Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Rongu_vallavalitsus (EAA.3108.1.51)

Lehekülg 6
larmitssema, ja kutsnuwa Mangust mahha sis
om lännu Mangus mahha nink ei ütle näggewat kus
Jakob Ellu käest saije ehk es, sa.
Jakob Lausing ütlep sedda Mangusse tunnistus wõlssis
ent Ell Türk ütlep et temma om kül Aida pääl Jakobika
käinu, nink ei ütle sääl middagi halba teggewat.
Mõistus. Se päle ei olle koggukonna kohhus midagi mõisnu et muit
Ellu man käijit, om ka ülles antu.
Ent sellega ei olle Ell Türk rahhul ja tahhab surembate
kohtude kaiwata
1868-1870. 18 Rubla ärrä masnu.
Walla wannemb Willem Pebo
Pä kohtumees Jürri Räst
Kohtumees Jaak Allan
Kirjutaja Jakob Huik
Protocoll No 54
Suren Rõngun sel 10nel Novembril 1867
Tulli kohtu ette Mats Allan ja Widrik Lesik nink om siin
kohtu een kaubba tennuwa Winnalassi maija pääle.
Mats Allan Allan Muub sedda Maija Widrik Lesikele ärrä
se kaubaka et Widrik saab ne palki mes Graffi härrast om
lubbatu, ja Mats saab kassu rahha 200 rubla Widrike käest
üts sadda kassu rahha, ja tõnne sadda seddä rahha mes Mats
om ostmisse aiku sisse masnu, sest rahhast massab Widrik
100 rubla nüüd ärrä, ja tõnne sadda massab sis kui Widrik
se Winnalassi maija ehk tallu Mats Allani käest ni kätte
saab ni kui näil om kõnneltu ollu.
Alla kirjutanu omma käeka Widrik Lessik. Mats Allan, on risti tennu XXX
Walla wannemb Willem Pebu XXX
Pä kohtu mees Jürri Räst XXX
Kohtu mees Jaak Allan XXX
Kirjutaja J. Huik
8
Protocoll No 55
Suren Rõngun sel 18sel Novembril 1867
Tulli kohtu ette Jaan Kiissa, ja kaibap siin kohtu een et
temmä om Jaak Ainsooni käest ütte tallu, ostnu; ja om selle
tallu ehk maija eest 225 rubla rahha sisse annu, ent Jaak ei olle tallu
andnu, se tallu om Jaak walkuta härrä käest ostnu, nink om Janile
ärrä müünu, nink om 225 rubla kassu wõtnu, seperräst et n Jullu
Jaak seddä tallu es anna, olles pittanu Jaan omma rahha kätte sama
Jaan ütlep et temma 200. om sanu, ja 25 rubla om samada.
Se päle kutssuti Jaak Ainsohn ette ent Jaak ütleb et temma
om Jaan Kiissale selle walkuta maija eest õigust müünu, et Jaan
olles pittanu essi Walkuda härra käest seddä maija kaublema, kas
temmäle olles andu ehk ei.
Se päle kutssuti tunnistaja ette Ants Pohlak kes sääl kauba man
om ollu; se tunnistap et Jaan Kiisa om Jaaku käest se tallu
kaubbelnu mes Jaak om Walkuda härrä käest ostnu, sis om Ants
üttelnu Jaanile sinnule ei anna härrä maija; Jaak üttelnu se om üts
kik kas minna massa härräle 850 rubla wälla wai Jaan; ent
perrä kõrt ei olle härrä Jaanile sedda tallu asset antnu.
Mõistus. Se päle om kohhus mõistnu, et se kaitskumment wiis rubla saab
pooles, Jaak Ainsoon massab 12 1/2 rubla Jaanile ärrä, nink seddä
rahha massab kattessa päiwa perräst ärrä.
Ent selle mõistmisseka ei olle Jaan Kiissa rahhul ja tahhab
suurembate kohtute kaiwata.
Walla wannemb Willem Pebu
Pä kohtumees Jürri Räst
Kohtu mees Jaak Allan
Kirjutaja J. Huik
Rongu_vallavalitsus (EAA.3108.1.51)

Lehekülg 8
Protocoll N 60.
Suren Rõngun sel 1 mätrsel Dezembril 1867
Tulli kohtu ette Jakob Lill ja kaiwas et Märt
Suk om temmä ärrä aijanu, nink ei anna ennämb
tööd, ja om kokuga ninna pääle zussanu, nink ei
olle weel palka keswi kätte annu.
Kutssuti ette Märt Suk, ent Märt ütleb et Jakob ei
olle ennämb, tüü man egga päiwi ollu, ja ütlep Jakobil
ennäst wantwat.
Se päle om kohhus mõistnu et Märt peäb ne keswä
kätte andma, mes weel andmata om, nink peäb süwwä
antma ja tüüd; kui ei anna, ehk ärrä lasseb sis peäb
kewwäjäni moon andma.
Walla Wannemb Willem Pebu
Pä kohtumees Jürri Räst
Kohtumees Johann Juk
Protokoll No 61.
Suren Rõngun sel 18sal Dezembril 1867
Kihhelkonna kohtu kässu pääle om Ants Tops, sanu
Kohtu ette tallidatus, nink kõwwa käsk andus, et temma
seddä Kirrepi Oksjooni rahha ärrä massab, 13 Rub. 15 kop.
nink annab sel 9säl Dezembril, kohtu mehhe kätte.
Ent päle se kässu tulli Ants Wastselt ette, ja üttel
minna seddä rahha ei massa, kas saatke minnu
kihhelkonda ehk kohhe teidd teije essi tahhade
Se pääle om kohhus mõistnu Antssule,trahwis, 15.
witssa lööki,
Walla Wannemb Willem Pebu
Pä kohtumees Jürri Räst
Kohtu mees Jaak Allan
Kirjutaja J. Huik
10
Protocoll No 62
Suren Rõngun sel 8sel Dezembril 1867
Tulli kohtu ette Palluperräst Johhan Krips
ja kaiwas siin kohtu een et Endrik Tops om
temmäle, 15 Rub. 5 kop. wõlku, nink om ka selle rahha
päle üts täht, mes Kirrepi kõrtsimees Tõnnis Kangru
om kirjutanu.
Se pääle kutssuti Endrik Tops ette, et Endrik ütlep
et temmä käen ei olle, nink ütlep seddä rahha Palluperrä
mehhe Lohhu Jaan Tilka käen ollewat, ja ei ütle sest
tähhest teedwät, mes Tõnnis kirjutanu; perra kõrt ütlep
kül, et se täht om kül õige, ent minna seddä rahha ei
massa, egga teije ka minnu käest middägi ei sa.
Se perräst et Endrik ei lubba massa, om kohhus mõstnu
Endrikule trahwis 15. witssa lööki, ja sedda rahha peäb
temma kattessa päiwa perrast ärra masma.
Walla wannemb Willem Pebu
Pä kohtumees Jürri Räst
Kohtumees Johhan Juk
Protocoll No 63.
Suren Rõngun sel 12kul Dezembril 1867
Tulli kohtu ette Andres Räst, ja and siin kohtu een ülles, andis
et temmä kolmatad naist wõttab, ja om lasknu ülles
panna, mes temmä selle latssele perrändusses lubbap, mes
temmäl, tõise naiseka om ollu. Latsse nimmi om Lina.
1 Lehm
1 Kirst, kon ka emmä rõiwit sissen, rätte ja ammit
2 Untrikut
1 Särg
1 Kask
Walla wannemb Willem Pebu
Pä kohtumees Jürri Räst
Walla wöölmöldre Mihkel Tulf
Kirjutaja J. Huik
Rongu_vallavalitsus (EAA.3108.1.51)

