Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Eesti_Ajutine_Maanoukogu (ERA.78.1.110)

Lehekülg 3
. Jooks-
wad asjad.
miseks wiibimata korraldama ühes Eesti sõjawäelaste
organisatsionidega.
Maapäew tunnistab Eestimaa Toitluse komitee
Maawalitsuse osaks ja annab Maawalitsusele õiguse
toitluse asjas ja rüüstamise lõpetamiseks sunduslik-
ka määrusid mälja anda, Maanõukogu juhatuse ja wane-
mate nõukogu heakskiitmisel." (Waata lisa Nr. 4)
a) Kiri täidesaatwa komitee poolt.
Maanõukogu esimees O.Strandmann kannab ette tema nimele tul-
nud kirja Eestimaa Tööliste, Soldatite ja Talupoegade Nõukogude keskko-
mitee poolt, milles teada antakse, et nimetatud komitee Maapäewa lahti
olewat lasknud. (Sissetulnud kiri Nr. 446. 13 now. 1917) /W. lisa Nr 5 /
Selle kirja peale wastuseks paneb esimees O. Strandmann ette
järgmise wanemate kogu poolt wäljatöötatud resolutsioni wastu wõtta:
"Eestimaa Ajutine Maanõukogu, tähele pannes,
I) et Eestimaa Tööliste, Soldatite ja Talupoegade
nõukogude täidesaatwa komitee koosseis ja wõimupiir-
kond temale teadmata, 2) et Eestimea kodanikud nime-
tatud komiteed ülemaks wõimuks maal ei ole tunnista-
Maa-
nud, 3) et Eestimaa Ajutine Nõukogu eestimaa rahwa
esituseks tuleb pidada, mille asemele ainult uus ter-
we rahwa esitus wõiks astuda ja 4) et sellepärast
nimetatud Täidesaatwa komitee kiri 13 nowembrist
1917 a. Nr. 421 mitte harutusele sisulikult ei tule
wõtta - otsustas päewakorra juurde üle minna."
(Waata lisa Nr. 6)
Resolutsion wõetakse wastu ühel häälel.
b) Üleskutse maksude asjus.
Mn. K. Päts kannab wanemate kogu nimel järgmise üleskutse
ette, mis ühel häälel wastu wõetakse:
"Eestimaa kodanikud ! Korralageduse ärahoid-
miseks on meil ainuke tee, ise oma rahwa-walitsust
luua. Esimiseks meie rahwa loodud riigi wõimu kand-
jeks on Ajutine Maanõukogu ja Maawalitsus; need pea-
wad meid kindla ja waba riigikorra juurde wälja juh-
tima.
Ilma kodanikkude toetuseta ei wõi need asutu-
sed korrarajamise tööd jatkata.
Eesti_Ajutine_Maanoukogu (ERA.78.1.50)

Lehekülg 3
Protokoll No 1.
Maanõukogu koosolek 1. Juulil 1917 a. Kubermangu lossi Walges saalis Tallin-
nas Toompeal.
Koos oliwad järgmised maanõunikud: (waata lisa No 12).
Harjumaalt:
Aadu Aadu p. Birk, Jaan Aadu p. Teemant, Julius Juhani p.
Reintam, Jüri Reinu p. Wilms, Nikolai Jaagu p. Köstner.
Järwamaalt:
Konstantin Jaagupi p. Päts, Peet Juhani p. Johanson, ja
Paide linna
poolt Aleksander Danieli p. Weiler.
Läänemaalt:
Juhan Juhani p. Kalm, Aleksei Aleksi p. Palm. Hans Gustawi
p. Pöhl.
Pärnumaalt:
Juhan Hansu p. Lasn, Hans Jüri p. Roos, Christjan Matsi p.
Arro.
Saaremaalt:
Timotheus Georgi p. Kuusik, Victor Aleksandri p. Neggo, Ioan
Dionisiuse p. Koort.
Tartumaalt:
Jaan Madise p. Raamot, Hugo Gustawi p. Reimann, Mart Jaani p.
Kiirats, Jaan Jaani p. Tõnisson, Aleksander Juhani p. Podrät-
schik, Hans Hansu p. Kruus, Rudolf Joosepi p. Jaska.
Wiljandimaalt: Andres Andrese p. Kurrikoff, Anton (Hans) Jaani p. Piip, Karl
Mihkli p. Grau, Karl Hansu p. Baars, Aleksander Antoni p.
Ennemuist.
Wirumaalt:
Julius Jüri p. Seljamaa, Herman Juhani p. Kask. Artur Hansu p.
Wallner, Karl Juhani p. Saral, Tiido Juhani p. Laur, Anna
Kaarli t. Leetsmann.
Wõrumaalt:
August Jaani p. Kohwer, Juhan Peedu P. Kurwits, Volrad Gustawi
p. Mikkelsaar, Willem Jaani p. Maasik.
Puudusiwad: Läänemaalt: Hans Hansu p. Riiberg, Pärnumaalt: Juhan Juhani
p. Janusson, Wõrumaalt: Karl Friedrichi p. Ast.
Kutsatud wõerastest olid ilmunud: Peeter Suure Kindluse Kommandant P. N. Ljes-
kow, rüütelkonna asemik J. N. Hagemeister,
Koosolekul wiibisiwad Eesti Kubermangu Komissar J. Poska ja tema abi J. Jaak-
son ja Kreisi Komissarid, kes awamise päewal Tallinnas juhtusiwad olema.
Publikumi ruumides wiibis palju rahwast pealtkuulajatena. Eesti Kubermangu
Ajutise Maanõukogu koosoleku awas kubermangu komissar J
Eesti_Ajutine_Maanoukogu (ERA.78.1.50)

Lehekülg 4
J.Poska kell 1 päewal.
Herra Poska pidas järgmise terwitusekõne:
W. A. ja lugupeetud Eestimaa nõukogu liikmed.-
Tänasest päewast algab meie kodumaa elus ja ajaloos uus tähtis aja-
järk. Uks, mis sadaaastate jooksul seitsme pitsari taga meie ees kinni
seisis, on täna lahti läinud ja terwe rahwa esitus astus temast sisse,
et maawalitsemist oma kätte wõtta.
Muinasjutulised nõia sõnad - Bedlam mine lahti - meie ees kinni-
pandud uste kohta leidis suur Wene rewolutsion. Rewolutsion on meile w
wabaduse toonud, tema on meile neid kodaniku õigusi andnud, mis meil
puudusiwad ja millede kättesaamise peale meie wõisime ainult kaugemas
tulewikus mõtelda. Juba sellepärast ei wõi meie rewolutsioni teisiti,
kui lunastamise akti, hinnata.
Olgugui, et rewolutsioni ümbero on ka tumedad jõud, oma hääwita-
mise tööd peale hakkanud, ning püüawad tõsist rewolutsionilist ja de-
mokratlist põhjusmõttet oma mustade püüete alla matta - rewolutsioni w
walgust nemad ära ei kustuta. Päikese peal on ka täppid, ka päikese war-
jutusi tuleb ette, aga päikene paistab edasi: nii saawad ka rewolutsio-
nilise demokratia tõsised eesmärgid lõppude lõpuks makswusele peasema
ja inimesesoole õnnistust tooma.
Argem aga segagem need idealsed eesmärgid eksitustega, mis tume-
date jõudude mõjul ja jäult arusaamatuse põhjal sünniwad ja ärgem unus-
tagem wäiksemate pahanduste juures, mis rewolutsioni taga ja tast sigi-
newad, seda määrata suurt heategu, mis meie ka rewolutsionist saanud
oleme.
Teie asute töösse wäga raskel ja tõsisel ajal. Wäline waenlane
ja riikline sisemine korraldus ähwardab koguni riigi olemasolemist. -
Teile on suured õigused antud, aga Teie peale on rasked kohused pan-
dud. Teie saate seisukohta wõtma ja teda põhjendama, kudawiisi tuleks
otsustawal korral Wene riigi korra nii luua, et üksikute rahwaste ene-
semääramise õigus kõige laiemal mõedul ära kasutatud wõiks saada ja seal
juures terwe riigi ühisus ja tema juur selle alla mitte ei kannataks.
Teie töötate wälja ja panete maksma oma kodumaa jaoks kõikides tema elu
tarwitustes niisugused määrused, et kodumaa rahwadele kõik kultura tar-
witused kättesaadawad oleksid. Teie saate õigust tarwitama riigiwalit-
susele kõrgemate ametikohtade peale ametnikkude kandidatisi nimetada.

