Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Loodushoiu_ja_Turismi_Instituut (ERA.983.2.97)

Lehekülg 223
Riigiparkide valitsus
Saadud "28" aprill 1936 a.
KRJAKOVO
Lauajuhend No 719
ALGKOOL
Riigiparkide valitsuse Looduskaitse
Irboska vallas
Petserimaal.
toimkonnale.
4
N 1038
25. aprillil 1936. a.
No 19.
Siinjuures esitan ankeetlehe nr. 2. ja teatan, et
Irboska.
Kräkovo algkooli rajoonis tähendatud allikaid
ei ole.
On olemas üks allik "Hvõstsovka", mis asub
Kräkovv ja Slisovv külade vahel soo maal.
Allika läbijooks on kaunis suur ja vee värv
on selge. Endisel ajal on allika vesi olnud
lõhnata, kuid viimasel ajal on veel turba-
maik ja joomiseks kõlbmatu. Allika
kõrval on pesuloputamise koht.
Koolijuhataja Mahugn.

Lehekülg 324
V. Irbosna v.
Riigiparkide valitsus
99.
Saadud "2" XII. 1936 a.
Lauajuhend No 1426
Riigiparkide valitusele.
N 1219
Siin juures Irboska allikate nimestik.
Nimestik on kõvasti hilinenud
mitme sugustel põhjustel, üks nendest
oli lohakus, teisi oli mitmeid.
Meil oli hra A. Makarovskiga kokku
räägitud et mina selle nimestiku
kokku säädaks, ja tema oli arvamisel
et see asi on korras, nüüd on tema
minu pärast etteheite Maavalitsuse
poolt saanud, missuguse oleks pidanud
mina saama.
Katsun edaspidi täpsem olla.
Hra A. Makarovski muidugi nüüd
enam allikate kohta ei teata, sest
see on nüüd minu poolt tehtud.
Austusega R Rein
V. Irboska
1.XII.36.
Loodushoiu_ja_Turismi_Instituut (ERA.983.2.98)

Lehekülg 79
Riigiparkide valitsus
SAADUD SAAREMAA
193 a.
Lauajuhend No.
8. aprillil 36
N 491
Harid. osak. No 6084 65
Saaremaa koolivalitsusele
Juuresolevalt esitan Riigiparkide valitsuse Loodus-
Kaitse toimkonna ankeetlehe N 2 ja teatan
ühtlasi, et Kaarma-Suure vallas, Pihkla kooli-
ringkonnas, millise piirkonna kohta ankeetlehes
teated on antud, on peale ankeedis näidatud
allikate weel palju väikseid allikaid, mida üksi-
kult kirjeldada ei jõua. Nii näiteks on Pähkla
külas, Türni talu karjamaal üksinda 31 allikat.
Lisa: Ankeetleht
Pähklas, 8. Aprillil 1936 a.
P. haunis
Pähkla algkooli juhataja.
Loodushoiu_ja_Turismi_Instituut (ERA.983.2.97)

Lehekülg 163
Leewaku
Riigiparkide valitsus
6 kl. algkool
Saadud "22" mail 1936a.
15. mai 1936 a
Wõrumaal.
Lauajuhend No 719.
94
No 47
Riigiparkide Valitsusele
Toolamaa p. ag.
N 1025.
Siinjuures saadan ankeet-
lehe nr 2 täidetult
Lisaks Ankeetlehel näidatud
allikatele leidub siinses
piirkonnas veel õige palju
väiksemaid allikaid Võhandu
jõe kõrgranniku all. Arvult
on neid umbes 10-12., omadustelt
identsed "Kalmatemäe" allikale
Ka leidub jõe luhal-heinamaal
mõningaid arteesia tüüpi
allikaid, mis ei oma midagi
erakordset
M. Sumeri
Koolijuhataja
Loodushoiu_ja_Turismi_Instituut (ERA.983.2.96)

Lehekülg 372
rannal asub - Keewallik. Nähta-
wasti on wiimase wesi sama, mis Iga-
messoo allikast pärit, tungides rannal
jälle päewawalgele - maa pinnale
Keewallika kohal rauna rõõnel ja
ja osalt meriweel all kaunistuse kiht
walget märganud lubja taolist ainet,
mida nagu sawi wormida wõib. Õhu
käes kuiwab see aine kõwaks.
Happele see aine reageerib hästi.
Sellest oletan et ta koosneb lubjast.
Ometi oleks huwitaw selle aine
täpne koosseis. - Sellepärast, kui
waja, wõiksin seda saata analüüsi
tegemiseks.
Kõpus
S. Jaur
8. mail 1936 a.
Kõpu algkooli juhataja.

Lehekülg 846
Saadud 18 XII 1936
Riigiparkide valitsus
Lauajuhend No 1462.
Riigiparkide Valitsusele
Tallinnas.
243
N 1173
Käesoleva aasta kevadel saadeti
Imastu algkoolile ankeetleht allikate
kohta kooli piirkonnas.
Ma jätsin selle vastamata põhjusel,
et Imastu kooli piirkonnas asub Tapa
metskonna kanselei. Revident metsaülem
härra Nenniga rääkisin selles asjas ja
tema lubas saata Riigiparkide Walitsusele
põhjaliku ülevaate allikate kohta, sest
temal on see hästi teada.
Ta on ka vastava ülevaate saatnud.
Pole mõtet sama tööd kahekordselt teha.
Kui siiski soovitakse ka minult neid and-
meid, palun saata mulle uus ankeetleht.
Imastu algkool
Austusega
15.det (1936
aliismas
N 48.
koolijuh.
Undla v. Viru.
Loodushoiu_ja_Turismi_Instituut (ERA.983.2.97)

Lehekülg 332
H. M.
Riigiparkide valitsus
SULBI
Saadud "7" XII 1936 a
algkool
Lauajuhend No 1462
MEREMÄE VALLAS
Riigiparkide Valitsusele.106
PETSERIMAAL.
"4" detsem. 1936 a.
N 1125.
No 19.
Petseri Maakoolivalitsuse sellekohase
Meremäe p. ag.
kirja põhjal teatan, et Sulbi algkooli
ümbruses, Meremae vallas, allikaid
ei ole.
Et vastust pole võimalik saata Teie
poolt saadetud plangil, on seletatav sellega
et olen Sulbi algkoolis koolijuhataja
alates 1. augustist 1936 - endise juhataja
ajal sissetulnud paberite hulgas ma
nimetud planki ei leidnud.
V. Hussar
Sulbi algkooli juhataja
Loodushoiu_ja_Turismi_Instituut (ERA.983.2.96)

Lehekülg 313
Nr. 9
20
N 196
Riigimaade ja metsade valitsus. 16
Mõtsu metskond.
15" aprillil 1936. a.
Härra Revident-metsaülem.
Teie ettekirjutise 25 III 36 a. nr. 555
kohaselt saadan III jsk. piirides asu-
vate tähtsamate allikate kirjelduse.
Praegune aeg allikate uurimiseks on
natuke ebasoodne, kest valitses halbade
teede ajajärk, kuna ka kevadiste suurvete.
mõjul on hallikal hoopis teistsugune
kuju ja veel teine maitse, kui on see
suvel, mis ka andmed nii mõneski
võivad osutuda ebatäpseks, eriti
vee läbijooksu hulk, mis aasta aegade
ga on väga muutlik.
Austusega Mtrautman.
Mõtsu metskonna III jsk. metsnik
Võttis vastu (kuupäev ja allkiri):

Lehekülg 351
Riigiparkide valitsuse Looduskaitse toimkonnale
Riigiparkide valitsus
48
N 230.
Saadud 4 mail 1936 a.
Lauajuhend No 719.
Jätan esialgu saatmata Riigiparkide valitsuse loodus-
kaitse toimkonna ankeetlehe nr. 2, põhjusel:
Minu valitsemisele lääne maak. Pühalepa vallas Nõmba kooli
piirkonnas ei ole ühtegi allikat antud. Palum täiendavalt
teatada, kas pean igast harilikust allikast andmed saatm
Minu piirkonnas on kaks harilikku uurimata magedalavee
allikat. Üks asub Nõmba külas Matse talu õues
Priidu Julge maaalal, mida tarvitatakse kaevuna. Kuju on sel
katlasarnane, asub künka jalal liivasel maal. Vee temper
6 °C järele. Vesi keemiliselt uurimata. Asub Keina-Kärdla maan-
tee aares. Teine on omaduste poolest samasugune. Asub
Tubala külas Keina - Kärdla maantee ääres, Priidu Lõppe
karjamaal, idapoolel mäeseljandiku jalal, kruusasel
pinnal, veevoolus õige väike, vesi mage, uurimata.
Nõmbas
26. IV 36.
JSaar.

