Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Kaarli_(Someru)_vallavalitsus (EAA.4337.1.3)

Lehekülg 8
8
Koos olliwad. Sel. 13.ten Januaris 1868.
Arkna Walla Tallitaja: Juhhan Wirrman.
Abbimehhed: Kustaw Linna ja Karel Sirak.
Wollimehhed: Jürri Willo
Jürri Malberg
Mihkel Jaakman.
Mihkel Bömm.
I. Ja piddasiwad nõu et sol Nekruti rahha maksust
lahti jääwad need, kes peäle 60. aastat wannad on.
II. Et need wabbatikkud keik (olgo maad, ehk ilma) kes
agga ommal lome peawad, kui on: Lehmad, Lambad,
ja Sead, siis peawad nende lomade peält, mis neil
agga on, Mõisast leikusse tükkid leikama, Koolmeist-
tri made pealt, mis Wald on omma peale wõtnud
leikata, ja andwad sedda wabbatikkutele tehha.
Koos olliwad: Sel. 15ten Webruaris 1868.
Arkna walla Tallitaja: Juh. Wirrman.
Abbimehhed Kustaw Linna ja Karel Sirak.
Wollimehhed: Jürri Willo
,, Jurri Malberg.
,, Mihkel Bömm.
,, Mihkel Jaakman
,, Jürri Koppel
I. Ja piddasiwad nõu, et palluwad Kihhelkonna
kohto herra käest sedda lubba, et wõiksiwad
walla Maggasist wilja wälja anda, igga kuus,
päwa meide peäle anda: 3. tsetwerrikud Rukkid,
ja 2. tsetwerrikud suwwi wilja.
II. Ja teisest, et walla Maggasi ait, on siit satik
ilma laeta olnud, ja nüüd ei wõi ennam
ilma laeta olla, selle pärrast, et kattuk-
sest kukkub jo wägga paljo pruggi ulke.
Selle pärrast peab sama, laudo, ja rauda
todud, ja laggi peale tehtud.

Lehekülg 9
9.
Koos olliwad. Sel. 12.ten Martsil. 1868.
Arkna walla Tallitaja Juhhan Wirrman.
Abbimehhed: Kustaw Linna ja Karel Sirak
Sai Koli-wöörmünder wallitsetud:
Astusiwad ette, ja wallisiwad.
1. Jaan Laur.
2. Jürri Willo.
3. Jakob Mik.
4. Hans Bömm.
5. Kristan Tarto.
6. Jürri Malberg.
7. Hans Meister.
8. Jakob Priwoi.
9. Andres Tikkerbeer.
10. Kustaw Linna.
11. Josep Linna.
12. Mart Jaakman.
13. Karel Sirak.
14. Juhhan Wirrman.
Ette olli antud: Kustaw Linna. ja Mart Jaakman
Nendest sai wallitsetud:
Kustaw Linna. Koli
wöörmündriks.
Tallitaja
J. Wirrman.
Koos olliwad. Sel. 27.ten Mais 1868.
Arkna Walla Tallitaja Juhhan Wirrman.
Abbimehhed: Kustaw Linna ja Karel Sirak
Wollimehhed, ja ka perremehhed.
Sai, Koolmeistrile palka jure lissatud.
1. Jaan Laur.
2. Jurri Willo.
3. Jakob Mik.
4. Hans Bömm.
5. Tomas Numman.
6. Jürri Malberg. o
7. Jakob Priwoi.
8. Andres Tikkerbeer.
9. Kustaw Linna.
10. Josep Linna.
11. Mart Jaakman.
12. Karel Sirak.
13. Juhhan Wirrman.
Ja seätsiwad, et Koolmeister Mart Linna
saab igga aasta walla polest makstud, 3. kulli
Odre (se on 1: wak perre pealt)
Ja künla rahha ka egga aasta 4. Ro. hõb. Walla
laekast, ja igga lapse pealt 10. kop. hõb.
Ni sammoti ka ahjo kütti, jälle igga aasta 15. sülda
puid. (se on 1 süld perre peält) Wald ostab,
raiub, ja weab, ja peäle sedda 10. sülda
aggo, ka wald raiub, ja weab, kui koli
maia jure kokko.
Tallitaja J. Wirrmann
Kaarli_(Someru)_vallavalitsus (EAA.4337.1.3)

Lehekülg 10
10.
Koos olliwad. Sel. 15.ten Augustil. 1868.
Arkna walla Tallitaja Juh. Wirrman
Abbimehhed: Kustaw Linna ja Karel Sirak
Wollimehhed. Jürri Willo.
,, Jürri Malberg.
,, Mihkel Jaakman.
,, Mihkel Bömm
Ja piddasiwad nõu, Kihhelkonna kohto
herra kässo peäle, et kas wald arwab omma
wiljaga (se on seme ja leiwaga, läbbi tullema,
ni kaua kui tullewa leikuseni.
Ja arwawad läbbi mennema, ni kaua kui
jälle uut wilja saab, ja ei karda pudust.
tullema.
Koos olliwad sel 29.ten Oktober. 1868.
Arkna walla Tallitaja: Juhhan Wirrman.
Abbimees: Kustaw Linna.
,, Karel Sirak.
Wollimehhed: Jürri Willo.
,, Jürri Malberg.
,, Mihkel Jaakman.
,, Mihkel Bömm.
,, Jürri Koppel
,, Karel Seppen.
Ja pidasiwad nõu Maggasi wilja pärrast.
I. Seme pärrast, et semet peab nii paljo seisma
et igga nelja päwa perre peäle 4. kulli Rukkid
se on 64. kulli Rukkid. ja 48. kulli suwwi wilja.
II. Ja peäle semet, jääb wilja nenda paljo, et
wald arwab omma leiwaga läbbi tullema, ni
kaua kui tullewa leikuseni.
III. Kes armo leiba sawad, waesed, sawad 1. kul. Rukkid,
ja 1/2. kul. Odre hinge peäle aastas.

Lehekülg 13
Koos olliwad sel 11.ten Augustil. 1869.
Arkna walla Tallitaja: Juhhan Wirrman.
Abbimehhed: Kustaw Linna.
,, Karel Sirak.
Wollimehhed:
Jürri Malberg.
Karel Sirak.
Mihkel Bömm.
Jakob Wõrno.
1. Ja piddasid nõu pea rahha pärrast, et pea
rahha lähheb:
1868. a. II.pool: 115, 94. kop.
1869. ,, I. ,, 115, 1/2. ,,
230,94 1/2. kop.
Ja hingesid on 1869.a. Reiwisoni järrel: 123. hinge.
Ja pea rahha maksjaid on. - - 81. ,,
Neid kes ei olle maksjad: - - 14. ,,
Surnud on: - - 24. ,,
Ja Nekrutist on. - - 4. ,,
123. hinge.
Siis tulleb hinge peale maksta. - - 2,85 1/2. kop.
Tallitaja J. Wirrman
13
2. Ja Soltati rahha lähheb: - 32,76 1/2. kop.
Ja ülles piddamist - - - - 3,24. ,,
36,00 1/2 kop.
Ja hingesid on kes maksawad 74. hinge.
Siis tulleb hinge peale maksta: - 49. kop.
3. Kihhelkonna kohto kirjotaja palk - 3. kop.
4. Walla kohto maks 4. karnits Rukkid ja 3. kop. rahha.
4. ja päwa perrede pealt makssud:
5. Jaama maksud: 3. Tsetwernikud ja 2. karnits Kaero.
ja 6 Puuda heino. sum. 6 1/2 kul. Kaero ja 96. Puda heino.
6. Kreis ja Kihhelkonna kohto meeste palk: 4 1/2 karnits Ruk.
7. Maggasi ja kolimaia tullekahjo kassase: 16 1/2 kop.
8. Kortelkambri rahha - - 14 1/2. kop.
9. Krono puud, - - 1/3 jalga
10. Kirriko Õppetajale: 1/2 wak Rukkid. 1/2 wak Odrad.
1/2 wak Kaerad. 3. Leisikad heino. 1. kanna 1 lb linno.
2. jalga puid. 1. kubbo pergo.
11. Köstrile: 7. Toop Rukkid ja 7. toop Odrad.
12. Kirriko mehhele 12. toop Rukkid ja teisel aastal 12. toop. Odra.
Arkna tallitaja: J. Wirrman
Kaarli_(Someru)_vallavalitsus (EAA.4337.1.3)

Lehekülg 18
18
Koos olliwad sel. 2.sel. Aprilis 1870.
Arkna walla Tallitaja Jakob Priwoi.
Abbimees Kristjan Tarto.
,, Jaan Laur.
Wollimehhed Karel Sirak.
,, Kustaw Linna
,, Hans Meister.
Ja piddasiwad nõu, et palluwad Aulikko
kihhelkonna kohto Herralt lubba, nenda
et wõiksiwad Arkna walla Maggasinist
wilja wälja laenada, igga kuus 4. ja
päwa perre peale, 1 kul. Rukkid, 1. kulli Odrad
4. kulli Kaero.
Tallitaja J. Priwoi.
Koos olliwad sel. 18.te Augustil 1870.
Arkna walla Tallitaja Jakob Priwoi.
Abbimehhed Kristan Tarto.
,, Jaan Laur.
Wollimehhed: Karel Sirak.
,, Kustaw Linna
,, Hans Meister
,, Juhhan Laur.
Ja piddasiwad nõu pea rahha pärrast et
tännawo 1870 aastal I. pool lähheb 114. Ro 7. kop.
Ja Reiwisoni järrel on - - - 123. hinge.
Ja neid on kes pea rahha maksawad 67. hinge.
Neid kes ei olle maksjad on - - - 24. ,,
Surnud on - - - 27. ,,
Ja Nekrutist on - - - 5. ,,
123. hinge.
Siis tulleb hinge peale maksta 1. Ro. 70 1/2 kop.