Lehekülg 8
10.
VIII.
Järgmine koosolek otsustatakse 4-mal ehk 5-mal juulil ärapidada, selle
järele, kuidas rahwuskogu oma tööga lõpule jõuab. Järgmise koosoleku
päewakord seatakse järgmiselt kokku:
1, Mandatkomisjoni juhatuskirja läbiwaatmine.
2. Sektsionidesse jagunemine mandatide läbikatsumiseks.
3. Sisemine korraldus.
4. Maakonna nõukogude korraldamise küsimus.
Ar. Wallner
Jul. Seljamaa
A. Birk
Eesti_Ajutine_Maanoukogu (ERA.78.1.110)

Lehekülg 10
Maapäewa 15 nowembri 1917 a. prokokoll Nr. 59
Lisa Nr. 6.
Eestimaa Ajutine Maanõukogu, tähele pannes,
1/ et Eestimaa Tööliste, Soldatite ja Talupoegade
nõukogude täidesaatwa komitee koosseis ja wõimupiir-
kond temale teadmata, 2/ et Eestimaa kodanikud nimeta-
tud komiteed ülemaks wõimuks maal ei ole tunnistanud,
Maa-
3/ et Eestimaa Ajutine nõukogu Eestimaa rahwa esituseks
tuleb pidada, mille asemele ainult uus terwe rahwa esitus
wõiks astuda ja 4/ et sellepärast nimetatud Täidesaat-
wa komitee kiri 13 nowembrist 1917 a. N 421 mitte
harutusele sisulikult ei tule wõtta - otsustas päewa-
korra juurde üle minna.
Eesti_Ajutine_Maanoukogu (ERA.78.1.50)

Lehekülg 7
le läbiwaatamiseks walitakse 6-liikmeline komisjon: nn. Tõnisson,
Piip, Jaska, Wilms, Ramot, Saral.
8.
VI.
/Waata lisad/
/NN1-11./
Peale selle loeb n. Birk terwituse telegrammid ja kirjad ette. Te-
legrammi teel soowiwad õnne: Tartu Eesti Liit; Tallinna ja posti
ja telegrafi teenijad eestlased; Kelder; Tartu Malewa büroo: Ein,
Hindrey, Klaos, Matt, Rebane, Simm; Tartu sõjatööstuse Komitee
ametnikud; Tartu tarwitajate Ühisus; Rakwere doktor Eugen Jannsen
Wanemuise teater ja "Wabaduse toimetus". Kirjateel terwitawad:
Maim ja Eesti posti ja telegrafi ametnikkude rühm. Suusõnalikult
terwitawad nõukogu: Luts (Peterburi Eesti Liidu poolt), Tõnisson
(Eesti demokratilise erakonna, "Postimehe" ja Tartu Ühiskondlise
Liidu poolt), Bleiman (Lääne frondi Eesti sõjawäeliste insene-
ride organisatsioni poolt), Ümarik (I-se Eesti polgu poolt).
Telegranmi teksti wäljatöötamiseks tehtakse pooletunniline wa-
heaeg.
9.
VII.
Pärast waheaega kannab n. Tõnisson komisjoni poolt wastawõetud t
telegrammi teksti ette. N. Masik teeb ettepaneku telegrammi lõ-
puosast sõnad: "Wenemaa föderativsest wabariigist." wäljajätta
Ettepaneku poolt on neli häält. Komisjoni poolt kokkuseatud te-
legrammi tekst wõetakse wastu.
Eesti Maanõukogu terwitab oma esimeseks üleüldiseks
koosolekuks kokkuastudes Ajutist Walitsust, kui Wenemaa rewolut-
sionilist riigiwõimu kandjat, tunnistab Eesti ajutise walitsuse-
mise korra loomiseks 30. märtsil antud seaduse, kui Eestimaa elu-
korraldamise mõjuka teguri tähtsust, mille abil maa esimest kor
da wõimaluse on saanud ennast tarwiliku iseseiswuse põhjal wäl-
jaarendada, teatab Ajutisele Walitsusele, et Maanõukogu teda toe-
tades ja Wenemaa demokratiaga rewolutsioni wõitude kindlustami-
sel, käsikäes käies, kui ka riiklise esituse töö tähtsust demo-
kratlisel alusel praegusel silmapilgul tundes Eestimaa üleüldis
walitsuslises ja kohaliku omawalitsuse ajutises korralduses ai-
nult esimest ülemineku-astet tema lõpulikkule autonomsele kor-
raldusele demokratlistel alustel föderalistlises Wenemaa Waba-
riigis näeb.
Eesti_Ajutine_Maanoukogu (ERA.78.1.110)

Lehekülg 2
F. Eesti Ajutine Maanõukogu ja
(Maavalitsus).
Eestimaa Tööliste, Soldatite ja
Talupoegade Nõukogude täitevkomitee
kiri 13. nov. 1917 a. nr. 421 Eesti Kuber-
mangu Ajutise Maanõukogu laiali-
saatmise ja Eesti Asutava Kogu 15. veebr.
1918. a. kokku kutsumise kohta.
22 lehel
ENSV Oktoobrirevolutsiooni
ja Sotsialistliku Ülesehituse
Riiklik Keskarhiiv
Fondi No 78
Nim. No 1
Arh. No 110 (108)
Eesti_Ajutine_Maanoukogu (ERA.78.1.50)

Lehekülg 6
4
"Rewolutsion on kandnud meid tänese päewani, kuid tänane päew
ei ole mitte üksi pidupäew, waid ka suur tööpäew.
Rewolutsioni esimene järk on meile wabaduse toonud, kuid
juba on meil wabaduse mõistet mõnelt poolt piirama hakatud.
Seejuures oleme jõudnud isesugusele seisukohale, kus kahtlema
hakatakse, missuguses sihis meie, eestlased, rewolutsioni tööst
osa peame wõtma. Minu kindel arwamine on, et meie Wene demokrat-
liste jõududega peame edasi töötama. Seejuures wõime meie jul-
gelt Wene demokratia poole ka pöörata ja sealt toetust leida.
Tõsi, et sealtpoolt wiimasel ajal mõningaid arusaamatusi on ette
tulnud, kuid need on kõrwaldatawad ja meie peame ikkagi tunnis-
tama, et ainult Wene demokratia peale toetades meie Eesti rahwa
wabadust kõige paremini wõime kindlustada.
Öeldakse, et rewolutsion on tekitanud korralagedust, See
on tõsi, kuid just selleks olemegi meie siin nüüd koos, et hak-
kata korda looma rewolutsioni wõitude kindlustamiseks. Meie töö
maanõukogus on wäike osa sellest suurest tööst, mis Wene rewo-
lutsioni tagajärgede kindlustamiseks ja korraldamiseks tarwi-
lik, Seda tööd tegema peame neid jõudusid tarwitades, mis rewo-
lutsion meil esile toonud."
5.
III.
A. Wallner teeb ettepaneku järgmistele asutustele terwitustelegra
mid saata: Ajutisele Walitsusele, Ülewenemaalisele Tööliste ja
Soldatite Saadikute Keskorganisatsionide ja Ülewenemaalise Talu-
poegade Saadikute Nõukogulee. N. Tõnissoni ettepanekul wõetakse
kinnine hääletamine ette. Ettepanek kõikidele ülewalnimetatud
kolmele asutusele telegramm saata saab 19 häält poolt, kuna 20
häälega otsustatakse telegramm ainult Ajutisele Walitsusele saa-
ta.
N. Masik teatab, et sotsialistide rühm omalt poolt telegrammi nõu
kogudele iseseiswalt saadab. Redaktsioni komisjoni telegram-
mi kokkuseadmiseks walitakse: nn. Päts, Tõnisson, Köstner ja
Masik.
6.
IV.
N. Wilmsi ettepanekul otsustab koosolek, et ajutine sekretari-
at seni kaua ametisse jäeb, kuni mandatkomisjonid Nõunikkude
wolitused läbi on waadanud,
7.
V.
N. Piip paneb ette mandatkomisjoni juhatuskirja projekti; sel-
Eesti_Ajutine_Maanoukogu (ERA.78.1.110)

Lehekülg 1
Eesti Ajutine Maanõukogu
TOIMIK
ALUSTATUD:
LÕPETATUD:
Fond nr. 78
Nim. nr. 1
S. nr. 110