Lehekülg 443
394
129
Vanamõisa algk.
Riigiparkide valitsus
10. I 37
Saadud 14" I 1937.
N 48
N 1154
Lauajuhend No 1593.
Riigiparkide valitsusele.
Saadan siinjuures ära Riigiparkide valitsuse
Looduskaitse toimkonna ankeetlehe N 2.
Selgituseks annaksin lühikese ülevaate ümbrus-
konna maapinna iseloomust ja siin esinevatest
allikatest üldse. Siin esineb tüübiline Läänemaa
maastik: madal lausmaa enamasti savi põhjaga.
Kõrgendikke ei esine peaaegu sugugi. Kõik an-
keetlehel nimetatud allikad asuvad jõe kallastel
s.o kalda veerel. Ankeetlehel nimetatud allikad N 1
ja N 2 suvel vesi üldse ei jookse üle veere vaid pü-
sib ühel tasemel. Allikas N 3 on juba veerikkam
kuid soine ja suvel ligipääsmatu. Allikas N 4
on kõige veerikkam ja säält võtavad lähema ta-
lu elanikud tarbevett
Eriti raske on allikate läbijooksu määramine
just madala veelanguse tõttu, seepärast on need
arvud väga umbkaudsed.
L. Neeme.
Vanamõisa algk.
juhat. k. t.
Loodushoiu_ja_Turismi_Instituut (ERA.983.2.97)

Lehekülg 339
IRBOSKA
ALGKOOL
Irboska vallas
Riigiparkide Valitsusele N 1131.
Petserimaal.
Riigiparkide valitsus
113
"13" detsembril 1936 a.
Saadud "18" XII 1936
No 452
Lauajuhend No 1462.
Irboska.
Mina ei saatnud vastust Teie
ankeedilehele allikate kohta järgmis-
tel põhjustel.
Läinud kevadel, ühel ajal minuga
sai ankeedilehe ka Irboska apteeker R. Rein
Kuna hra R. Rein oli määratud loodus-
kaitse usaldusmeheks siis ma palusin
teda, nagu asjatundjat, täita ja esitada
Teile täidetud ankeedilehte allikate kohta
Irboska algkooli piirkonnas. Ta lubas seda
Loodushoiu_ja_Turismi_Instituut (ERA.983.2.98)

Lehekülg 3
Leisis, 29. I. 36.
Riigiparkide-valitsuse loodusekaitse
Toimkonnale.
N 428 Lugesin lehest, et vajate tea-
teid allikata kohta. Oleksin meeleldi
nõus andma teateid minu asukoha
lähedal olevate allikate kohta, võiks
ka kaevude kohta. Minul ja lähedal
olevatel 2. puurkaeval on vesi oma-
pärane. Maa seest saades on vesi täiesti
selge. Seistes soojas ilmub vee pinnale
õli taoline kord ja vesi ise muutub
vähem läbi-paistvaks. Kaevu sügavus
on mul 36 jalga. Siis olen veel pannud
tähele, et Triigi asunduses tee ääres
olev allikas värvib oma veega rohu
ja kivid punaseks
Suurima lugupidamisega
OPaese
Loodushoiu_ja_Turismi_Instituut (ERA.983.2.97)

Lehekülg 144
H.M.
Võuküla algkool
Toolamaa vald
Võrumaal.
"6" mail 1936. a.
Riigiparkide Valitsusele.
No 134.
Riigiparkide valitsus
79
Toolamaa p. ag.
N 1008.
Räpina kaudu.
Saadud "8" mail 1936 a.
Lauajuhend No 719
Teatan Teile, et mul pole võimalik
olnud koguda täpseid andmeid Toola-
maa valla Võuküla algkooli piirkonnas
asuvate allikate kohta 1-ks maiks s.a.
selle tõttu, et tähelepandavamad alli-
kad suubuvad otse Võhandu jõkke,
milles käesoleva ajani pole veel vesi
alanenud. Seepärast, et võimaldada
täpsemate andmete saamist, palun
ankeetlehe täitmise tähtaega mulle pi-
kendada 1. juunini s.a., millise ajani on
loota veealanemist Võhandus ning pare-
mat allikate vaatlemise võimalust.
Austavalt
Aks Pihlapuu
koolijuhataja k-t.

Lehekülg 189
H. M.
Riigiparkide valitsus
Leevi algkool
Saadud 28. aprill 1936a.
Pindi vallas
Lauajuhend No 719.
116
Riigeparkide Valitsuse
25.IV.1936.19. a
Looduskaitse toimkonnale.
No 103
N 946
Võrumaal
Käesolevaga teatan, et olen
kogu oma kooliringkonnas järele
kuulanud ja ei ole leidnud ühtki
nimetamisväärt allikat. Väikesi
maaseest väljatulevaid veenire-
kesi on aga Võhandu kaldail
palju. Ei usu, et kõigi sar-
Loodushoiu_ja_Turismi_Instituut (ERA.983.2.98)

Lehekülg 144
Polli "Peraküla"
algkool
Lilli ag.
N 571
27. aprillil 1936
N 21.
42
N 571
Maakoolivalitsusele
Saadan siin juures Riigip.
valitsuse ankeetlehe N 2.
Et Teie kirjas N 10369. tähendatud
tähtpäev 15. aprill 1936 a. paljunda-
mise tagajärjel oli nõrgalt loetav
kuna sama ankeetleht kandis
tähtpäeva 1. mai 1936 a., pidasin
selle täitmisel silmas viimast
tähtp. s. o. 1. mai 1936.
Kuna kirjas N 10369 mainitud
tähtpäev 15. aprill oli terasema
vaatlemise juures siiski ka loetav
palun koolivalitsust viivitust
kõigiti vabandada.
JTorri
Koolijuhataja:
Loodushoiu_ja_Turismi_Instituut (ERA.983.2.96)

Lehekülg 222
Haridusministeerium.
Riigiparkide valitsus
UDEVA ALGKOOL
Saadud "28" aprill 1936 a.
38
Järvamaal.
N 51.
Lauajuhend No 719
27. aprill 1936
Riigiparkide valitsusele
No 431.
Viljandi-Järva II ringkonna koolinõuniku
Abaja
kirja nr 5668. 11. II 1936. a. kohaselt saa-
dan ankeetlehe täidetult. Kuna
kooli piirkonnas puuduvad suuremad
allikad on nimetatud paar-kolm
E.V.
väiksemat, millistel puudub suurem
tähtsus seega puudub ka pärisnimi.
KKarlson
koolijuhataja
Loodushoiu_ja_Turismi_Instituut (ERA.983.2.98)

Lehekülg 345
Riigi parkide valitsusele
Adavere
6KL. ALGKOOL
Viljandimaal
13. mail 1936 a.
Saadud "19" mail 196 a.
69
Lauajuhend No 719.
No 16.
Saadan siinjuures "Riigiparkide
Adavere asundus
valitsuse looduskaitse toimkonna
N 695
ankeetlehe nr 2 " Adavere 6 kl. algk.
piirkonda kuuluvate allikate
kohta. Et maastik ümbruses
väga tasane, siis on allikaid
väga vähe ja needki väikesed
pääle "Piibu" allika
Koolijuhataja
J Juhansoo
Loodushoiu_ja_Turismi_Instituut (ERA.983.2.96)

Lehekülg 137
No 1119.
Kiviloo
Riigiparkide valitsus
ALGKOOL
Saadud "2" XII 1936
Peningi vallas
Lauajuhend No 1424
118
Harju maak
Riigiparkide Valitsusele
1. detsembril 1936 a.
Tallinn
No. 93.
Teie kordava nõudmise puhul Maa-
Üle Raasiku
koolivalitsuse kaudu allikate-uurimise an-
keetlehe asjas, - teatan, et Kiviloo kooli-
piirkonnas ei leidu minu kogutud teatmeil
nõuetavaid allikaid; neid leidub küll
suuremal hulgal Kiviloo jões (jõe aluspinnas)
kuid nende omatusi on jõevee päälevaalu
tõttu võimatu järele üürida.
Kur lühat.
Koolijuhat.

