Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
NAE_EAA_P-553_Koit_kolhoos (EAA.P-553.1.11)

Lehekülg 23
üldkoosoleku protokoll nr. 6. p. 2 ja p. 6.
otsuse tõuloomade ja kanade ostu
suhtes, põhjusel et puuduvad vasta-
vad hooned loomade ja kanade
majutamiseks. Samuti on 1949. a. loo-
makasvatuse plaan käesolevalt 19.
loomaga ületatud ja seega ei suuda
varuda kolhoos vastavat tööde baasi
loomade toitmiseks.
6.
Üldkoosolek otsustas astud kolhoos
"Langemaga" sotsialistliku võistlusse
järgmistes kolhoosi töödes ja nende
tähtaegseteks lõpetamiseks:
1. Täita teravilja norm 15. aug. s.a.
terawiljast tasuda 80% toitteraviljas
2. Lihanorm tasuda 30. aug. s.a.
3. Heinanorm tasuda 15. aug. s.a.
4. Taluvilja külv lõpetada 25. aug. s.a.
5. Viljakoristamine lõpetada 20. sept. s.a.
6. Viljapeks lõpetada 25. sept. s.a.
7. Sügiskünd lõpetada 1.okt. s.a.
Protokollist teha väljavõte ja
saata üleskutse kolhoos "Langermaale"
Üleskutsele allakirjutajaks
valiti kolhoosi esimees Moose, Jaan
brigadiir Seppanen, Albert ja eesrind-
likud kolhoosnikud Kandimaa, Jaan
Jürimäe, Jaan.
7.
Üldkoosolek otsustas anda igale kol-
hoosi liikmele 0,2 päeva üle lüli tööl
käimise eest normitööl
Üldkoosolek otsustas täita Jürisson,
Linda avalduse liikmest lahkumiseks
14. augustist 1949. a. omal soovil.
Üldkoosolek valis kolmanda lüli
lülivanema Õepa, Elmari asemele
lülivanemaks Otosson, Jüri. põhjusel
et Õepa, Elmar asub elma esimesses lülisse.
NAE_EAA_P-553_Koit_kolhoos (EAA.P-553.1.13)

Lehekülg 20
Protokoll No 15.
Kolhoos "Kalme Hiis" juhatuse koosolek peetud
23. VI 50. kolhoosi kantselei ruumis. Kell 19.00 õhtul
Koos olid: juhatuse esimees Moosse, Jaan liikmed Saar, August
Moosse, Rudolf, Rubin, Jaan
Päevakord.
1. Tööplaani koostamine 26. VI kuni 1. VII 50.
2. Kolhoosi lammaste talitaja ja kolhoosnikke
lammaste paigutamise küsimus.
3. Postivedaja hobuse talitamise küsimus.
4. Isikliku otstarbeks hobuse ja vankri kasutamise küsimus
5. Jooksvad küsimused.
1.
Juhatuse poolt väljatöötatud tööplaan 26 VI kuni 1 VII s.a.
tööjuhtimine ja kontroll jääb brigadiir Seppanen, Abert'ile.
2.
Juhatuse otsusel jääb lammaste hooldamine
öövaht Jürgenson Ludvigule ja kolhoosnike
lambad kolhoosi lammastega jäävad ühte.
3.
Juhatus otsustas postivedaja Kõrb, Mihklile
jätta hobune koju, saab hobuse talitamise eest
vastava tasu 3 päeva kuus ja hobuse karjatamise
koht endine Põlde talu karjamaa.
4.
Juhatus otsustas määrata isiklikkuks otstarbeks
hobuse ja vankri kasutamise eest järgmise tasu
kuni 10 km. 2,5 rbl. 10-20 km. 5 rbl. 20-30 km.
7,5 rbl. 30-40 km. 10 rbl. tasuta jääb veskile
käimine puude vedu ja haigete kolhoosnike
transporteerimine.
5.
juhatusele ettekantud, et Rubin, Jaani
ja Rubin Jakobi lehmad käivad kolhoosi
lehmadega koos karjamaal, leidis juhatus,
et pole praegu mujale lehmi panna tuleb
lehmade omanikel kokku leppida karjatajatega
vastava vaevatasu suhtes.

Lehekülg 21
Protokoll No 16.
Kolhoos "Kalme Hiis" juhatuse koosolek
peetud 30 juunil kell 21.00 kolhoosi kantsalei
ruumis: koos olid: esimees: Moose Jaan liikmed:
Tomson Hermann Rubin Jaan Moose Rudolf
Päevakord.
1. Nisu turustamise küsimus.
2. Normipäeva küsimus
3. Tallimehe küsimus.
1. Juhatus otsustas linavarte vastu saadud
nisu 400 kg. jahvatada püüliks ja turustada
vabaturul. 2. Juhatus otsustas siloaugu
tegemiseks võtta normialus 3 kantmeetrit
millest saab 1,5 normipäeva.
3. Juhatus otsustas II lülis määrata
Tallimehe muudele töödele ja kes
töötavad hobustega toovad ja viivad
ise hobused karjamaale.
Protokoll No 17.
Kolhoos "Kalme Hiis" juhatuse koosolek peetud
15 aug. 1950 algusega kell 21.00 koos olid: esimees
Moose Jaan juhatuse liikmed Moose Rudolf, Rubin
Jaan Tomson Hermann, Saar August.
Päevakord.
1. Riikliku müüginormide tasumise küsimus.
2. Arvepidaja vabastamise küsimus ja töö tasu küsimus.
3. Audmeeste Maria lehma ühistamise komisjoni määramine
4. Keskuse tallimehe määramine.
5. Teravilja avansi andmine 1950 a. 1 augusti normipäevades
6. Rubin Jakobi kortli määramise küsimus.
7. Tööpäeva normide muutmine
8. Aidamehe küsimus.
I) Juhatus otsustas vabastada riiklikud teravilja
normid tasuda 19 augustiks see on sööda ja toit-
teravilja osas.
II) juhatus otsustas vabastada arvepidaja
Gustav Sildi 15 aug. ja määrata harilikule tööle
ja tasu suhtes 50% vähem arvepidaja tasust kuna kõik
on korrast ära. Üldkoosolekule kinnitamiseks
NAE_EAA_P-553_Koit_kolhoos (EAA.P-553.1.11)

Lehekülg 5
kolhoosi astujate uute liikmete varanduslise
seisu üle. Üldkoosolek läb arutades uute
liikmete vastuvotmise küsimuse, otsustas vastu
võtta järgmised sooviavaldajad:
1. Saar, Triinu; 2 Milla, Aidla 3 Ottoson,
Maria 4 Kruusman, Minna, 5 Tomson, Elli
6. Tomson, Evi 7 Jürimäe, Maria 8 Õepa, Anna
9. Raudsepp, Liisi 10 Ottoson, Jüri 11 Jürison,
Ekateriina 12 Toomesoo Andres, 13 Blande,
Mari.
3.
a) Põllutöö brigadiiri kandidaatideks esi-
tati järgmised isikud.
Rulin, Leida Tiivits, Priidu Õepa, Elmar
ja Tomson, Herman. Neist said hääli kin-b
nisel hääletusel järgmiselt: Rubin, Leida
16 häält, Tomson, Herman 5 häält, Õepa,
Elmar 2 häält ja Tiivits, Priidu 1 hääl.
Hääletuse andmetel saab brigadiiriks Rubin
Leida
b) Karjabrigadiiri kandidaatideks seati üles
Tomson, Elli keda ühel häälel kohale valiti
c) Karjatalitaja kandidaatideks seati üles Aidla,
Milla ja Kruusman, Minna keda üldkoosolek
ühel häälel karjatalitaja kohale valis.
d) Laohoidja kandidaadiks seati üles Rubin, Jakob
seda üldkoosolek ühel häälel vastavale kohale
valis.
e) Öövahi koha kandidaadiks seati üles
Ludvig Jürgenson, keda üldkoosoleku poolt
võeti vastu ühel häälel
g) Üldkoosolek otsusta moodustada töölistest
ühe brigaadi, kohu lüli, ühe 8 liikmelise,
teise kaheksa liikmelise ja kolmanda nelja liik-
melise lüli
I lüli koosseis:
1. Õepa, Anna
2. Raudsepp, Liisi
3. Ottosson, Jüri
4. Jürisoo, Ek.