Lehekülg 10
Mõistus. seperräst et Jaan om poolba õttagu kaggelnu
trahwis
om kohhus mõistnu et Jaan saab 20 witssa löögi ehk massab 4 rubla
Seddä rahha massab temma kattessa päiwa perrast ärrä
Walla wannemb Willem Pebu
Pä kohtumees Jürri Räst
Kohtu mees Jaan Saarwa
Protokoll No 3.
Suren Rõngun sel 12kul Januar 1868
Tulliwa kohtu ette ne walla nekroti omma wõlla nõudmisse perräst
nink om ka sanu eggä ütte kaibus ülles kirjutedus.
No 1. Karli Kiwwikas
No 2. Jaan Rahhil om saata Arrulast Maddis Jürjensooni 4 rubla
Peter Juust 3 rub 50 kop ka - Peter Wolmre käest 3 rubla
Adu Wolmre kaest 40 kop ka. Arrulast Peddu käest 3 rubla sata
Omma perremees lubbab koddun õiges tedda Widrik Laan 20 kop.
No. 3. elläp linan tall siist middägi ei olle saata Karli Treij nimmi
No 4 Jaak Ehelman; om sata perremehhe käest Särk. 4 ammet, 4 paari
Pöksse linnatssit ja üts paar willatssit. 1 paar sugge ehk 3.
1. kolme suggu eest massab perremees. 50 kop
Willatsse massab perremees wälla, sarki ja poksse eest. 7.50. kop.
Paklane jääb mahha seperräst et enne astad ärrä lät
No 5. Jaak Planken sel om saata Kuikatssi Jaamas 3 rubla Johhan Rautssep
Se om ärra selletedu Jaak Planken XXX
Nr 6. Ants Retsnik, sel om saata Perremehhe käest 1 kask paar rätte
willatssit; 2 paari kintit; 3. Sugga. 3 hammet 3 paar pökse
Kaska eest massab perremees. 6. rubla 1 rubla rätte eest
3 sugga saab kätte ja kaits paari kintit.
ja paklane jääb mahha seperrast et asta mannu putus
1. Rabbä andresse kaest sata 50 kobbikat
2. Pikkani wäikke Mats 40 kobbikat
om ärra selletedu. Ants Retsnik XXX
12
No 17. Jürri Kiik sel on saata Perremehhe käest
1 paar willatsit pöksi ja üts paar sabit. pöksi 2 Ru. saaba 2 kats
Otti Hanni käest 2 Rubla 40 koppikat Jaan Till 1 Rub 12 kop.
Peter Sootla pistoli eest 1 R 10 koppikat
om ärrä selletedu Jürri Kijk XXX
No 8. Mihkel Retsnik sel on saata Perremehhe käest saata
1. Kask 1 paar willatssit rätte, 3 Ammet 3 paari kalsse, 3 rubla rahha
3 paari Zooge. 2. wakka rükki 2 wakka keswi.
Pebu Andres 1 Rubla Retsniku Tõnnis 20 kop. Puidaku wäike Peter 20 koppi
Kask. 6. Rubla rätti 1 Rubla; paklane jääb mahha se perräst et asta mannu
waija
2 wakka rükki 7 Rubla 2 wakka keswi 5 Rubla 3 paari 2 Zoge 120 koppikat.
Se on kik ärrä selledetu Mihkel Retsnik XXX
Walla wannemb Willem Pebu
Pä kohtu mees Jürri Räst
Kirjutaja J. Huik
Protocoll No 4.
Suren Rõngun sel 12kul Jaanuar 1868.
Tulli kohtu ette Mihkel Rabbä, ja kaiwas siin kohtu een et
W. Sthalbärg om temmäle 11 Rubla 50 kobbikat wõlku, ütte obbese
perräst. Se rahha om seddä wijsi saanu, Mihkel om annu omma
obbene Viktor Lülle kätte mõisit mööta sõitta, ent Viktor
Lülle om obbese ärrä wahhetanu.
Rongu_vallavalitsus (EAA.3108.1.51)

Lehekülg 12
14
Protokoll No 7
Suren Rõngun sel 12kul Januar 1868
Tulli kohtu ette Jaan Nüüsk ja kaibab siin kohtu een
et Peter Awik ei massa temma palka ärrä, ja ütleb et temmäl
on Petre käest sata, 1 Särg. 3 Ammet
Se pääle kutssuti Peter ette ent Peter ütlep et temma ei (olle
rõiwas kaupelnu, selle eest om käemehhe man.
1. Jaan Tiks ei ütle mälletawat, et käe om temmä walla wotnu
2. Ants Retsnik om kulu kui Jaan om üttelnu et minna tahhas
rõiwast.
3. Jaak Grünbärg tunnistap et Peter on lubbanu Janile särgi teddä
Protocoll No 8
Suren Rõngun sel 19kul Januaril 1868.
Tulli kohtu Hain Kurwits ja kaibap siin kohtu een
et Jaak Kutssar om Ha temmä käest 2.50 kop rahha wõtnu
Se päle kutssuti Jaan Kutssar ette, ent Jaan ei ütle
wõtwat, Hanni käest, ütlep
1. tunnistaja Peter Jännes ütlep om 1 Rub. Teitojal wõtnu, ja
om ka kulu, kui Hain om ütelnu 1 1/2 R. olli enne ja nüüd saab 12
nink Jaan om üttelnu ni pallu ollewat
Protocoll No 9
Suren Rõngun sel 2sel Webruaril 1868
Tulli kohtu ette Jaak Tiks ja kaibap siin kohtu een et
temma om omma welle Peter Tiksile rahha annu obbese osta
Rongu_vallavalitsus (EAA.3108.1.51)

Lehekülg 13
Protocoll No 10
Suren Rõngun sel 17kul Webruaril 1868
Kihhelkonna kohtu kässu päle sest 1sest Webruarist
No 184; saewa Sure Rõngu kohtumehhe wastsest wallitsetus
nink wallitssemisse man olliwa koon kiik perremehhe
nõu mehhe nink kümniku, ja ne al nimmidetu mehhe
saiwa suremba hulka kitmisse perrä wallitssetus. Nink ka
ütteliste, perremeeste ja nõu meeste poolt palk arwatus.
1. Pä kohtumees Jaan Sarwa saab palka 5 wak. Rük. 5. keswi
2. Kohtumees Peter Huik saab palka 3 1/2 wak Rük. 3 1/2 keswi
3. Kohtumees Jaan Tulf saab palka 3 1/2 wak. Rük 3 1/2 keswi
4. Kohtumees Mangus Kogger saab palka. 14 Rubla rahha
1. Abbikohtumees Jaan Allan
2. Abbikohtumees Karli Kogger / ei sa middägi palkas
3. Abbikohtumees Johhan Tiks
Walla wannemb saab 23 Rubla rahha, pärahha masjite hengi
päält, ja perremeeste poolt 3. wakka Karu.
Nelli wõõlmöldret sawa eggä üts, 3 1/2 wakka Rük. 3 1/2 wakka keswi
Walla wannemb Willem Pebu XXX
Pä kohtumees Jürri Räst XXX
Kohtumees Jaak Allan XXX
Kohtumees Johhan Juk XXX
Kohtumees Jaan Saarwa XXX
Kirjutaja Jakob Huik
Neumehhed Peter Puidak
Andres Reidolf Neumehhed Gusta Zolk.
Toots Laas
Jürri Sootla
Michel Juur
Peter Sawi
Enno Treier
Andres Lemming
11867 Widrik Kuus
1867 Peddo Westerstein
Jaan Sootla
Johhan Tiks kohtumees
Tannel Sawwi
Andri Will
15
Protocoll No 11
Suren Rõngun sel 23tal Webruaril 1868
Tulli kohtu ette Willem Sthalbärg ja and siin kohtu een
ülles et temmä seddä Rautssebbä tallu om ärrä münu
ütte Morna walla mehhele nimmega Jürri Elblaus.
2700 Rubla eest (kaitstuhhad säitssesadda rubla) selle kaubaga
et ostja wälla massab. eddimänne aastak 500 rubla, 1 sadda
nüüd käerahhas, ja sel tullewal süggisel, ehk Märti päiwäl
400 sadda, nink tullewal astal massab 500 rubla, ja päle
selle mes wõlku jääb, sedda massab ostja eggä aasta 150 rub.
Walla wannemb Willem Pebu
Pä kohtumees Jürri Räst
Kohtumees Johhan Juk
Protocoll N No 12
Suren Rõngun sel 1sel Märzil 1868
Tulli kohtu ette Gotthard Kreitsbärg, ja kaiwas siin kohtu
een et, temma om Rautssebba tallu kuwwe aasta päle rentnu
ent nüüd on Willem Saalbärg sedda tallu arrä münu sel 23.
Webruaril; ent nüüd om selle päle om kohh Gotthard siin
ülles andnu; et temmä kohhegi ei wõi minna,
Se päle kutsuti W. Stahlbärg ette. W. Stahlbärg ütleb et
temmä om Gotthardili üttelnu Jakobi päiwäl., nink om ka
tunnistaja ülles andnu kes sääl kuulman om olllu ollu,
1 tunnistaja Ann Rehhe ja tõnne üts Arrula mees, Andres Reggant
Se pääle kutssuti Ann Rihhe, ette, ent Ann ütlep et W. Stahlbärg
om tullu Rautsebbäle nemmä om haina kuhja tennu, sis om
W. S. üttelnu Gotthardile kas sa mõisate es lä, se päale ei olle
Gotthard mittägi üttelnu, sis om Ann Rihhe, üttelnu mes temma
mõisate lät. temmä perrishärra om siin. Sis om W. Stahlbärg
üttelnu, minna Müü Ratsebbä ärrä, ja osta Lülle, endäle.
2. Tunnistaja Andres Reggant. tunnistap, et linna kagmisse
aigu om Sthalbärg, Rautssebbäle lännu, nink temmäga ütten lännu
ehh´m sa
sis om S. üttelnu minna müü, se tallu ärrä, kae sinna endale tõest kottust
se pääle om Mihkel Kappi üttelnu, kas om nüüd müümisse aig, Sis om
Mihkel üttelnü Morna mihhele ülless
Rongu_vallavalitsus (EAA.3108.1.51)