Lehekülg 371
Seletusi ankeetlehe nr. 2 juurde
N. 254
Riigiparkide valitsus
Peale ankeet lehes nimetatud allikate leidub
66
Kõpu poolsaarel mäejalgadel ja mererannas
allikaid õieti sagedasti. Kõigi kohta ei saa-
andmeid paigutada ankeet lehele
Nimetasin waid tähtsamad. Külm allika
kohta räägiwad wanemad inimesed et nad
ise oma silmaga näinud allika põhja
liiwasse peidetud kase tohust tehtud,
karpi, mille sees allikale ohwerdatud
raha olnud. Mõnikord wõetud karp wälja
ja waadatud, kuid ära wõtta seda raha
ei tohitud
Igametsoo allik on õieti omapärane:
See asub Suurepsi ja Hirmuste kulade
wahelises riigimetsas Kesk nõmme
maad, mis wõrdlemisi tasane, tõuseb
maapind kõrgemaks ja moodustab keskelt
küürus roostunud maaala, suuruselt
umbes 2-3 hektaari, mille keskpaigast ala-
lõpmata wett alla woolab wäikese ojana.
Wesi ei lähe aga mitte mereni waid kaob-
maaalla umbudes hõredasse kruusa
ja liiva - Umbes samas kohas mere

Lehekülg 836
Riigiparkide valitsus
N 1168
Porkuni w. Nurmetu 6 kl. algk.
Saadud "16" XII 1936.
juhatajalt Virumaal
Lauajuhend No 1462.
237
Riigiparkide valitsuse
12. XII 36. a.
Looduskaitse toimkonnale
Saadan Teile siinjuures Teie ankeetlehe nr 2
minu 1 koolipiirkonnas asuvate allikate kohta.
Ankeetlehe saatmisega hilinesin, sest allikaid
minu kooli piirkonnas pole, mispärast arwasin,
et ankeetlehte tarwis pole tagasi saata. Tegin
seda nüüd maavalitsuse meeldetuletusel
J. Rebane
Nurmetu algk. juh.
Loodushoiu_ja_Turismi_Instituut (ERA.983.2.98)

Lehekülg 61
"Rautsi" kiwist mõnikümmend meetrit põhja
(N) poole kaswab mainitud kiwiraunal vana pärn
mille tüwe ümbermõõt (maapinna lähedalt) 2,90 m.
2 m. kõrguselt 2,20m., lääne pool küljes on tüwes avaus
(40 sm pikk, 20 sm l. ja 30 sm. sügav) Puu on seest õõnes, mis ula-
tub üsna kõrgele. Tüvi jätab mulje nagu oleks mitu
puud kokku kaswanud. Pärna kõrgus umbes 14 m.,
wõra läbimõõt ulatub 10 meetrini.
3. S. Pahila küla Allika talu lähedal on n.n. "Allika
wäli", millel leidub vett ka kuivemal aastaajal Sest
siinsed allikad ei kuiwa. Kolmest allikast sain
märja ümbruse tõttu mõõta vee kiirust ühel, mis
asub Allika elamu juures Rautsi heinamaal. Annab
minutis üle 3me liitri
4.
Silma allik. Muistine silma arstimise koht Para-
maja panga lähedal Ranna maanteest paar meetr
mere poole. Siit edasi Paraniidi (rahvakeeles "Para")
elamu poole minnes on suurem allik "Linaloo auk"
mille veekiirus 8 liitrit 7 minutis. Üldse on Para talu
karjamal allikaid üle poole tosina; mõned neist
vaevalt, märgatavad. Ka teisel pool maanteed
Jaanikiriku ja Rannaküla piiri vahemaal on
rohkesti allikaid, mis ujutavad üle kogu ümb-
ruse. Tehes seegi ligipääsu wõimatuks kewadisel
ajal. Tähtsamaid ainult vast Silma allik. Sellet
suundudes Paramaja panga lähedale mereäärde
Karjamaa vaheaia juurde märkame rahkja kalda
kivide vahel sinaka õlikorraga kaetud veelombike-
si, milliseid leidub veel "Para"-"Rämmi" vahepiiri
lähedal. "Muda" allika juures. Wedelik imbut
nähtavasti veidi kõrgemal asuvast merekaldast
(Kas pole siin tegemist mingi suguse õlikiwi sar-
nase kihiga?
5.
Muda allik on pea täiesti kokku kasvanud
ja osalt liivaga täidetud. Selle märgatav pind-
ala on praegu umbes 40∙15 meetr. Kohal elanikud
teavad kõneleda, et selle allika muda mõjub
haigetele parandavalt. Analüüsi kohta puudu-
vad kindlad andmed.

Lehekülg 136
Pornuse 6-kl. algkool
N 565.
"27" aprill 1936 a.
Pärnumaal.
Pärnu Maakoolivalitsusele.
34
No 63.
Halliste p. ag.
Saadan siinjuures Riigiparkide valitsuse Loodusekaitse toim-
28. APR. 36.
konna ankeetlehe No 2 täidetult ja teatan, et viivitus on
1539.
tingitud tähtajast ankeetlehel - 1. mai 1936 a.
Kui vanema klassi õpilastele ülesandeks tegin allikate kohta
tarvilisi andmeid koguda, oli mul ees ankeetleht oma tähtajaga
ja selle kohaselt määrasin õpilastele andmete esitamise ajaks 27 apr.
Maakoolivalitsuse tähtaja olin unastanud. Selles tunnistan
oma süüdi ja palun vabandust. Unustus on tingitud täna-
vuaastasest suurest töökoormist väljaspool õppetööd.
Kooli juhtaja P Nannap.
Loodushoiu_ja_Turismi_Instituut (ERA.983.2.97)

Lehekülg 190
naste registreerimine oleks tarvilik
Ka ei leidunud ühtki muidu huvi-
tavat allikat, mis oleks iseäraliku-
- maitselise veega, või mõne mütoloogi-
lise kuulsusega. Minu kooliringk.
väljas Veriora metsk. Meenikunnu
soos asuda saar - "Liipsaar" sääl
olla küll rootsiajast säilunud
kaev.
Nimetatud põhjusil tagastan
Teie ankeetlehe nr. 2, täitmatult
Aleksander Feltus
Kooli juhat.

Lehekülg 320
Riigiparkide valitsus
Merimäe valla
Saadud "2" XII. 1936 a.
Krantsova algkool
Lauajuhend No 1419
Petserimaal.
95.
"30" nov. 1936
Riigiparkide valitsusele.
No 25
Petseri kaudu
Petseri Maaval. Haridus-osak. kirja nr. 221,
24. XI 36 põhjal teatan, et minule alluva
kooli piirkonnas allikaid ei ole. Selle
kohta on ka teated saadetud ankeet-
lehe nr. 2 järgi vahetult Riigiparkide
valitsusele 20 märtsil s.a. nr 35 all -
- lihtkirjas.
N 1215.
ALang
Koolijuhataja
Loodushoiu_ja_Turismi_Instituut (ERA.983.2.98)

Lehekülg 60
Kavandi algkool
Riigiparkide valitsus
Saadud "2" juunil 1936 a.
"11" mail 1936 a.
N 473
48
Lauajuhend No 719
Maasi vallas
No 11.
Saaremaa ajut. maavalits.
Saaremaal
Hariduse osakonnale
Käesolevaga saadan edasi Riigiparkide
valitsuse Looduskaitse toimkonna ankeet leht nr. 2
Pääle lehele märgitud andmete lisan siia juurde
veel mõned täiendavad märkused allikate ja
nende ümbruse kohta.
1. „Karva allik", (Karwa wäljal) asub Võhma
külakonna maa-alal ja selle vesi katab, kogu
välja, mille suurus on 170 ∙ 40 meetrit. Al-der
Russ´i /Laane t. perem./ jutu järele on Karva
allikal /II/ teatav mõju "Tagapõllu" /Järvekülas/
allikale. Oletab, et on tegemist maa-aluse ojakese-
ga, mis saab alguse Karva väljalt. Ojakese
nähtava osa pikkus 26 m. laius 0,5 m. Sügadus
sama palju. Läbi voolu kiirus 54 ltr minutis
wee
Üldse on Järveküla järves ja sama nimelise
küla pools. kaldas palju allikaid, kui pehme,
mudase ümbruse pärast jäi ära üksikasjaline
vaatus.
Laane talu elamu lähedal olevas järwe osas on
perem. jutu järele rohkesti (4 jala paks.) valget värvi
muda mida ta kord kasutanud isegi põlluväetuseks
Oli kasvanud lopsakalt (Arwatawasti lubja
sisalduwus, mida tõestab katse soolhappega; perem. seletus)
2. "Rõõsapiima" allik, pindala 2∙2 m. sügav. 1 meet.
asub lohus, mis kannab "Soopkana" lombi nime
On märgata kaewamise jälgi. Tehtud vast loomade
jootmise otstarbel, sest suvel kaob vesi lombest.
Praegu allika ümbrus päris kuiw, kuna lombid veel
võimsalt lainetavad tuule käes. Sellest allikkast
Ost sihis tõuseb maapind ja moodustab kiwi ranna
mis seljandikuna (ulatub mõne kilom. kaugusele. Vaatleja
tähelepanu köidab siin hiigla kaljumürakas "Rautsi
kiwi" nime all. " Lest soo" weerelt vaadates pais-
tab silma kiwi rauna järsk tõus, mis meelde tuletab
merekallast. (Kas on siin vast tegemist litorind
aegse merekaldaga?
Loodushoiu_ja_Turismi_Instituut (ERA.983.2.97)