Lehekülg 19
Koos olliwad sel. 12.t Nowember 1870.
Arkna tallitaja Jakob Priwoi.
Abbimees Kristan Tarto.
,, Jaan Laur.
Wollimehhed: Karel Sirak.
,, Hans Meister.
,, Kustaw Linna.
,, Juhhan Laur.
Ja piddasiwad nõu, pea rahha pärrast,
et tännawo 1870. aastal on Arkna wallas
Reiwisoni kirja järrel - 122. hinge.
Ja pea rahha maksjaid on 66. hinge.
Surnud on: - 30 ,,
Waesed, kes ei maksa - 21. ,,
Ja Nekruttist on - 5. ,,
122. hinge.
Ja pea rahha lahheb 1870. aastal:
I. ja II. pool Summa: 231. Ro.- kop.
Siis tulleb igga hinge peale maksta:
Pea rahha: - 3. Ro 50. kop.
Kortel kambri rahha - - ,, 7. ,,
Kihhelkonna kohto kirjotajale - ,, 5. ,,
Walla kohto pabber: - - ,, 3. ,,
Summa: 3. Ro. 65. kop.
Tallitaja:
J. Priwoi
19
Koos olliwad sel. 18. Nowember 1870.
Tallitaja Jakob Priwoi.
Abbimees Kristan Tarto.
,, Jaan Laur.
Wollimehhed: Karel Sirak
,, Kustaw Linna.
,, Hans Meister
,, Jakob Wõrno.
I Ja piddasiwad nõu, walla Maggasi pärrast,
et warras lõhkus hakna trellid ja walla
laeka ärra, Ja et walla laekast saab
rahha wõetud, ja Laekas ärra parrantadud,
ned hakna trellid ette tehtud, ja Maggasi
uksele weel 1. uus luk ette ostetud.
Ja II. et saab weel walla laekast rahha
wõetud, ja koli maia haknatele lugid
ette tehtud.
III. Walla laeka rahha jäi järrel 1869 aasta
Summa - 149 Ro. 78 kop.
Ja Passide ette on tulnud: - 12. ,, 50. ,,
Ja walla kaest on kätte sadud - 50 ,, - ,,
Summa: 212 Ro 28 kop.
Ja sest on wälja läinud - 27 Ro 75. kop.
Jääb järrele 184. Ro. 53. kop.
Tallitaja
J. Priwoi
Kaarli_(Someru)_vallavalitsus (EAA.4337.1.3)

Lehekülg 20
Koos olliwad sel 4.te Tetsember 1870.
Arkna Tallitaja: Jakob Priwoi.
Abbimehhed Kristan Tarto.
,, Jaan Laur
Saiwad wannad Wollimehhed lahti
lastud ja ued jure wallitsetud.
I. Perremeeste hulgast ei sanud lahti.
II. Ilma madeta liikmed, satikud.
1 Jakob Wõrno.
2 Juhhan Laur.
3. Mihkel Böm.
4. Jürri Koppel.
5. Jakob Kubber.
6. Juhhan Priwoi.
II. Ilma madeta liikmetest sai lahti, Wollimehhest.
1. Jakob Wõrno.
Saiwad wallitsetud.
II. Ilma madeta liikmest sai Wollimehheks:
1. Mihkel Böm.
I. Wollimehheks on Perremeeste hulgast.
1. Kustaw Linna
2. Karel Sirak.
3. Hans Meister.
II. Ilma madeta liikmetest on Wollimehheks:
1. Juhhan Laur.
2. Mihkel Bömm.
Tallitaja J. Priwoi.
20
Koos olliwad sel. 4.te Tetsember 1870.
Arkna Tallitaja Jakob Priwoi
ja Korjodo Tallitaja Juhhan Wiilberg.
Pea kohtomees Jürri Willo
Kusto Niggula assemelle sai uus
kohto ja Tallitaja abbimees wallitsetud.
I. Perremehhed.
1. Jakob Mosel.
2. Juhhan Wiilberg.
3. Kristan Rouman.
4. Maddis Sabelman.
Ja nendest sai wallitsetud:
1. Maddis Sabelman. kohto
kõrwas mehheks.
Ja Tallitaja Abbimehheks sai wallitsetud:
Korjodus: 1. Kristan Rouman.
Tallitaja
J. Priwoi
Kirjastus_Kulvaja (ERAF.29.1.51)

Lehekülg 2
1.
Canada 6 II 34.
Edasi töimetusele
Siin kirjutab keegi tööline kes kaasa
töötas rewulutsioni algpäiwil Tallinnas
Kas oleks wõimalik teie lehe kaudu leida
ühtegi seltsimeest Leringradi Eestlasest töölist
kes mulle wõttaks waewaks kirjutada,
Olen huwiga jälginud wene rewolutioni
arengud, mis wiimaste aastattel on teinud
suuri edusammusid, sotsialismi poole, mis
töölis klassil tähendab suurt wõitu, kapitalistide
wastu.
olin Wene Balti tehase tööline rewolutsioni
algul, tehase ewakuerimise puhul astusin ti istu-
ses Tallinna linna kaitse osakonda, kuhu jä
kuni saksa okupatsionini, kui selleaegne enamlaste
wõim oli sunnitud lahkuma Saksa wägede poolt
Olin selleaegses tööliste puna wäes nummer
on weel meeles mis 1060 oli, minu walwe post oli
S. pärnu. mnt ja Wäike Amerika tän nurgal, miilitsa
jauskond oli Liiwalaja, tän jauskona komisar oli
Bussi, kas sellest mehest teab keegi Leningradis
palun wäga kellele see kiri kätte sattub, leida
mõnda seltsimeest kes mulle wastaks adress teisel poolel

Lehekülg 3
August Fulkan
423 Queen str 4 est BH 730
Toronto ont. Canada
palju edu teile atalkonu
jään wastust lootma
telliks teie ajalehte Edasi kuid usun
ett Canada walitsus ei lase läbi
minu sihiks on ett otsida wõimalusi ett Nõukogude
liitu üle tulla
NAE_ERA_R-1252_Tartu_organisatsioonide_likvideerimise_komisjon (ERA.R-1252.1.66)