Lehekülg 14
Protocoll No 13
Suren Rõngun sel 8sal Märzil 1868
Tulli kohtu ette Mõtssa üllemb J. Muhli ja kaiwas
siin kohtu een et sure kõrtssi mees Jaak Ainsoon, om kaits
puut mahha raggunu, 1 kõiw 18 tolli, ja haab 11 tolli
Mõistus Se pääle om kohhus mõistnu et kõrtssi mees massab
kõiwu eest 180 kop 1 R. 80 kop. ja haab 65 ko kop.
Seddä rahha massab temma kattessa päiwa perrast arra
Walla wannemb Willem Pebu
Pä kohtu mees Jürri räst
Kohtu mees Johhan Juk
Kohtu mees Jaak Allan
Protocoll No 14
Suren Rõngun sel 8sal Märzil 1868
Saije kutssutus kohtu ette Andres Pijb, ja temmäle
ütteldus, et temmä, jo mittu käsku om sanu et temmä
sel kewwäjäl peäb arra minnema, nink ka mittu kõrd
kästu mõisate tulla ant. Andres ei olle tullu, n. ei olle
ka seddä renti ärrä masnu, mis temmäl massa om
Mõistus. Se päle om kohhus mõistan et A. Pijb saab 20 witssa
lööki, ehk massab 4 rubla, wai om kats päiwä kinni
nink seddä rahha massab temma kattessa päiwa perräst ärrä
Protocoll No 15
Suren Rõngun sel 8sal Märzil 1868
Tulli kohtu ette Jaak Ainsohn ja Kaibap et J. Wind
om temmäl 6. puttelid wina ärrä warrastanu, neist om
temmä 5 puttelid kätte sanu, nink üts om kaotsside jänu
Moistus Se päle om kohhus moistnu, et Jaan Wint massab 3 rubla
rahha ja, saab 20 witssa lööki trahhwis
Pä kohtu mees Jürri Räst
Kohtu mees Jaan Saarwa
Kohtu mees Jaak Allan
16
Protocoll No 16
Suren Rõngun sel 22tel Märzil 1868
Tulli kohtu ette Adam Küngsep, ja kaibap et temmä om
tennu Jaan Tobrele. 6 tooli 2 Rubla tük, nink se rahha om jo kolm aastat
masmada.
Se päle kutssuti Rudolf Tobber ette jes selle krami om endä
kätte sanu; ent Rudolf Tobber ütlep et ne tooli om halwaste
teddu ja on katski murretu; seperräst ei tahha temma massa.
Mõistus. Se päle om kohhus mõistnu, et Rudolf Tobber massab seddä rahha
täämbätssel päiwäl ärrä.
Pä kohtumees Jürri Räst
Kohtumees Jaan Saarwa
Protocoll No 17
Suren Rõngun sel 22tel Märzil 1868
Tulli kohtu ette Tomas Lõhmus, ja kaibap et temmä om
omma, 7. lamba nahku, Wennelässe kätte pessä annu, nink selle wasta
üts palk sanu, ent nüüd om wennelänne ärrä lännu, ja nahha kõrtssi
mehhe kätte jätnu, ent ne nahha om wõõra, ja palk ei sünni ütte.
Se päle on se üllewän nimmidetu mees, pesmisse eest rahha kohtu-
mehhe kätte ärrä masnu, nink kohtumees Jaan Saarwa, on ne
nahha endä kätte wiinu, seni kui wennelänne tulleb, siis saab se
assi wastsest ette wõetus ja selletetus.
Protokoll No 18
Suren Rõngun sel 22tel Märzil 1868
Tulli kohtu ette Graffi härrä ja and siin kohtu een
ülles, et koggukonna kohhus peäb, Johhan Kärikele ütlema
et temma omma loaga ei woi seddä Simmuna tallu
kellegile anda, kui nemmä essi ei peä sis saab Graffi
härra essi andma; kelle Graffi herra tahhab
Pä kohtumees Jürri Räst
Rongu_vallavalitsus (EAA.3108.1.51)

Lehekülg 15
Protokoll No 19
Suren Rõngun sel
17
Protokoll No 20
Suren Rõngun sel 5tal Aprilil
Tulli kohtu ette Ann Rehhe, ja kaipab et Mihkel
Protocoll No 21
Suren Rõngun sel 12kul Aprillil 1868.
Siin koggukonna kohtu een and Graffi härra ülles et
Simmen Pik ei olle omma renti ärrä masnu nink
Se päle kutssuti Simmun Pik ette, ent Simmin ütlep et
temmä ei olle kigi neit mait kündnu mes, temmä käene
ehk selle tallu perrä om ollu; seperräst ei ütle jõudwat
massa; nink ütlep et temma om enne tennu 70 jalksi päiwa ja
ütlep et temmal om ka hainama ärrä wõetu.
Se päle om kohhus mõistnu et Simmun peäb seddä renti
rähha ärrä masma, kui temma, temma ei massa sis jääb
se maija, mes Simmuna omma om senis pantis.
Seddä rahha peäb temma kattessa päiwa perräst ärrä masma
Kohtumees Jaan Saarwa
Kohtumees Jaak Allan
Kohtumees Juhhan Juk