Lehekülg 13
H. M.
Leebiku walla
ALGKOOL
Riigiparkide Valitsusele.
Walgamaal
30 aprillil 1936
Riigiparkide valitsus
10
Saadud "4" mail 1936 a.
No 90
N 903
Lauajuhend No 719.
Leebiku postiag.
Valga-Võrumaa koolinõuniku
vahekirja põhjal 7. veebruarist s.a.
N 600 esitan siin juures ülalmai-
nitud Valitsusele vastavate andme-
tega täidetult ankeetlehe N 2 Leebiku
6-e klassilise algkooli ringkonnas
leiduvate allikate kohta.
A. Anderson,
Kooli juhataja.
Loodushoiu_ja_Turismi_Instituut (ERA.983.2.98)

Lehekülg 188
H.-S.-M.
LELLE VALLA
HIIEKÕNNU ALGKOOL
26. Apr. 36. Har IX, 1.
Pärnumaal
1536
Pärnu Maakoolivalitsusele.
77.
"26" aprillil 1936 a.
No 52.
N 507.
Lelle
Tagastades lisatavat teatan järgmist:
1. Teie kirja 29. II.1936 a. No 10369 ei ole mina saanud.
2. Ankeetlehe algkooli ringkonnas asuvate allikate
asjas sain mina kätte märtsi hakatuses s.a.
3. Nagu nähtub lauajuhendist ja postiraamatust, on
ankeetleht minu poolt täidetud ja ära saadetud
vahenditult Riigiparkide Valitsusele 8. aprillil s.a.
No 48 all, s.o. isegi enne tähtaega. Ankeetlehele oli
minu poolt tehtud märkus "algkooli ringkonnas"
allikaid peale rabaallikate ei ole.“
4. Riigiparkide Valitsuse direktori päevakäsuga 1-st
aprillist s.a. olen nimetatud looduskaitse usaldus-
meheks Lelle vallas sellepärast saatsin ankeetlehe
otsekohe Riigiparkide Valitsusele.
Aleside
Koolijuhataja
Loodushoiu_ja_Turismi_Instituut (ERA.983.2.96)

Lehekülg 341
Vaike-Lähtru algkool
V.a.
N 117
Läänemaal
Riigiparkide valitsusele.
28" apr. 1936 a.
Saadud 2 mail 196 38
No 11.
N 217
Lauajuhend No 719
Lähtru p-ag.
Saadan siin juures tagasi
looduskaitse toimkonna ankeet-
lehe No 2, kuid kahjuks pol-
nud võimalust seda kuidagi
täpsemalt täita. Siin mõne km.
kaugusel kuskil metsas pidada
küll olema üks allikas - nimega.
Otsa" allikas, kuid sinna ei pääse
palju juure. Ei olnud kedagi, kes
oleks juhtinud sinna ja muidu
oli tee sinna teadmata. Ei saand
seda lähemalt vaatama minna.
Vaheajal olevat sinna juurepääs sel aas-
taajal olnud raske.
M. Peterson
V. Lähtru algk juh.

Lehekülg 438
126
591
LIIVI
ALGKOOL
Riigiparkide valitsus
Saadud "9" I 1937.
"5" jaanuar 1937. a.
Riigiparkide Valitusele. 1593
No 37
Aadr. Jõgisoo p.-ag.
Saadan siinjuures ära minule täitmiseks
Läänemaal
saadetud ankeetlehe nr. 2 ühtlasi märgin, et
Jõgisoo vallas, millisest jookseb läbi Liivi jõgi, on allikaid
üle 20, kuid kõik nad on väikesed nirekesed ena-
mikus soisel maal, millised kas kaovad lähema ümbruse
mudale ja mätaste vahele, ehk jõe läheduses jõkke
suubuvad. Ankeedil märgitud allikad on aga
N 1151.
Loodushoiu_ja_Turismi_Instituut (ERA.983.2.97)

Lehekülg 171
H.M.
Võuküla algkool
Toolamaa vald
Võrumaal.
Riigiparkide Valitsusele,
"30" juunil 1936 a.
101
No 152.
X 1108
Riigiparkide valitsus
Saadud 3" juulil 1936 a.
Toolamaa p. ag
Räpina kaudu.
Lauajuhend No
719
Saadan Teile siin juures täidetult
"Riigiparkide valitsuse Looduskaitse toim-
konna ankeetlehe nr. 2“ Taolamaa valla
Võuküla algkooli piirkonnas, Võrumaal, lei-
duvate allikate kohta. Selle ankeetlehe
täitmist viivitavate asjaolude kohta on
Teile teatatud kirjaga 6. maist s.a. nr. 134.
Allikate kohta tarvilikkude andmete
kogumine on võimaldunud alles viimasel
paaril nädalal, kui heinatev puhuks on alla
lastud Leevaku veskipäes ja parguti hein-
koristatud.
Austavalt Aks.Pihlapuu
koolijuhataja kt.
Loodushoiu_ja_Turismi_Instituut (ERA.983.2.98)

Lehekülg 256
E. W.
„Võidula" algkool
27. aprill 1936.
N 605
140
No 28
Wändras
29. APR. 36.
Pärnu Maakoolivalitsusele
Teie kirjale 24/IV N 609 teatan, et eksi-
kombel saatsin ma nimetatud ankeet
lehe tagasi 7/II N 21 all mitte Teile vaid
otsekohe riigiparkide valitsusele
vastusega, et meie kooli ringkonnas
nimetamisväärseid allikaid ei ole.
LKull
Koolijuh.
Loodushoiu_ja_Turismi_Instituut (ERA.983.2.96)

Lehekülg 816
Selgitas
Riigiparkide valitsus
Saadud, 1 XII. 1936
Lauajuhend No 1391.
Viru Maavalitsuse Haridusosak.
N 1154
223
25 s.k.p. kirja peale, et Riigiparkide
valitsuse poolt saadetud ankeet - allika-
te kohta - mul täitmata ja ära saatmata
pean teatama, et ma selle küll
määratud tähtajaks täidetult taga-
si saatsin. Siin on eksitus. Kas
mitte kooli nimes: "Aruküla" ja
Saksi - Aruküla
Meie kooli registreeritud nimi on
"Saksi-Aruküla" Tihti, ka amet-
likult, tuleb aga "Aruküla"
Palun, kui asi ei selgu
uus ankeet välja saata, et
ma võiksin uuesti täita.
Saksi-Arukülas
26 novembr. 1936 a.
A. Randma
Saksi v. Viru.
Kooli juhataja.
Loodushoiu_ja_Turismi_Instituut (ERA.983.2.98)

Lehekülg 105
18
H. M.
Kihnu 6 kl. algkool
Kihnu vallas
30. APR. 36.
N 577
Pärnumaal.
No 1687
29" aprillil 36.
7
Pärnu Maakoolivalitsusele
No 41a.
Tõstamaa kaudu.
Ankeedi asjus allikate esinemise
kohta teatan, et saatsin ankeedi
24. aprillil s.a. otse Riigiparkide valit-
susele.
N 517 " 518 3
Kihnu saarel asub üks - "Käärabä"
allikas. Asukoht mere ääres Sääre kü-
la ühiskarjamaal. Tõus vesi käib
üle, mille tõttu allikas adrut. Maa,
on ümbruses tasane muru, pind
liiv, kruus, temp. +5,5°C, tunnis,
annab 1000 l vett. Vesi selge, puhas,
vähe muda maitset.
T. Saar
Koolijuhataja:
Kassari_(Keina)_vallavalitsus (EAA.2718.1.2)