Lehekülg 4
Kes korralageduse wastu, see peab oma
kohuseid Maawalitsuse wastu täitma. Jõulukuul
jõuab erakorralise maksu tähtaeg kätte. See maks
tuleb tingimata õigel ajal ära õiendada, sest
muidu jäeb maakassa tühjaks. Eesti Maapäew tule-
tab kõigile kodaniku kohusetäitmist meelde ja
loodab kindlasti, et Eestimaa kodanikud asja tõ-
sist seisukorda ära tundes ilma erandita oma
maksu õigel tähtajal Eesti Maawalitsusele ära
õiendawad." / W. lisa Nr. 7 /
c) Terwitustelegramm Ukraina kindralsekretariadile.
Mn. J. Wilms teeb Eepti tööerakonna nimel ettepaneku Ukraina kind
ralsekretariadile kõrgema wõimu oma kätte wõtmise ja Ukraina wabariigi
wäljakuulutamise puhul terwitustelegrammi saata.
Ettepanek wõetakse ühel häälel wastu. Telegrammi teksti töötab
wälja Maanõukogu juhatus.
d) Maanõukogu täiendamise küsimus.
Mn. M.Martna paneb ette Maanõukogu täiendamisküsimust päewakor-
da wõtta, selles mõttes, et Maanõukogu Eesti sõjameeste ja Eestimaa töö-
liste ja soldatite saadikute nõukogu esitajatega täiendataks.
Otsustatakse seda küsimust järgmise Maanõukogu koosoleku päewa-
korda üles wõtta.
Järgmine koosolek otsistastakse 16 nowembril 1917 a. kell 4 p.l.
ärapidada.
Koosolek lõppeb kell 4.25 min.
Victor Neggo

Lehekülg 5
Maapäewa 15 nowembri I917 a. protokoll Nr. 59 lisa Nr. 1
Rahwaste enesemääramise põhjusmõtete aluseks
wõttes, otsustab Maanõukogu:
1., Riiklise korra äramääramiseks, demokrat-
lise ja täieõiguslise wõimu loomiseks Ees-
timaal ja teiste küsimuste otsustamiseks
Eesti Asutawat Kogu kokku kutsuda;
2., walimisseaduse aluseks ülewenemaalise Asu-
tawa Kogu walimisseadus wõtta sellega, et tar-
wiliste muudatuste tegemine, juhatuskirjade
andmine, walimise ja kokkuastumise tähtaegade
ning liikmete arwu määramine anda Maanõukogu
juhatuse Wanematekogu ja Maawalitsuse ühise
otsustamise alla, kes õigustatud on tarwili-
sel korral Eestimaa soldatite ja tööliste saa-
dikute Nõukogud Kesktäidesaatwa Komiteega sel-
les asjas läbirääkima, et soowimata lahkumine-
kuid Eesti Asutawa Kogu walimiste asjus kõrwal
dada.
Eesti_Ajutine_Maanoukogu (ERA.78.1.110)

Lehekülg 6
Maapäewa 15 nowembri 1917 a. prokokoll Nr. 59 lisa Nr. 2.
Kuna Wenemaal riikline wõim üleüldise korralageduse ja üksitute rühmade
wastastikuse wõitluse läbi täielikult on häwitatud ja keskuwõim puudub, kel-
le määruste alla kõik riigiosad heidaksid, tunnistab Ajutine Eesti Maanõu-
kogu, kui seadusepärane demokratliselt walitud maa ja rahwa esitus Eestis,
oma kohuseks Eestimaa kaitseks Wenemaal järjest kaswawa korralageduse
ja kodusõja hädaohtlikkude tagajärgede wastu ja Eesti rahwuspolitilise
tulewiku kindlustamiseks järgmist wälja kuulutada:
1. Eesti Maanõukogu tunnistab ennast Eestimaa ainsaks kõrgema wõimu
kandjaks, kelle määruste ja korralduste järele kõikidel Eestimaal tuleb
käia, kuni Maanõukogu poolt demokratlise walimiseseaduse põhjal wiibimata
kokku kutsutaw Eesti Asutaw Kogu kokku astub, et Eestimaa riiklist korda
kindlaks määrates maal lõpulikku seadusandlist ja walitsuslist wõimu
luua.
2. Igasugused määrused, käsud ja dekredid, tulgu nemad kelle poolt
tahes, on Eestimaal kuni Eesti Asutawa Kogu kokku astumiseni makswad
ainuüksi siis, kui Eesti Maanõukogu nemad wälja on kuulatanud, kuna wasta-
sel korral neid mitte ei tule täita.
3. Seks ajaks, kui Eesti Maanõukogu mitte koos ei ole, antakse Maanõukogu
juhatusele ja Wanemate-kogule ühes Maawalitsusega, kui Eestimaa kõrgema
wõimu esitajale, õigus rutulikka määrusi ja käskusid Eestimaa elu korral-
damiseks wälja kuulutada ja maksma panna, kuni Maanõukogu kokku astudes
nendo määruste kohta oma otsuse annab.
Eesti_Ajutine_Maanoukogu (ERA.78.1.110)

Lehekülg 7
Maapäewa 15 nowembri 1917 a. protokoll Nr. 59 lisa Nr. 3.
Eesti sõjawäelased! Kodumaa on kannatuste lõputipule jõudnud: üks osa
on juba waenulise wõitja wõimuses ja meist lahutatud, waenulised wäed
walmistawad uutele pealetungimistele - maarahwas ei tea aga, kas kaitse
ja wastupanek kindlam on kui saartel nägime. Enne wõera wõitja alla
langemist ähwardab kogu Eestimaa elanikka hirmsam nälg: wõetakse suurte
wägede toitmiseks kogu kehw põllusaak, häwineb põllumeeste raudwara kar-
ja jaa seemnete näol, mis seadusewastaselt riisutakse ja rüüstawate wä-
gede poolt sõjasaagina maalt wälja weetakse. Wälist abi ja toetust ei
ole meil kusagil loota.
Kodumaa paremad pojad, kes Teie aastate jooksul olete kaewikutes ja
wõitluswäljadel oma maast ja rahwast eemal pidanud olema, - Teie poole
pöörab Eesti maapäew: nüüd on aeg kätte jõudnud, kus Teie enam ei peaks
wõersile jääma, sest asutatakse Eesti sõjawäe isad, ja neist ei tohiks
keegi arusaaja sõjamees eemale jääda. Nõudke tungiwalt, et Teid enam
kauem endistes wäeosades kinni ei peetaks, waid seadusliku korra järel
ja sõjariistadega warustatult oma kodumaa kaitseks Eesti polkudesse saa-
detakse. Iga tund on kallis, iga päew lähendab meie maad ja rahwast
tumedale ja hirmsale tulewikule. Meie peame ise oma kodumaa ja rahwa
kaitseks kui kindel, korraldatud kogu korralageduse wastu wälja astuma.
Kõik kodumaale!
Kodumaa ja Eesti wäeosad ootawad nüüd ka Teid, wanemad ja wilunud sõja-
mehed, kes omale sõjamehe elukutse olete walinud. Kes Teist nüüd ilmuma-
ta jääb, kellele nüüd noored Eesti polgud küllalt ligitõmbawad ei ole,
neid ei tarwitse kodumaa ja rahwas ka tulewikus enam, - kuid iialgi
ei unusta tänulik kodumaa neid, kes talle hädas appi tõttawad.
Eesti sõjamehed! Maa ja rahwa parema tulewiku pärast sulage üheks suureks
pereks, kel ühine suur eesmärk ees - oma maad ja rahwast häwituse ja hu-
katuse eest peasta. Kogu maa ootab Teilt ühemeelset kaitset ja toetust.
Olge ise korra allikaks ja aidake üleüldises korralageduses uut, waba
korda luua.