Lehekülg 16
Protokoll No 22
Suren Rõngun sel 19kul Aprill 1868.
Tulli kohtu ette Peter Piis Walkutast, ja kaibap siin
et Matt Ermits, om temmäle 40 Rubla wõlku;
Se pale kutssuti Matt Ermits ette: Matt ütlep et temmäl
om kül massa, ent sekõrt ei jõwwa massa;
Mõistus, Se päle om kohhus mõistnu, et ma Matt massab sest rahhast
30 rubla ärrä, nink seddä rahha massab Matt. 3 aastat eggä
aasta 10 rubla, n ja wastsel aastal massab egga kõrt. seddä
rahha, seni kui se rahha tassa saab
Pä kohtu mees Jüri Räst
Kohtu mees Jaak Allan
Kohtu mees Jaan Sarwa
Protocoll No 23
Suren Rõngun sel 26tal Aprillil 1868
Tulli kohtu ette Jakob Sööt. ja ant siin kohtu een ülles et
temmäl ei olle ennämb Rüggi ollu Jasil külwetu kui temma
1867 Astal om sinna lännu, kui 5 1/3 wakka maat.
Seddä om temmä kohtu mehhel lasknu arrä mõota
Pä kohtu mees Jürri Räst
Kohtu mees Juhhan Juk
Kohtu mees Jaan Saarwa
Protocoll No 24
Tulli kohtu ette Margus Mäggi ja kaewas siin
Kohtu een et Andres Planken om temmäle 5 rahha
wõlku, ja üts Piip mes 1 Rubla massab.
Se päle kutssuti A. Planken ette Andres ütlep et temmä
om Margusse käest rohkemb sata. 1 Uhri wõtti 5 Rubla
ja Uhri katski tennu selle parantaminne 2 Rubla ja
kaits rubla lubbanu, saba ja sebi tomisse eest; ja
8. wakka linna seemnit ostnu, 5 rubla wak ent Andres om annu
11 Rubla säält om jänu 1 Rubla, 1 Rubba wanna woori rahha
Pallaperräst saibit toonu sis lännu 32 k lummele minna 40 kop. ja
Piipu kaotominne 65 kop. Summa 12 Rubla 37 koppikit.
Transport
18
Mõistus. Se pääle om kohhus mõistnu et Margus massab
Andresle 3 Rubla ja se mu tühhi assi jääb kiik mahha
ja seddä rahha massab temma kattessa päiwa perräst ärrä
Pä kohtu mees Jürri Rääst
kohtu mees Jaan Saarwa
kohtu mees Johhan Juk
Protocoll No 25
Suren Rõngun sel 26tal Aprillil 1868
Tulli kohtu ette Gusta Õun, ja kaiwas siin kohtu een
et Ants Kutssar om temmäle wõlku, 1. selket rahha 5 rubla
1 R 11 kop tõnne kõrt 1 paar sabit 2 Rub. 50 1 paar kängi 1 R 60 kop
ütte Taose 75 kop.
Protocoll No 26
Suren Rõngun sel 26tal Aprellil 1868
Tulli kohtu ette Laur Naatssats, ja om siin kohtu
een ülles antnu, et temma seda maija kon temma elläp
essi ostnu om. Seperräst om ka kohhus labba antnu teddä
müwwa, ehk tettä e mes temmä essi tahhap.
Pä kohtu mees Jüri Rast
kohtu mees Jaan Saarwa
kohtu mes Johhan Juk
Rongu_vallavalitsus (EAA.3108.1.51)

Lehekülg 17
Protocoll No 27
Sel 26tal Aprillil 1868.
Tulli kohtu ette Widrik Lesik ja kaibap et Mats
Allan om neit Winalassi rukki ni pallu tennu kui näil om
Widrik Lesik
om 100 Rbl.
Mats Allajanile
Allajanil sadda Rubla maksa, mis Widrik kewwede1868 pitti wälja maksma.
sel 16" Märzil
1871 ärramasnu.
konneltu, 7 wakka ma, ent nüüd ei olle ennämb kui 5 wakka ma
Ent Mats ütlep Koggukonna kohhus moistis et Mats Allajahn pitti 6 wak
Rukkid maksma, nemmad Leppisid nenda. Widrik Lesikil olli Mats
Widrik ütles kannata kolm Aastad se Rahhaga siis jäwad need Rukkid Intressi eest mis ka Mats
lubbas kolme Aasta pärrast se om 1871 peap Widrik Lesik Mats Allajanil se sadda Rubla wälja maksma
Protocoll No 28
Sel 3tal Mail 1868
Tulli kohtu ette Jaan Pallun, ja kaibas et temmä
sõssar Marri Pallun, om teddä pühhapäiwal ettimält
tagga aijanu, ja tahtnu pessä, nink om ka löönu.
Se päle kutssuti Marri pallun ette, se ütlep et Jaan
om teddä pesnu
19
Protocoll No 29
Suren Rõngun sel 10nel Mail 1868
Marri Adamsohn, om lasknu omma ärrä koolu mehhe
Johhan Adamsohni warra, koggukonna kohtu läbbi ülles wõtta
ja kolme latsse päle ülles panna mes näile perrändusses jääb
Rahha
1. Üts must Ruun
1. Must lehm
2. Wangre roowutedu weo rattit
1. Wangre sõitu rittit
1. Kapsta Tõrge
1. Wastne Lihha tiin
1. Katte astane Zigga
1. Linna Massin
3. Lammast; kaits Rubla tük arwata
1. Willä Mödetaw Wak
1 Padda
2. Adra kige rautaga ja kast nink lusk
3. Pari künni rautu. 50 koppikat paar arwatu
1. Wastne Sarri
Kirrwest
4. Wikkanet. 30 koppikat tük arwatu
Willä sanu. 7 Wakka seme Keswi
9 Wakka seme Karu
2 1/2 Wakka linna seemnit
5 1/2 Wakka Ernit
wähhembale
Mõistus: Seddä mes siin ülles oma pantu massab Karli 3. latssele wälla
Seddä krami om ülles wõtman olluu kaits walla wöölmöldret
1. Walla Wöölmöldre Jaan Lauri
2. Walla Wöölmöldre Mihkel Sööt
Pä kohtu mees Jaan Saarwa
Kohtu mees Mangus Kogger
Walla kirjutaja Jakob Huik
1877. astal sel 28 Mail massis Karli Kogger Marri Adam
soni warrandusse rahha sisse
140 50
(Selle ajani om se rahha intressi kandnu
4 50
Ja sai se rahha kiik Mangus Kogre Summa 145
kätte wälja mastus.
Karli Kogger XXX Kohtomes Toots Laas. Mangus Kogger XXX
Rongu_vallavalitsus (EAA.3108.1.51)

Lehekülg 18
Protukoll No 30.
sel 24dal Mail 1868
Tulli kohtu ette Jaan Kelt, ja kaibas et temma Siimon Söötiga need
Maad mis Siimon Sööt 1690 rubla eest on ostnud, poole terra peale on wõtnud
Siimon Sööt on Kaub nenda teinud, et Jaan Kelt se pool Intressi
Rahha maksab ja awwitab temmal ka sedda Maia ehhitada mis
ka Jaan Kell on teinud, se pool Intressi teeb wälja 42 Rubla 25 kop
agga Siimon Sööt on wõtnud 67 rubla, Koggukonna Kohhus moistis
et Siimon sööt mis temma Rohkem on wotnud kui se pool Intressi
peap süggise 1868 wälja maksma se teeb 24 Rub 75 kopikad
mis Siimon Sööt ka lubbas.
Pea Kohtumees Jaan Saarwa
Kohtumees Peter Huik
do Mangmus Kogger
Protucoll 24tal Mail 1868 No 31
Tulli kohtu ette se Perremees Johhan Huik ja kaibas et temma
Sullane Andres Kantz, on alwaste tedda wantunud. Johhan Huik
on üttelnud omma Sullaste wasto minge nüüd Sööma sööge
essite Erne Suppi pärrast saate ka paksu pudru Leiba ei olle
se kort mitte tehtud olnud agga Andres Kantz on akkanud
Perremeest wanduma sinna Kirroko Rot ei joua süa anda
ja on omma Lussik Laua peale wiskanud ja üttelnud söö
isse omma sup ja tee omma töö siis on temma ka sel teisel
Sullasel üttelnud olleks sa appi tulnud oleksime talle
wallo annud.
Tunnistaja Hans Karro. sai ette kutsutud ja küssitud kas om
nenda oige kui Perremees se kaebtus ette tõi Andres Karro ütleb kül
oige ollewad. Andres Kans astub ette sai küssitus miks sinna
Perremeest ni wandusid temma ei ütle nii wägga wandunud
ollewad, ütleb sepärrast et temma ei woi Erne suppi süa peap
temma kõht wallale teggame. et temma esse ennast olli sest
Perremehhest essiti wallale teinud ja Perremees Johhan Huik tedda
ka ei tahtnud sai kohtu poolt moestetud et Andres Kans ommale
teene Perremees woib otsida. se tenistusse eest mis 9mast Aprilist
kunni 18ma Maini on teninud saab Andres Kans 2/3 Rukkid ja 2/3 Keswi
mis Kohhus moistis.
Pea Kohtumees Jaan Saarwa
do Peter Huik
Mangnus Kogger
20
No 32
Protucoll 24dal Mail 1868
Tulli kohtu ette Saarema mees Prido Riihrand ja kaibas
et se Rõngu mees Hain Kurwitz on tedda omma kambri maggama wiinud
ja on temmal 4 Rub 50 kop rahha ärra warrastanud. Hain Kurvitz tulli ette
ja aiab taggasi et ei olle oige et temma temma rahha on warrastanud ja ei
olle tedda ka maggama wiinud, et tunnistust ei oln.d ei woenud ka
kohhus middagi moista. se wargusse parrast, agga et nemmad pühha
pääwal entid ollid joobnuks jonud ja suurt kakkelust ollid teinud
kortsi platsi peal ja Hain Kurwitz olli Prido Mutz katki kiskunud
said kohtu poolt trahwitud peawad kumki 3 Rubla Öbbetad trahwi
maksma.
Kohtumehhed ollid keek koon.
Protucoll No 33.
Tulle kohtu ette Jaak Hansson ja kaibas et temmal Gusta Ouna
käest 10 Rubla Öbbetad saada on ja temmal on Gusta Ounal maksa
4 wakka kartuwilid ja ühhe Setelka parrandaminne mis 50 kop
wäärt arwati
Rongu_vallavalitsus (EAA.3108.1.51)