Lehekülg 10
14.
ja rahhaga sedda Kassare wallale
jälle peab tassuma
Tallitaja M. Toi
Kirjutaja FHuder.
Aug 81
13.
Tuliwad talitaja käsu pääle woli-
Kogu
12
mehed kokku ja endine Magasini aidamees
konna
Johan Kersen oli oma aja tenind ja see
meeste
magasini aidamehe ammet sai Peter
kogu
Krumholtsi kätte mõistetud. Palk nii
kui ennegi mõistetud 3 rbl aastasd.
Talitaja HToi +++
Kirjutaja ThPiik
14 Sep 14
Tuliwad talitaja käsu pääle kokku
wolimehed
81
pidasid nõu ja mõistsid et wallakirju-
tuseraha 40 rbl tuleb ja walla laekast
wälja maksetud saab
II. Kooli maade abiks Kassare külast
45 rbl. maksta tuleb.
14 Sep
15
Pidasiwad wolimehed nõu j ande
81
pärast ja mõistsiwad. Et tulewal
Woli
aastal (1882) keegi enamane ei tohi
meeste
pidada, kes üle keelu teeb maksab ane
kogu.
päält 50 kop walla laeka sisse.
14 Sep
81
16
Pidasiwad wolimehed nõu üle orase
põllu käimise üle ja mõistsiwad, et
kes üle orakse põllu läheb maksab
säädust mööda trahwi alla
Talitaja M Toi +++
Kirjutaja Th. Piik
Kinnitud Hioma Kihhelkonda kohto poolt
den 15 Septbr 1881
Stackelberg
15.
25 Oct 81
17.
Tuliwad wolinikud Talitaja
käsu pääle kokku ja arwasiwad,
et koolmeistri põllud seeaasta
Woli
wäga waesesti oli kaswanud ja
meeste
mõistsiwad siis koolmeistrile seks
kogu.
aastaks magasinest 3 Mernik rug
ja kaks otre pääle tema palga
kingitud saab.
Wolimeeste kogu
Talitaja M Toi +++
Kirjutaja Th. Piik
25 Oct
28
Oliwad wolimehed talitaja käsu
Woli
pääl koos ja kirjutasiwad pandiks
meeste
kellel magasines wõlgu on ülese:
kogu
I. Priidu Ahlof 32 mrug odre majad
II Jüri Mölder 3aastane wärs 4 modr. eest
III Andrus Specht Lehm 1 m. odrade eest
IV Jüri Maantee Lehm 1 1/2 mern. rug eest
V Ann Altmäe Lehmi 1/2 rug mern eest.
Talitaja M Toi +++
Kirjutaja Th. Piik
3. Dec 81.
9
Talitaja käsu pääl tuliwad woli-
nikud kokku ja pidasiwad nõu
Woli
I. Ann Wahe wõlg mis magasines
meeste
on juba wanast see on /mernr. / odre
kogu.
Niikauaks lubasiwad nemad selle
wõlgu jätta, kunni lapsed suuremaks
saawad ja ära pidawad seletama.
Kassari_(Keina)_vallavalitsus (EAA.2718.1.2)

Lehekülg 11
17.
16.
6 Dec 81 10.
Weel pidasiwad wolimehed nõu
Andrus. Spechti poeg "Johann", kelle
käsi wäga wigane on ja lubasiwad
Woli
teda pea raha maksust järele, ku-
meeste
ni käsi ehk paremaks saab.
11.
Arwasiwad wolinikud weel et wöör-
kogu
münder Johan Elmi kabeli aja juu-
re wäga palju aega wiitnud oli, seepä-
rast lubasiwad temale 1 1/2 rbl (poolteist rbl)
tema waewa ette
12. Weel arwasiwad wolinikud järele,
Wolimees-
et Magnus Elmi kabeli aja juure
mitte niipalju kiwisi ei toonud kui
te kogud
teised waid pool sülda wähem, seepä-
rast arwasid see hinna 1 rbl (üks )rbl) maksta.
"13.
Arwasid wolimehed nende üle
kes oma päiwi kabeli juurd õie-
ti ära ei teinud ja mõistsiwad neid
päewi rahaga maksta a. 20 c. päew.
Need on: Leigril 2 päewa a 20 x 40 cop.
Laas Kurru 1 - 20
Wolimees-
Andrus Kiwinuk 1 bezahlt 20
te
Kustaw Bollmann 1 - 20
kogu.
Andrus Kogerman 1 - 20
Mihkel Tamm X bezahlt 20
6. Dec
14
Waatasiwad wolimehed
walla laeka järele ja leitsid
seda õige olewad.
Talitaja M Toi +++
Kirjutaja Th. Piik
14 Decem 15.
Kogukond walitses omale uued küla
Esikülast
kubjad walitsemas Tagukülast
Kogu-
sai Peeter Krumholz oma aja järele
lahti ja tema asemele sai walitud
kond
Priidu Toi. Tagukülast aja järele
lahti Willem Maripuu lahti tema
asemele sai walitud Andrus
Suurwäraw.
16 Agabält talitaja abimehe Priidu ja
Meiuse asemele kes oma aja tenind
Kogu-
oli sai walitsetud Peeter Kubli
kond
Kohtumehe Adu Kahu asemele
sai walitsetud Jüri Mäe
Wolimeheks Johan Tänawa asemel Juhan Jõe
Talitaja M. Toi +++
Kirjutaja Th Piik
14 Dec 17.
Oli kogukond koos omale uut
81
Talitajad walitsemas sest et wa-
na talitaja Mihkel Toi aeg juba
möödas oli. Saadikuks waliti.
d, Ilmamaadeta meestest:
Willem Elmi ja Laas Kerner
E, Sulastest Laas Ahloff ja Juhan Lembra
f Mõisa sulastest Magnus Hollmann
Nüüd tuli täis kogukond kokku
ja hääle ütlesid Mihkel Kebuse päle
5 peremestest 1 Saadik Priidu Kaewatz
8 häält peremeestest Jaan Nittim
1 - peremeestest Magnus Tamm
3 häält peremeestest. Mihkel Risti 1 hääl
Kassari_(Keina)_vallavalitsus (EAA.2718.1.2)

Lehekülg 12
18.
14 Dec 17
Mihkel Kuru pääle kaks häält
17 Thomas Wahe - 6 peremeestest
Kogu-
81
Saadikust 3 häält
kond.
Nüüd sai siis Tomas Wahe hääl
te paljusega Mihkli Toi asemele
talitajaks walitsetud
18
18 Walitsesid kogukond omale
kohtukõrwa meest Hääli oli:
Sadiku Magnus Hollmann 3 peremes: 1 sadik
Laas Kerner 3
Sadik Johan Kerner 10 häält
Sadik Willem Elmi 15 häält
Seda Peremehe Andvus Surwaraw 3 häält
Peremeestest Tomas Ahloff 2
Seda mööda sai nüüd Saadik
Willem Elmi häälte paljusega
Kogu-
esimeseks kohtu kõrwa meheks
kond
walitud
19 Wolimeesteks sai walitud Karel
Suurwärawa asemele Priidu Toi
kes enne Ilmamaadetameestest woli
mees oli. Tema asemele sai walitud
Magnus Hollmann (Saadikust)
Wolimehed on numbri järel
1, Willem Maripuu peremeestest
2 Priidu Toi
3 Peeter Pau
4 Magnus Tamm
5 Johan Jöe
6 Peter Meiuse,
7. Jüri Kuru Sulastest
8 Peter Põllu sulastest.
19.
9, Andrus Specht wabatnikudest
10, Willem Wahe sulastest
11, Andrus Kerner wabatnikudest
12 Magnus Hollmann.
Talitaja M. Toi
Kirjutaja Th. Piik
21
1882.
1882. 29 Jan 1
Wolimehed olid talitaja käsu
pääl koos ja pidasid nõu Lena Pau
Wolikogu
üle, kes wäga haige on juba kaua
ja Peter Pau kes wähe tema sugu-
lane on, on teda see aja üksi arinud,
Nüüd lubas wald temale abi anda
see on: 1 cop iga päew niikaua kui
tema elab ehk terweks saab
29 Jan
2
Pidasiwad wolinikud nõu (nõu)
koolmeistri palga üle ja lubasiwad
Woli-
seda nõnda, et walla laekast kirjutud
palka saab maksetud 45 Rbl (nelikümmend)
kogu
Kassare külast siis üksi 40 rbl.
Pääle seda lubasid nemad siis, et
Kassare külast iga peremees teeb ühe
loomaga päewa koolmeistrile. Wabat-
nikud igaüks ühe jalapäewa aga
nõnda: kellel enam maad see siis ka
raskema töö juures nii kui rukki leikma
Kassari_(Keina)_vallavalitsus (EAA.2718.1.2)