Lehekülg 8
Maapäewa 15 nowembri 1917 a. prokokoll Nr. 59 lisa Nr. 4.
Et rüüstamise laene Eestimaal ikka laiemaks paisub,
maad selle tagajärjel nälg juba kõige lähemas tulewikus
ähwardab, tunnistab Eesti Maapäew selle otsuse, mis Kiiewis
rahwaste nõukogu heaks kiitnud, nimelt, et rüüstamist tuleb
rahwusliste sõjawägede toetusel lõpetada, ainukeseks õigeks,
ja kohustab Maawalitsust sel sihil kaitset maa ja rahwa
peastmiseks wiibimata korraldama ühes Eesti sõjawäelaste
organisatsionidega.
Maapäew tunnistab Eestimaa Toitluse komitee Maawalitsu-
se osaks ja annab Maawalitsusele õiguse toitluse asjas
ja rüüstamise lõpetamiseks sunduslikka määrusid wälja
anda, Maanõukogu juhatuse ja wanemate nõukogu heakskiit-
misel.
Eesti_Ajutine_Maanoukogu (ERA.78.1.110)

Lehekülg 9
"13" Nowembril 1917. a
No 421.
Ees Ajutine Maanõukogu
Maapäewa 15.now.I917s 13" nowembril 1917 a.
SISSETULNUD
protokoll N-59
No 446.
lisa N-5
Eesti Kubermangu Ajutise
Maanõukogu Esimehele.
Täidesaatew Komitee otsustas
12 nowembril 1917a. Eesti Kuber-
mangu Ajutine Mlaanõukogu laiali
saata ja Eesti Asutaw Kogu 15
Webruaril kokku kutsuda, walimised
aga 21 ja 22 jaamuaril 1918 a. ette
wõtta.
Eesti Kubermangu Asutawa
Maawalitsuse liikmed jääwad oma
kohale, jookswate asjade ajamiseks
kuni Asutawa kogu kokku kutsumiseni.
Täidesaatwa Komitee Esimees J. Anwelt
Esimehe sekretäri eest E. Meister

Lehekülg 11
Maapäewa 15 now. 1917 a. protokoll Nr. 59 Lisa Nr. 7.
Eestimaa kodanikud!
Korralageduse ärahoidmiseks on meil ainukene tee, ise oma rahwawalitsust
luua. Esimeseks meie rahwa loodud riigiwõimu kandjaks on Ajutine Maa-
nõukogu ja Maawalitsus; need peawad meid kindla ja waba riigikorra
juurde wälja juhtima.
Ilma kodanikkude toetuseta ei wõi need asutused korrarajamise tööd jat-
kata. Kes korralageduse wastu, see peab oma kohuseid Maawalitsuse was-
tu täitma. Jõulukuul jõuab erakorralise naksu tähtaeg kätte. See maks
tuleb tingimata õigel ajal ära õiendada, sest muidu jääb maakassa tühjaks.
Eesti Maapäew tuletab kõigile kodaniku kohusetäitmist meelde ja loodab
kindlaste, et Eestimaa kodanikud asja tõsist seisukorda ära tundes
ilma erandita oma maksu õigel mjah tähtajal ära õiendawad.
Eesti Maawalitsusele
Vana-Varbla_(Saulepi)_vallavalitsus (EAA.2992.1.4)

Lehekülg 2
Koli kontrakt.
Koolmeister Karl Klökner wõttab Ue ja Wanna
Warbla walla lapsed kolitada, nenda kuidas koli seadus
nõuab ja kässib. - Selle eest lubbawad mõllemad üllemal
nimmetud wallad temmale aastas wiiskümmend wiis (55).
Kokko
Kokko
Rubla palka ja mõllemad nimmetud mõisad wiiskümmend
wiis (55) Rubla palka mis kokko sadda kümme (110) Rubla
teeb. Peäle sedda saab koolmeister mõllemi moisa käest
4 wakkamad põllo maad. - I pool palka saab Mihkle
pä ja II pool palka Jürri päewal wälja makstud.
Moisad lubbawad kolimaea küttust nenda kuidas enne
on olnud: moisa metsast saab raiutud ja wald weab kolimaea
jure. - Kolilaste silma walguse jäoks murretseb wald keige
wähhemast 3 Rubla. - Peale sedda saab öeldud: et
Koolmeistre naesterahwal middagi seggamist kolilastega
ei olle muud kui suppi keetmisse jures peab ta ülle
watama, et igga üks omma pandud jäggo õigust möda kätte
saab ja sup mitte rikkutud ei sa.
Essiminne aasta on Koolmeistri Karl Klökneril proowi
aasta walla poolt arwatud.

Lehekülg 3
Keige Ue ja Wanna Warbla wollimeeste
koggu nimmel tallitaja Rein Press
ja Mart Grosfeldt.
Ue ja Wanna Warblas.
Sel 23mal Aprillil 1879.
Heimtali_vallavalitsus (EAA.3316.1.1)

Lehekülg 2
Heimthali walla ma Pollizei sell 25. Januari
Ollid koos: Wallawannem Peter Jõggewest
Wallawölmonder Andres Rebbane
Wallawölmonder Jaak Rosi.
Wollimehhed, Andres Reitel Jaan Köima. Hans Rebbane. Jürri Roges
Kärik Koritz. Mats Särrewe. Jaak Leppik. Hans Weisser
ning. Andres Takel. Andres Emlik Märt Holland Jaak Wihman
Peter Lansman Hans Wihwelin
Moisapollizei H. von Sivers.
Tännasel päwal andis Koggokonna Kohhus ommast käest
üllemal nimmetud Wannematte kätte, kuidas allamal luggeda
I. Walla Laekas kus sees peaks ollema. 467. Rub 33 kop.
üks Tallinama Rahha papper N: 10766. suur 100 Rub
teine - - - - 10767. - 100 -
Kolmas - - - - 10768 - 100 -
neljas - - - 18150 - 50 -
Wies - - - 18151. - 50 -
Summa 400 Rub
Ja Walla tarwidusse jaus weljawoetud 67 - 33 kop.
Summa 467. Rb 33. kop.
Kuidas ka walla Laeka Ramatus nähha on
II Passirahha 251 Rb 50 Kop.
üks. Tallinama Rahha papper. No 10772 suur. 100 Rub.
teine - - - - 3582 - 100 -
Kolmas - - - 534. - 50 -
ja selget Rahha 1 - 50 kop
Summa 251Rb 50 kop.
Kuidas passiramatus ka nähha on
Maggasin ei sanud wastowõetud, enne kui kewwadi weel wannad
Kohtomehhed welja annawad ja siis üllemoedetud ja meist
wastowoetud saab.
Heimtali_vallavalitsus (EAA.3316.1.1)

Lehekülg 3
1. Wanna kirjotaja PBrusemeister jääb weel ühheks Aastaks
ja saab 80. Rub Palka.
2. Wallawannemil lubbate ka essimesse aasta eest 25. Rubla
misga ta ka rahho olli
3. Neil kahhel Wölmöndridel sai iggal ühhel ka essimesse
Aasta eest 10. Rubla lubbatud misga nemad ka rahhi ollid
Lõppedusseks said ka keik Ramatud. 1. Passiramat. 2. Rivisioni
Ramat. Laekaramat. 2 Tänno tehtud hingeramatud. Waeste laste
warraramat. Pearahha ramat. Waestekoggo ramat Magaseni ramat
ning walla nöör-ramat kus sessi keik mis Pollizeis saab arro
järrel läbbi rägitud sisse pantud.
Wallawanem Peter Jõggewest +++
Wallapollizei Nimmel
No. 1. Heimthaliwalla makoggokonna Pollizei sell 22 Webruar 1867
Ollid koos. Wallawannem Peter Jõggewest
Wallawölmönder Andres Rebbane
Wallawölmönder Jaak Risi
Ja keik Wollimehhed
Tullid Pollizei Koggo ette Johan Arndt ning Johan Neder
ja palluwad et Pollizei koggo, neile, neist kui nad Moisa teenrid ollid
sissemaksetud palgast mahhaarwatud 1. Rub aastas Passirahha sekka
pantud rahha, nüüd kui nad wannad ja terwise polest wiggased
ennestele mingiwisiga toidust ja kaltad ei woi murretseda Passi rahhast
anda, et nad omma hädda woiksid parrandada ning toidust sada
Arwas siis üllemal nimetud Pollizei koggo et nende palwe mis õige
on, ja tahhawad sedda õiged palwad wallawanema läbbi ühhe
Kaiserlikko kihhelkonna kohto ette panna, kas ja kui paljo
sest Passirahhast neile lubbatakse anda, se palwe Kirri sai
kirjotud ja sell 1. marzil ühhe Kaiserlikko Kihhelkonna kohtole sadeto
Peter Jõggewest +++
Wallapollizei Nimmel
No 2 Heimthali walla Polizei sell 26. April 1867.
Ollid koos: Wallawannem Peter Jõggewest
Wallawõlmönder Andres Rebbane
Wallawõlmõnder Jaak Rose
Ja keik Wollimehhed.
Nende, selle walla Wannade ja haigede Johan Arendt ning Johan Neder
Palwe kes enne Moisa teendred on olnud, ja nüüd wannadusse ja haigusse
läbbi ennestele toidust ei woi murretseda palwe, neile wallalaekast
ommetegi rahha anda, et nemad oma suurt hädda woiwad toi-
metadda.
Arwas siis üllemal nimetatud Polizei Koggo, et neile pallujat-
tele woiks Wallalaekast neist Intressidest essite ühheks aastak
3 Rubla kumagille anda, ja sai wallawanemille ööldud, sedda
sinnast palwed ja Wollimeste Arwamist Keiserlikko Kihhelkonna Kohto
ette panna allandikko Palwega sedda sedda kinnitadda
Walla Polizei Nimel. Peter Jõggewest +++
Wallawanem
Nr 3. Sell sammal Päwal sai ka: selle walla waesele Jakob Henzli Maga-
zinist 1/2 wakke Rükkut lubbatut.
Nr 4. Ka sai Nou peetut et Kolimaja külm ja wägga niiske on ühte
Raudahjo süggeses sisse lasta tehha, ja wallawannemitt
palluti selle eest hoolt kanna.
N: 5. Ka sai arwatud et keikel Perremestel wanna wisi järgi woib
Magazinist wilja anda ja kästi Wallawannemat Kihhelkonna
kohhut selle perrast palluda.
Nr 6. Ka sai wallawannem pallutud, et tema kirrikowöölmõndre Herrat
pallub, et temma neid sest Kihhelkonna koli Maksust wõttaks lahti
tehha, sest et nende oma Kool jubba neile paljo maksab ja
sääl nende Lapsed küil nõnda paljo kui neil waja õppida
woivad ja selle sinnase palwega läks Wallawannrm Kirrokowöölmundre
Herra jure tedda allandikkult palluma.
Heimtali_vallavalitsus (EAA.3316.1.1)