Lehekülg 164
Sel 22 Oktoberil 1876.
Koon ollid Päkohtomees Michkel Tiks
Kohtomees Toots Laos
d. Endrik Karna.
29
Karli Tiggane (Spankau) kaebas et temmal om wastse
asta õddagul Rõngo kirriko man hobbese paelt lentsi
arra warrestatu, nink om neid nüüd jälle kätte saanu
Ado Simsoni kaest, nink küssinu kost sa neid lentsi
said, sis wastanu Rigast, perrast üttelnu et Johann
Simsoni kaest.
Ado Simson wastas et temma om neid lentsi Johann
Simsoni kaest 5 Rubla eest ostnu nink om Johann
ka üttelnu et neidega woi sa minna kost sa tahhat
warrastadu nemma ei olle, ja ei olle temma neid ka
warjanu.
Moistetu: Ado Simson peap wargusse eest 3 Rubla kirriko
waestele ja lentsi lõikamisse eest 5 Rubla kah-
jo tassomist massa.
Sel 12 Nowembril 1876.
koon ollid Pähkohtomees Mihkel Tiks
Kohtomees Toots Laos
30
Endrik Karna kaebas et Peter Räst ollewat temma
d. Jakob Eller.
hobbose küge wankriga ärra warrestada lasknu, nink
nõuwap selle eest 110 Rubla.
Peter Räst wastas sedda õige ollewat, et om küll ärra
warrestadu.
Moistetu: Peter Räst peap Hendrik Karna ülle kõge
100 Rubla massma, nink nimmelt
egga aasta 26 Rubla et nelja aasta sissen
tassa saap selle aasta eest on palka sissen
5 Wakka rükki ja 4 wakka keswi kokko 23 Rubla
sis tullep selle aastal weel 2 Rubla manno
massa.
3 December
165
Sel samal päewal nesama kohtomehhe
Jaan Karna kaebas et Karli Räst ollewat
31
Rõngo kõrtsin temmale üks kord russikuga kige
rahwa en lönu.
Karli Räst wastas et temma sellest midagi ei teja
woip olla wast winatse pääga nalja perrast, agga
üttegi wihha perrast.
Hans Marfeldt l. usko tunnistas et Karli Räst olewat
kül Jaan Kaarnat ütte kaega kinni wõtnu, nink
tõisega lönu.
Jaan Tullino l. usko tunnistas et Karli Räst om
temmale enne laulnu, kelle paele temma wastanu
et minna lö kreiskohtomehhel laul agga mitte mulle
sis om temma Jaan Karna manno lännu nink
temmale russikuga lönu
Jaan Karna noudis selle lömisse eest 50 Rubla.
Moistetu: Karli Räst peap selle lömisse eest
Jaan Kaarnal 1 Rubla wallo rahha
nink 1 Rubla waeste laate massma
8 paewa sissen
Selsamal paewal nesama kohtomehhe.
Ette tulliwa Hans Huik wanna Kärste maija
32
perremees nink Jaan Kõiw maija perra jäga
nink leppisiwa henda wahhel seddawiisi et Jaan
Kõiw wõttap henda paele temma magatsi wolga
massa nink nimmelt selle krami eest mes temma
Hanso kaest wõttnu om.
Sel 17 Decembril 1876.
Koon ollid Päkohtomees Michkel Tiks
Kohtomees Endrik Kaarna
do Toots Laos
Mõtsawaht Jaan Eichelmann kaibas et moisa
33
mõtsast ollewat 2 sülda puid arra warrestatud
nink om kätte sanu Jaak Tamme kaest 1 sülda
Jakob Winalase kaest 1/2 sülda ja Peter Tulwi kaest 1/2 sülda
Jaak Tamm ja Jakob Winalas wastasiwa
tedda õige ollewat, agga Peter Tulw wastas et temma on
Tanile hobbose andnu hakke tuwwa, et nema puid
Rongu_vallavalitsus (EAA.3108.1.51)

Lehekülg 165
166
wargile om lännu ei olle temma tednu
ja ei ollewat mitte koddon olnu kui Jaak
hobbose om tonu ja pool sulda puid mahha pandnu.
Moistetu Jaak Tamm peap 1 sülle eest 5 Rubla
Jaak Winalass 1/2 sülda eest 2 1/2 Rubla
nink Peter Tulf 2 1/2 Rubla kokko 10 Rubla
8 paewa sissen moiste trahwi massma.
Sel 14 Januaril 1877
Koon ollid Päkohtomees Michkel Tiks
Kohtomees Jakob Eller
do Toots Laous.
Ette tulli Jaan Tullino nink pallus Protokoli panda
et temma poijal Michklil kolekellemisse hädda paele
käip mes tunnistaja kes essi nännu om tunnistanu.
Johann Tullino tunnistas et temma essi ollewat tedda
lüwa hawwast kolu koddu tonu nink tõine kord koli-
tarren temma korwal mahha kukkunu.
Willem Peebo tunnistas et temma om ka koli-
maijan man olnu kui temma aidweren maan olnu
kui kolu, nink silma kulmu katrki lödu.
Toots Laos tunnistas kui temma kolitarren saddamisse
man ei olle olnu, agga kui temma aidweren maan
olnu sedda temma om nännu.
Sel samal paewal nesama kohtomehhe.
2
Ette tulli Hango Lepp ja pallus Protokolli panna et
temma tahhap Jaan Undritse poiga Peter hendale
kassupoijas wõtta, selle et temmal hendal ühtegi poiga
ei olle nink lubbap temma eest holt kanda ja kaswa-
tada ni kui oma last, kellega ka Jaan Undrits
rahhul olli, mes nemma mõllemba oma kaekirjaga
tunnistawa
Mangus Lepp XXX Jaan Undrits XXX
Sel 24 Januaril 1877
koon ollid Päkohtomees Michkel Tiks
Kohtomees Toots Laos
do Endrik Karna
do Jakob Eller
Andre Allajan kaebas siin kohto en, et Simon
3
Eichelmann olewat temma poija karja manno kaega
mahha lönu nink 2 kord malgaga lönu ja jalgo
pitti poisi eddesi weddanu nink temma lehma suure
saibaga pesnu nii et saiba on purrus lännu ja
olnu lehmal kats mulgo sissen nink ristluije
pääl kolm märki, selle paele lehm kolme paewa
perrast werd om nakkanu kussma ja poisil olle-
wat sellest pessmissest nüüd jookwa tõbbi sanu.
Simon Eichelmann wastas et nemma ei olle sedda
kopli aida suggu piddanu ja ollewat perremees
neile käsk andnu, et kes näep se aijago ellaja
kinni, ja om tahtnu ka ellaijad kinni aijada agga
karjosi mitte lasknu sis on temma enne poisi
kaddaja puhma paele mahha tõuganu agga mitte
lönu ellajile temmal ollewat kul keppega lönu
Jaan Räsk l. usko tunnistas et temma lömist
ei olle nännu, ent kui pois puhmas wälja tulnu
om temma werrine olnu, ellajid ollewat temma ähwer-
danu ärra tappa ja üttelnu et minna lö mahha
kui ma sadda Rubla massa se ei olle middagi
Kattri Jaas l. u. Latrest tunnistas et Simon Eichel-
mann ollewat üts kord kusetse keppiga poisile külje
paele lönu ja lehmale kolm kord om lönu nink tõisi
ellajad ka pessnu.
Andre Allajan wastas et pois on selle labbi sandis
sanu ja ei sa temmast tenjat nink nouwap poi-
si üllespiddamist ja ütte lehma piima
Moistetu. Simon Eichelmann peap poisile 3 Rubla selle
lömisse eest massma nink ellaja pessmisse
eest saap temma 15 witsa löki.
Otsus sai ette loetus ja andis Andri Allajan üllen et
temma rahhul ei ollle ja pallus Protokolli mes ka lubbati.
Rongu_vallavalitsus (EAA.3108.1.51)