Lehekülg 13
20.
21.
niitma ja muud. Teised aga
kartofflid wõtma ja n.e.
29 Jan
3,
Pidasid wolinikud nõu nende
üle kes Kassare walla liikmed,
on et küll just siin ei ela, et nemad
kabeli aja töö jure igaüks ühe päewa
raha makswad. a 20 cop.
Need on järgmised:
1 Priidu Nittim 1 päew a 20 cop.
2 Johan Tänawa 1 " a 20
3 Jüri Elmi 1 p. a 20
4 Priidu Lembra 1 p. a 20
5 Karel Surwäraw 2 p a 20 40. bezahlt
6 Mihkel Bolmann 1 p a 20 "
7 Johan Kesküla 1 p a 20 bezahlt
8 Willem Särwa 1 p a 20 " bezahlt
9 Gustaw Särwa 1 p a 20 bezahlt
10 Mihkel Kuru 1 p a 20 bezahlt
11, Johan Kersen 1 p a 20 "
12 Laas Bollmann 1 p a 20 "
Summa 12 inimest 12 päewa Raha 2,40 cop.
Talitajal M. Toi
Kirjutaja Th Piik
30 März
4, Tuliwad wolimehed talitaja
käsu pääle kokku ja pidasid
nõu Ann Järwa wangi wahtimise pärast
ja arwasid et iga waht saab päewa
ja öö päält 30 kop. Mis aga wallast
saab sisse aetud. Wähid peawad
aga kõik täieealised mehed
Wolikogu
olema.
5,
Pidasid wolinikud nõu Kersti
Pollmanni pärast, kes käe raiu-
mise pärast Hiiu wabriku hospita
lis 30 päewa oli olnud ja kellel
rbl maksta on, et tema poeg
Mihkel maksab poole sellest ja
Wolikogu
wald poole raha.
Talitaja M Toi +++
Kirjutaja Th Piik
1 Aprill 6,
Olid talitaja käsu pääl kõik
kogukond koos omale Toma
Wahe asemele uut talitajat wa-
litsemas, et Wahe mitte seda was-
ta ei wõtnud ja wägise ka ei wõinud
sundida, sest et tema juba tali-
taja oli ka enne olnud.
Nüüd saiwad hääled kokku
wõetud ja leiti hääled olewad
järgmiste päält:
Kassari_(Keina)_vallavalitsus (EAA.2718.1.2)

Lehekülg 14
22
23.
Saadikud on: 1, Willem Niit mõisa
meestest 2 Magnus Hollmann mõisa
sulastest 3 Laas Ahloff peremeeste
sulastest 4 Juhan Lembra peremeeste
sulastest, 5 Laas Kerner wabatmees-
test 6. Willem Elmi wabatmeestest
Hääli leiti olewad:
Mihkel Kebuse 10 häält Magnus. Tam 10 hält,
Kogukonn
Peter Krumholz 6 häält, Priidu Kaewatz
2 häält ja weel Tomas Wahe 3 häälit ning
mõned üksikud hääled. Nüüd sai
liisku Rebase ja Tam pandud wõtma,
Liisk langes M. Rebase pääle ja tema
jäi siis Talitajaks ja wõttis selle am-
meti wastu.
Talitaja M Toi XXX
Kirjutaja Th. Piik
7 Decemb
1882
7
Tuliwad Wolimehed talitaja käsu
pääle kokku ja pidasid nõu(talitaja
koolmeistri palga pärast ja lubasid
raha palka 15 rbl (wiis teist kümmend) tulewa
aasta see on 1883 aastal juure anda.
8
Pidasid wolimehed nõu "ajalehe" pärast
ja säetsid et tulewa aastal 1883 Saksa
keele ajaleht "Heimath saab tellitud
mida koolmeister siis ära peab seletama
9
Pidasid wolinikud nõu Ann Jerwa pärast
ja säetsid nõnda. Ann Jerwa eest on wallal
100
wälja läinud raha 22 rbl kakskümend seitse kaks
96 kopik (üheksakümmend kuus)
Nüüd peab Ann Jerwa poole raha sellest
ise sisse maksma see on kuidas tema
jõuab teenida 11 rbl. (üksteistkümmend)
10
Nüüd arwasid wolinikud Lena Pau sur-
nu matmise pärast ja lubasid iga mat-
jale 40 kop walla laekast. Neli matjad
kokku 160 cop.
11
Arwasid wolinikud et Weu Tomas Lemb-
ra peab kohtu ette kutsutud saama,
selle üle et tema soldatid omad tütred
ära lasknud narrida.
12
Weel arwasid woli mehed, et nende tagu-
küla meeste Härjad kes Soometsast kin-
ni aetud peawad kohtu ette tulema
nende üle otsust andma.
13
Waatasid wolinikud walla laeka järe-
le ja leitsid selle õige olewad.
Talitaja M. Rebuse XXX
7 Dec
Kirjutaja Th. Piik
82
14
Talitaja käsu pääle tuli terwe kogu
kond kokku omale uusi ametnikusi
walitsema.
Nüüd walitseti II kohtu kõrwa meheks
Priidu Kerneri asemele (H)äälte paljusega
Priidu Kaewatz selle ametisse. 9sa hääle-
ga. Esimeseks kohtu kõrwa meheks
Nigulas Pollmanni asemele kes seda
ametid weel Willem Elmi asemele oli pida-
ma jäänud uuesti teistkorda Willem Elmi
Kassari_(Keina)_vallavalitsus (EAA.2718.1.2)

Lehekülg 15
24
Wolimeesteks sai häälte enamusega
walitsetud. Priidu Toi peremeestest Peeter
Pau peremeestest Willem Maripu peremees.
olid omad kolm aastad teeninud, nende
asemele said siis uued walitud.
Priidu Toi asemelle Laas Nittim
Peter Pau asemelle Mihkel Erik
Willem Maripu asemele Juhan Kersen
Sulaste Jüri Kuru asemele saadik Juhan Lembra
Wolimehed on numbri järel
1 Magnus Tamm peremeestest
2 Laas Nittim
3, Juhan Kursen
4, Mihkel Erik
5, Juhan Jõe
6 Willem Wahe sulastest
7 Johan Lembra
8, Andrus Specht wabatnikudest
9, Andrus Kerner,
10. Magnus Hollmann
11, Peter Meiuse peremeestest
12
sulastest
Talitaja M. Rebuse +++
Kirjutaja Th. Piik
Hagobäe kohtumeheks waliti healte
enamusega Mihkel Kopli.
7 Dec
15
1882
25.
1883 a.
12 Feb
1
Oliwad talitajad käsu pääle
wolinikud koos Ann Wahe maga
sine wilja armu andmise pärast.
ja arwas wolikogu, et Ann
Wahe nüüd edespidi 8 mern wilja
magasinest saab see on 6 rugid ja
2 mer. otre.
Talitaja: MRebuse XXX
Kirjutaja Th. Piik
21 Sept
2
Oiwad talitaja käsu pääl woli-
kogu koos pea raha arwamise
üle ja leiti 9 uut maksjad juure
tulewad ja hinge pealt maksta: 48 c.
Kroonu maksu ja Kassaris weel 12 c.
walla maksu.
Talitaja Rebuse XXX
26 Sept
Kirjutaja Th. Piisk.
3,
Oiwad wolinikud talitaja käsu
peale koos, kooli maja orelite pärast,
ja tegid otsuseks: mitte wäikest orelat
Kooli majasse teha, waid kabelist see
oril kooli tuba tuua, ja kabeli suurem
teha ja tegid kauba orgelmeistri hr.
A E. Altiga kauba ära, et registriga
Kassari_(Keina)_vallavalitsus (EAA.2718.1.2)