Lehekülg 7
juhatuse otsuse alusel tööpäevad.
7.
Töönormide arvestuse küsimus jäeti
juhatuse välja töötada vastavate määrus-
te alusel.
8.
Üldkoosolek otsustas, valida kolhoosi
revisjoni-komisjoni liikme Hendrikson Ilmari
asemele uue liikme, kuna nimetatud
isik jääb kolhoosi raamatupidajaks üld-
koosoleku otsusega. Uueks revisjoni-komis-
joni liikme kandidaadiks seati üles
Õepa, Elmar, kes ühel häälel vastu võeti.
9.
Üldkoosolek otsustas ühel häälel vastu
võtta otsuse, teha kolhoosile 10000 (kümme
tuhat rubla) krediiti. Põllumajandus
Pangas avada arvee juhatusel. Esimese
ja Riigipangas avada arve
allkirja õigus anda kolhoosi esimehele,
Moose, Jaan Jaani p. ja teise allkirja
õigus Hendrikson, Imar Jakobi pg.
Koosolek lõppes kell 17.30
Parandus õige punkt. 9.
Koosoleku juhataja HTomson
Protokollija: IHendrikson
Protokoll nr. 3.
Kollis "Kalmu Hiis" erakorraline
üldkoosolek peetud 2. mail 1949. a. algusega
kell 2.00 päeval, koos oli 18. liiget.
Päevakord:
1. Koosoleku rakendus.
2. Uute liikmete vastu võtmine
3. Seemvilja küsimus
4. Tööjõu jaotus
5. Sissetulnud avaldused.
6. Jooksvaid küsimusi:
1.
Koosoleku juhatajaks valiti sm. Veske, Ed.
NAE_EAA_P-553_Koit_kolhoos (EAA.P-553.1.11)

Lehekülg 26
Protokoll N 9.
Pärnumaa, Halinga valla kolhoos "Kalme Hiis"
kohta.
Koosolek toimus 12 septembril 1949a algusega
kell 21.30 kolhoosi keskuses.
Koosolekule olid ilmunud 35st kolhoosi
liikmest 23 liiget.
Uldkoosoleku avas sm. J. Moose, ning
tegi ettepaneku valida koosoleku juhataja
ja protokollija.
Sm. J. Rubini ettepanekul valitakse koosoleku
juhatajaks ühel häälel sm. Õepa, Elmar, ja
protokollijaks Seppenen, Albert.
Koosoleku juhataja sm. Õepa aval-
das järgmise koosoleku päevakorra.
1. Töönormide arutamine ja kinnitamine.
2. Juhatuse otsuste kinnitamine (juhatuse
protokoll N 5 punk 1; pr. N 7. punkt 1 ja pr. 9 p. 1.)
3. Revisjonikomisjoni esimehe aruanne
4. Arveametniku küsimus.
5. Sissetulnud avaldused.
6. Jooksvaid küsimusi.
Päevakorras muudatusi ja täiendusi ei tehta,
mispärast üldkoosolek ühel hääle kinnitab
päevakorra.
1.
Brigadiir luges ette juhatuse poolt välja-
töötatud töönormid, mis üldkoosolek võttis
ühel häälel vastu.
2.
Kolhoosi juhatuse liige sm. J. Rubin
luges ette juhatuse protokolliraamatust pro-
tokoll N 5 punkt 1; protokoll N 7 punkt 1
ja protokoll N 9 punkt 1, mis üldkoosolek
kinnitas ühel häälel.
3.
Revisjonikomisjoni esimehe sm Veske
aruanne revisjonikomisjoni töö kohta.
Sõnavõtuga esinenud sm.
märkis revisjo-
nikomisjoni tähtsust kolhoosis.
NAE_EAA_P-553_Koit_kolhoos (EAA.P-553.1.13)

Lehekülg 14
eesrindlikud kolhoosnikud Kandimaa,
Jaan. Jürimäe, Jaan.
3.
Juhatus otsustas kolhoosiliikme Hend-
rikson, Ilmari avalduse nr. 110. 5. aug. 1949 a.
täita järgmiselt: lubada lahkuda Hend-
rikson, Ilmar arvepidaja kohalt 20. aug.
1949.a. ja vabastada teda kolhoosi liik-
mest omal soovil 20. aug. 1949. a.
Otsus panna üldkoosolekule läbi-
arutamiseks ja kinnitamiseks.
Arvepidaja kohustetäitja jääb
brigadiir Seppanen, Albert.
Avaldused Hendrikson, Ilmari
elumaja elama asumiseks Õepa, Elmari
ja Tiivits, Priidu poolt otsustati jätta üld-
koolekule seisukoha võtmiseks.
4.
Juhatus otsustas välja prakeerida järg-
mised vanad hobused 1. inv. nr. 24.
mära must 28. a. vana.
2). inv. 10. mära raudjas. 26. a. vana
3). inv. 8. mära raudjas 24. a. vana.
4. inv.
Otsus esitada ülekoosolekule kinnitamiseks.
5.
Juhatus otsustas üldkoosoleku kokku kutsu-
da 14. aug. 1949. a. kell 10.00 järgmise
päevakorraga.
1. Koosoleku rakendus.
2. Ringkiri nr. 96. 3. aug. läbiarutamine.
3. Uute liikmete vastuvõtmine
4. Sissetulnud avalduste ja juhatuse otsuste
läbiarutamine ja kinnitamine.
ostu,
5. Tõuloomade ja noorkanade üldkoosoleku
otsuse teistkordne läbiarutamine.
6. Sotsialistliku võistluse üleskutse läbiaruta-
mine.
7. Jooksvaid küsimusi.
NAE_EAA_P-553_Koit_kolhoos (EAA.P-553.1.11)

Lehekülg 27
Revisjonikomisjon peab kontrollima kolhoosi
rahalised arved; on olemas loomafarm, kuid
loomad on aktiga üleandmata karjabrigadii-
rile; Kolhoosi põldudel käivad kolhoosni-
kute loomad, kuid kolhoosi loomad on
metsakarjamaal ja revisjonikomisjon ei ole
astunud sammu nende puuduste kõrval-
damiseks.
Sonavõtuga esinenud sm. Jõgiste
märkis, et kolhoos "Kalme Hiis" praegusel
ajal on vallas üks viimastest. Revisjoni-
komisjon esimehega eesotsas ei ole täitnud
oma ülesandeid. Sm Veske ei ole ültse
tegelenud kolhoosi tööga, vaid elab Pärnus.
Enne kolhoosi astumist sm. Veske vahetas
lüpsilehma, et seda mitte anda kolhoosi.
Arveametnik sm. Hendrikson ei ole olnud
oma ülesannete kõrgusel; kolhoosi üldkoosolek
on vabastanud tema kolhoosi liikmest,
ehkki temal on asjad üleandmata.
24
Kolhoos läheb tagurpidi, on esinenud
kolhoosi põhikirja rikkumisi, kolhoosi liikmetel
J. Kandimaa ja M. Kõrb omavad 2
lüpsilehma, mis on kolhoosi põhikirjas luba-
mata. Brigadiir arvestab normipäevi mitte
normitöö alusel, vaid paljud tööd on arvestatud
tunnitöö alusel; 2 lüli lülivanemal on augusti-
kuus lülivanema tasu 12 normipäeva; kolhoosis
puuduvad laod; toomisplaan on koostamata;
kuid revisjonikomisjon ei näe neid puudusi.
Üldkoosolek võttis vastu sm. Saare ettepa-
neku võtta maha sm. Veske revisjonikomisjoni
esimehe kohalt.
Revisjonikomisjoni uue liikme kandidaaditeks
nimetati sm. Kandimaa Jaan, sm. Rubin
Leida ja sm. Ottosson Jüri.
Revisjonikomisjoni liikmeks üldkoosolek valis
12 häälel sm Randimaa, Jaani
Sm. Rubin sai 4 häält ja sm Otosson
1 hääle.
NAE_EAA_P-553_Koit_kolhoos (EAA.P-553.1.13)