Lehekülg 16
31 juuli 1940.11
Protokoll 31
kell. 11 30.
Šmerl Jassmann, Mordchai chalipovitš, Moissei
Sverdlov kui Tartu Juudi Likvidatiooni komi-
teedi esindajad üheltpoolt ja Samuel Kaplan
kui Juudi Spordi ja Kultuuri Ühing "Brit-
Trumpeldor" Tartu osakonna juhataja eest,
otsustasid "Brit Trumpeldori" otsuse kohaselt,
liikvideeritava varanduse anda Tartu Juudi
likvidatiooni komiteele hoole alla järgimise
nimestiku kohaselt.
(üks) 1 pingpong laud ühes 2 pukidega, võrgu ja
5. lapatsitega.
7 pinki
5 tooli
2 kappi
1 väike laud laudlinaga
3 paari kaardinad
2 musta tahvli
ligi sada raamatud ja sada broschuurid.
8 pilti ühes raamidega.
1 paberi korv.
1 punase risti paun.
I trumm ühes rihmaga
2 lipu varrast.
1 fortuna mäng.
1 male laua kast 14. vigurdaja 1 tamka vigur
2 paari poksi kinnast.
2 riide nagi 7 konksuga ja kaks konksuga
1 põrand vaip (auguga).
1 Seina lipp vapiga.
(kaks) 2 lipu tuleb muretseda.
2 elektri pirni
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 66
18mal Nowembr. 80,
Kohtu majas olid koos Wabadikud keik.
Lagedi
ja neile sai mõisa walitsuse poolt "Wabadiko
Tegu ehk wilja maksu aro, 23 Jüri k. p. 1882.
ette loetud ja nemad olid selle raha rendiga
rahul, aga ruki wilja tundre maksu ega tulewa aastat
tegu ei lubanud wabadikud mitte teha.
Kolonie sinter Kristjani, Wabadikud paluwad
weel Auuliko Päris härrat, et nende renti
kaa alandaks. sest teiste wabadikudel
rendi aru on kõik alantud, kelle ette
nemad südamest tänawad.
I Kolonie Wanapere
1. Otto Jakob
Leikus
Hans Karamägi
14mal Decembr. 80.
Olga Masikmää kaebab: Minul on Karl
Mikelseni käest 8 Rbl., aga Kaarel Mikel-
sen ei olnud kohtusse tulnud.
II Leeno Birk kaebtus ei sa mitte
ilma suurema kohtu kirjaliku kassuta
ei sa mitte wastu wõetud.
63.
3mal Webruari kuu pääwal
1881
Tallitaja Nigolas Mielberg kaebab
Juhan Bauck soimas mind Tallina
wene turul hulga rahwa ees ja tema
sai kasku et pidi kohtusse tulema, aga
ei tulnud mitte on käsu wastu pannud
II. Leeno Karm kaebab: Sõssi Mari Ba-
siga sõi minu kartuhwled pool peenra
ära, kui mina läksin taga pärima
siis sõimas ja ütles: Sa wõid oma pers.
süüa. -
24mal Februar Karm
II Mari Bach kutsuti ette, tema Leeno ütles:
kaebtuse päle: Minu siga põle tema kartuhwle ära
söönud
waljal on ta kül käinud
ja mina pole teda mitte sõimanud
Leppisid ära ise keskis kohte ees kät
andes.
Tüdruk Krõõt Mättas Kautjalast
teenis Kaebab Toppi perenaese peale, kes
mind wargaks teeb ja ajas mind enne
aastad ära 3 1/2 nädalat ära (minul on weel palk
saada 2 selikut; 12 künart liinast ja 12 k. takust.
Toppi perenaene kutsuti ette, tema ütles
mina ütlesin tutrukule waras. Jõelähtme
laadal ajal warastand kodo minu
kartuhlid keda minu poeg on näind
ja willu on warastanud, õue pealt
leitsin weel umb peo tais willu
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 87
kjätsid mind sinna kinni seutud 4 kohast. käed selja taha
olid kätekuga kinni
kaetud.
kinii uue poe nööriga
Ottu Bender kutsuti ette tema waidles
selle wastu et põle mitte käinud selle naese
rööwimise juures, aga selle teotuse pärast
ei ole mina selle naesega mitte rahul selle
pärast nõuan suuremat kohut.
Prottokoll.
seie juure se üle kuulamise
Waata Pr. Otsus: Hindrek Thomson maksab peaw
32 Rbl 90
Kolmeks
beks se on 16 Rbl. 45 kop. keda sügise 1882
aastal maksetud piab olema
seon Nig. Schwan saab 11 Rbl. Tõnis Bah 11 Rbl. saawad.
II waata Protokol
Rasiko Tallitaja Mart Sirkas kaebas
tuli kohtu ette ja ta nõud is selle üle otsust
mind
mis õigusega on Mik Allikas taon teutanud, et sest
et se asi kogokonna kohtu ammet mehesse ja met-
sa wargusse puudub, jääb suurema kohtu hoolek
seletada.
Nigula Ürbase ja Toppi wäljad ja heinu
on Keik Nigula aja taga, sest ajast peab
mis wasta karjumaad.
13 iga üks pere tegema, Tallitaja moistuse
järele
Sep Nigolas Kesa kaebab: Minul
Juhan Kannismäi käest 2 Rbl 50 kopsaada
keda Juhan ei olnud tulnud
Otsus: Mõis peab seda wõlga
kinni sest ta teenib mõisas.
84.
Seppa Peremees Hans Birkan maksab
20 Birkan rupla maja warandust Walla laeka
selle ette, et Jakob Olbergi magasi wõlga
pärast tema surma wald on maksnud.
Hans Birkan on sellega rahul.
Mardi koha pereme pealt pärib Hans Birkan
maja warandust 32Rbl.
Kohus arwas seda et Juhan Uusman maksab
15 Rbl. Hans Birkanile Jaak Birkan ja
Leeno Birk kumbkile 7 1/2 Rbl.
Kay Schmiedeberg kaebab: Õsel 7/8 Decembr.
tulid lahti loodud uksest 3 woerad mehed sisse, käskisid tuld
keda naad ise warsti tegid
ülesse wõtta, mina hirmusin ära, jooksin kambri panin
ukse seest poolt sisse kinni, aga selle ukse loid ka katki ja
näitasid püstoli, kellegalubati lasta kui heaga ei lase
kinni siduda; ei wõinud ma enam wastu seista, siis
kinni kaetud silm wedasid tuppa
tulid kolm meest kambri sidusid minu käed ja jalad
tõid tuppa
kinni ja panid seilali asemele ussutasid raha pärast ja
tutlesin 12 Rbl on taskus, keda naad kohe ära wõtsid
ja küsisid kus on 360 Rbl. wõtsid woki noore pialt
sidusid kõri kinni, panid surma laulusi ja Issa
meiet lugema ja ütlesid kumba sad tahad kas
Ma palusin neid wäga separat,
noaga südamesse wõi püstoli laseme surnuks
peale selle otsesid kõik kohad läbi leidsid
lese Madli Schmiedebergi asemelt 4 Rbl. kes ise mitte
ja wiskand
kodu ei olnud, ja kambris suldega täidetud kotte
sees 30 Rbl. Mid keda ära olid wõtnud ja
suled laiale pillutand, ja weel usutasid mind
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 99
Aro sepp Nigolas Kesa kaebab: Peeter Mikelsen
wõttis minu jalast saapad ära, et töö raha
120 kop maksmata on.
Mart Steinbach kaebab: Abram Tu-
dermanniga wahetasime hobosid linna
kõrtsis ja Abram on mind petnud, sepärast
tahan taganeda
Abram Tudermann waidles selle
wastu, et ei taha taganeda.
Kohus mõistis. Mart Steinbach mak-
sab 4 Rbl Abram Tuderman tagane-
mist.
II Juhan Uusman Nuhja permees nõu-
dis 4 waka ma põllu ette, mis sell ajal wolg
rukki wiljast tuhjaks jäänud ühe kordse seemn
se on 1 kuul rukid sest maja warandusest
30 Rbl. tagasi 8 Rbl maha siis 22 Rbl.
Otsus: 22 Rbl. maksab Nuhja peremees Mart-
Steinbach ja Tio Steinbach ile pooleks.
Terra Hindrek Thomson maksis 11 Rbl
maja waranduse raha ära
96.
22mal Webruaril 1883.
Kay Roostein Arukulast kaebab: Minul on
3 Rbl Hindrek Karsmanni käest saada, mina ostsin
tema käest sea, jäi 2. Rbl. wõlgu parast andsin
temal 5 Rublase ja 1 Rbl. peenemad raha ei olen
ja tema laks laadala, et pidi siis 3 Rbl ära
tooma ja ole toonud.
Hindrek Kärsmann wastas: tema
wa andis esiteks 3 Rbl ja pärast 5 Rbl. kokku
8 Rbl. 7 Rbl. maksis siga ja ühe 1 Rbl ette, tegin
kartuhwlid maha teinud, selle läbi sai tehtud
Otsus: Hindrek Kärsmann maksab poolek
se on 150 kop lese Kay Roosteinile; sest et õiget
tunistust ei olnud. 2 Rbl 50 kop. 2nädala
sees.
se ei saa protokoll
Peeter Tihanoff Rangu saunast tuli ta
kohtu
7mal Martsil ei olnud mingisugust
22mal Martsil 1883 seletust.
Kohtu mehed olid koos ja mingi
sugust seletust ei tulnud ette
12mal Aprilli ku. s. 1883
Kuimetsast
Jüri Rosenberg nuum härja söötja Lagedi mõisast
kaebab: Mihkel Aitsmann mõisa sulane loi mind
pikkali maha üsna uimaseks. Seda on karjane näinud
Mihkel Aitsmann kutsuti ette, tema waidles selle wastu
et põle teda mitte löönud waid ise maha kukkunud
minu ähwardamise ees.
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.88)

Lehekülg 36
Ost-harjoma
31
Hakenrihter.
Haljawas
sel 9n April 1882.
No 637.
Arrowalla kogokonna kohtule
sadan siin jures, soldat Kristian
Kämm ärra, kis olla Mart Moi-
sama jures wargust teinud. Et
Mart Moisama tänna siin ei olnud, sepärrast
saab Kämm kogokonna kohto holeks antud.-
Se warguse assi tulleb holega järrele kulata
ja kui Kämm tunnistuste läbbi süi alluseks saab,
siis tedda keige kohto käijatega 22n ku p. seie
saata; kui aga se assi weel pudulik on, siis wõib
Kämm, kunni parrema tunnistuseni lahti lastud sama.
Hakenrihter: Baron Rosen
Kogokonna kohus annab omma otsusest minnule teadust,
Kämmile tulleb seddel anda kui temma lahti saab.