Lehekülg 185
kaskat ja pallitud ei ollewat temmal
saada sis jääp temma kog. ilma
Leena Tamik wastas ett temma om 4 astat
sääl käinu ja nüüd palka ei olle temma sanu
kui se ja oppanu kaddonu täddi et kui sina
ne lõnga ärra koat sis anna kats undrukut
karja latsel kask om temma perre tettu
agga sinna hoita jäänu ja pallito nisama.
Moistetu: Jaan Kleinbach peap kas selle samma
kaska ehk 3 Rbl. ja 3 Rbl. rahha nink 8 lb
lõngo tudrukule wälja massma 4 lb jääs
temmale karjosse tarwis pallito jääb mahha.
Mihkel Tiks kaibas et temma om woori
peal käinu ja antu Walgast kui minnema
omma lännu egga hobbese peale Willem
Teskale 2 Rbl. wälja temmal olnu kats
hobbest ja pois ei olle temma käest sedda rahha
4 Rbl. wälja wõtnu ja ollewat se saada.
Willem Teska wastas et tee peal ollewat ütte
Weikse Rõngo mehhe korma ärra lõhhut
ja kiik woori rahha kinni wõetu nink
weel selle rahha mes Walgast antu om peale
massnu Johan Sarwa kätte
Johan Saarwa wastas, et nisamma et
temma om selle rahha sinna peale masnu
agga Willem Teska omma käega temma
Kätte ei olle rahha saanu.
Moistetu: Et Willem Teska sedda hobbese
toido rahha mitte poisile Walgan
kätte es anna ja Riiga tõise
mehhe kahjo est sisse om masnu
peap temma selle 4 Rbl. Teskale
wälja massma.
186
Salla_vallavalitsus (EAA.3983.1.4)

Lehekülg 22
21.
Protokoll
Emmomäe kogukonna wolimeeste
kogus. 2 Aprilil 1888.
Tallitaja kässo peale ollid wolimehed,
kokku tulnud, ja sai Magatseni wilja
wälja laenamise pärast nõu peetud, kui
paljo selle aasta sees woib peremeestele.
ja wabatikutele wilja wälja laenata.
Siis märasiwad wolimehed: Peremeestele
1.) kuni 4. Tsetwerik Rukid, 4 Tsetwerik
Odre, 4 Tsetwerik Kaero. kuu päele.
2) Wabatikudele lubasiwad ku peale
1. Tsetwerik Rukid, ja 1. Tsetwerik Odre.
Nüüd palub wolikogu. Keisriliko-
kihelkonna kohtu käest seda luba,
kirja tagasi saata, et wois rahwa-
le wilja wälja anda.
Tallitaja. K. Korjas. +++
I abimees: K. Ottenson. +++
Wolimehed: Juhan Raus +++
2. K. Einmann +++
3. J. Tammekand +++
kirjotaja: J. Tamm
Protokoll.
Emmomäe kogukonna wolimeeste kogus.
10. Junil 1888.
Koos
Tallitaja käso ja juhatuse peale olid
kõik wolimehed kokko tulnud, kogukonna
maksude arwamise pärast, mis walla hingede
pealt saab nõutud, siis sai nõu peetud
kui paljo sel aastal tuleb hingede peale
maksu panna, kes kogukonna maksu
peawad maksma.
Maksjaid hinged on wallas: 58. hinge
ja hinge pealt tuleb maksta, 1 k. 31 kop.
Kogukonna maksud.
Kreis kohtu polka kõrwameeste-
le. 3 R. 12 kop.
Talitaja palk ja tee kullo. 15 R.
Walla kirjutaja palk 30. - "
tee kullo. 5 - "
Kohtu wanema palk. 5 - "
Kõrwa meeste palk 5 - "
Postimehe palk 10 - "
Wanna pea raha wõlgu 2 - 58.
Suma. 75. R. 70 Kop.
Tallitaja: K Korjas

Lehekülg 23
22
abimees: K. Ottenson.
Wolimehed: Juhan Raus +++
2. Kustas Einmann +++
3. Jakub Tamekand +++
Kirjot. J. Tamm
Protokoll.
Emumäe walla kogus 28 Decembril
1888 olid kohtumajas kõik walla
täiskogu liikmed kokku kutsutud,
niihästi kõik peremehed, kui
wabadikkud liigist ja said siin
allnimetud mehed rohkema hääle
andmise läbi uuteks kohtuamet-
nikudeks walitsetud
No 1.
Tallitajaks: Jakub Kirs 8 häälega
Abiks: Juhan Raus 8 häälega
No 2.
Kohtuwanemaks: Kustas Ottenson 9 häälega
I. kõrwameheks: Hans Einmann 9 häälega
II. kõrwameheks Tallitaja abi Juhan Raus
Kirjutajaks Juhan Tamm 15 häälega
kes palka juure nõuab
No 3.
Wolimeesteks: Tõnu Wäät
Hans Tammekand
Jakub Tammekand
N: 4.
Kümnikudeks: Kaarel Korjas
Kustas Kirs
Emumäe wallawalitsuse nimel
Tallitaja. K. Korjas
kirjutaja: J. Tamm
Protokoll No 1.
Emmomäe kogukonna kohtus
25. Webruaril 1889.
Tallitaja käso peale oli woimeeste
kogu kokko tulnud, ja üks
neist ära jänud, siis sai tänasel
päwal, walla walitsuse ja
kogukonna kohtu amet
ute ametmeeste kätte antud
toimedada, ja wannad
ametnikud antsid oma
kaelu rohad ute kätte ja
nisomoti said kõik rama-
tud nende kätte andud, kaa
sai raha ramat woli meeste
kogule ette loetud: k. Kui
Paljo sisse tulnud ja wälja
läinud 1888 aastal ja kui
paljo magasi kassas seisab.
Walla laekas olli raha järel
36 Rubla 2 Kopik. ja 1000 Rubla
Paberites, Magasi kassas olli
43. R. 69. Kopik. ja 580 Rub 74 Kop.
Paberides.
Salla_vallavalitsus (EAA.3983.1.10)

Lehekülg 17
Sisse tul- Mis lehe
No nud kirja külje all
No ja kiri kirja
de raama-
järg kuupääw tus seisab
28 kiriks
Aprillis Wöörmünd
3
1886 ri herra
No 54. poolest.
Mis kirja sees seisab?
Tsirkulär
Kõike Simuna kihelkonna walla walitsustele.
Kiriko seinte krohwimise tarbeks läheb jämedam
kruus tarwis, kui minewa aasta senna wiia on saanud.
siis lasen nüüd seda liiwa kabeli müürimiseks ärapruu-
kida ja saab krohvi kruus weel 20 sülda kihelkonna
poolest juurde weetud, seda jäutamist leiate teise lehe peal
Määri Herra soowis lasta oma paemurust häid nurga
kiwiks lasta wõtta. Neid on 4 3/4 kubik sülda walmis
murtud ja peawad walla walitsused neid kohe lasta peale,
kaera tegemise 14ma Mai kuu pääwani wälja wedada
ja kwitungi wasto Baumeistri herra kätte wiia.
kiriko Wöörm. herra.
Koila wallast on wiia 1 kubik süld kruusi ja 1/4 süld paasi.-
4
6
kihelkon
Kuberneri herra kirja peale annan mina walla Talli-
Mais
na koh.
tajatele teada, ilma wiibimatta mulle kirja läbi
1886
tust.
teada anda:
No:222
1 Kui suur on walla hingede arw?
2. Mitto peret on selle aasta sees Jüri pääwast 1885 kuni
1886 oma wallast wälja läinud teise kubermangudese
ja nimelt, mis kubermangudesse?
3. Nende hulgast, mitto oli koha omanikude, mito koha
rentnikude ehk sulaste seltsist? (wabatikude)
4, Kui paljo on nendest selle sama aja sees kojo tagasi
tulnud oma tahtmise järele ja kui paljo saiwad
kojo saadetud kohto käso peal?
5, Teale põllo töö pruugiwad talupojad weel mis ametid?
6, Kui paljo walla ametnikusi on wallas?
7, Kui paljo on walla- kiriko- ja kohtu maksude
maksjaid wallas?
8, Kui suur on walla maksude üle üldine
summa, iga selts iseäranis (walla maksud,
kiriko maksud j.n.e.)
Salla_vallavalitsus (EAA.3983.1.4)