Lehekülg 15
6.
Jooksvate küsimuste all sõna ei võetud.
Koosolek lõppes kell 12.00 öösel.
Koosoleku juhataja: JMoose
aseesimees: HTomson.
kassapidaja: Saar
protokollija: JHendrikson
juhatuse liige: J. Rubin RMoose
Päevakorra punt 2. allakirjutaja
kolhoosnikud:
Protokoll No 9.
Kolhoos "Kalme Hiis" juhatuse koosolek peetud 5 sept. 1949. a.
algusega kell 21.00 kolhoosi kantselei ruumis, koos olid: esimees Moose, Jaan
aseesimees Tomson, Hermann juhatuse liige Saar, August, Rubin Jaan.
Päevakord.
1. Toitlustamise küsimus sehfi poolt saadetud tööliste üle.
1.
Juhatus otsustas tappa ühe pull vasika
sehfi poolt saadetud tööliste töitlustamiseks, mis
läheb üldkoosolekule kinnitamiseks. Koosolek lõppe kell 22.00
Esimees: JMoose
Aseesimees: HTomson
protokolli ja: J. Rubin
kassapidaja: RMoose
juhatuseliige: Saar
Protokoll No 10.
Kolhoos "Kalme Hiis" juhatuse koosolek
18. sept. 1949. a. kolhoosi kantseli ruumis
algusega kell 10.00 Koos olid esimees
Moose, Jaan, kassapidaja Saar, Aug.
aseesimees Tomson, Hermann ja juhatuse-
liige Rubin, Jaan, Moose, Rudolf
Päevakord.
1. Tööpäevade arvestuse küsimuse arutamine.
põllatöö ja segafarmis. ja farmi juhataja küsimus.
2. Raamatupidaja ja brigadiiri pidamise
läbi arutamine.
3. Raamatupidamise üle andmine, ramatupi-
NAE_EAA_P-553_Koit_kolhoos (EAA.P-553.1.11)

Lehekülg 6
5. Toomsaar, Aug.
6. Tiivits, Priidu
7. Ottoson, Maria
8. Saar, Triinu
II lüli
1. Kruusman, Aug.
2. Rubin, Jaan
3. Jürimäe, Maria
4. Tomson, Erman
5. Moose, Anni
6. Jürimäe, Jaan
7. Tomson, Evi
8. Moose, Erma
III lüli
1. Moose, Rudolf
2. Veske, Eel.
3. Õepa, Elmar
41. Blande, Mari
I lüli vanemaks jääb koosoleku otsusega
Saar, Aug. II lüli vanemaks jääb Tomson, Herman
III lüli vanemaks valiti Moose, Rudolf.
4.
Üldkoosoleku otsustas suvetööde perjoodil
põllutöö brigaadis töid alustada kell 6.
hommikul ja lõpetada kell 20.00 õhtul. Vas-
tavalt töö liigile ja iseloomule on õigus
tööpäeva juhatuse nõudmisel pikendada.
Karjabrigadiiril alustada tööd kell 5.
hommikul ja lõpetada töö vastavalt töö
iseloomule nii kuidas on vajadus.
5.
Üldkoosolek otsustas piimakarja karjamaa
jätta Lehtmetsa külasse ja noorkarja vastavalt
karjamaade suurusele Aasa ehk Lehtmetsa
II küla karjamaadele. Kolhoosnike kari käib
kolhoosi karjaga koos. Samuti lammastekoppel
juhatusel välja võtta, kus ka kolhoosnike lambad
saavad karjatada.
6.
Talivilja külvanud kolhoosnikele arvestada

Lehekülg 28
4.
Üldkoosolek otsustas saata raamatupidaja
kursustele sm. Tomson, Evi.
Üldkoosolek otsustas paluda Halinga Valla
T.K. kaasa aidata arveametniku
kohusetäitja leidmisega.
5.
Üldkoosolek otsustas sm. Veske Eduart'i
avaldust kolhoosi liikmest vabastada, mitte
rahuldada.
Sm. Kruusman, Minna avalduse otsus-
tas üldkoosolek rahuldada siis, kui leiab
teise karjatalitaja sm. Kruusmani asemele.
Üldkoosolek otsustas anda sm. Õepa,
Elmar'ile tasuta toetus 2 l. pima
(iga päev) alates 13 sept 1949a kuni
13 novembrini 1949 a.
Protokollile K allakirjutajaks valiti ühel häälel sm. Rubin ja
sm. Jürimäe. Koosolek lõppes kell 1.30 13. sept 1949 a.
Koosoleku juhataja:
protokollija H. Sepp
Protokollile allakirjutajad:
J Jürimäe J Rubin
Protokoll N 10.
Pärnumaa, Halinga valla, kolhoos "Kalme Hiis" kohta.
Üldkoosolek toimus 22 sept. 1949 a. algusega kell 20.00
kolhoosi keskuses.
Koosolekule olid ilmunud 34st kolhoosi liikmest
23 liiget.
Üldkoosoleku avas juhatuse esimees sm. J. Moose, ning
tegi ettepaneku valida koosoleku juhataja ja
protokollija.
Sm. Kandimaa ettepanekul valitakse koosoleku juhataja
sm. Rubin, Jaan ja protokollijaks Seppenen, Albert.
Koosoleku juhataja sm. Rubin avaldas järgmi-
se päevakorra
s. To 1949 a. tootmisplaani kinnitamine ja
tulude-kulude eelarve kinnitamine.
2. Arveametnike küsimus.
3. Sissetulnud avaldused.
4. Jooksvaid küsimusi.
1.
Üldkoosolek otsustas kinnitada kolhoosi 1949 a
NAE_EAA_P-553_Koit_kolhoos (EAA.P-553.1.13)

Lehekülg 5
jääb ametita juhatuse liikmeks.
2.
Hobused otsustas juhatus jätta kevad-
tööde hooajaks töötava isiku hooleks
koha peale, tema hooldamiseks ja toitmiseks
Juhatus on vastutav ja kontrollib hobuste
heaperemeliku toitmise eest.
Lehmad, mullikad ja sead otsustas
juhatus paigutada Kalnu talu lauta,
lambad Põhjala lauta.
3.
Üldkoosoleku otsustas juhatus kokku
kutsuda 26. aprillil s.a. algusega kell 12.00
päeval järgmise päevakorraga.
1. Koosoleku rakendamine
2. Uute liikmete vastuvõtmine
3. Karjamaa küsimus.
4. Jooksvaid küsimusi.
4.
Juhatus otsustas teha ülevaate superfosvaa-
ti vajava põllumaa suurusest ja selle
järele koostada superfosvaadi ostmise
hulga, mille esitada kinnitamiseks üld-
koosolekule vastava krediidi tegemiseks
Põllumajandus Pangas. Talupidajate isik-
liku superfosvaadi ostab kolhoos ära.
Isikliku aiamaa maamõõtja kursusele
P-Jaagupisse otsustas juhatus saata
Tiivits, Priidu
Juhatus otsustas kolhoosnike vara
ühistamise komisjoni tööle suunata al-
gusega 19. aprillil s.a.
18. IV 49.
Esimees: J. Moose
Aseesimees: H. Tomson.
Kassapid: Saar
Kirjatoimet: J. Rubin
Liige: R. Moose

Lehekülg 6
Protokoll nr. 2.
Kolhoos "Kalme Hiis" juhatuse koosolek
peetud 22. mail 1949 a. algusega kell 14.00
kolhoosi kantselei ruumis. Koos olid:
esimees Moose, Jaan ja juhatuse liikmed
Tomson, Herman, Saar, August Rubin, Jaan
Päevakord:
1. Koolimaa küsimus
2. 1949. a. II kv. piima ja lihanormi küsimus.
3. Sovhoosi võtmise küsimus.
4. Kantselei sisustamise küsimus.
5. Loomade jõusööda ja piimakannude
ostmiseks laenu tegemise küsimus.
6. Üldkoosoleku kokku kutsumine.
7. Jooksvaid küsimusi.
1.
Koolimaa küsimuses lepiti kokku
järgmistes punktites. Kooli avalduse
põhjal välja mõõta kooli maa otsast
kooli aiaks ja kooliõpetajate isiklikuks
maaks Aia talu rohtaed ja kui puudu
tuleb rohtaiast siis põllust juurde mõõta
Kool lubab rohu kolhoosil niita s.a.
rohtaiast, kruusatud teest kuuse hekini.
2.
1949. a. II kv. piimanormi kohta võeti
järgmine otsus, et kolhoos tasub liikmete
isikliku II kv. piimanormist kahe kuu
piimanormi ulatuses piima kolhoosi
karjast, samuti ka loomaliha osas
tasub kolhoos II kv. liikmete isikliku
kahe kuu normi. Toodud juhatuse
otsus Üldkoosolekul läbiarutamiseks.
3.
Sovhoosi võtmise küsimus tuleb
põhjalikule kaalumisele järgmisel üldkoos-
oleku kokku kutsumisel, kus juures
sovhoosi piirkond on Lehtmetsa küla
I ja II piirkond.
NAE_EAA_P-553_Koit_kolhoos (EAA.P-553.1.13)