Lehekülg 175
KRÄHNHOLM MANUFACTUR.
KRÄHNHOLM BEI NARVA,
1888
No
Waida
walla walitsusele.
Ülemast walitsusest 1857-mal aastal kinnitud kauba ja ammeti pida-
mise seaduse XI kogu II jau 113 paragrahwi, kui ka senna juure 9-mal
Jaani kuu pääwal 1858 aastal wäljaantud lisanduse pöhjusel austab en-
nast Krenholmi wabriku walitsus ülemal nimetud walla walitsusele siin
juures
Juhan Kaasemer´i
wana pas ei ja
kolm rubla - kop. hop. selle palwega ära saata,
et temale wöimalik rutu uus pass Krenholmi wabriku wa-
litsuse käte saadetud saaks, kuhu peale ka keik pereliikmed wana passi
järel üles pandud oleksiwad.
Tähendud passi wiibimata wäljaandmiseks puuduwad passi rahad,
ehk muud maksude wölad, mis passiga ühes üksikult üles antud saawad,
lubab Krenholmi wabriku walitsus passi omaniku kääst sisse nöuda ja ni-
metud walla walitsuse käte saata, weikemad wölad, nägu kopikad, palu-
takse, kui wöimalik, tulewa passiwahetamiseni wölgu jäta.
Kui nimetud Juhan Kaasemar
enne oma wöla tasumist wabrikust ära läheb, siis saab tema
pas walla walitsuse käte tagasi saadetud.
Et segadusi ei tuleks, palutakse nimetud walla walitsust selle kirja
peale seie wabriku walitsusele igate pidi wastust anda.
Krenholmi wabriku walitsuse nimel:

Lehekülg 226
N 71.
16 oktbr
61
OST-HARRIEN.
PAUNKÜLL.
den 14 Octbr 1886.
No 2435.
Waida Tallitajale annan
käsko seal ümberkaudo
järrele kulama, kas ehk Waida
walla kirjas wõi Arrowallas seisab üks
soldat, nimmega, Hans Nikolai üllewel,
kas ehk kiski teab temmast teadust anda.
Otan rutto teadust.
Hakenrihter:
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 10
Rubl kop
wõlg
69. Jaan Olberg putka. + 2
70. Mart Sotal.
71. Maddis Espe ... + 2 "
72. Hindrek Roment
73. Anno Olmann ... + 1.
74. Hindrek Blies ... + 1. 50.
75. Johann Mielbach ... + 1. 50.
76. Jürri Tudermann ... + 1. "
77. Hindrek Karm ... 1. "
78. Jürri Schmiedeberg ... + 1. "
79. Iwan Meier o. + 1.
80. Liso Birkan.
81. Liso Wiitmann.
82. Hans Reks.
83. Jürri Mickelsen.
84. Karel Tudermann.
85. Ewa Olm...
86. Mart Wiitmann.
87. Madli Kruk.
88. Leno Karp.
89. Leno Blies.
90. Trinu Seren.
91. Anno Karm
92. Tina Kruk
93. Leno Pimon.
94. Tanka Tihanow.
28 Rubl 50 kop
Rubl. kop.
wõlg
9.
95. Leno Mielbach.
96. Liso Kamps.
97. Jaak Wock.
98. Mai Kalmann
99. Mart Roll.
100. Tio Kalmann
101. Hans Roll.
102. Hindrek Roll...
103. Peter Tihanow...
104. Leno Bach
105. Hans Sotal. ...
106. Jürri Roll.
107. Mart Ellern.
108. Niggolas Roll.
109. Kristjann Walberg.
110. Metsawat Hindrek.
111. Anno Mickelsen.
112. Jaan Karm.
113. Hindrek Tomson.
114. Anno Schwann nõmme
115. Leno Karp
Summa 22 Rubl
Üllepea on saand jäggatud kuussadda
(600) rubla