Lehekülg 4
No 7 Heimthali walla Polizei sell 5. Julil 1867.
Olled Koos Wallawaannem Peter Jõggewest
Pea kohtomees Jaak Wihman
Kohtomees Johan Särrewe
Kohtomees Hans Wihwelin
Woolmondr Andres Rebbane
Tulli kohto ette Seamikko Jürri ja pallub et tema poeja
Andres Rusing tallo Perremehheks saaks ülles pantud,
sest et tema jubba Jürrepäwast perremees on ja Jürri
issi seisab keige omma warraga mis ta Poja kätte on
annud keike rendi ning mu maksude eest.
Wallawanem. Peter Jõggewest +++
Peakohtomees Jaak Wihman +++
Kohtomees Johan Särrewe XXX
Kohtomees Hans Wihwelin XXX
Wöölmönder Andres Rebbane XXX
Jürri annab nimmelt ülles mis Andres peab sama.
3. Obbust.
5. Lehma
1. Herg
19. Lamast.
3 Sigga
Ja keik maja tööristad.
No 8. Heimthali walla Polizei sell 28. August. 1868.
Ollid koos Wallawannem Peter Jõggewest
Peakohtomees Jaak Wihman
Kohtomees Andres Reitel
Jaak Luts.
Tulli kohto ette Rõsa Johan Rosi ja pallub et tema Poeg Johan
Perremehhe nimme alla saab ülles wõetud ja Issa panneb keik Tallo
Kram nimelt ülles temma pärralt.
1) 3. hobbust.
2.) 3. Lehma
3) 1. Härg
4) 5. Lammat.
5) 3 Sigga
Ja keik Maja tööristad.
Walla Wannem Peter Jõggewest +++
Pea Kohtomees Jaak Wihman +++
Kohtomees. Andres Reitel +++
Kohtomees Jaak Luts XXX
No 9. Sell samal Päwal Tulli Willeme wanna perremees Johan
Rebbane ja pallub et tema wannad honet mis temma
Moisa Herra käest 40 Rubla eest ostnud, ning Reino ma päel
on temma perris ommaks saaksit ülleswoetud.
Peter Jõggewest walla wannem +++
N10. Heimthali walla Polizei sell 30. Oktbr. 1868.
Ollid Koos Walla Wannem Peter Jõggewest.
walla wöölmonder Andres Rebba.
Üllem nimmetad Pollizei kutsus walla Wollemehhed kokko ja küskis
nende käest kas nemad ka selle nous on et walla Laekorahha eest
mis Kihhelkonnakohhus wõtta lubbab woib Waeste ning hättaliste
jaus Wäljä osta. Keik kietsid ennast selle nous ollewa
ja pallusit sedda tehha.
Peter Jõggewest +++ walla Wannem
Andres Rebbane XXX walla Wöölmonder
Heimtali_vallavalitsus (EAA.3316.1.1)

Lehekülg 5
No 11. Heimthali walla Polizei sell 13. Nobr. 1868.
Ollid koos: Wallawannem Peter Jõggewest +++
walla wöölmonder Andres Rebbane +++
Jaak Rosi XXX
Tullid Wollimehhed ja keik walla koggo ja palluwad, et walla
wannem Õisu Herra käest tuhhat Rubla hõbbedad pallub, mis eest
sedda setwerti Rükkist Tarrest peab ostema. Se Rahha sai
Ka Õiso Herra läbbi Rijast murretsetud Wallawanneme
kätteantud, ja tema on nüüd Tarrust 150. Setwert. Rükkist
tonad ja Maggazeni sisse pannud.
Ka palluwad selsamal päwal Wollimehhed et wallawan-
No 12 nem ühte palwe kirja Kinralkubberniri Herrale peab tegge-
ma, mis sees peab pallutama, et need külmat honet
mitte tullekassase ülles ei sa woetud. waid et ta nõnda
woiks jäda kuddas siin wallas se pruuk enne on olnud
et kui üks õnnetus peaks sündima, siis keik wald abbi-
tab jälle ülles ehhitadda.
N 13. Heimthali walla Polizei sell 11. Dets. 1868.
Olled koos. Wallawannem Peter Jõggewest +++
walla wöölmõndr Andres Rebbane XXX
Jaak Rosi XXX
Säduse järgi sai keik walla koggo kokko kutsutud, ja õetud, et
jätta 3 j kolmas jaggo Wollimeestest wälja lositud peawad sama.
wälja lositut said siis Andres Reitel. Jaan Köima. Andres Emlik
ning Jaak Wihman
Wallitsetud sai siis jälle Andres Reitel, Jaan Särrewe
Hans Roger, ning Jaak Weiber
1, Andus Reidel. 2.Kerik Koretz, 3. Jaak Leppik 4. Mats Sarrew
5. Andres Greush G. 6, Jaan Särrewe 7. Jaak 8. Wahher. 9. Hans Roger
10 Hans Wihwelin: 11 Peter Länsman 12 Andres Takel 13 Hans Weisser
14 Mart Olland
N 14. Heimthali walla Walitsus sel 23. Dets. 1868.
Meie allamul nimmitud Heimthaliwalla eeskäiad
tunnistume selle läbbi, et meie need, selle Liivi Kubbermangu
holekandja-Kommissioni (Versorgungs-Commission)
polest, meie wallarahwa abbiks lubbatud 1000 Rubla.
hõb: kirjutame: tuhhat rubla hõbbedad, Willandi
holekandja-Kommisioni keast tännasel päwal
olleme wasto wõtnud ja meie keik se Heimthaliwalla
koggo wõttame ennese peale neid meile armulikkult
abbiks laenatud tuhhat rubla hõbbedad kue aasta sees,
se on kolmast Joulokuupäwast 1868. kunni kolmandama
Joulokuupäwal 1874. taggasi maksta ja peale selle
igga aasta wiis koppikut rubla pealt intressid maksta
Willandis sell 7. Joulo Kuupäeval 1868.
Walla Wallitsusse Nimel.
Wollimehhed
Wallawannem Peter Jõggewest XXX
Andres Reitel XXX
Kärik Koritz XXX
wöölmönder Andres Rebbane XXX
Jaak Leppik XXX
Woolmönder Jaak Rosi XXX
Mats Särrewe XXX
Peakohtomees Jaak Wihman xxx
Andres Grünberg XXX
Kohtomees Jaak Luts XXX
Jaan Järrewe XXX
Kohtomees Andres Reitel +++
Jaak Weiber XXX
Andres Wahher XXX
Hans Roger XXX
Peter Länsman XXX
Andres Takel XXX
Hans Weisser +++
Märt Olland XXX
Heimtali_vallavalitsus (EAA.3316.1.1)