Lehekülg 16
2x.
27.
saab orel tehtud ja niisugune, mis
eest mängitakse ja maksetakse
see eest 370 rbl. ja wõetakse see raha
intressist ja makswad Kassarimehed
aega mööda seda jälle sisse walla
laeka, kui seadus ajamata ei luba jätta.
4
Pidasid wolinikud nõu, walla maja
ümber puid kaunistuseks istutada
ja nimelt selle sügise
Talitaja: MRebuse xxx
Kirjutaja Th. Piik
10 Decem 5
Talitaja käsu peale tuliwad kõik
kogukond kokku omale uut kohtu
meest walima, sest et Mihkel Risti oma
Terwe
kolm aastad oli ametid pidanud.
ja weel Woliniku Magnus Tamm
Kogukond
asemele peremeestest wolimeest walima.
Ka wabat meestest oli Andrus Kerner
ja sulastest Willem Wahhe oma kolm
aastad wolimees olnud.
Nüüd loeti healed ja leiti järgmised ole-
wad Kohtumehe heali Magnus Tam
8 häält, Willem Maripu 5 häält Mihkel,
Kuru 3 häält ja weel muud wähemad
healed. Seega sai siis uueks kohtumeheks
healte enamusega Magnus Tamm koh-
tu meheks wolitud.
Peremeeste uueks wolinikuks sai Siim
Kask 13 healega.
Hagabäelt sai endise pere mehe woliniku
Peter Põllu asemel uueks wolinikuks
Wolitatud Jüri Mäe Hagabäe wabat
meestest endise wolimehe Andrus Spechti
asemele Mihkel Mäe.
Kassarist wabat wolinikuks walitati
saadik Laas Kerner ja sulaste woli-
nikuks Laas Ahloff.
Wolinikud on numbri järel:
1, Laas Nittim peremeestest
2, Juhan Kersen peremeestest
3, Mihkel Erick
4 Siim Kask
Kogukond
5 Jüri Mäe
6, Laas Kerner wabatnikudest
7 Mihkel Mäe
8 Magnus Höllmann
9 Juhan Lembra sulastest
10 Laas Ahloff
11 Willem Niit mõisa meestest
12 Juhan Jõe sulastest.
6
Pidas kogukond nõu oma posti pärast
kes, Hapsalus neid toimetaks, Koja rahwas
ei toimeta muidu enam, waid tahawad
10 (Kümme) rubla aastas. Otsuseks tehti et
Kogukond
Kümme rubla siis ka aastas maksetakse
Kui nemad sääl asjad heaste toimetawad.
Seda raha peab ega aasta pea raha
kõrwas sisse nõutama.
Weel pidasiwad wolinikud ja kogukond.
Kassari_(Keina)_vallavalitsus (EAA.2718.1.2)

Lehekülg 17
28.
Ühes koos nõu, üht, weikest posti tasku
ehitada luku ja kahe wõtmega ja käib
see task walla maja ja mõisa wahel
Siis palus kogukond, et talitaja nende
nimel auustud Baroni herrat palub
et tema siis need kirjad mis tulewad walla
tasku paneb ja kirjad mis lähewad
walla taskust, wälja wõtaks ja mõisa tasku
paneks, et siis teine walla tasku wõti walla
majas, teine Baroni käes et siis ühtegid
kirja kaduma ei saa.
Seni jälle seadakse kui posti mees ei toime
ta waid suurt palka nõuab, siis kohtu sula
ne kes ega postipäewa tasku mõisa wiib
ja mõisast toob.
7,
Pidasiwad wolinikud nõud Ann Wahe
wilja armu pärast ja arwasiwad et temal
juba nüüd poeg teenistuses, ja wõib ema
eest muret pidada ja toita ja ei lubanud
temale mitte enam armu waid selle asemel
Andrus Spechtile seda mööda, kuidas näe-
wad abi tarwis olewad.
8,
Pidasiwad wolinikud nõu Andrus
Spechti üle, kelle käsi wigane ja nii palju
jõudu pole tohtri juure minna, siis
maksab wald see raha, kui ta tohtri
juures olnud, ja siis annab walla walitsus
tunnistuse et tohtri herra teda wasta
wõtab, ja wald selle eest wastab
29.
9.
Pidasiwad wolinikud nõu orilate raha
pärast ja arwasid asja nõnda, et Kassari
külamehed wõtawad intressist niipalju
raha kui orilad makswad. Hagabäe
meestel aga jäetakse siis selle orilate raha
järele, kui palju neile siis intressist tuleks
wõtta. Et neil aga tarwis pole, siis jäeb see ra-
ha weel intressi kandma, aga mitte kõige
wallal, waid üksnis Hagabäe meestele.
10,
Pidasiwad wolinikud nõu kooli põldude
aede pärast, et palju uut aeda tuleb teha
ja selle jõuks puid pole nii palju kui uude
kohta aeda tuleb Bäroni herra käest
irre puud paluda ja walla poolest ära
tuua
11
Waatasiwad wolinikud walla laeka
järele ja leitsid seda õige olewad.
Wolimehed: Laas Nittem +++ Siim Kask
Talitaja A. Rebuse XXX
Kirjutaja Th Piik
hupidist d, 23 December 1883.
AStackelberg
Kassari_(Keina)_vallavalitsus (EAA.2718.1.2)

Lehekülg 18
30.
1884
18 Feb
1
Oliwad wolinikud teised kõik koos,
talitaja käsu peal, kui üksi wolinik
Juhan Kersen puudus
Wolikogu tegi otsuseks:
Wolinik Juhan Kersen maksab 30 kop.
Wolimeeste
(kolmkümmend) kop walla laeka selle eest koosolek
koosolek
et koos olekule pole tulnud.
2
Arwasiwad wolinikud 1884 a pea I poolt
pea raha, et kroonu maksu 1,26 kop tuleb
ja walla maksu 17 cop. Kokku 143 kop.
3
Kirjutasiwad wolinikud 1884 a nekruti
poisid ülese.
4.
Arwasiwad wolinikud, et kohtu sulane Andres
Kersen, kes enne juba walla teender on, posti
tasku ka mõisa ja walla maja wahet taluks
ja lubasiwad üle muu palga weel 5 (wiis) rubla
maksu juure. Teender Andrus Kersen
oli ka sellega rahul ja lubas auusal wiisil
seda asja talitada.
Sellega lõpetas wolikogu oma koos
istmist
Talitaja MRebuse +++
Kirjutaja Th. Piik
20 Aug.
5
Oliwad terwe kogukond koos uut Magasine aida-
Terwe
meest wolimas, sest et wana aidamees Peter
kogukonna
Krumholz oma aja teeninud on see on 3 aasta
koosolek
Healte enamus mõistis uuesti teda teist korda 6e (kuue)
healega tagasi. Krumholz wõttis ameti wastu
talitaja MRebuse XXX
Kirjutaja Th. Piik
31.
III
29
Septemb
6
Talitaja käsu peale olid wolimehed puuduma
ta kokku tulnud selle aasta II poolt, pea raha
Woli
üles arwama.
meeste
Uusi maksjaid oli neli juure tulnud
koosolek
Seega tuleb siis Kroonu maksu wallal maksta
1,22 kop hinge pealt, ja walla maksu 11 kop iga
maksja hinge pealt.
Kassaris kuleb ilma Hagabäe külata weel iga
maksja meeste rahwa hinge pealt 39 kop.
ja iga laual käia naisti rahwa pealta a 12 Cop.
walla makstu.
Kooli raha tuleb iga koolis käija lapse pealt
maksta iga päewaste koolis käija laste pealt
a 38 kop ja Ühe päewased a, 11 kop. kooli raha.
Talitaja MRebuse XXX
KirjutajaTh. Piik
21 Okt
7
Oliwad wolimehed talitaja
käsu peal koos ja pidasiwad nõu kooli luge-
mise raamatute pärast, et wanad juba otsas
on, otsuseks tehti: 10 uut lugemise raamatud
tellida ja wanad uuesti ümberlasta poo-
kida. Peter Soha lubas neid ära pookida
ja maksetakse selle ette ega raamatu
pealt temale 20 kopikad.
8.
Pidasiwad wolinikud nõu, kuidas nad
se aasta õpetaja wilja sisse ajawad ja
ära maksawad. Otsuseks tehti:
Wili saab, kuidas keegi renti sisse maksab,
selle suuruse järel sisse ajatud ja Suuremõisa
Kassari_(Keina)_vallavalitsus (EAA.2718.1.2)