Lehekülg 16
dajalt Hendrikson, Ilmarilt uuele raamatupidajale
4. Kursusel oleva raamatupidaja tasu määra-
mise küsimus.
5. Revisjoni komisjoni ametite jaotus.
ta. Jooksvaid küsimusi.
1.
Juhatus otsustas kuni lautapanemiseni lehmad
jätta endiselt ühte karja kolhoosi keskusesse II
lülisse, karjatalitajate koosseis jääb endiseks,
samade normipäevade arvestuse alusel
2
Juhatuse protokolli nr. 8. 12. aug. 1949. a.
peab täitma brigadiir Seppanen, Albert
raamatupidaja kohustusi 20. aug. 1949. a.
Raamatupidamist ei saa aga endine
raamatupidaja üle anda Seppanen,
Albertile viimase puudumise põhjusel.
Juhatus otsustab brigadiiri võtta
maha 20. sept. 1949. a ja panna tema asenda-
ja tööle, kes ühtlasi arvestab välja ka
kolhoosiliikmete normipäevad. Nimetatud
otsus panna üldkoosolekule kinnitamiseks.
3.
Raamatupidamist ei saa üle anda Hend-
rikson, Ilmarilt uuele raamatupidajate Seppanen,
Albertile viimase puudumise tõttu.
4.
Nimetatud punkt jääb otsustamata, seniks
kui kuulatakse järele seaduslikud alused selle
kohta.
5.
Revisjoni komisjoni revideerimisel kassa
seisu kolhoosi dokumentide järele 18. sept 1949.
a. leidis selle olvat kooskõlas arvetega, kassa
(seitsesada kolmkümmend kuus 97)
jääk 736,97. Viimane kanne 16. VIII 49. a. nr. 17.
Jääk 736,97 rublaga võtab kassapidaja
Saar, August üle kassapidamise esimees
Moose, Jaanilt, kelle pidada oli kassa
J. Kandimees
Revisjon E. Õepa
käesoleva ajani.
Koosolek lõppes kell 14.30
???
Protokollija
Esimees: JMoose Laekas:
Liige: OSaar
Aseesimees: HTomson
R Moose JHendrikson

Lehekülg 22
III) Juhatus otsustas määrata Audmeeste Maria Jüri t.
isikliku lehma järel ühistamise komisjoni järgmised
liikmed. Revisjoni komisjoni esimees. P. Tiivits juhatuse liige
Tomson Hermann kolhoosi liige Jürisson Sinaida.
IV) Juhatus otsustas vabastada tallimehe Rubin Jaani
ja määrata uus tallimees Kruusman August
16 augustist 1950. tallimeeste tasu suveperioodil
1,5 normipäeva hobusepealt ja laudaperioodil 3 normi-
päeva kuus.
V) Juhatus otsustas väljaanda avanssi kuni
1 augustini väljatöötatud normipäevadeni
0,5 kg. rukist väljaandmise aeg 20 august s.a.
VI) Juhatus otsustas määrata Rubin Jakob'ile
korter Aakmanni majja mis asub kolhoosi maapeal
VII) Juhatus otsustas muuta järgmised töönormid, talivilja
kogumine hakkitesse ühes kokku kandmisega 30 hakki saab
üks normipäev ja linaraatsimine 600 pea üks normipäev.
VIII) Juhatus otsustas vabastada Rubin Jakobi aidamehe,
kohustusest 1 septembrist ja uue aidamehe määrata
1 septembrist s.a. Saar Augusti.
Blank Page(s)
20.
Toimikus on 19 (üheksateist) nummerdatud
lehte jrk. nr. 1-19.
1986 02 21
fondihoidja
Esimee
NAE_EAA_P-553_Koit_kolhoos (EAA.P-553.1.11)

Lehekülg 21
Protokoll nr. 7.
Kolhoos "Kalme Hiis" erakorraline
üldkoosolek peetud 14. aug. 1949.a.
algusega kell 10.00 kolhoosi kantse-
lei ruumis, koos oli 20 liiget, seega
koosolek otsuse võimeline.
Päevakord:
1. Koosoleku rakendus.
2. Ringkiri nr. 96. 3. aug. s.a. läbiarutamine.
3. Uute liikmete vastuvõtmine
4. Sissetulnud avaldused ja juhatuse
otsuste läbiarutamine ja kinnitamine.
5. Tõuloomaade ja noorkanade ostu,
otsuse
üldkoosoleku teistkordnr läbiarutamine
6. Sotsialistliku võistluse üleskutse lä-
bi arutamine.
7. Jooksvaid küsimusi.
1.
Koosoleku juhatajaks valiti ühel
häälel Seppanen, Albert ja protokollijaks
ühel häälel Hendrikson, Ilmar. (poolt
20. häält).
2.
Koosoleku juhataja luges ette Pärnu-
maa Tätevkomitee Maasakonna
juhataja sm. Otti ringkirja 3. aug. 1949. a.
nr. 96. mis pandi üldkoosolekule
hääletusele. Hääletuse tulemused
olid, ringkirjas loetud määruste
vastuvõtmise poolt 19. häält, üks
erapooletu.
Sm. Saar, Aug. tegi ettepaneku
anda anda kolhoosiliikmete töö-
jõulistele perekonnaliikmetele kes
varem tegelesid omas majapidamises
põllutööl tähtaeg 16. aug. s.a. haka-
ta kolhoosi liikmeks, vastasel korral
teha ettekanne parteile. Ettepanek
võeti üksmeelselt vastu täitmiseks.
NAE_EAA_P-553_Koit_kolhoos (EAA.P-553.1.13)

Lehekülg 7
4.
Kantselei sisustamine nagu kapid, lauad,
pingid ja akna kardinad saab osta
siis kui kolhoos saab sisemisi summasid.
5.
Juhatus esitab üldkoosolekule loomade
jõusööda ostmise osas 2000 kg. ja
piimakannude, piimakannude puhastus
harjade ja jahutusnõude osas umbes
5000 rbl. Toodud laenusumma tegemiseks
esitada otsus üldkoosolekul kinnitamiseks.
6.
Juhatus otsustas üldkoosoleku kokku
kutsuda 25. mail s.a. kell 21.00 järgmise
päevakorraga.
1. Koosoleku rakendus.
2. Uude liikmete vastu võtmine.
3. 1949 a. II kv. piima ja lihanormi
teistkordne läbiarutamine.
4. Loomade jõusööda ja piimakannude
ostmiseks laenu tegemise küsimus.
5. Ühistatud inventari võlgade üle
võtmise küsimus kolhoosile.
6. Brigadiiri palkamise küsimus.
7. Jooksvaid küsimusi.
7.
Jooksvate küsimuste all juhatus
otsustas A. Tomsoni hobuse kohta kolhoosi
võtmiseks, selgitata kas hobuse kohta
on võlga siis võlaga võtta või ei ole
võlga siis jääb hobu kolhoosi.
Juhatus otsustas järgmistest isikutest
säädida kolhoosis tuletõrje meeskonna.
Tomson, Herman Rubin Jaan, Kruusman,
August Jürimäe, Jaan Saar, August
Tiivits Priidu Õepa, Elmar Moose,
Rudolf Seppanen, Albert Kandima,
Jaan Esialgse organiseerimise võtab oma
peale Rubin, Jaan
Koosolek lõppes kell 18.00
Esimees: JMoose Kassapidaja: OSaar Liige:
Aseesimees: HTomson Kirjatoimetaja: J. Rubin RMoose