Lehekülg 20
19.
mõisa käest seda ehituse abi ja
maea aset sest et meie mõisa krun-
dis paliu mõisa rahwast ja teeni-
jaid elawad, kes sagedaste meie kohtus,
kui walla walitsuse ees, oma asju
õiendawad ja seletawad.-
Meie palwe peale on Lasnurme
mõisa herra lubanud oma kooli
rehetoa otsa see kohtu maea ase
ja need ehituse palgid kahe wallale
anda; nüüd oleme meie seda aset
järel waadanud, aga arwame se
plats nattukene kohtu maa
ehituse tarwis kitsaks: Kui meie
ühe passilikuma aseme saaksi-
me siis ehitaksime meie seda
Lasnurme wallaga kokku. Nüüd
et meie see ehituse käsk oleme
ülema kohtu käest nattukene
hilja saanud, ja ka teed waesed
ja hoopis otsa lõppenud on, siis
palume meie see ehitus tulewa
aasta peale lubada, ja ka auuli-
ku kihelkonna kohtu käest selle
protokolli peale nõu ja otsust anda
kelle käest peame meie see koh-
tu maja ase ja material
saama, kas mõisa wõi walla
käest ja kes peab kõik see
kulu kandma.-
Tallitaja: K. Karjas.
I abimees: Kustas Ottenson
Wolimehed: Juhan Raus
II Kustas Einmann
III Jakub Tammekand
Protokoll:
Emmomäe kogukonna wolimeeste kogus.
24 Julil 1887.
Tallitaja kässo peale olid kõik
walla wolimehed kokko tulnud
kogukonna maksude arwamise pärast
mis walla hingede pealt saab nõutud.
Wolimeeste kogu poolt sai nõu petud
kui paljo sel aastal tuleb hingede
peale maksu panna, ja sai perekonna
ramatust järel waatatud kui meeste
rahwa hinged on kes peawad
kogukonna maksu maksma.
a. Maksjad hinged olli leida 206.
58. 6. hinge pealt maksta.
tuleb 1 Rubla 29. Kop.
Salla_vallavalitsus (EAA.3983.1.10)

Lehekülg 15
14.
Sisse tulnud
Kirja No ja
kuu pääw
No
Mis lehe
külje all
kiri kirja
raamatus
No
4116.
Haken-
rihtri
kohtust
6.
2 Septembr
1885.
Mis kirja sees seisab?
Hakenrihtri kohtu ringkiri.
I Kõik Simuna kihelkonna Tallitajad saawad sellega
kindlat käsku ise puudumata 24mal Septembril k. p.
enne lõunat Rakwere Sõawäe kommissioni koh-
tusse minna kus nimetud pääwal ühe surnud,
kommissioni liikme asemele üks uus liige tuleb
walida.-
II. Tuletan Tallitajatele uueste meele ja annan
kindlat käsku, et nemad, mis tänini sagedaste tege-
mata on jäänud, iga kord hobuse - ja muu suure-
mate warguste üle mis nende waldades juhtuwad,
tulekahjude, äkkilise ehk õnnetuma surma ja
muu iseäranis juhtumiste üle mulle wiibi -
mata kirjaga peawad teadust andma, Warguste
ja muu süüasjade üle aga täielikult protokolli
üles wõtta, kus kõik maha jäänud lõhkumise ja war-
guse märgid selgeste peawad ülespandud saama, -
niisamuti ka warastud asjade hinnad.- Lõhkumise
(ja muu) warguste juures on weel iseäranis protokollis
tähendada, kas lõhutud hoone elumajaga ühekindla
hoowi pääl ja ühe kattuse all seisab, ehk kui paljo
sülda lõhutud hoone elumajast eemal on kas elu-
majast otse üks uks lõhutud hoonesse käib j.n.e.
III Saawad Tallitajad kindlat käsku selle üle kan-
geste walwada, et pileti peale lastud ehk majalt sisse
tulnud soldatid igakord, kui nemad walda on jõudnud.
kohe wiibimatta oma piletitega seie tulewad ja siit
ülespidamise piletid walla peale nõuawad. Kui Tallist
aga siiski pileti soldatidel ilma siit antud tunnistuseta
omas waldas elada lubawad, siis saawad nemad minu
poolt kõwa trahwi alla wõetud.
II. Saawad Tallitajad ja walla kohtud sellega käsku, mitte
ühe kirja sees mitmede asjade üle teadust anda, waid
peab alati iga iseäranis asja kohta ka üks ise äianis
kiri walmistud saama.
Kohtu mõistus.
Salla_vallavalitsus (EAA.3983.1.10)

Lehekülg 20
19.
1887.
Mis kirja sees seisab?
Eestimaa Kubernääri herra on kui Talurahwa Komissionitsi
Ülewaataja kohtule mitmesuguste tarwiliste asjade pärast oma
la kohtutesse ja walla walitsustesse puutuwaid asjo selle ring
need asjad walla kohtute ja walla walitsuste poolest wasto
ka tarwis, et walla kohtu kirjutajad selle ring kirja omale
tuletamiseks ärakirjutaksiwad.
1, Niikui Maa kogukonna seadus § 5. 19 Webruarist 1861
juhatab, peawad wallad omale iseäranis kogokonna
seadus mitmest waldadest tähelepanemata jäetud ehk.
majasid mitte tarwis olewat, sest, et nad enamiste nii-
nes peres Tallitaja ehk kohtuwanema hoones, ehk ka kogem
maale ülematest kohtutest waitolles on sallitud, siis ei
wiisi wõib minna. Seepärast on ka Kubernööri herra
et wallakohtumajad, neis waldades, kus neid weel mitte
loota onn, et walla kohtu asjad korralikult ja küntsel
nõnda ei ole olnud, sest sagedaste on ette tulnud, et wal-
peetud saada kui see kord on ette määratud, waid et
ma, seda mööda, kuda sellel kes kohtupidamiseks peab
Suurem osa walla kohtuid peawad oma koos istumised
liku ruumi leiawad. Uuem aeg on juba nõnda paljo
selle peale on tarwis ette walmistada, et wallakohtu-
ei saaks ärapeetud: Selle pärast annab Ülewaatja
Kohtu Millal Millal ja Mis lehe kül.
Mis kirja sees seisab?
mõistus
mõistus mis No all je all kirioli-
tehtud kiri ära sab wälja läi
nud kirjade
on? saadetud? raamatus?
Ringkiri
kõige Simuna kihelkonna walla
Tallitajatele walla walitsustele kogukonna
kohtutele ja walla kirjutajatele.-
mees omas ringkirjas 20 Decembrist 1886 a No 55
soowimist awaldanud, kellest Ülewaatja kohus wal-
kirja läbi teada annab, seda nõuudes, et
panemata täitmist leiawad. Seepärast on siis
ja walla kohtu ja walla walitsustele meele,
kohtumajad üles ehitama. Tänini on see
on ka mõned wallad arwanud niisugusid
sugusel korral oma kohtu istumised kas mo-
walla koolimajas ärapidasid. Kui see ka seie
ole mitte arwata, et see kaa edespidi nõnda
omas ringkirjas 20 Decemb. 1886 No: 55 käskinud
ei ole, saaksiwad ehitatud sest et üksi siis
wiisil saawad toimetud, mis tänini mitte
la kohtu pääwad, mitte ei wõi järgi mööda nõnd-
neid päiwi peab teiste pääwade peale ära määra-
omas hoones ruumi andma, see wõimalik on.
koguni Laupääwal, sest et piis koolimajas tarwi-
tähtsaid muutmisi kaasa toonud, et tõsiselt
istumised mitte walla koolimaja ruumides
kohut, kõige walla walitsustele, kellesse see
Sisse tulnud
Mis lehe
No:
külje all
kirjade peal
sisse tulnud
tähendud
kiri kirja-
kuupäiw
järg
de raama
tus
ja No
Webr. 10
No 124
1887.
Salla_vallavalitsus (EAA.3983.1.10)

