Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Uue-Poltsamaa_vallakohus (EAA.3436.1.1)

Lehekülg 67
1857.
Soldatid Ants Kalmuk ja Jaak Kuk
toodi kohto ette ja kostsiwad küssimiste
peale, et nemmad kahhekeisi need kolm
kangast on warrastanud, ja on Hans
Reinthali kätte - kes wabbadmees - tagga-
warraks paigale ja hoida andnud. Müi-
mist ei olle, egga hinna nimmetamist
seal jures mitte olnud. Nüüd, kui nemmad
on läinuwad nende kangaste järrele, on
Hans Reinthal üttelnud, et temma need
kangad keik jälle on andnud ühhe
teise Wabbadmehhe kätte, nimmega Andres
Kongas.
Hans Reinthal ei olnud mitte kohto
ees, olli haiguse läbbi koddo jänud.
Andres Kongas olli kohto ees, ja kostis,
et temma kolmapäwa õhtul Hans Reinthali
käest on ühhe ainsa kanga, se keskmisse,
sanud ilma hinnata. Se kangas ollewa
praego külla rukki-wäljal rukki sees.
Pallusiwad kaebajad, et omma kan-
gad kätte saaks ja kohhus süidlastega
seadust mõda teeks.
Sest ja sellepärrast et se soldat
Anz Kalmuk jubba 1845dal aastal warguse
pärrast kohto poolt ilma liisuta on sol-
datiks ärra antud, ja Jaak Kuk, se teine
soldat, rängaste wiina joob, wõttsiwad
Kohtowannembad nõuks:
need soldatid keiserlikko willan-
di silla-kohto ette saata, sellepal-
wega, et nemmad sedda wiisi ärra
saaks sadetud, et nemmad eddes-
piddi mitte ennamb ei saaks
selle koggokonnale pahhanduseks
ollema.
Warguse wastowõtjatte pärrast
saab se koggonna kohhus teine kord
moistma, kui Hans Reinthel ka
saab tullema.
1857.
Mihkel Reinthal, kes mitte ei
2.
teni, ja wabbadikko ello peab, olli kohto
ette todud, ja moisteti:
Saab 30 hopi witsu karristuseks
ja peab tenistust wõtma.
kohtomehhed: Mart Weinglas
Jürri Mintel
kirjutaja.
Koggokonna kohhus sel 20nemal Juni kuu päwal 1857.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas
kohtomehhed: Jürri Mintel.
Mart Kongas.
wata Protokolli-kirja 17nendast s. k. p. pkt. 1.
Hans Reinthal olli nüüd kohto ees, ja
ütles, et temma kül soldatide käest kolm
kangast omma honesse wõtnud, kust need-
sammad jälle pärrast Rukkisse widud.
Üks kangas on siis temmale jänud, ja se
on nüüd ka temma käest ärra warrastud.
Muist on nendest kangastest kätte sadud,
agga 81 küinart pudub weel; mis muist
Soldatide, Andres Kongase ja Hans Reinthali
tassuda jääks. Hans Saik on ka wargusest teadnud.
moisteti:
Arwati 15 kop. hõbb. puduwa riide küinar,
ja sawad kaebajad 81 küinra eest 12 Ru 15 kop. hõb.
wäljamaksetud. Maksawad siis Hans Reinthal
200 kop. Andres Kongas 400 kop. ja Hans Saik
4 Ru. ja soldatid 215 kop. hõbb. Hans Saik ja
Andres Kongas sawad kumbgi 30 hopi witsa
ja Hans Reinthal saab kolmeks päwaks
wangi pantud trahwiks. Käimise wae-
wa arwati kaebajatale 90 kop. hõbb, mis
soldatid maksawad.
Mart Weinglas
Jürri Mintel
Mart Kongas
Uue-Poltsamaa_vallakohus (EAA.3436.1.1)