Lehekülg 13
Protokoll nr. 8.
Kolhoos "Kalmu Hiis" juhatuse koosolek,
peetud 12. aug. 1949. a. algusega kell
21.00 kolhoosi kantselei ruumis, koos olid
esimees Moose, Jaan asesimees Tomson, Herman
kassapidaja Saar, August ja juhatas liige
Rubin, Jaan
Päevakord:
1. Ringkiri nr. 96 3. aug. s.a. läbiarutamine
2. Rajangu valla, kolhoos "Ühendatud Jõud"
läkitus läbiarutamine.
3. Sissetulnud kirjad ja avaldused.
4. Hobuste väljapraakimise küsimus.
5. Üldkoosoleku kokkukutsumise küsimus
ja päevakorra koostamine.
6. Joosvaid küsimusi.
1.
Juhatus arutas läbi Pärnumaa Täitevko-
mitee Maaosakonna juhataja sm. Otti
ringkirja 3. aug. 1949. a., kutsuda kõik
kolhoosiliikmete töövõimelised perekonna-
liikmed, kes ennem eramajapidamistes töö-
täsid talus kolhoosiliikmeks. Otsus esitada
üldkoosolekule kinnitamiseks.
2.
Juhatus läbilugenud ja arutanud Ra-
jangu valla "Ühendatud Jõu" kolhoosi
läkituse, võttis vastu järgmise otsuse.
Täita teravilja norm 100%15. aug. s.a.
teraviljast tasuda 80% toitteraviljas.
Lihanorm tasuda 30 aug. s.a.
Heinanorm on tasutus 100%.
Teraviljakülv lõpetada 25. aug. s.a.
Viljakoristamine lõpetada 15. sept. s.a.
Viljapeks lõpetada 20 sept. s.a.
Sügiskünd lõpetada 1. okt. s.a.
Otsuse allakirjutajaks valiti järgmised
kolhoosnikud:
Kolhoosi esimees Moose, Jaan.
brigadiir Seppanen, Albert.
NAE_EAA_P-553_Koit_kolhoos (EAA.P-553.1.11)

Lehekülg 29
tootmisplaani, ja kinnitada kolhoosi 1949 a.
tulude-kulude eelarve rahaliste tuludega summas
52578 rbl; kuludega kindlustus- ja teiste maksude
tasumiseks summas 3345 rbl; kuludega toomis-
vajadusteks summas 15150 rbl ja administratiiv-
majanduslikkude kuludega summas 1050 rbl.
3.
Üldkoosolek otsustas kohustada arveametniku
kohusetäitjaks brigadiir Seppenen, Alberti ja bri-
gadiiri kohusetäitjaks esimees Moose, Jaani.
Üldkoosolek otsustas ühel hääle maha
võtta teise allkirja õigus riigi- ja põlluma-
Hendrikson, Ilmarilt.
jandus Panga Pärnu osakondadest ja anda
teise allkirja õigus kolhoosi arveametniku
kohusetäitjal Albert, Seppenen'ile alates 23 sep. s.a.
4.
Üldkoosolek otsustas jätta kolhoosi liige
sm. Saar Triinu avaldus lehma ostmisest
otsustada järgmisele üldkoosolekule.
Protokollile allakirjutajaks valiti ühel häält.
sm. Moose, Rudolf ja sm. Tomson
Koosolek lõppes kell 23.30
Koosoleku juhataja
protokollija: A. Seppenen
Protokollile allakirjutajad: R Moore
H. Tomson.
Selter,_Karl (ERA.4940.1.12)

Lehekülg 27
Hard am Bodense 5 nowembril 1945 a.
CROIX ROUGE D'ESTONIE
ESTONIAN RED CROSS
EESTI PUNANE RIST
Wäga lgp. Hra K. Selter
Kawatsesin juba mõni aeg tagasi Teile kirjutada
ja selgitada meie eesti sõjapõgenike eluga ühenduses
olewaid küsimusi, kuid igapäewased toimetused
ja liikuw mustlase elu ei soodustanud seda kawatsust.
Nüüd, kus kohalikud ametiwõimud wälismaalasi-
sõjapõgenikke nii halwasti kohtlewad, et iga
eestlane siin on õnnelik, kui tal awaneb wõimalus
saada sõiduluba ja pääseda asjadega üle Austria
piiri, ei wõi enam oodata ja ma pean oma kohuseks
Teid informeerida meie eestlaste elust, lootuses
et saate abistada oma mõjurikka sõna läbi
Rahwuswahelise Punase Risti juures, meie eesti sõja-
põgenikke. Meie eestlaste elu siin teeb raskeks
asjaolu, et Austria kohalikud wõimud teewad
takistusi wälismaalastel talwekorterite leidmiseks
ja sinna asumiseks. Korteritest wäljatõstmisi
tuleb sagedasti ette ning sõjapõgenikke sunnitakse
elama kütmata laagrites ja ühistes ruumides.
Laagri toit, mis praegusel olukorral waewalt teeb
wälja 1000 - 1200 kalorit ja mille eest tuleb tasuda
RMK. 50 - 60 kuus isikult, on wäga kehw. -

Lehekülg 28
Mitmel eesti sõjapõgenikul pole talweriideid, pesu,
jalatseid ega küllaldaselt raha.
Omal ajal saiwad eestlased Prantsuse Punase Ristilt
siin Voralbergis toidupakke 4000-5000 tükki, mis toidus-
tamiseks palju kaasa aitasid. Need pakid olid
3-4 a. wanad, peasjalikult määratud prantsuse sõjawan-
gidele. Dachau Buchenwaldi ja teiste wangilaagrites
olijatele. Loomulik, et nende pakkide sisu oli osalt
ka alawäärtuslik; juust kuiwanud, kuiwikud hallitanud
oad koitunud j.n.e, kuid siiski leidus ka palju wäärtuslikke
toiduaineid, ning eestlased on nende pakkide saamise
eest wäga tänulikud, sest nad aitasid kaasa raskel ajal.
Mõni aeg tagasi näitas hra E. Madissoo mulle
Teie kirja, milles teatate, et on lootust saada ligi 200.000 dol.
Ameerikast Eesti riigi kullafondist eesti sõjawangide
abistamiseks, sõjapõgenikkude toetuseks ja Prantsuse
Punase Risti poolt saadud toidupakkide eest tasumiseks.
Et kõiki neid küsimusi ka kohapeal selgitada ja wasta-
waid eelarweid teha, on vaja luua kontakt kõigi Saksamaal
s.o. Ameerika ja Inglise tsoonides asuwate eestlastega ja
E. Punase Risti sealsete wolinikkudega.
Hra E. Madissoo ettepanekul E.P.R. wolinikkude koosolekul
tehti minule ettepanek sõita Saksamaale ja kui see
tarwilik, siis koos hra E. Madissooga Schweitsi. 5 nov. käisin
mina koos hra dr. Kirsimäega, end. eesti komitee esimehega
Vorarlbergis). Bregenzi Rahwuswahelise P. Risti esindaja
hra Jorki juures selgitamas meile wäljaantud pakkide
asja, mille kohta endised komitee tegelased soowisiwad täienda-
waid anmeid saada. Hra Jorgil ei olnud ka kindlamaid
andmeid eestlastele väljaantud pakkide arwu kohta.
Kõiksuguste eelarwete tegemiseks ja ülewaate saamiseks, oleks waja
kindlamaid andmeid koguda eesti sõjapõgenike üle nende
asukohtades wäljaspool Austriat. See töö on aga täiesti
Selter,_Karl (ERA.4940.1.12)