Lehekülg 11
Wollimehhed
ollid koos.
Wollimehhed ollid keik koos ja pittasid
arro, ja palluwad Maggasist leiba.
Laggedil sel 20mal Januaris 1869.
Wollimehhed
waeste komité
ollid koos.
Wollimehhed ollid keik koos ja pittasid
arro ja arwasid neid waeseid kes sest armo
jahhutest sawad.
Laggedil sel 25mal Januaris 1869.
Wollimehhed
ollid koos.
Wollimehhed ollid keik koos ja arwasid kes
pearahha makswad ja panniwad maksma
wieteistkümne aastast kunni kuekümne
aastani.
Laggedil sel 19ma Juni kuu päwal
10.
Ilma madeta
liikmed ollid
koos.
Jürrikehhelkonna kohto pea wannema Herra käs-
järrele olliwad keik ilmamadeta liikmed
koos ja wallisid endile sadikuid, need on.
Moisameestest
Niggolas Espe.
Ilmamadeta liikmedtest
1. Jürri Tudermann
2. Jakob Uusmann
3. Hindrek Schmiedeberg
4. Jaan Olberg
Wabbatikud
1. Hans Birkan
2. Mart Karm
3. Jaan Olberg
Sullastemeestest.
1. Hans Mielbach.
2. Hindrek Espe.
3. Hindrek Tönnis Bach.
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 14
üks setwerik rukkid ja üks setwerik odre
kuus.
Tallitaja Hindrek Reinwerk.
Wollimehhed ollid
koos.
Wollimehhed ollid keik koos Tallitaja Hindrek
Reinwerki kässu peale sel 5mal Mai kuu päwal
ja arwasid kes pearahha pittid maksma
ja arwasid maksjad 15 aastast kunni
60 aastani, ja maksjaid arwasid üllepea
222 innimest ja igga innimesse pealt
3 Rubla 12 kop
Wollimehhed
ollid koos.
Wollimehhed ollid keik koos Tallitaja Hindrek
Reinwerki kässu peale sel 15mal Septembris,
ja Tallitaja Hindrek Reinwerk panni
ette, et olli sanud kirriku Herra käest 50 Rubla
ja 85 kop sedda waeste kometee rahha,
ja selle rahha peale olli Maggasis wilja
wõlgo nelli kuli ja kaks Setweriku rukkid.
Ja Wollimehhed pittasid arro ja tellisid
Tallitajad wilja sisse osta, ja see rahha
mis sest wiljast järrel jääb, pitti monne
waese eest sama sisse ostetud, kes isse ei joua
omma wõlgo maksda.
Ja Maddis Espele olli 75 kop sola rahha wõlgo.
Tallitaja Hindrek Reinwerk
13.
Nimmed?
Wollimehhed ollid keik koos sel 28mal Novembris
Wollimehhed
ollid koos.
ja sai ette loetud kui palju Maggasis wilja
sees on, ja kui palju wõlgo weel jääb.
Ja sai ette loetud kui palju Wallalaeka
rahha sisse tulnud, ja wälja antud.
Ja sedda tunnistawad Lagedi walla
wollimehhed tõeks, et se nenda oige on, kui
Maggasi ja Wallalaeka arro lehtede peal
seisab.
Tallitaja Hindrek Reinwerk
Keik Koggokond olli koos sel 12mal Decembris
1870 ja wallisid endile uesi Wolli mehhi
need on.
Keik koggo-
kond olli
koos.
1. Perremeestest. Hans Mickelsen 25 nimmega.
2. Karel Tudermann 19 nimega.
2. Joutemeestest. Jürri Karm 24 nimmega.
Ja liso läbbi lahti sanud
Perremeestest. Hans Urmann
ja Ado Mickelsen.
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 74
Woli Protokolli
Penningilt.
Peremees Jaan Kõlu tuli kohtu ette ja wõttis,
wallast
oma kaswandikuks Dawet Olbergi Laged.
toitjaks.
18 aastad wana, kes jo Lapsest saadik
minu juures on olnud ja sugulasid ei seis-
Daweti wanemad ei seisnud
mitte selle wastu täiskogo ei seisnud selle
Ka wallaa wallakohtu wane
mad lubasid seda -
14mal Julil 1880.
Liisa kohtu päew
No 13. Kohtu ette kutsuti Hans Karm Dr
Heinrik Bender Kersa peremehe
karjamaa
aed on ösel sel 13/14 s. k. p. maha kistud
200 sammu
ja jõkke lobitud, keda tema Hans Karmi
Kepsu pere sulase töö arwab olewat, kes seda
päew enne lubanud teha.
Hans Karm kutsuti ette, tema
käest sai küsitud, kas oled selle aja ösel
maha kiskunud, tema wastas: mina ei ole
seda mitti teinud so uimase peaga
lubasin seda teha.) Mina tulin talgule
laksin isa sanna juurest läbi, kust
Kärsa peremees ka tuli meie saime
waidlema ja uimase peaga ütlesin ma
lähen wiskan selle aja jõkke, seda
karjamaa ees
pole siin tarwis, aga ma ei teinud
seda laksin kodu ja heidsin magama
ja magasin kõige selle öö kodu.
Kepsu Peremees Ado Mikkelsen tunnistas.
Hans Karm maggas ösekodo.
Ja seda tunnistawad weel:
Jaak Topman, Pearu Juhan Kruuk
Kohus ei wõinud seda assa seletada
ja, sest et õiget tunnistust ei olnud sai selle
Hans Karm manitsetud seda asja järel
kulatud, kes seda teinud ja
Juhan Birk
1. 28mal Heina kuupäewal 81.
K.
EAland
Hindrek Kruusman mõisa metsawaht.
kaebab Mik Miku poeg Allika peale
se olla tema 600 Rbl. raha ära warastanud,
mis temal kodo laua sahtles kambris
lukku taga olnud
sest hakkasin mina Mik Allikase peale
kuulnud mul raha olewad
arwama, sest tema oli seda raha näinud ja
tema wanemad praegal ja Mik enne elas seal ligidal Nomme peres. ja
umbes arwata kaks nädalad enne seda oli
tema ses kam bres mitto tundi istunud.
Sellepärast läksin linna tema kortlesse
kösti wabriku
tööl olnud
õhtu kellu 12ni töölt ära palunud olla
aga on kellu 9 on jälle tööle läinud Pres-
kesti fabrikusse. Ma andsin seda linna
läksime tema kortlesse, seal ütles: ma
olen selle päewa maganud.
71.
ja magasin kõige selle öö kodu.
Kepsu Peremees Aalo Mikkelsen tunnistas.
Hans Karm maggas öse kodo.
Ja seda tunnistawad weel:
Jaak Topman, Pearn Juhan Kruuk
Kohus ei wõinud seda assa seletada
ja, sest et õiget tunnistust ei olnud sai selle
Hans Karm manitsetud seda asja järel
kulatud, kes seda teinud ja
Juhan Birk
1. 28mal Heina kuu päewal 81.
K.
Etland
Hindrek Kruusman mõisa metsawaht,
kaebab Mik Miku poeg Allika peale
se olla tema 6060 Rbl. raha ära warastanud,
mis temal kodo laua sahtles kambris
lukku taga olnud
sest hakkasin mina ehk Allikase peale
arwama, sest tema oli
tema wanemad praegal ja Mik enne et as seal ligidal Nime peres ja
umbes arwata kaks nädalad enne seda olla
tema ses kam broes mitte tundi istunud.
Sellepärast läksin linna tema kortlesse
kõsti wabriku
küsima kas tema sel päewal kodo oli ja on
õhtu kellu 12ne töölt ära palunud olla
aga on kellu 9 tälle tööle läinud Pres-
Kesti sabri kusse. Ma andsin sedalinna
Politsei walitsusele teada ja kwartaliga
läksime tema kortlesse, seal ütles: ma
olin selle päewa maganud!
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 86
põldu
4 wakamad maad oli tühi ja selle maja
warandus tuleb 20 Rbl.
Otsus: Hans Urman maksab 12 Rbl.
weel Ano Kruukile.
Hans Uurman on maksnud.
Karel Mikelsen kaebab: Minul on
Leppiko koha maja warandusest saada
30
se on 42 Rbl Mille wastu wend Hans
ei waielnud.
Karel Mikelsen pärib oma ehitud
Leppikoha hoonetest:
2 aita 4 lauta üks hageru
ja üks wahe hoone ja üks küün
maksis
4 Rbl. Hans Käramagi maksnud
Leeno Kampsule ja üle on 13 Rbl,
Leenul kää
Kohus Mart Steinbah ja Tio
Steinbah saawad need Nuhja
pere koha warandust pooleks.
83.
Mõisa sepp. Mart Münter andis oma
kewade laenatud heinad üles 1 koorm
25 Puuda. á 50 kop. 12 1/2 Rbl.
Mart n. Kay Luks kaebas: Minul on Hindrek
Kersmann käest oma poja teenistuse ette
kasukus.
Hindr Minu Kärsmann mina lubasin
wasta
21sel Decembr. 81.
Tallitaja Nigolas Miilberg andis üles
kaebtuse
peale kutsuti Jakob Kaarman ette,
temal on 26 Rbl. 28 kop. kroono ja
walla maksusi wõlgu kelle wastu mitte ei
waielnud ja lubas 6 Rbl 28 kop. 2 näda-
lat pärast uut aastat är maksta, aga
20 Rbl. lubab 2 nädalat enne Jaani
uue tallitaja Juhan Uusmann kätte
maksta. - Lubasid sai ilma rahata
pass.
Kay Schmiedeberg kaebab: Otto Bender
on oli nende meeste hulkas, kes mind käisiwad
enne 2 nadalad
Esmaspäew õhtu piinamas ja kes minu raha ja wara
12 Rbl.
ara wiisid ja Hans Turgan ja Otto oli. ka seal nende
Turgan ja Otto Bender
hulkas, rehe alt olid nemad aga 3 meest olid toas
ja sidusid minu käed jalad ja kõri kinni ja punased
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 94
91.
Kohus arwas:
Kärsa peremees maksab 1 selik 3 Rbl.
6 künart lin. a 20 120 k.
12. kü. t. a 15. 180
Summa 300 kop
Deisipäew 24mal Augustil 1882
17.
An Karm kaebab: Mul on Hans Luks n
käest 11 Rbl. 60 kop. saada,
Hans Luks ütles waidles selle wastu, et
põle enam nii palju anda waid kolm päew ka
ja pärim. 3 Rbl.
minu hobosega linnas ja kiwiwedamise raha
wõttis 3,70 kop. oma kätte 370
150
5.20
Kohus arwas linnas käimise hobuse
päewad 150 kop. ja 370 kop. kiwi wedamise
nadala
raha kokko 520 kop makstud ja kahe Ham
kohe
Luks nädala pärast maksab 6 Rbl. 40 kop.
An Kormile:
Hindrek Kalma kaebab Jaan Reha
niitis minu heinamaa ära 2,4 waka maad
ja Jaan Reha kutsuti ette, tema waidles selle wastu
et walitseja on seda heinamaad mulle
naidanud
18.
Kärsa peremees HindrekBender kaebab:
Hindrek Reinwerk Reinu peremehe aaned 18
ajasin oma wilja waljalt kinni, laksin hommik
linna ja utlesin et alla 15 kop. aane pialt piab
maksma, kis järel tuleb, aga Reinu peremees
tuli päewal senna ja wiis wägise aaned ära
ja soimand Ottud minu poega ja luband
tulewa kewade karjas maal ära põledada.
õlgedega meid
ja enne ajas sia kinni ja andsin tüdruku kätte.
Otto Bender oli ise ka kohtu ees ja
tõendas, et tema soimand "Masurikuks
tat ninaks ja lua ware wastu korwi puud
katki
Reinu peremees Hindrek Reinwerk
ütles need olid minu: teretasin, ma kuulsin teil on
ani kinni wõi muuja, Ottu wastas ja on ja nõudis
15 kop ane pialt ja ma nõudsin kahju järel Otto
ei tulnud, wiimaks läksin ise ja lasin aned
laudast wälja ja ütlesin teie ulgused trahwite
teisi
kui perem; sina olete tatnina
Kohus mõistis Hindrek Reinwerk maksab
iga ane pialt 10kop. kop 18 and; kokku
180 kop ja 1 Rbl. walla laeka et on
oma lubaga aned lahti laudast teinud
ja sia ette 20 kop. kahe nädala sees piab
maksetud olema -.-
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.88)