Lehekülg 6
No 15 Heimthali Wallawallitsus sell 23 Dets 1868
Ollid koos wallawannen Peter Jõggewest +++
Wallawoolmönder Andres Rebbane XXX
Wallawoolmdr: Jaak Roli XXX
Tännasel päwal Aasta lõppetusseks kutsuti säedusse järgi
keik selle Walla Wollimehhed kokko, ja panti neile selle
Aasta Rehnungig ning Tallittusset ette, ja küsti kas
ehk monnel middagi selle wastu räkimist on.
Nemad tunnistawad segu et nemmad ommad risti jure teised
et keik õige on olnud
I. Walla laekast wõetut 650 Rubl
Andres Reitel XXX
tullewa aasta maksta.
Kärik Koritz
II Kubbernemango holokordgi
Commissi käest 1000 Rbl
Jaak Lellek XXX
mis 6 aasta sees maksta saab
Mats Särrewe XXX
Sama 1650rb
Selle rahha eest on Tartust Rükkut 150 Setw.
Andres Grünberg XXX
ostetud ja makssab 10 Rub 75 kop. Setw.
Jaan Särrewe
teeb. 1612 Rbl 50 kop.
Jaak Weiber XXX
Regi Tellegrafi eest 3
Andres Wahhu +++
Postirahha 3-3
Hans Roger XXX
Sum. 1618 Rub 53 kp.
Hans Wihwelin xxx
Jääb järgi 31-47 k.
Peter Laksman XXX
teeb kokku 1650.Rub
Andres Takel XXX
Hans Weisser XXX
Märt. Olland XXX
Wallawallitsusse Nimmel
Peter Jõggewest +++
Wallawannem
Heimthali Wallawallitsus selle 12 Febr. 1869.
Ollid koos Wallawannem Peter Jõggewest
No 1.
Wallawölmönder Andres Rebbane
Wallawölmönder Jaak Rosi
Wallawanneme kutsmisse päele tullid tännasel päeval keik
Wollimehhed kokko, ja Küsti nende käest, kas nad arwawad
et jubba Wallas nii suur Leiba pudus on, nõnda et jubba tarwis
on Magazini lahti tähha
Nemad kostsid et ännam osta ei jõua, on hädda nõnda suur
et palluwad Wallawanemad Kihhelkonna Kohhut allandik-
kult palluda, et jubba Magazinist Rükküt woisk antud sada.
Heimthali wallawallitsusse Nimmel
Peter Jõggewest XXX
Walla Wannem.
Heimthali Walla Wallitsus sell 25 Februalil 1869
Ollid koos Wallawanem Peter Joggewest
No.2
Wallawölmonder Andres Rebbane
Jaak Rosi ning keik
wollimehhed kui allamal luggeda
Et ainamiste keik koggokond niesamuti tallu kui körwa-
linne Rahwas, selle minnewa aasta wilja päppardusse pärrast
suurt pudust ja nälga kaebawad, on nimetud koggokonna wallitsus
Wollimeste kogga kokko kutsunud ja küssinud, kas Rahwas weel
omma jou ehk nouga arwawad eddasi sawad ehk mitte. Et nüüd
Keik ütlesid et tõeste rahwa oma jõud ja nou ennam ei hakka, on
sest koggokonna Wallitsus ärra näenud ja tunda sanud, et Magasi
abbi tarwis lähhab. Et nüüd säo Aasta Maggasist jubba 79 Setfert
37 Karnetsat Rükküd nälja häddalistele on wälja antud, ja sael
kükis weel 187. Setwt 20. Kariz sees on woib sest wiljasummast
Koggokonna
Heimtali_vallavalitsus (EAA.3316.1.1)

Lehekülg 7
Koggokonna Wallitsusse ning wollimeeste arwamisse järrele
uhhe kolme päewamaatallu päele 51. Karnitset kuu paele anda
kunni Jakobi päewani anda, kust Wilja sumast siis ka kõrwa
lisset innimessed sama peawad.
Sest pallub nüüd nimetud koggokonna wallitsus wolli-
meesta kogguga ühte Käiserlekko kihhelkonna kohhut lubba anda
maggosi lahti tehha, ja nimetud wilja summa rahwale abbiks
prukeda.
Wallawanem Peter Joggewes.
Wallawollimehhed
Andres Wahher +++
Wallawölmönder Andres Rebbone
Andres Reitel XXX
Kärin Korits XXX
Jaak Rosi
Jaak Sep. XXX
Andres Grünberg XXX
Jaan Sarrewe XXX
Jaak Weiber XXX
Hans Roger XXX
Hans Wihwelin XXX
Peter Landsmon XXX
Andres Takel XXX
Hans Weisser XXX
Märt Holland XXX
Heimthali Walla Wallitsus
selle 5 Marzil 1869
Ollid koos Wallawannem Peter Jõggewest
No 3.
Wallamölmönder Andres Rebbane
Jaak Rosi
Tännasel päeval tülli Johan Samul oma poija Hansoga
tama toidja on olnud ning ka weel eddaspiddi sedda truussega
Koggokonna wallitsusse ette, ja pallub et tema poeg Hans jubba omagi
lubbab tehha, tedda Nekkrudi losimissest lahti tehha, et nüüd
wallawalletsus sedda ka isse selgeste taedwad, on nad
tedda ka Nikkrudi losimest lahti lubbanud
Peter Jõggewest XXX Wallawannem
Andres Rebbane XXX Wöölmönda
Jaak Rosi XXX Wöölmöndar
No:4. Heimthali kogukonawalitsus sel 25mal Webruaril 1869.
koos olid: Wallatallitaja Peeter Jõgewest
wöölmünder Andres Rebane
Jaak Roosi
keik wolipidajad.
Et nimetud kogukona kirjutaja ennast wanaduse
pärast on ammetist lahti palunud, selleparast on
siitne kogukona walitsuse eesseisjad uue kirjutaja
walimise pärast kolimeeste nou küsinud ja nemad
keik on oma kogukona koolmeistri walinud.
Sest palub siis siitne kogukonawalitsus wolimees-
te koguga üht Keiserliku Kihelkonakohut wäga ala
heitlikult luba anda, nimetud koolmeistrit oma-
le kirjutajaks walida ja teda selle ammeti peale
kinnitada.
Heimthali kogukona walitsus: tallitaja Peeter Jõgewest +++
sel 25mal Webruaril 1869 wöölmünder Andres Reban +++
Jaak Roosi +++
wolimees Andres Waher +++
Andres Reitel +++
Käärik Koorits XXX
Jaak Sepa XXX
Andres Trünberg +++
Jaan Särewest +++
Jaak Weiber XXX
Hans Rooger XXX
Hans Wihmelen puudus
Peeter Landsman +++
Andres Taakel XXX
Hans Weisser +++
Märt Holland XXX
Heimtali_vallavalitsus (EAA.3316.1.1)

Lehekülg 8
No 5. Heimthaliwalla walitsus sel 1 mesel Oktobril 1869
koos olid: Wallatallitaja Peeter Jõgewest
wöölmünder Andres Rebane
Jaan Roosi
kohtumehed
wolipidajad ni kui al luged
Koolmeistri ammeti tööjakkud ja tema palk
Koolmeistri kohus on:
a, keik see Taline pool aastad, iga argipäew kooli-
pidada, lastele tulusaid ja tarwilikuid õppetusi
anda, neid isaliku tehe walitsuse al pidada ja
selle üle walwada, et keik kooliarulised lapsed koolis
oleksid ja et neil oleksid keik need tarwilikud koo-
li asjad.
B. Lastele, kellel mõnedest kooli asjadest puudus
on, woib koolmeister neile neid anda, ja saa
wad siis nende lastewanemad, ehk need kes nen-
de eest peawad hoolt kandma, kogukonakohtu
läbi sünnitud seda temale jälle äratasuda
b. iga kuu, ühel temast enesest kinnisäetud,
kooliaasta hakkatuses teada antud päewal
neid koduse õppetuse al seiswaid koolis olnute
ja koolitulejate laste õppitud õppeduse jakkusil
läbikatsuda ja truueste hoolt kanda, et nad neid
ära ei uneta
d, selle üle walwada, et koolimaja keige kõrwaleste
hoonetega körralikult peetud ja pruugitud
saaks; koolimaja iga kord puhastud ja kui
tarwis küttetud oleks ja keik wallapoolt koo-
limaja jaoks muretsedud kooli asjad terwed
ja paigal seisaks.
e, keigewähemalt iga kahe nädala pärast, suil
pühapäewal, Talwel pühapaewal ehk laupäewa
õhtul ühel temast enesesest kinnisaetud ja enne
Teada antud tunnil rahwale palwetundi pidaia
g. Kui soowitakse siis haiged ehk muidu nõrgad
lapsed nende kodupaikades ristida.
h, iga kooliaastalõppetuses üks koolilaste õp-
pitud oppetuste proonimine pidada, et las-
te wanemad ehk nende eest seisjad ja sugulased
nende moistust woiksid näha saada.
§ 2.
Nende, esimeses paragrahwis nimetud teenestuste
te eest on koolmeistril kogukona poolt pruukida
a, keik see koolimaja, ilma koolitua ja laste-
Heimtali_vallavalitsus (EAA.3316.1.1)