Lehekülg 29
194
CROIX ROUGE D'ESTONIE
ESTONIAN RED CROSS
takistatud wastawate sõidulubade
EESTI PUNANE RIST
puudumise tõttu. Kohalikud Prantsuse
sõjawõimud teatasid, et nemad annawad pikemaks
ajaks edasi-tagasi sõidu load ainult siis, kui
Rahwuswaheline Punane Rist toetab säärase sõiduloa
andmist, või annab selleks otstarbeks wastawa tunnis-
tuse. Hra Jorki arwamise kohaselt on soowitaw, et
mina isiklikult astuksin tihedamasse ühendusesse
kõigi teiste eesti esindustega ülewal nimetatud küsimuste
selgitamiseks. Tema isiklikult kahjuks ei saa aga anda
selleks oma soowitusi siin Bregenzis, waid seda wõib
teha ainult Rahwuswahelise Punase Risti juhatus
Genfis, eeldusega et alalise sõidu loa saamist toetab ka
kohalik Eesti saadik.
Palun Teid hra K. Selter, kui meil saadikut ja
ministrit lahkesti kaasa aidata selleks, et hra E Madissoole
ja minule antakse R. P. Risti poolt vastaw tunnistus
et meil on waja sõita sõjawangide ja sõõjapõgenike abistamise
otstarbel ning, et selle tunnistusega wõiksiwad arwestada
ka kohalikud sõjawäe wõimud alalise edasi-tagasi
sõiduloa andmisel. Nüüd, kus aeg on kätte jõudnud, kus
meil eestlased ka ühe korra tõsist abi wajawad, arwan,
et R. P. Rist soodustab ka omalt poolt meie enda organi-
seerimist ega keela selleks ka oma kaasabi.
Kui meil käes tarwilikud andmed eestlaste kohta
siis on soowitaw, et ka Teie lähemalt tutwuneksite eesti
D-P.de olukorraga ja E. P. Risti tegewusega, selleks oleks
wajalik isegi isiklik kokkusaamine Teiega.
Eesti sõjapõgenikkude elutingimusi tuleb weel
palju parandada ja mõnel pool põhjalikult ümber
korraldada. Ameerika ja Inglise okupatsiooni tsoonides
on elutingimused tunduwalt paremad kui Austrias.
Selter,_Karl (ERA.4940.1.12)

Lehekülg 30
Kuna osa meie eestlasi elab laialipillatult, siis on
praegu üheks peaülesandeks inimeste koondamine
ühistesse asukohtadesse. Tuleb pidada läbirääkimisi
kohalikkude kõrgemate okupatsiooni wõimudega ja
UNRRA-ga, seda ülesannet täidab ka E. P. Rist. Suure-
mates koondistes on eestlaste ühiskondlik elu parem
korraldatud, on wõimalik anda lastele kooliharidust,
organiseerida tööd, anda arsti ja muud wajalikku abi.
Praegusel korral siin Prantsuse tsoonis wõiwad
eestlased saada ainult kõige lihtsamat kehalist tööd,
waatamata oma haridusele ja elukutsele - wäga wäikese
tasu eest, mis ei küüni elu ülespidamiseks. Kõik need
aga, kes praegu püüawad minna üle Austria piiri
on hirmul, et neilt piiril ära wõetakse toiduained
Eestist ligi toodud wäärtasjad, tehnilised esemed ja
raha, mis üle RMK. 250.- Eesti Punase Risti poolt
olen mina Bregenzis wäljaannud tõendusi eestlastele
nende asjade kohta, mis on toodud Eestist ja seni on
Prantsuse sõjawäe wõimud neid tõendeid tunnistanud
ja lubanud nimetatud esemeid ainult käsipakkide
ulatuses wiia ülepiiri. Kuid on ettetulnud ka mõningad
juhud, kus toiduaineid, wäärt asju ja üle RMK. 250 raha
on ära wõetud. Kahju, et meie inimesed, kes siin midagi
pole saanud osta, nüüd oma wiimase wara peawad kaotama.
Wõib olla ehk Teie, kui eesti saadik saate mõjutada R. P. Risti
kaudu, et meil sõjapõgenikud saaksid ligi wiia
üle Austria piiri raha ja kõik Eestist toodud asjad
ka suuremal määral kui käsipakkides?
Mõnelgi on kodust toodud wäärtasi ainukene
warandus, mille müügist ta loodab end elatada.
Wastasel korral on nad sunnitud elama teiste
armust, mis nii mitmelgi wäga raske.
Nagu kuulda korraldawad ameeriklased ja
inglased oma tsoonides Balti rahwastele eeskujulikke
laagreid. Need eestlaste koondised ahwatlewad-meelitawad
Selter,_Karl (ERA.4940.1.12)

Lehekülg 31
194
CROIX ROUGE D'ESTONIE
ka Austrias asuwaid eestlasi üle
ESTONIAN RED CROSS
piiri minekuks. Siit äraminek on
EESTI PUNANE RIST
kaunis massiline. Kui suur osa eestlasi siit ära
sõidab, siis peawad ka kohalikud E. P. Risti tegelased
oma abistamise ja organiseerimise töö wiima üle
Austria piire ja selleks on wajalikud alalised sõidu-
load. Mis puutub sõjawangidesse siis ei ole Austrias
eestlasi sõjawange mitte üle 100 inimese. Edasiõppijaid
ülikoolides on siin ainult mõned üksikud, kuid lapsi,
kes wajawad kooliharidust leidub kõikjal palju.
Laste seisukord riiete suhtes on eriti halb, sest nad
kaswawad wälja oma riietest, uusi ei ole ka raha eest
wõimalik osta. Talwe külmade ilmade tulekul ja
kütte puudusel on karta haiguste tekkimist. Elektri
ahjud, soendamise kottid, keeduplaadid aitaksiwad
kergendada meie olukorda, kuid neid on raske saada.
Tiroolis ja Vorarlbergis on rahwuslikud sõjapõgenik-
kude esindused – komiteed suletud, nende asemel
tahetakse kutsuda ellu ühist sotsiaalset asutust,
milline tegutseks kõikidesse sõjapõgenikesse puutuwais
küsimustes. Kuid sellest asutusest on seni wähe
kuulda olnud. Nii on praegu Eesti, Läti, Leedu
Punased Ristid ainukesteks rahwuslikkudeks asutusteks,
kus sõjapõgenikud oma häda kaebawad ja abi otsiwad.
Eesti P. Rist annab informatsiooni, kirjutab palwekirju,
annab tõendeid, korjab annetusi ja püüab korraldada.
wajalist abi sääl, kus see hädatarwilik.
Kahjuks teatawail poliitilistel põhjustel Rahw. P. Rist
on wäga reserweeritud olekus Balti rahwaste suhtes, olgugi
et meil riigid juurdiliselt ei ole tunnustatud Venemaa
osana, waid ainult okupeeritud maana.
Eesti_Esindaja_Kaug-Idas_ja_Hiinas (ERA.43.1.16)

Lehekülg 12
Kullerpost.
Reversaal No 19
Järjekorra No sihtkohal
Saatja Wälisministeerium
Vastuvõtja Wladiwostoki Esitaja
Kulleri nimi ja adress K. Sander, S. Arehna t 24, Tallinn
Kullerpassi väljaandmise kuupäev ja No. 70 18.II 22.
Kullerile allkirja vastu äraantud saadetuste arv, No No ja liik üks pitseer. pakk
Ülevalnimetatud saadetuste juures on nimekirjad No No 54
Reversaal on väljaantud Tallinn 23.II 22 H. Solson
(koht, kuupäev, allkiri)
KVIITUNG. Ülevalnimetatud saadetuse vastuvõtnud
(kuupäev)
(allkiri)
Märkus 1. Reversaal kirjutatakse 4 eksemplaris, millest üks jääb saatja kätte ja kolm saavad kulleriga sihtkohta saadetud; nendest
saab üks eksemplaar kullerile sellekohaselt kviteerituna tagasi antud, teine samuti kviteerituna saadetakse saatjale tagasi ja
kolmas jääb vastuvõtja kätte.
Märkus 2. Kullerpass jääb vastuvõtjale alalhoidmiseks.

