. Karjamaa küsimus.
6. 1948. a. talivilja seemne tagastamise küsimus.
7. Töönormide arvestuse küsimus.
8. Allkirja proovide ja laenu tegemise küsimus.
9. Raamatupidaja võtmise küsimus.
1.
Koosoleku juhatajaks waliti Tomson, H. ja proto-
kollijaks Hendrikson, Ilmar
2.
Kolhoosi esimees andis selgitava ülevaate

Lehekülg 22
3.
Õepa, Selma avaldus hakata kolhoosi
liikmeks võeti vastu ühel häälel.
M. Audmeeste avaldus kolhoosi
liikmeks astumiseks jäeti rahulda-
mata, põhjusel et hakkaks ka sama
perekonna töövõimeline inimene Kõrb,
Marta kolhoosi liikmeks, koos Kõrb, Marta
kolhoosi astumisega rahuldab ka üld-
koosolek M. Andmeeste avalduse
4.
Üldkoosolek ärakuulanud kolhoosi-
liikme Hendrikson, Ilmari avalduse
nr. 110. 5 aug. 1949. a ja tema enda sõ-
navõtu töölt ja kolhoosiliikmest lah-
kumiseks, põhjused tervislik seisukord
ja elukoha muutus, otsustas juhatuse
koosoleku otsuse 12. aug. s.a. kinnitada.
ühel häälel /20 häält poolt/.
vabastada Hendrikson, Ilmar
omal soovil töölt ja kolhoosiliikmest
20. aug. 1949. a.
Üldkoosolek jättis Õepa, Elmari
ja Tiivits, Priidu avaldused Hendrikson,
Ilmari hoonete saamise suhtes rahul-
damata, sest avalduses märgitud
elumaja ei kuulu kolhoosile.
Üldkoosolek otsustas Tiivits, Priidu
avalduses märgitud soovi, hakata
jätta
Kaelase kooperatiivi öövahiks rahulda-
matta 12 häälega avalduse vastu 2
poolt ja 6 erapooletuga
Üldkoosolek otsustas juhatuse
otsuse 12. aug. s.a. p. 2. etteloetud
kujul vastu ja täitmiseks võtta
Üldkoosolek otsustas juhatuse otsuse
12. aug. s.a. p.4. hobuste välja prakeerimise
suhtes heaks kiita ja kinnitada ühel häälel.
5.
Üldkoosolek otsustas tühistada