Lehekülg 14
andma, mis luggo selle asjaga on ja kui
wõimalik, siis ka walla kohto protokoll
seie saatma, et sest arro saaks, mis põhja
peal se kaebtus seisab.-
Kriwel kaebab ka, et Mart Mõisama
on üttelnud, nagu olleks Kriwel isse wes-
kilt warrastanud. - Tallitajale annan
käsku, et peab sedda asja walla kohtuse
ülle kulamiseks andma, et assi selgeks saaks.
Hakenrihter herra Baron Rosen
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 88
ja kee
mind, tõmbasid raha kaelast ära pinkutasi
ümber kaela nöörisid ja jätsid nenda armuta ase-
me peale, kui kolm meest mind wedasin, nägin
rehealuse sees kaks meest weel oliwad, keda ma
Hans Turgan ja Otto Bendre arwasin. Hans
nägin olewad
Turgan oli suwel minul juures tööl ja tahtis
mind omale kosida, aga mina ei wõtnud teda
wastu, siis nagi minu asju ärra
Otto Bender kutsuti ette, tema waid-
les selle wastu, et põlle käinud waid sel õsel
kodo keda ka isa toendas, mina ei taha selle
au taotuse pärast rahul, ma nõuan selle pärast
Kay Schmiede rgi suurema kohtu ots ees wastamist
alla.
Kohus ei wõinud seda asja seletada.
Tallitaja peab senna minema ja Ulekula
mise Protokol tegema
kurja teo kohta
1882 12mal Januaril
Otto Bender tuli ette ja tunistas
et temal on weel tunnismehe
7 Decem kel 6 Mart Maar tunistas: Otto Bender oli
ohtu kell waksalis ja läks lagedi ära Tema oli
kellu 11. ajal Waksalist oma saabaid waa-
tamas, kas walmis olid
Peter Efimoff. Waksali weksle mees
tunis seda sama.
Juhan Birk wabadiktunnistas: Nada Teine päew
Deisipääw 8mal Decembr. olin mina Kaie oma sannas
ja Kay rääkis oma röömisest ja mina pärisin, kas
85.
tundsid neid mehi, aga tema wastast ma olin
ehmatand, ja ühe mehe oleks ma nende hulgast
tunnud mis ma linnas olen näinud.
Hans Woormann Rummust pärit elab prae
gul Lagedil sai päritud, kas sa oled ütelnud
et Otto Bender on warastanud Määsana
käest
Kay Schmiedebergi roowimise juures ja
tema waidles selle wastu, et põle kelligi
inimese peale ütelnud.
Nigolas Maar Hindrek peremes: tunnistas:
roomise
Kay Schmiedeberg tuli sel ösel ehmatand
kinnisiotud kättega särgil senna meie
ukse taha ja palus sisse lasta, aga rääkida
ja sai sisse lastud
ei moistnud ta kedagi; suurest sai käed
selja taka lahti tehtud -
Hindrek Jüri Mikelsen kaebab Lese
Ano Kaarmani raha 4 Rbl 20 on oli Jüri
Miilbahi käest sada, kellest. tema 2 Rbl
en mine wa talw ära maksnud aga 220 kop.
saada jäi, kewade kui Ano Kaarmani mees
haige oli kutsus mind J. Mik. senna ja andis
wõlgnikud mulle tiada, kelle hulkas siis
Jüri Miilbah oli, sai kewade temal kinnitatud
seda asja ära seletada, kui mees weel, elas, aga
Jüri Miilbah ei olnud seda ära seletanud.
Jüri Miilbah kutsuti ette tema waidles
selle wastu, et põle enam maksta Lese
Ano Kaarmanile. 2 Rbl maksin Hindreko
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 97
26mal Octobril 1882 a
Hans Steinbach kaebas: Minul on
Hans Birkani käest kaewa tegemise eest
minu töö waewa nõuda, mis minust selle koha
pial olles tehtud sai
Hans Birkan Seppa Mardi peremees ütles
mõisa walitsus on seda walja maksnud.
Jaan Karm kaebab: Minul on Nigol
peremehe Kustu Lounali käest kasukas
2 westi. paar püksid, warastega kamsul
ette
Nigola peremees kutsuti, tema ütles:
Mina pian selle pärast kinni, tema wõttis tas-
kust kotti seest 5 Rbl. ära 2/5 päewa
käis linna ja wie, waksali wilja kottiga. 2 päew
Wasjalas heina wõrk kaudanud ära. ja üks
rihm 25 kop. 5 Rbl.
sugisine 4 päew. 1 - 20 kop.
1 kott. - - 60 -
võrk - 40 -
2 päeva -- 80
25
Kasukas- 7 Rbl.
3. Rbl. 25 kop.
west. - 50ko
kohus mõistis Kustu
puksid 1- 50
Lounall maksab:
kamsol 3 -50
1 Rbl 25 kop. ja teeb
Jaan Karmile kasuk
5. 50
4 nadala sees piab
3 25
maksetud olla
2. Rbl 25 kop
94.
Jaan Reha kaebab: Jaan Rull on
minul moisa poelest antud heinamaast 1 waia
wahe ära teinud
Jaan Rull ei waielnud selle wastu
et on üks 2 wakka maa risti ära teinud.
Kohus arwas JaanRull maksab Jaan
Rehale 5 Rbl. heina ma tegemise ette.
Nigolas Schwan
Mart Sothal kaebab: Warewere peremees soimas
mind sia wargaks ja minu naest wälja wargaks. ja
raha wargaks
Nigolas Schwan kutsuti ette, tema waidles
selle wastu et on Mart Sothal enne sõimanud.
Ado Maar tunistas: Mart Suthali soimas
Nigolas Schwan sia wargaks ja naest walja war-
gaks.
70 kop
Jaan Lõunall tunistas: Mart Sothal
lit soimas, siawargaks, ja naest waljawargaks
Otsus Nigolas Schwan maksab 3 Rbl.
walla laeka. kahe nädala sees piab
maksetud.
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.88)

Lehekülg 74
Ost-harjoma
Hakenrichter.
61
Haljawas
sel 22 Juli 1882.
No 1307.
Waida Tallitajale annan
teada, et Keiserlik Lantstoa
kohto mõistmist möda, on
Jürri Kriwel ja temma naene Marri
2 kuud wangi mõistetud, et on tohtinud
Tallitajad omma ammeti tallituse aegus
laimata, ja maksab Kriwel üllesedda
päwa wiitmise kullo: Jürri Kanketer
1 Ro 50 k ja Mart Moisama'le 1 Ro 50 k.
Kriwel ja temma naene tullewad ka 5mal
Augusti ku p. seie, ja towad 3 Ro kasa.
Hakenrihtre herra: Baron Stackelberg.
Siin jures Waida ja Arrowalla
posti mona makso arroleht.
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 68
käest
Ma sai mini kirstust kätte: 3 paari
sukki, paar kindaid ja 3 paari laia pae-
lad; need wottis oma kirstust.
Tunnistuseks tuletawad ette
Kaarel Feldt. ja kaewataw Liiso Birk
tulgu tulewaks kohtu pääwaks.
5 Rbl maksis Juhan jälle
Juhan Wiitman oma wanemates
päritud sauna oma õe Ahne
55 Rbl. müja
Se ei suure 31sel Märtsil 1881.
protokolli
kirjutud.
Baron Ungern Sternbergi käsu
peale sai al nimetud mehed ette kut-
sutud kellel moisast saada on:
1 Mart Sothal - 5 koormad heinu
1880 aastal laenand
arwat. à koorm. 25 Puud
II. 2 tündre ohre
ja moisa anda
4 wakka rukkid.
2) Hans Mickelsen Uue Lepikult saada on
30 Rbl. palga raha ja 2 ru
ette
9 Rbl. kahe sülla kiwi
wedamise ette
Summa 44 Rbl. -
saanu
24 pääwa tööl olnud 7 1/2 Rbl. kätte
rahas maksmat
3.
Johan Olmberg 9 pääwa tool olnud à pääw
50 kopp. 4 Rbl. 50 kop-
4. Jüri Olmberg on mõisa päiwite raha pärast tööl
Davet Olmberg olnud. 240 pääwa à pääw 50 kop.
90 Rbl on kätte saanud ja 30 Rbl. saada. -
5) Hindrek Urban on moistast tööl olnud 53 pääw
à ko 22 Rbl. raha saanud. 4 1/2 Rbl saamata
6.) Hindrek Zereen tööl olnud 34 pääwa a 50 kop
maksmata kõik.
7) Jaak Sepp. 44 pääwa à 50 kop.
raha kättesaanud 10 Rbl. j
ja saamata 12 Rbl. ja 1/2 süla puu wedu 1 Rbl.
8) Mick Mickelsen 8 pääwa tööl a 50 ko
saamata raha kõik.
9) Juhan Birk 40 pääwa à 50 kop.
19 Rbl. kätte ja 1 Rbl. saada -
10) Nigolas Espe 45 1/2 süld rautkiwi wedand
10 sülda. à 4 süld 4 Rbl.
35 1/2 - a 3 1/2 Rbl.
Raha kätte saanud 145 Rbl.
saamata - 19 Rbl - 25 kop.
13 jala 2 hobose pääwa tööse mõisa tarwi
tuses käinud maksmata jäänud
11) Mart Saar 50 pääwa tööl olnud 25 Rbl.
3 Rbl. saada 6 pääwa ette. // Kätte saanud
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.88)