Lehekülg 13
10
Christian Sander
Tsingtan 24/VIII 1922
Tsingtan-China
Saga-machi N 13
E. W. Esitaja Dr Lohk'ile
2/9 - 22
N 651
Wladiwostokis
Wäga austatud H-ra
Teie kirjad 29/VII ja 1sest aug, s.a ühes
tschekiga 100 Yeni peale sain alles neil
päiwil kätte, sest olin kodust ära
Shanghais j.n.e.
Tänan südamest raha saadetuse
eest. Praegu pean seda wastu
wõtma sest minu finantsid ei ole
Sowijeti omadest paremad. Kui mu
asjad aga jälle weidi paranewad
Küll ma siis kas Teile ehk otse
W. walitsusele maksan selle summa
tagasi. Sest minu sõit Harbini
oli ikkagi rohkem isikliku huwide
pärast tehtud, osalt ühe firma
käsutusel, nii et paki wiimene
iseäralisi kulusi mulle ei teinud

Lehekülg 14
Siin juures saadan selle 100 y.
peale allkirja, ja kulleri tunnistuse
mis oleks pidanud ühtlasi pakiga
Teile äraantud saama.
Teie kirjutate et ma kodanikude
Kodumaale sõidu wõimalustest ja
W. walitsuse seisukohast selles asjas
Teile teataks oma eelminemais kirja-
des ma lühidalt püüdsin seletada
kui wähe on lootusi kodumaale,
pääseda neil kellel teeraha puudub
Põhjusmõtelikult ei pane kodumaa
kellegi korraliku Eestlase eest ust
kinni, tulgu see kust ta tuleb, ja
W. walitsus oleks walmis olema
aitama kõiki kodu kippuwaid koda-
nika, on seda teinud ja teeb wiimase
wõimaluseni. Kui palju Eestlasi on
peastetud Sowijeti paradiisist teate
Teie paremini kui mina. Kui palju
waewa raskusi ja kulusi on olnud
W. Walitsusel wiimase kahe aasta
jooksul warem wenemaal elanud
Eestlaste opteerimise, kaitsmise ja
Eesti_Esindaja_Kaug-Idas_ja_Hiinas (ERA.43.1.16)

Lehekülg 15
kodutoomise asjus. Kui suurt jõuu
pingutust nõudis pantwangide peast-
mine minew aasta, sellest wõiks mina
kui üks neist peastetutest pikkalt Teile
seletada. Kõiki neid kulu ja raskusi
on wabariik kannud ainult inimeste
peastmiseks sellega omale 50-60 tuhat
ärarööwitud, nälginud, pool-kerjust
kodaniku juurde saades. Õieti ei
ole wabariigil kõigist sellest tööst ja
suurtest kuludest riiklises mõttes
miskit kasu. Raskel tundidel ei
olnud neid ühtegi isamaale abiks
Oleks Wenemaal wähegi paremad
tingimised olnud ei oleks Eestisse
ühtegi optanti tulnud- ehk oleks
neid õige wähe olnud, ja Eesti oleks
ilma nendeta arwatawasti wäga
iluste wälja tulnud. Kõik sissesõit
nud Eestlased praegugi tunnewad
endid seal ajutised olewat ja wahi-
wad kõik Egiptuse lihapotide
poole tagasi. Iseenesest mõista ei
saa elu Eestis ja kogu Europas kunagi
nii waba ja lai olema kui ta Wene-
maal, iseäranis, Siberis oli.

Lehekülg 16
Kodumaal tunnewad kõik sissesõitnud
kodanikud endid kui kiilud teiste
wahel olewat. Ei ole ja wõigi olla
paari aasta jooksul weikses sõja-
ja rööwimistega ärakurnatud Eestis
miskisugust üliloomulist majandus-
list tõusu, mis wõimaldaks nii palju
juure tulnutele töö ja leiwa saamise
Eesti maapind ei ole ka laiemaks ega
pikemaks wenitud sellepeale waatamata,
et teda nii wenelased kui sakslased.
igatpidi tirisiwad ja kiskusid
Kõigis walitsuse asutustes antakse
kohad eestkätt neile kes alati Eestis
elanud.
Siiski nii ehk teisiti on ikkagi suurem
osa sissesõitnutest kohta ja tööd
leidnud ja elawad kõik tuhat kord
paremini kui wene paradiisis inimese
liha süües. Et Eestisse nii palju oma
uusi kodanika on juurde tulnud ja
peale selle weel mittu tuhat wene
pagulast ja juuta seal elab on
elu kaunis raske ja kitsas. Iseära
mis raske on korteriküsimus.
Kõige sellega on ka äraseletataw

Lehekülg 17
II
12
waenulik tunne rahwa seas ja
Seltskonnas sissesõitnute wastu
wäliselt ei ilmuta see tunne ennast
just wäga terawalt ega silmapaist -
walt - on aga iga sammu peal
tunda -
Teisest küljest on optantide seas soow
Wenemaale tagasi minna nii pea kui
seal asjad paranewad.
Et Eesti Walitsusel ei ole miski tingi-
misel wõimalik rahaliselt toetada
Kodanikude kodu sõitu kaugest,
Idast ja et Eestis praegu koha
saamine ja elutingimised just kõige
kergemad ei ole, siis teatan siin
soowi mis wämini poolt avalda-
di ja soowin ka omalt poolt:
Kõigil kellel teenistus on ehk miski
muu wõimalus elada siin, mitte kodu
kippuda. Kordan weel, Europas ei ole
elu mitte kerge.
Et Eestlaste elu K-Idas iseäranis K-Ida
wabariigi piirides mitte kerge ei ole
on Wab. Walitsusel wäga heasti
Eesti_Esindaja_Kaug-Idas_ja_Hiinas (ERA.43.1.16)

Lehekülg 18
teada. Juba minu Tallinnas oleku
ajal (s. o. Februaris s. a.) alati Moskwaga
läbirääkimisi K-Ida Eestlaste
Lätlaste ja Poolakate kodutoomise
üle läbi Siberi. Iseenesest mõista
pidid need läbirääkimised ilma
tagajärjeta lõpma. Wene transpordi
korratus on kole, wagunite masinate (wedurite)
ja küttepuudus alalopmata suur, et ka kõige
parema tahtmise juures on neil wäga raske
1-2 rongi erakorraliseks tarwiduseks anda. Ärge
uskuge ajalehtede lori heast korrast küllusest
transpordi paranemisest j.n.e. Sowijeti maal
See ekspress mis nad ainult reklaame suhtes
kord kahe nädali peale läbi Siberi saada
wad on see sama mis Moskwas toredad
restoraanid, kus suured komissaarid ja
spekulandid rööwitud rahadega, milliardlised
rehnungid õhtuga maksawad, wäljamaalastele
Sellega püüawad prügi silma ajada sell samal
ajal kus Moskwas 99% elanikudest nälginud
pool metsalise elu elawad ja 500 wersta
eemal
Moskwast inimese liha süüakse. Iga päewaga
läheb elu Sowijeti maal ainult raskemaks. Raskesti
eksiwad need kes loodawad et selle korra juures
elu seal paranema wõib hakkata.
Kui Sowijeti keskwalitsus ka olekski nõuus
ja kõiki jõudu kokku wõttes annaks ühe
rongi, siis ei wõi ta ometi garanteerida

Lehekülg 19
et see rong õigel ajal ja õnnelikult kohale
jõuuab et teda kusagil Urali ümber nälginute
banded ära ei rööwi, nii kui see hiljuti
Siberist kodusõitjate Eesti optantidega juhtus.
Paljud said surma - kõik rööwitud.
Pea takistus on aga see et Sowijeti wõi-
mud ei saa sellega kuidagi lepida kui
siit läheks terwe rong inimesi oma wara
natukesega läbi Wenemaa ja puutumata
üle piiri. Kuidas seda wõib lubada, et keegi
2 ülikonda ehk саMовар-i ligi wiiks!
Jamburgis ehk nüüd ümber ristitud "King-
sepp"a jaamas peawad kõik Eestlased
enne paljaks saama tehtud ja siis üle piiri
lastud. Ma ei räägi kuulu juttu, waid seda
mis ise nägin ja mis minu wenna ja teiste
lähidalt tutwatega juhtus. Wennal wõeti näit-
samawar ja wana õmbuse masin, pesu j.n.e.
ära. - Pealegi nii kui teate on wahekord
Mai kuust mäga teraw wõib juhtuda et
niisugune rong lihtsalt kinni peetakse
kõik sõitjad pantwangideks kuulutakse
ja maha lastakse. On ju Izwestija 108 numbris
resulutsion, kus nõutakse ühe Eestis maha
lastud kommunisti eest 100 alatut Eesti
kodaniku hinge - pantwangide häwitamist
j. n. e. - Nii ei oleks kasu kui ka läbi-
sõidu leping saaks tehtud. Nemad waata-
wad iga lepingu, kui tühja paberi peale,
Lui_Olesk (EAA.2275.1.15)