Lehekülg 9
kraam kamreta; laut ja rihi ühes kõrwaliste
pandukohtadega.
b, marja aeg sigade koppel ja hobuse koppeli, mis
keik kogukona kuluga tehtud ja korral peetud
peawad saama.
d, põllu ja heinamaad, wäärt neliteistküm-
mend Taalert ja neliteist kümmend krossi
(4 Taaler 14 krossi) ja weel karjamaad ühe
hobuse kolme lehma kuue lamba ja poega
de jaoks
e, kogukonnast iga pearaha maksja mehe hinge
pealt kaks karnist rükkid, üks karnis otre ja
üks karnis kaeru
g. Maapidajate käest iga päewa-maas pealt üks
leisik hobuse heinu
h. Kogukona käest wiisteist kümmend seitsme
jala sülda ühe arsina pikused tulepuid, kaks
teistkümmend rubla kooliküünalte ja iga
kooliarulise lapse jaoks kaksteistkümmeni
koppikud (ühe raamatu) kirjutuse paberi
ja kolm koppikud tindi raha.
See wilja maks peab koolmeistrile sügise
ühel enne külkule jai ett teada antud päewal
ühekorraga, keige hiljemalt kuni Mardi-
päewani, heina ja puumaks siis kui tarwis
keige hiljemalt aga kuni Jouluni kodutoodud
ja maksetud saama.
Wallaliste inimeste käest, kes wilja maksu
rahaga äratasuwad saab wõetud Heimthali mõisa
wilja hinna ehk kui sealt ei müüta selle aegse wilja
hinna järele. Kokku wõttab seda kogukonawalitsus.
§ 3.
Koolmeistril on luba kogukona wöölmündride, kohtu
meeste ehk nende abiliste seast, kooli wäljaspidiste tol-
lituste jaoks, ühe aasta peale walitseda üks kooli abi-
line ehk kooliwanem nimetud, kelle ametitöö jakkud on
a, kuu aega enne kooli hakkatust, wõttab kooliwanem
koolmeistri käest kooliaruliste, kui ka kuu
kooli näitusel käiate laste nimed wälja ja la-
seb külakubjade läbi käsud ja teadused wälja
anda, kunas kool hakkab, kes peawad koolimi-
noma ja mis kooli asjad neil ühes olema pea
wad ja kunas kuu koolilaste katsed saawad
olema.
b, kooliwanem tuleb igalaupäew ja iga kuukooli
laste katse päewal enne keskpäewa koolimajasse,
wõttab nende koolist ärajaanude laste nimed
koolmeistri käest wälja ja annab neid kogukona
Heimtali_vallavalitsus (EAA.3316.1.1)

Lehekülg 10
kohtu kätte ja kui moned lapsed witsa traapi wäärt
pahantust on teinud, karistab siis ka neid nendega.
3, kooliwanema mure on, et keik koolmeistri maksud
saaksid säetud ajal maksetud ja wastu wõtmise juu-
res järel waadata, et need maksu annid oleksid
head ja möödud täis annaksid.
§ 4.
Kogukond lubab koolmeistrile üks abikoolmeister
nekruuti wõtmisest minemisest priiks, keda
Tema aga oma kuluga peab ja kes ka tema
oma walitseda ja lahti lasta on.
§ 5.
Kogukond lubab koolmeistrile wallakooli kõr-
was weel üht ülemat kooli saksa ehk wene keeles piiada.
Need ülemal seiswad koolmeistrist ettepantud punk
tid on kogukonawalitsus kooli õppetuste paran-
tamiseks kasuliku leidnud olewad ja seda kinnitanud.
Wallatallitaja Peeter Jõgewest +++ Wallawolimees Andres Reitel +++
Andres waher +++
wöölmunder Andres Rebane XXX
Käärik Koore XXXX
Jaak Roosi XXX
Jaak Sep XXX
Andres Grünberg +++
Wallawolimees Peeter Landsman +++
Jaan Sarwe +++
Hans Wihwelin XXX
Jaak Weiber +++
Hans Rooger XXX
Andres Taakel XXX
Hans Weisser XXX
Märt Holland XXX
No 6. Heimthali kogukona walitsus sel 1mesel oktobril 1869.
koos olid: Wallatollitaja Peeter Jõgewest
wöölmünder Andres Rebane
Jaak Roosi
kohtumehed ja
wolipidajad (ni kui al lugeda)
Täna alamal nimetud terminil on Heimthali
kogukona eesseisjad wolimeeste koguga wälja õppi-
nud seppa, Jaak Kihno, selle kogukonnast wälja
läinud seppa Jakop Kaart asemel kaksteist kümmend
aastaks walahantwargiks wälja walinud ja teda nek-
ruuti minemisest priiks lubanud, kelle kinnitamist
seeläbi ühe Keiserliku Kihelkona kohtult palutakse
Heimthali kogukona kohtu-
majas sel 1mesel Oktobril 1869. Wallawolimehed: Peeter Landsmannes
Hans Wihwelin XXX
Wallawanem: Peeter Jõgewest +++
Hans Rooger XXX
Andres Taakel XXX
wöölmünder Andres Rebane +++
Hans Weisser +++
Jaak Roosi +++
Märt Holland XXX
Andres Reitel XXX
Andre: Waher XXX
Käärik Koorits xxx
Jaak Sep XXX
Andres Grünberg +++
Jaan Särewe XXX
Jaak Weiber XXX
Heimtali_vallavalitsus (EAA.3316.1.1)

Lehekülg 11
No 7 Heimthali kogukonawalitsus sel 1mesel Oktobril 1869
koos olid: Wallawanem Peeter Lõgewest
wöölmünder Andres Rebane
Jaak Roosi
kohtumehed
woli mehed (ni kui al lugeda)
Et 1867 ja 1868 aasta kehwad aastad olid ja
selle wiimse aasta sügisel magasist wäljalaenatud
wilja enam kui kaks jagu sissemaksmata. Ja et
nüüd puudus waga suur oli, ei saanud siis kogukond
mitte oma ja oma kogukona magasi wiljaga läbi
waid laenas rükkide osta Kubernemangu hoolekand-
ja komisioni käest 1000 rbl h. ja oma kogukona
laekast 650 rbl. ja sest kohe maksetud magasist
müütud wilja rahast 166 rbl. 53 kop ja raha saa-
detus kulu 6 rbl. 3 kop. suma 1822 rbl 56 kop ja
ostis selle raha eest Tartust 168 setwerti rükkid
Et nüüd kül need, kel wanat wõlga on, ehk kel
rohkem kui seaduses lubatud, on magasist wälja
wõetud, peaksid seda enamad rahaga äramaksma,
on aga kogukonna walitsus arwanud, et need magasi
suure wõla mehed need koige kehwemad on
ja kui nemad nüüd peawad oma suurt
wõla wilja selle minewase aasta kalli
hinna järele äramaksma, siis saab neist wõlgnikuist
palju nii kehwaks jääma, et nemad omad wõlad enam
ära ei joka maksa, nenda et see ka sel wiisil wiimaks
wallamaksa tuleb. Et nüüd nende maksmine nattuke
kergitud saaks, on kogukona walitsus arwanud ja sead-
nud, et iga üks magasi wõlgnik peab kolmas jagu omast
wanast ja täosest magasi wõla wiljast rahaga ära-
maksma, kust siis see laenatud raha tagasi saab
Tulema. Wili aga, mis enne Taost 1 Webruari kuu päe-
wa, see on enne magasi aega peab keik rahaga
maksetud saama
Sel 1 Oktobril 1869 Kogukona
kohtumajas, Wallatallitaja P. Jõgewest
wöölmünder: Andres Rebane +++
Jaak Roosi
wolipidaja: P. Landsman
H. Wihwelin +++
H. Rooger XXX
H. Taakel XXX
H Weisser +++
M Holland +++
A. Reitel XXX
A. Waher XXX
Käärik Koorits +++
Jaak Sep XXX
A Grünberg +++
J. Särewe XXX
J Weiber +++
Heimtali_vallavalitsus (EAA.3316.1.1)