Lehekülg 21
20.
Sisse tul- Mis lehe
No
nud kirjade külje all
järg
peal tähen sisse tulnud
datud kuu kiri kirjade
pääw ja No raamatus.
Millal Millal ja Mis lehe
Kohtu mõistus mis No all külje all
mõistus
tehtud kiri ära kiri seisab
on? saadetud? kirjade raa-
matus ?
puutub, seda käsku, et nemad oma wallakogu Maakog-
ja selle üle nõuu peawad, mil wiisil see käsk nii kui § 5
wõib täitatud saada. Ometi peab see ehitus üsna käes
pidamiste üle on tarwis üks protokoll üleswõtta ja
läkkitada. Ülewaataja kohus arwab aga iseäranis
majad ka nõnda saaksid ehitud, et nad igapidi uuema
wõimalikult walla keskpaigas ja niisuguses kohas oleksid,
seda. Koguni aga ei tohi need kohtu majad kooli majadega
2. - Kohtu majade seestpidise seadmise kohta oleks
et keegi pealt laitmise wäärt asjo ei leiaks. Wõimalikult
kellel seal tegemist kaa suurema auutundmisega sisse
korratu olen walitsemas, et peal piipo põletakse, paljo-
se, et seal kohtu üle kuulamise ajal inimesi sees sallitakse
go puhtuse peale waadatud: kaa kohtu pidamiseks tar-
Kohtu asjade ülekuulamised saago wõimalikult
med selle peale, et kohtu auu igapidi saab ülespeetud
pruugiks; kui seda peaks juhtuma, siis on tarwis
Kaa waadako kohus selle peale, et Keegi oma wälja
tudes ei teeks. Ülepea püüdko ka kohtu liikmed
kaa neid selleks peawad, mis peale neid ametisse
4. Et nüüd walla kohtud oma kohusid suurema hoo-
edendatud saada, siis saab ülewaatja kohus Maakog.
rohkem selle üle walwama, et walla kohhud igal ajal
mingisugust laitust ei oleks leida. Kaa saab
da kuda wõimalik, Walla kohtuid ülewad-
5. Sagedaste on näha, et need, kes walla kohtu otsusega
on lubanud suuremat kohut nõunda, mitte ei tea,
hakenrihtri kohul peawad nõuudma, seepärast
otsuse kuulutamist ära seletama, missugust kohut
sugused takkistused ja ilma aegsed ajawiitused.
21 / 22.).
seaduse § 5, 6, 7 ja 8 järele, õige warsti kokko kutsuwad
juhatab kõige rutemine ja köige süntsamal wiisil
olewal aastal lõppetud saama. Nende nõuul
sellest üks ärakiri Ülevaataja kohtu kätte
tarwis olewat seda meele tuletada, et need kohtu
aja tarwitused wõiksid äratäita et nad kaa
et igal aasta ajal takistamata wõib ligi pea,
ühte kokko ehitud saada.
weel meele tuletada, et seal niisugune kord walitsus
saago see kohta luba nõnda sisse seatud, et need
astuksid. Sagedaste on kuulda, et kohtu toas
tühja ja kohtu tuppa kõlbmata juttusid aetak-
kellel seal mingid tegemist ei ole. Iseäranis saa
wilikud abinõusid olgo korralikud.
waikselt toimetatud ja waadako kohtu liiki-
ja et keegi kohtu toas teotawaid sõno ei
niisugused igakord wastutamise alla wõtta.
üllemist, kaebtust ega tunnistust mitte is-
ise ennast nõnda ülespidada, et kohtu käjad
on seatud.
lega täidaksid ja asi selle poolest kaa wõiks
seaduse § 33 juhatust mõõta edaspidi kaa
niisugutes olekus peaksid leitud, et nendest
Kihelkonna kohtu peawanem, sedamöö-
tama.
mitte rahul ei ole ja kellele walla kohus
missugust kohut, kas kihelkonna wõi
peale walla kohus kohtukäijatele pärast
peab nõuudma. Seeläbi jääksid mitme
hoopis ära. (waata Maakog. Sead. §20
Salla_vallavalitsus (EAA.3983.1.10)

Lehekülg 22
2.
Sisse tuli Mis lehe
No
nud kirjade külje all
peal tähen. kiri seisab
dud kuu
järg
pääw ja No Kirjade raa-
matus?
Kohtu
Millal Millal Mis lehe
mõistus ja mis No külje all
mõistus
tehtud all kiri ära kiri seisab
on? saadetud? kirjade raa-
matus?
6. Walla kohus peale selle peale waatama, et tema kõik oma
Ära täidab, niikui, Maakog. seadus § 23 ja 24 juhatab
kohtu abi tarwis läheb, siis on see üksi Hakenrihtri
7 Wiimse protokolli raamatude ja kaa walla kassa
olnud, et mitmed walla kohto kirjutajad wäga hoole-
seepärast arwab ülewaatja kohus seda tarwis ole-
nemad selle ette peawad hoolt kandma et kõik
siwad kirjutud; iseäranis on seda laita, et suur-
seda paljo paremine oskawad; naad kirjutawad kir-
reste, et see lugemist wäga raskendab. Kaa on mõnes
peetud, kirija numbrid sagedaste läbitõmatud, nii
pis wiltu j. m. Ülewaatja kohus käsib seepärast
et nemad selle poolest püüaksid oma tööd parandada
siis ei jäe muud üle kui niisugused kirjutajad
tuse pärast Ammetist lahti lasta, nii kui
Et aga mõned walla kirjutajad ennast sellega
meti tallitamiseks tarwilik juhatus puudub, siis
kohus neile niisugusel korral juhatust saab andma
juhatust, mil wiisil nad omad kohtu raamatud
ja, Kohtu protokolli nööoraamatusse saawad
seletud. Iga kohtu pääwa algusel olgu kuu pääw
dud. Kaa saago kohe ees otsas nimetud missugused
seda mitte, et kohtu liikmed juba ülewal otsas me-
tawad, ehk kolm xxx teewad, nii kui seda mõned
mis muidugi igamees oma käega toimetab, sün-
mised saago täielikult ja aru saadawalt ülespan-
ülekuulamisse sugugi ei puudu - kaa üles saawad
Nende nimed, kes kohtu ette astuwad saago wähe
ne silma paistawad. Kaa pango need, kes kohtu üle
kord selle inimese seisus, ammet ja elokoht
olnud, sest sagedaste tulewad üewaatja kohtu
käija nimi on üles pandud, aga seda mille leida
tema on. See läbi wõib paljogi aja wiitmist ja
otsused, mis mitte suurema kohtu ei lähe
Kui aga selle otsuse täitmise juures suurema
kohus sees seda õiendab.
raamatute läbiwaatamise juures on näha
tumal wiisil oma ammetit toimetawad
wad walla kirjutajatele meele tuletada, et
kohtu raamatud suurema hoolega saaks
rem osa kirjutajatest wäga sandiste kir-
jutawad, kuna neist ometi loota on, et nad
walla kohtus raamatud wäga mustalt
et aru paa mine wäga raske, kirja read hoo-
kõiki walla kirjutajaid, kellesse see puutub
kui see käsk aga peaks täitmata jääma
hooletuma ja korratuma ammeti talli
Maakog. seadus § 30 seda käsib.-
ei hakkaks wabandama, et neil oma am-
saab neile seega teada antud, et Ülewaatja
ka saawad nemad siin ringkirjas lühidelt
peawad kirjutama:
kõik asjad üleskirjutud, mis kohtus saawad
ja aasta mill kohut saanud peetud, ülespan-
kohtu liikmed koos olid. Ärgo sündigo aga
kohtu asjade seletust oma nimed allakirju-
kohas ette tuleb, waid see allakirjutamine
digo protokolli lõpus. Kohtu ülekuula.
dud, mitte aga nõnda, et need asjad, mis selle
kirjutud.
suurema tähtedega kirjutud, et nad paremi-
kuulamist toimetawad, hästi tähele, et iga-
saaks ülespandud, kellel kohtu ees tegemist
kätte protokolli ärakirjad, kus küll kohto
ei ole, kust linnast, wallast, ehk külast,
ja ilma aegust kirjade wahetust ette tulla.