Lehekülg 130
Sirkulär
Arrowalla walla Politseile
No ,, 11. Arrowall
Sirkular
Kosse
Kirriko wörmündre
herra polest
Habbat 15m Juni
1883.
No ,, 11.
29
Kosse kihhelkonna
walla Politseidelle.
Ue kihhelkonna Sildade jäggamesse per-
rast, soawad Tallitajad eddasi nimmetud päwa-
deks, ja nende koa eddasi ülles pandud kohtade
piale tellitud. -
1. Esmaspäw 20m Juni kuu päwal, akkab mõet
Kollo kõrtsust piale, ja piawad sial ommiko
warra ollema: Uemõisa, Tammiko, Orro,
Tuhhala ja Arrowalla Tallitajad. -
(Tuhhala ja Arrowalla Tallitajad weiwad
Saula kõrtsus odata)
2. Teisipäw 21m J. k. p. akkab mõet piale
Kosse kirriko kõrtsust, ja soawad ommi-
kuks senna tellitud: Rawwila, Uemõisa,
Perrila, Pikkawerre, Nõmbra, Kiwwilo ja
Allawerre Tallitajad.
(Allawerre, Kiwwilo ja Nõmbra Tallitajad, weiwad
kesk Allawerre Kosse tee pial kussagil odata.
ja sedda keskommikust.).
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 70
67.
Palki leikamine 1310 palki à 5 kop.
Palka saada: 15 Rbl. raha 2 Tswt. 2 Tswrk
1/2 sülda wedand puid 1 Rbl.
Ropko Leetsi palkide saatmise tarwis 100 Rbl.
saatnud raha senna juure maksin 622 kop.
Puude saagimese peale 60 Rbl. saand
Jüri Kamps
15 pääwa raha saada 7 1/2 Rbl.
Hindrek Bender. saada 1 wak linak-
sed. -
Tõnis Bach on saada: 3 aanede ette à 120 kop.
ree ma jallaksed panendid 1 Rbl.
1 look
190 kop
2 pääwa tööl à 50 kop. Summa 1 Rbl,
Lesk naene Liisu Espe 4 1/2 pääwa kartufle
wõtmise ajal ja 50 kop. raha saada
Kohus mõistis. Juhan Birk
maksab Jüri pääwaks 12 Rbl,
sest, 1 Rbl. jääb wanaema
II Hans Mielbach mõisa metsawaht
kaebab: Sahalt Adam Tiitsmann ja Jüri
Ollebert on kartuwle kuhja kallal käi
nud ja kelkuga 1 wak osa wiinud. -
Kutsuti kohtu ette Jüri Oleberg, tema waidles
selle wastu
Adam Tiitsmann ei waielnud selle wastu
waid ütles, ühe Tsetweriko osa wiisin sealt
kartuhwlid, mul oli nälg kää, selle pärast
läksid sealt otsima wõtma. -
Kohus mõistis:
Need mõlemad on 24 tundi wee ja leiwa
peal puuris ja ei wo naad ei jõua muud
trahwi maksta. sest teine 70 aastad ja teine
ilma käsi sõrmeteta sant ja maksa wad
1 Tswrek
kumbki need kartuhwlid mõisa
Johan Rei Nehatu walla Ostawnoi madruse naene
Mari astus kohtu ette ja küsis kas te nemad ei woiks
oma wanematte sauna ara muia, sest nende woerasisa
elab seal sees noorema tütriga
Kohtu otsus:
Kohus ei lubanud kellegile üksikult sauna müa
waid kui tahawad siis peawad keik 4 kesi tulema
ja kohtu ees tunnistama et nad keik selle kauba
ga rahul on
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 71
Aga on wäga
Kaarel Feldt tunistas Lisa Birku kaebtuse
warguse
peale: Liisu Birk tuli minu järele ja
kutsus mind sau oma sauna juure waata
ma; ma läksin waatama ja nägin
wana ema kirstu ukse oli lahti olewad. -
ja Liisu kirst oli ka lukkust lahti tehtud
riided olid hunnikus sõnniku peal maas
ära ütlesid warastud. Juhani riided,
Liiso Birck kutsuti ette, tema
käest küsitud te mis on warastud:
Juhani riided, hõbe asjad, kindaid olid
mul ära warastud, aga tema riideid ei
ole warastanud.
24mal Aprilil 1881-
6 meest olid koos, ja pidasid aru
nimelt: Jüri Wiitmann
Hindrek Reinwerk
Ermo Roll
Jüri Pentner
Jüri Tudermann
Hans Espe
käsib
Karel Tudermann tuli ette ja andis üles
waste ehitud
oma hooneid Nigola kohast. ait, laut
ja pärib selle ette 150 Rbl. aga need kuus
meest päriwad mõistsid 100 Rbl.
Nüüdne Nigola Peremees Hans Lustwerk
lubas siis maksta, kui tema selle koha peale jääb
68
Endine Ole pere ne tuli ette ja pärib oma hoonete
4 aita, 3 puu auta 2 kiwi lauta 2 hage
riku kiwist seda järel waadatud ja 110 Rbl.
alla arwatud.
16 koormad sõnnikud mõisa wiidud à 25.4 Rbl
Istutud puid on palju: tammed, saared, õunapuud
I
Endine Kustu peremes Juhan Olbergi hooned said
järel waadatud, leiti:
3 aita, 1 hagerik1 kiwi laut köök ja kelder
ja said arwatud - 140 Rbl. alla
rukki seemet 2 tündret 1 külimit
Kuremetsa koha peale maha teinud sest seal
enne ei olnud, seda nõuan mina.
III Metsawaht saada 25 sarika puud à 5 kop.
Hendrik Kruusman
125 kop
IV. Nigolas Espe on 11 jala paaw 2 hobose
paawa á 50 kop. 2 hobose 250 kop
End. Nurge peremees pärib Kuremetsa aja ette 170 süld
kuu
à 10 kop. 17 Rbl.
20 kop.
ja 19 palki wedu mõisast saada à 80 kop. 15 Rbl
V. Nõmme pere mees Mik Allikas andis üles:
1 keldre ja köögile eest maksis Hans Mikelsen 25 Rbl
4 ahju malmi saada - ja pärib à 2 Rbl. 8 Rb
Kubjas Worbyl on saada 5 labidat ostnud à 40k.
1 luk 70 kopikad - 270 kop.
VI. Ermo Roll poeg Juhan karjas olnud
Jaani päewast kuni Mihli päewani 250 kop
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 83
80.
Mart Mikkelsen kutsuti ette, tema
waidles selle wastu et põle mitte löönud.
seda on Jüri Tudermann ja Madise n. Trino
Espe
Manus Thomson tunistas. Mart Mikel
sen tõmbas esiteks kojas pikkali maha
tuas
olnud. Marti saatsin minema wankri
peale pannes. Siis kutsusin Nigola Schw
wälja ja pannin wankri peale ja istusin kõr-
wa, korraga tuli toiste seast üks mees ja
tõmbas Nig. Schwan wankri pealt maha
ja jooksis ära, mina jooksin järele nägin
et Mart Mikelsen oli. - läksin wankri
peale jälle tuli ja tõmbas maha.-
Hindren Zereen ja Hans Birkani
kaebtuse (Hans Lustwerk ette kutsutud
parast sai
wana akruse kutne
ja küsitud kas oled on toitu seganud
moisa
aga ei ole mitte! aga ometigi luban
Mart Mannas astus kohtu ett ja kaebab
ageriku mis Kepsu oue peal ja Isa ja pärantus
nouab oma
Jääb walla koko tulemise ajaks
Sel 13m Nowember 1881
Kohtu ette ostus Tõnu Känd Mik Allikas
ei ole tulnud sellepärast jääb se asi teisek
korraks kahenadala pärast peab kask antud
saam
II Jüri Ader kaeba nõuab tunnistust et tema on
Abram Krüüsmann kohtus wandund ja siiski on
Mik Hallika Wasta Mannerehti
Mik lahtii lastud ja jään separast walelikuks
III Kad
Jaan Klausner kaebtused said ette
woetud ja need tunnistused olid need
sama, mis ennegu
IV Kadri Kruuberg kaebas: mina põle
seda enne mõistetud raha Mari Zereeni
käest kätte saanud.
Jüri Tudermann tunistas: Mart
Mikelsen oli sel ajal toas, kui Nigolas
Schwani Tonti kortsi ees sai õues
sai löötud
An Thomson Magnus naene tunistas:
Mart Mikelsen lõi toas Nig. Schwani
pikali maha ja õues tombas üks tund-
mata mees Nig. Schwani wankri pealt
kaks korda maha ja löönud teda wastu
pead ja minu mees ütles teda Mart Mikel
seni olewad teda kinni wõttes
Leppisid isekeskis
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 85
P. -
Iwan Meyer, andis oma ehitud
hooned Wanapere koha peal üles,
nimelt: mis tema oma ise selle
nimetud koha peale on ehitud, need
on: 2 aita õle kattukse al, -50 Rbl.
puust üks hagerik
1 wõlwitud kelder, kus 8 sülda ostetud
kiwist
kiwa ärakulunud 30 Rbl.
Summa 80 Rbl. kaheksa kümmend
15 Decembr 81.
May Seren kaebab: Minul on palka saada
mõisast ja ei anta kätte, et olen pidand
salaja mõisa lehmi lüpsma. ja selle pärast läksin riidlesime
An Andresson tunistas: May lüpsis
Sootewa kõrtsi ligidal ühte lehma ja wiis ka
salaja lõh lautas lüpsmise ajal piima
üles oma tuppa wiinud wiis. mind sõimas ja
selle
O Mõisa piima naene tunistas:
Mina leidsin 3/4 toopi piima tüdrukul
toast, aga keegi ei ütelnud, kes piima
wõtnud. weel kaebas: 8 lb willu on
An Adresson ära on sahwrist ära wõtnud
8 lb willa
An Andreson waidleb wastu, et tema pole mitte
willa warastanud, waid olen mustad willad Asaka
kõrsu perenaese käest saanud ja sinisid on ema
käest saanud keda ta ise wärwinud.
82.
Lesk Ano Leeno Pliis ja tunistas
et tema wõttab oma wenna poja Jaan
Piis 8 aastad wana omale toitjaks
Ano Miilbah oma ema ja Hans Miilbah
ei seisnud mitte selle wastu. -"-
sugulased. ei seisnud.
Ano Miilbah kaebab: Minul on 1 Rbl.
Mart Wiitmann naene Kay kaest saada
mis lehma taganemise juures maksta sai
Kay Wiitman ei waidled selle wastu.
KOtsus 50 kop maksab Kay Wiitmann
Leeno Miilbah.
HH Otsus May Zeeren ja An
Andresen maksawad kumbki
3 Rbl. trahwi. - Tro riidlemise ja
piima warguse pärast
Made Schmiedeberg andis üles käest
Hans Thomson 16 Rbl. Mardi willased püksu
ja Juhan Bauk 12 1/2 on saada.-
1 Rbl. peab Juhan Seren ära maksma
Ano Kruuk Johan lesk kaebab
Minul on edist Kepsu maja waranduse raha
25 Rbl härja raha ja 5 Rbl, sahad ike
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 90
et ta teda lõi. esiteks lõi nõnda wastu seina
ja parast wastu piad.
K Otsus: Juhan Kaunismäe maksab 2 Rbl
1 Rbl Tüdrukule ja 1 Rbl walla laeka.
piab kahe nadala pärast wälja maksm
Mart Mannas tuli kohtu ette, ja
paris Kepsu koha pe hoonetest üht hageriku
omale, keda wanemad temale lubatud.
aga seda asja ei wõinud mitte kohus seletud
et on hiljaks jäenud.
Mart Schmiedeberg tuli kohtu ette, ja paris
walla poolt tunistust, et Kay Schmiedeberg
pärast, keda ema Madly Schmiedebergi on
tiutanud, et peab üks liderlik inimene
olema.- Keegi ei tulnud wallast seda
asja kinnitama, et. Kay Schmideberg
on 6 käsu wastu eksinud, keda Madly
tunnistand Õppetaja härra ees, ked
Kuus meest olid koos nimelt:
87.
27mal Aprillil 1882.
Jakob Uusman kaebas: Jüri Mikelsen
Kepsu Jüri peremees ei anna enne lubatud
pollumaad s. on 3 wakka iga tõstandust ehk 9 wa.
üle pea minule selle koha rendi mööda
Jüri Mikelsen wastas: Baroni härra
sõna piale panin selle koha Jakob Uusman
käes oldud põllu maa harimist kinni; sest
tema ei taha mitte neid maksusi maksta, mis
selle koha renti mööda tuleb.
Nõmme
Mik Allikas naene An tuli ette oma
koha pärast, keda Bäris härra Hindrek
Kruusmannile arendi piale andis, sest ta
tahab tagasi, aga se jäi suurema kohtu
hooleks seletada.-
Onni
Kristjan Praks naene Leeno käis oma Leppiku
koha maja warandust Mik Allikas käest
nõudmas, tema kästud 2 nädala pärast mõisast
Mik Allikas sai
üks tunnistust päritud saama.
Rae_vallavalitsus (EAA.2639.1.1)