Lehekülg 12
No 8
Heimthali kogukonawalitsus sel 22 Oktobril 1869
Koos olid: Wallatallidaja P. Jõgewest
wöölmünder A. Rebane
J. Roosi
kohus ja wolipidajad
Keiserliku Kihelkona kohtu käsu peale on älamal
nimetud kogukona eesseisjad, wolimehi kokku kutsu
nud ja neid käskinud, magasist wäljalaenatud
wõlawilja peale kasu mattid arwada. Et nüüd
kül see taone aasta üks wiljakam aasta on, on
siiski need kaks mööda läinud aastad rahwast nii
kehwaks teinud, et wolipidajad ei arwa enam set-
werti pealt maksa woiwad kui 1/64 setwerts ehk üks
matt; mis arwamist siis kogukona eesseisjad
wolimeeste koguga paluwad, et Kihelkona kohus
seda arwamist wõttaks kinnitada.
Sel 22 Oktobril 1869 Heimtha-
li kogu korawalitsuse nimel, Wallatallitaja P. Lõgewest
Wöölmünder A. Rebane
J. Roosi
Wallawolipidaja: A. Reitel XXX wolipidaja A Waher puudub
K. Koorits XXX... M. Holland puudub.
A Grünberg XXX
J. Sep XXX
J. Särewe XXX
J. Weiber XXX
A. Äinlik XXX
H. Wihwelin XXX
P. Landsman XXX
H. Rooger (haige
H. Weister ei ole
Heimthali kogukona walitsus sel 22 Oktobril 1869
No 9.
Koos olid: Wallatallitaja: Peeter Jõgewest
wöölmünder Andres Roosi
Jaak Roosi
kohus ja wolimehed
Et meie seni aegsel kogukona kirjutajal
wallakoolmeistri ammeti pidamise pärast
kirjutuse ammeti pidamine keeletud sai;
on siis kirjutaja ennast ammetist lahti
wõtma pidanud ja kogukona walitsus woli-
meeste koguga on siis omale kirjutajaks
walinud seda oma kogukona meest Johan
Rebane, mis walimist siis palutakse üht
Keiserliku Kihelkona kohut kinnitama
Sel 22 oktobril 1869
Kogukona walitsuse nimel
Wallawanem:P. Jõgewest.
Wolimees A. Reitel
wöölmünder A: Rebane
K: Koorits
J Roosi
A Grünberg
J. Sep +++
J. Särew +++
J Weiber XXX
A. Amelik +++
H. Wihwelin +++
P. Landsmann
H. Rooger haige
H. Weisser puudub
A. Waher puudub,
M. Holland puudub
Heimtali_vallavalitsus (EAA.3316.1.1)

Lehekülg 13
No 10 Heimthali kogukona walitsus sel 22 nowembre 1869
Olid koos Wallatallitaja Peeter Jõgewest
Wöölmünder A Rebane
Jaak Roosi
kohus ja wolimehed
Tuli wolimeeste seltsi ette ärasurnud Johan
Sammuli naene oma wõera poja Hans Sam-
muliga ja palus kogukona walitsust et see
Temale lubaks Hans Sammuli tema ja tema
laste toitjaks tema ärasurnud mehe asemele.
Et nüüd Hans Sammul juba enne oma
isa eest on heaste hoolt kannud ja ka weel
edespidi lubabama isa ja laste eest hoolt
kanda ja keik oma ärasurnud isa pearaha
ja magasi wõlga oma maksa wõtta, kui
wallawalitsus teda aga nekruuti minemisest
priiks lubab, mis siis wallawalitsus temale
ka lubas kui tema heaste oma emaku ja
Tema laste eest hoolt, kannab
Wallawalitsuse nimel: Wallatollitaja P. Jõgewest:
wöölmünder A Rebane +++
J Roosi XXX
wölimees: A. Reitel XXX
K Koovets XXX
A Grünberg
J. Sep +++
J. Särew XXX
7 Weiber +++
A. Äinlik
H. Wihwelin
P. Landman
H. Rooger haige
H. Weister puudub
No 1 Heimthali kogukonawalitsus sel 14mal Januaril 1870.
Ollid koos: wallatallitaja Peeter Jogewast
woolmünder Andres Rebane
Jaak Roosi
ja walla wolipidajad.
Kogukonatallitaja andis woliseltsile need pearaha
maksu arulised kogukonaliikmed Johan Kunstal
Jakop Kunstal, Jaak Roosi, Andres Wäntrestrem ette
kellel wigaduste ja kehwuse pärast palju wara
wõlgasid on.
Woliselts möistis et nemad peawad keik omad
wanad wõlad äratasuma, aga edespidi üksi pool
pearaha maksma
Selsammal korral ja nendisammade kogu-
konawalitsuse liikmedele sai ettepantud, et
Kogukonakoolilastel saaks kogukona poolt
Taar lubatud, surema talude pealt 2 ja wähema pealt 1 k. otre.
Seda luba siis ka wolipidajad andsid ja käsk-
sid seda wilja kogukona talude pealt taadri
suuruse järele selle jooks sisse wõtta.
Wallatallitaja P. Jogewest +++ Wallawolipidaja J. Särav +++
J Weiber +++
wöölmünder A Rebane +++
A. Äinlik XXX
J. Roosi +++
H. Wihwelin XXX
wolipidaja A Reitel +++
T. Landsman +++
K. Koorits +++
A. Grünberg +++
H. Rooger haige
J. Sep XXX
Heimtali_vallavalitsus (EAA.3316.1.1)

Lehekülg 14
Heimthali kogokonna wallitsus sel 15mal Aprilil 1870.
No:3 Ollid koos wallatallitaja: P. Jõgewest xxx
wöölmünder A. Grünberg XXX
J. Kõima XXX
ja kogokonna wollipiddajad
Walla tallitaja andis wollimeeste seltsile ette uut kirjutajad
walida, sest et wanna kirjutaja Johann Rebane essimel Aprilil
ennast ammetist lahti wottis; kogokonna wallitsus wollimeeste
seltsiga on siis seda omma kogokonna meest Johann Seugelmann
walla kirjutajaks walinud ja 70 rubla (ütle seitsekümmend rubla) aastas
palka lubanud ja kelle kinnitamist, siis ühe Keiserlikko kihelkonna,
kohto holeks antakse.
Walla Tallitaja P. Jõgewest XXX
wöölmünder A. Grünberg XXX
J. Kõima XXX
adollimehed: T. Torbek XXX
J. Särrewe XXX
J. Weiber XXX
J. Puuden XXX
A. Parš XXX
J. Sep XXX
K. Korits XXX
H. Wihwelin XXX
M. Holland XXX
M. Hoion XXX
Heimthali kogokonna walitsus sel 26mal Septemb. 1870.
No 4. Ollid koos wallatallitaja P. Jõgewest
koolmünder: A. Grünberg
J. Kõima
ja kogokonna kohus ja wollimehed
I. Walla tallitaja andis wollimeeste seltsile ette, et kas nemad arwa-
wad Johann Lensini eest pearaha maksta, kes Peetrepuri ehk
Pihkwa kupernemangus ümber hulgub ja ommad kogokonna ja
krooni maksud maksmatta jätnud. Wastus: Kes hakab teise
est maksma, nii sugusid on meil wallas küll, kelle eest õiguse
nimel peame maksma ja kes ka isse ei joua ja ei jaksa oma
maksud ärra maksta, Johann Lensin peab isse maksma,
ehk maksko need, kes teda on wallast wälja lasknud.
II Wollimeeste sell arwas ja moistis need siin nimetud kogokona-
liikmed pearaha maksust kui hädalised ja wigased maha,
nimmelt: Peter Timal, Andres Holland Märt Rosi ja Jaak
Laksbergi.
III. Walla tallitaja andis wollimeeste seltsile ette, et kas
peab Jürri Torbek, kes kogokonnast wäljas ellab, koolmeiste
ril kümnest maksma ehkmitte? Wastus: Kui koolmeis-
ter nouab peab tema ka maksma, ehk kui tema mitte ei,
taha maksta siis wiige oma hinge kirri siit kogokonnast ärra.
wollimees: T. Torbek XXX Walla tallitaja: p. Jõgewega XXX
M. Holland XXX Wöölmünder: A. Grünberg xxx
M. Hion XXX
H. Särewe XXX - J. Koima XXX
J. Pars XXX
J. Wihwelin XXX
A. Grünberg XXX