Lehekülg 4
Olesk! Kui ma mitte
ei eksi, siis lubasite
teie esmaspäew lada-
le tulla sest palun
teid wäega tulla, ma
pian teiega koku
sama ühe iseäraliku
asja üle on mull
waja teie ka kõneleda
ehk on teil ka woi-
malik mulle üks
5 wöi 6 naela woid
tua ja mõni Toop
soja mi piima mis
ma siin ära maks-
ma saan. ma pian

Lehekülg 5
oma tervise pärast
weel möni paew linno
olema, ma lodan
töest et me ess esmas-
paew koko same
head paewa ja head
terwid sowin teile
ONorrmann
5mal Sept
1896.
Juba pari nädali eest
pidin teile, Olesk, kir-
jutama aga ika ei
sanud Louile olen
mina 3 kirja satnud
aga mitte ühe peale
wastust sanud, mis
se tähendab, sest ma
aru ei sa, ega da
ometi aige ei peaks
olema. Ma tahtsin
teid Olesk paluda
kui teil wõimalik
on ja nie pea
kui lume tee on

Lehekülg 6
mino sösaralle 4 sülda
leppa puid wija ma
nisamma latsaretti
ulitsa No 51. Sohnssile
ka 4 Sulda kui wõi-
malik on. Kas teie
see Parti kätte olete
sanud. head päewa
ja ead terwid sowib
teile
ONorrmann
Kolga 17 mal Noweml
1896.
olge nie head ja üttelk
Louile et ta mulle
kirjutab.
Kolga 4mal Märtsil
kel 5 homiko
1897.
Tere hommikud Olesk!
Ma ei mäleta mitte
kui palju Puid
Mina palusin teid
oma oele Seelandile
sata, ma mõtlen
et wel iljaks ei
ole jänud ja palun
teid nõnda paljo saata
kui temal astas
waja läheb mina
olen seda lubanud
ja lubamist peab
inimene täidma
muido ma pian

Lehekülg 7
temale ostma ja
see oleks mul wäe-
ga ränk olema.
et mina enne ei
ole kirjutanud tuleb
sest et ma ika ise
pidin tulema, aga
ei sanud, milla
mina nüd Tartu
san tulema, san
ma teile üks
teine kord kirjuta
ma head päewa
ja head terwid sowi
teile
ONorrman
Olesk! mino ollen
Tartus ja palun
olen teid kui wõimalk
sie tulla ja kui
tee wel korda lä-
heb sõidaks mina
teiega ühes Meomale
ONormann
20mal Märtsil
1897

Lehekülg 8
Kolgajani 28mal Nov
97
Tere ommikud Olesk!
Mitto korda ollen
mina to nüd Tartus
käinud j oleks hea
melega teie räkida
tahtnud aga mitte
ei ole teid seekord
linnas mino terwis
on waene ja ollen
mina tohtri jures
käenud wimasel
korral ostis herra
Schwartz need puud
kõik ära ja

Lehekülg 9
mud kui mino õele
sadke 4 sülda leppa
puid latsaretti
ulitsa No 51 Sohnsile
5 Sülda leppi pe
kui teil ehk wõi
malik oleks juba
nüd iga ühele üks
süuld ära wija
ma palun wäga
seda teha mudo
pärast muretseb
Schwartz mujall
omale ja siinna
on nie ligidal
wija aga ka
teised süllad
head päewa
ja head tervid
sowib teile
ONorrmann

Lehekülg 10
Olesk! Ma palun
waega mitte pahaks
panna et weel mitte
Lammaste järele ei
ole sadetut, aga ei
ole wel wöimalik
olnud, need kaks Lam-
mast mis Linna pidi-
wad sama, on wist
juba ammu tappetut,
teine Schwarzile, teine
Sohnsile, Kui wõimalik
siis jätke mulle weel
üks Lammas üks üle,
Kui mille siis jatke
nad keik ära. Kui
rattastele sünnib siis
Lui_Olesk (EAA.2275.1.15)

Lehekülg 11
palun seda weikest
kappi ka sata,
wõib olla et no wan
Jurick ühes mino
Kirjaga Meomale
saab tema teeb rattas-
tepeal korwi ja see
wõttab tal palju aega.
Krupinki ma palun
wäega ikke s teha
lasta. sowin teile
ead päewa ja ead
terwist ja ka
terwisil vennale
ja Annele
ONorrmann
seel 28mal
Oktobril
1898.
Olesk! Mina olen
Tartus ja jän tõisi
päwani sia tollen
oma sõsara jures
korteris kui teil
wõimalik siis tulge
ükspäew linna
tahaks teiega kõne-
leda wõimalik
ei ole mul Meomale
tulla, ead päwa
sowib teile
ONorrmann
sel 9mal
Februar
1901.

Lehekülg 12
Ollesk! Mina olen praego
Tartus ja jälle aiguse
pärast, ehk on deil
wõimalik mino weik
kest Kasti mis seal
pöninge beal on mul
siaa Linna sata
ka isi t

Lehekülg 13
Olga Normann
sia kui abi wõi bare-
maks saan ma ole
Sonsi pool No 4 Trefne-
ri Maija kõrwal
head päewa sowib
teile
O Norrman
Tarto sel 6mal Märtzil
1903.
Olesk! Ma kirjutasin
teile oktobrikul ja palusin
sin teid mino Passi oma
kätte vötta ja tahtsin
ise pea Tartu söita, et
siis teie käest kätte oleks
sanud aga minu sõidust
ei sand ühteki sest et ma
aigeks jäin ja praego
wel terve ei ole, aga
sisgi mõtlen lauba Ohtu
tartus olla ja olen jälle
oma öe Seelandi jures
korteris Kust ma tõisipä
Soomemale sõita tahan
kui tervis lubab. seest

Lehekülg 14
ma palun teid nüd,
kui teil wöimalik
minu Passi pühapäew
ära tua, ma mõtlen
et teie selle kirja lau-
ba kätte sate lodan
et mino palwe täidetut
sab head terwid sowib
teile ONormann
Kolga Jani
sel 19mal Nowemb
1903.
see kiri oli postitasko
panemata jänd ja nõnda
sab alle wel nüd teie kätte
ma pallun teid wäega
Olesk satke minu Pass
Pühade al mino õe
Seelandi pole sest kohe
piale pühi sadetase
Tarto siis ma saan ta
kätte, ma tahan 2 seel
Januaril Somemale
sõita ja siis mul
on teda tarwis see
on kül wäega alw
et teid nõnda paljo
tülitan aga ei wõi

Lehekülg 15
parata woi wel parem
on kui Sohnsi pole sa-
date ma lodan et mino
Pass teie käs on
sowin teile s häid
rõmsaid Pühi
paljo terwisid.
ONorrmann
sel 19mal Detsembril
1903.

Lehekülg 16
Mikspärast ei saa
mina oma Passi
kätte, mis se tähendab?
Kuspole on tema siis sadetut.
Juni 12mal ONorrmann
1903.
Olesk! olge nõnda ead
ja toge kui teie jelle
Liina tulete see tasko
Ramat wöi Tenkelbug
mis seal kirjotuslaua
s schuflis on mulle seie
Linna. see Wötti jäi
Kummutise. selle Ramatu
sees on ned tunnistused
wöi Witungid selle Platsi
üle mis mul siin surno-
ajal ostetud on.

Lehekülg 17
Ma elan nüd jälla
praua Kuusiku jures
mino sõsar läks oma
laste jurde elama, ja
üksi ei tahtnud mina
seal olla. teie Käisite
jo minewal Suwel sin
paluks wäega ärge
unostage seda Ramadut
tomast head paewa
ja terwisid
ONorrmann
Sel 14mal
Mail
Olesk! Olge nonda head
ja sadke kui teil
wel on mulle üks süld
kase Puid. mina elan
nüd Tartus, ja elan
oma sõsara Seelandi
jures mino Adress on
Alleeulits No59. Herra
Reimanni Maija. tee
lahkmest 3 wõi 4 Maja
Jamapole Alleeulits
minna. Siis tahaks
mino Sugulane see
Sohnsi praua kellele
teie juba ennegi Puid