Lehekülg 95
Tallitaja kuulamise Protokoll
Leeno Karm kaebtuse pärast et Waksalis teenistu
ses olewad mehed on kapsaid kaind warastamas
(Tallitaja abimees Tawet Olberg käis Jüri
Karm n. Leenuga seltsis neid kapstaid)
Esiteks läinud Jüri Karm n Leenuga waksali
neid kapsaid otsima, sest et jäljed olid sinna poole
läinud sest kaste pial olid jäljed näha ja mitmes
kohas sialt tulles oli kaali lehta ja rauttee pial jaama
kapsa
ligidal ja platwormi hakkates olid kapsa lehed
ja hoowi waarawa eel oli kali tük maas ja
lehma asemel leidis Juhan Maar´a sõnniku sisse
kali ja kapsta lehta matwad; sa tema wõtnud
need lehed ära ja küsind Juhani käest: kust sa need
lehed olid wõtnud? tema wastas Õse kel 12 tõin
linnast natsalniku wennaga aga korwast
kolenud Hans Supka: minna tõin oli kell 10 linnast
kottiga
need kapsa-lehed. Tal Leenu Karm wottis need
lehed rüppe ja läks Tallitaja abimehe juure
tema seltsis läinud Waksali ja siis räkind
JuhanMaar ja Hans Supka need ees nimetud
sõnad ja Tallitaja abimees läinud neid jälgi
mööda Leenu Karm kapsa aeda ja leidnud seald
kapstaid ja kalisi toodud ja neid jälgi 11 oli leigatud
ja 17 olid leigadud
kesknädal
Jaama Ülem siis magas kui esiteks siula läksin käisin
aga teised waksali mehed olid sial, mina kustki ei laksnud
otsida muud kui se jaama n Leenu Karm oli enne need lehed
ära wõtnud, aga teisel päewal kutsus Jaama Ülem
mind oma juure ja küsis: kas sa tiad, kus sa eile käisid
wastasin: käisin waksalis. kelle maja se on, vasta-
sin: Kroonu maja. siis küsis: kas sul on kett kasas,
Kas sul oli eile kett kasas: ei olnud
täna ohtu
siis ütles: ma lasen linnast sandarmi tulla 92.
ja Sind saab kinni siutud ja sa saad Hakenrihtre
juure saadetud, ja weel ütles kui mina oleks ülewalt
alla tulnud siis oleks mina ise sulle teinud ja oleks
laksnud oma mehi sulle oige heaste anda ja
wiimaks üttelnud sa oleks Siberi wäärt ol-
nud.
Hans Birkan Seppa peremees andis
üles et waksali Ülema aned ja kanad on tänawu
sui palju kahju teinud, mitto korda olen mina jaama ülema
härraga selle pärast rääkinud ja teda kinnitanud, et hoiab
omad loomad aga se ei aitanud ühtegi esiteks
hunikus
sõiwad kõrre otsas ja wiimaks üsna ära mina
arwan kõikse wähemalt on 10 Rbl eest kahju teinud
Tallitaja Juhan Uusman käis neid ohri
hunnikus waatamas, ja arwas seda
kõikse wähemalt leppimise teel 5 Rbl.
kahju tasumiseks
se kahi wäärt olewad. ka kõikse suise kahju
Septembr.
14mal August ku päewal
Hindrek Kalmann mõisa sulane kaebas: Jaan
Reha tegi minu heinamaa heina ajal ära wiis heinad
8 15 wakamaad
kojad.
Jaan Reha kutsuti ette, tema waidles selle wastu
et põle mitte Hindreko Kalmann heinamaad
teinud waid mõisa walitseja on seda annud.
Moisa walitseja poolt saadetud Hans Miilbak
Otsus kes heinamaa jägamise ajal juures olnud
tunistanud, et heinamua jäud on teisi pidi
andud ja Jaan Reha on jälle paremad otsed
ära teinud ja wiimaks on oma temal tiada
kui