Lehekülg 21
37.
36.
1885
1885
19 Jan
1 Talitaja käsu peale tuliwad wolinikud ja
kirjutasiwad nekruti poisid ülesse.
2
Arwasiwad wolinikud maksu aru järele ja
leitsid et maksu arus 220 hinge on see on 160
Kassaris ja Hagabäel 60.
Kassaris on maksa 2,32 cop Kroonu ja 47 walla
maksu. Hagabäel 232 c. Kroonu ja 16 c. walla
maksu. Kokku Kassaris 279 c. Hagabäel 248 C. wolimeeste
3
Pidasiwad wolimed nõu
Walla maade töö pärast ja leppisid Koolmeistri
ga nõnda, et Koolmeister ise töö teeb ja nii koos
palju raha juure saab.
Waata Kauba Kontrackti raamatus, mahateh-
tud Kontrackt 1885 a aru kirjas Lehekülg
4.
Pidasiwad wolinikud nõu seda raha mis töö
olekud
eest tuleb juure maksa, kui ka endist raha
mis laual käijad hinged maksid, nüüd ainult
maksu aru hingeliste peale ära jägada.
47 cop tuleb hinge pealt maksa.
5.
Arwasid wolimehed Kooli puude pärast, et
neid mitte enam raha eest raijutud ega wee-
tud ei sa mis raha enne hingede pealt sisse
wõeti, waid talupojad peawad peawad igaüks
12 süld puid ega aasta walla maja juure muretsema
Seega lõppes koos istumine
talitaja M. Kebuse +++
Kirjutaja Th. Piik
Revidirt d. 27 Januar 1885
AStackelberg
24 März
6
Tuliwad wolinikud talitaja käsu
peale kokku ja pidasiwad nõu postimehe woli
palga pärast ja arwasiwad et postimees, kes meeste
Hapsalust kirjad ära toob selle eest kaks koos
rubla abi walla poolt saab.
olekud
7
Arwasid wolimehed walla wõi kooli
maade peale heina küüni ehitada, aga
nõnda et Koolmeister ise õled annaks ja
wald puu materiali tooks ja üles oma
kuluga ehitaks.
Mai 8.
Tuliwad wolinikud Talitaja käsu peale
kokku ja pidasiwad nõu Kassari kabeli Wolimeeste
23
orilate maksu pärast, kas see raha mis int-
ressest on wõetud, saaks uuest sisse ajatud koos
wõi kuidas Hagabäe küla mehed sest jägu
saaksid, sest et neil orilat tarwis pole
wolikogu tegi ühtlast otsuseks et mitte seda
ei saa sisse maksetud, waid et Hagabäe
olekud
küla kui neil kuskil ühtlast maksu on wõik
sid oma maksu arwu hingede paljuse järele
ka intressist weel wälja wõtta ja korjab siis
wald pärast jälle oma kapitaali suuremaks.
Sellest nimetud nõu pidamisest sai ka
ära kiri Keiserliku Hiiumaa kehelkonna
kohtu saadetud
9 Arwasiwad wolinikud koolimaade heinu
küüni üles ehitamise pärast, et see raha
pärast saab üles ehitud ja 4 rubla antakse
üles ehituse eest. Seega lõppes koosolekk
Talitaja Juhan Kerner +++
Abimees Juhan Tänawa +++
Kirjutaja Th. Piik
Kassari_(Keina)_vallavalitsus (EAA.2718.1.2)

Lehekülg 22
38.
17
10,
Talitaja käsu peale tuliwad wolinikud
August
kokku ja pidasiwad aru see aastase pea
wilja, kui ka õpetaja wilja üle aru, mis
minewa aasta magasinest wälja makstud
Wili sai ära jägatud maade suuruse peale
Hagabäel wakamaade järele, Kassaris aga
rendi järele, et wakamaade aru weel mitte
teada polnud.
11.
Talitaja pani wolimeestele ette, et Keiserliku
Hiiumaa kehelkonna kohtu poolest käsk
antud, et 4 nädalad enne Jõulu peab
nimejuhataja waldas olewa inimeste üle
olema walmistud kus seisuste järele saawad
ülesse tähendud ja ei tehta kirjutaja seda
muidu, kui iseäralise maksu eest, sest et see
üks uus juure tulnud töö olla.
Wolimehed lubasiwad ka nõnda kirjutajale
selle eest juure maksa, kui teistes waldades
2 kopkad hinge pealt.
12.
Talitaja pani ette, et tema reisi raha üks rubla
Hakenrichtri juures käia, wähe on ja Hapsa-
lust senna sõita alla rubla hobust ei saa ja
Massina peale 80 kop tuleb maksa.
Nõudis kaks rubla reisirahaks, wolimehed
aga ei lubanud enam ku 180 cop et seega wälja
wõib tulla. Talitaja wõttis siis ka selle
lubaduse wasta ja saab edes pidi 180 cop
reisirahaks, Hakenrichtri herra juure
39.
13, Arwasiwad wolimehed ka 1885 a II poole
pearaha ülesse maksu all onn 225 hinge
Tuleb siis hinge peale 1,14 c. kroonu maksu
Kassaris ilma Hagabäeta 160 hinge
ja hinge pealt maksa 20 cop, kokku 32 r.
Sellega lõpetati koos oleks
Koos oliwad wolimehi 8 ja nimelt:
1. Laas Nittim 5 Siim Kask
2. Juhan Kersen 6. Jüri Mäe
3. Mihkel Erick 7 Mihkel Holmberg
4. Laas Kerner 8 Willem Tosens.
Talitaja Johan Kerner +++
Kirjutaja Th. Piik
4 Oct
14
Talitaja käsu peale oliwad wolinikud koos
ja pidasiwad nõu Kassari kabelite orilate
raha pärast sisse maksmise pärast mis raha
300 rubla walla intressist säiwad wõetud.
Wolikogu pidas ühes koos nõu ja arwas nenda,
et kuberneri herrale alandlikult palwe kiri
sisse saata ja palub et see raha kuberneri herra
lubaks sisse ajamata jätta. Et walal waene
aeg on ja walla endine wara seda ka seadust
mööda wasta peab.
On see lubadus kõrgelt poolt antud ja see
maks järele jäeb siis maksawad Kassari
küla mehed, Hagabäe meestele hingede aru
järele sada rubla ehk kuidas näitab
maksu aru kiri
Kassari_(Keina)_vallavalitsus (EAA.2718.1.2)

Lehekülg 23
40.
15 Arwasiwad wolinikud magasine
wõlgade pärast, ja pidasiwad nõu
et rahaga ka maksu wõetakse.
Kellel kasu toobid makstud Aug. 2,50 c.
otrad 2 rbl. Kasu toopitega 2,66 cop rugid
Otsad 2,12. c.
Koos oliwad wolimehed:
Siim Kask Juhan Kimbra
Kustaw Soba
Laas Nittim,
Laas Kemer
Mihkel Erick
Mihkel Mäe
Juhan Kersen
Jüri Mäe
Juhan Leiwath
Talitaja, Joh Kerner
Kirjutaja Th. Piik
2sel
Novemb
16
Talitaja käsu peale tuliwad Wolimehed
kokku ja pidasiwad, wöörmündri
ette panemise peale nõu, et Kabel tahab
arida, siis lubasiwad katust praawitada,
kui material mõisast lubatakse, külast
päewa wiisi mehed saata, päewa korra
pärast.
17.
Pidasiwad wolinikud nõu, haigele pileti
peal olewa soldatile, kes Hapsalus elab
Willem Hollmannile 1 1/2 rubla armu
kuus anda, niikaua kunni taelab, ehk
ära sureb. See maksmise tärmine
41.
päew hakkab 1sest Talwe kuu päewast
arwates, maksjade pealt wõetakse
see sisse.
18,
Arwasiwad wolimehed, et Peremees
Tõnis (Nette) Kask, kellel 1885 a I pool
pea raha, 1885 a postimoonaraha ja 1885 a
II pool 2e mehe pea raha ja 7 mernik
rugid wõlga on, et pea raha postimona
raha 2 nadala ajal peab sisse makstud
saama. Magasine wõlg wöib aga weel
üheks aastaks jaeda, sest et põllukasw
see aasta wilets on olnud.
Talitaja Johan Kerner
Kirjutaja Th. Piik
27
Noweb
19
Talitaja käsu peale tuliwad kõik täiskogu
kokku omale ametnikusi walima
sest et kolm peremeeste woliniku
Laas Nittim, Mihkel Erick ja Juhan
Kersen: sulaste meestest, Juhan Lembra
oma kolm aastad ses ametis ära pidanud.
ja et endine sulaste seast wolinik Willem
Tosens nüüd peremeheks on hakkanud
ja tema asemele uus wabat wolimees saab
ka wolitud.
Peremeestest tuleb ka II kohtu kõrwas mehe
Priidu Kaewatsi asemele uus kohtunik walida,
et endine kohtumees Kaewats oma 3 aastad
seda ametid on pidanud.