Lehekülg 68
1857.
koggokonnakohhus sel 1messel Juli k. p. 1857.
Mart Kongas
koos olliwad: kohtomehhed:
Mart Supps.
Jürri Larents.
Kaebas kohtomees Jaak Muandi, et perre-
mees, - Wenne kirriko wöörmünder Jürri Seeder
tedda on kõrri-piddi kiskunud, ka mahha
tõukanud, ülle ültse suure tülli teinud ja tedda
hirmsaste ähwardanud. Pallus kohto polelist
järrele-kulamist.
Mart Wilmann tunnistuse-mees, ütles
et temma sedda on pealt näinud, kuidas Jürri
Jaako on mahha tõukanud, ka kuulnud, kui-
das ta on ähwardanud et Jaago ots peab
liggi ollema.
Ewa Mäll, tunnistaja, ütles et temma
ka pealt on näinud, kuidas Jürri Jaako
on mahhatõukanud.
Jürri Seeder kostis, et temma Jaako
paljalt agga on tõukanud. Jaak ollewa
tedda möda näggo lönud. Sõimamast egga
ähwardamist ei olle olnud.
Olli siis tunnistus pudulinne ja
moisteti:
Jürri Seeder maksab trahwiks 50 kop.
hõbb. wenne-kirriko juurde waestele ja 1Ru
hõbb. Jaak Muandile leppituseks.
(Jürri Seeder ei olnud selle kohto otsusega
mitte rahhul.)
Kohtomehhed
Mart Kongas
Mart Supps.
Jürri Larents
1857
koggokonnakohhus sel 21mesel Juli kuu päwal 1857.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas
kohtomehhed: Mart Kongas
Jaak Muandi
1) Jaan Jõuk - Wanna Põltsamalt - kaebas et Ue Põlt-
sama mees Mart Saik, kes temma ellajad on
tahtnud ilma asjata kinnni wõtta, - tedda rängas-
te on peksnud ühhe piitsa-warrega 10 hopi,
nenda et temmal hoopi-märgid olli ülles näidata
Pallus kohto polelist õiendamist.
Mart Saik olli kohto ees, ja kostis.
Jaan Jõuk laskma omma ellajad allati temma
wiljas käia, on temmale selle läbbi jubba küllalt
kahju olnud. Nüüd wiimati on temma kessa pealt
ühte lehma tahtnud kinni wija, teine on wasto-
pannud, ei olle mitte lehma lasknud ärra wia,
ja selle tülli jures on temma siis Jaani 3 korda
lönud.
Mihkel Mannus ütles, et temma pealt
on näinud, kuidas Mart Jaani on kolm korda
möda pead ja seitse korda möda pihta lönud.
moisteti:
Mart Saik maksab selle eest, et
temma Jaani on omma käege isse, ja rängaste
peksnud, waeste laeka ühhe Ru hõbb. Kaebaja
ei sa mitte wallo-rahha, sest et temma se lehma
kinniwõtmist mitte ei tohtinud keelda.
On siis mõllemad eksinud, ja peawad peale
selle kohtomoistmise rahhule jääma
(maksetud).
2. - Heinamaa söötmise Trahwi maksawad Juhhan
Kõiwale: Jürri Saar 15 kop. Mart Sammel 30 kop.
Mart Annus 30 kop. Leppiko Josep 30 kop.
Sare Mart 30 kop. Kerdi Ans 15 kop. (üks näddal aega.)
3 - Jaan Reimann, kes ühhe walle-wõtmega
omma maja-perrenaese kirsto lukko mitto korda
on lahti wõtnud, sedda ka mitte ei salgand, olli
perrenaesega kohto ees ja
moisteti:
Jaan Reimann saab karristuseks
30 hopi witsu.
Mart Weinglas XXX
Mart Kongas XXX
Jaak Muandi XXX
Uue-Poltsamaa_vallakohus (EAA.3436.1.1)

Lehekülg 69
1857.
Koggokonnakohhus sel 3dal Augusti kuu päwal 1857.
koos olliwad: peakohtomees Mart Weinglas
kohtomehhed: Jaak Muandi.
Mart Kongas.
1 - Mihkel Rätsepp, kutsaar Kawwasto moi-
sast, maksab ühhe Judile, kedda temma
kohto-ees-toas on jallaga lönud, 50 kopp.
hõbb. wallorahha.
2 - Kaebas Mihhel Kelder, Wanna Põltsamalt,
et Karl Sibbul tedda ollewa peksnud. Tülli
on sellest tõusnud, et Karl ühhe wäljawärrawa
on lahti jätnud, ja teine tedda selle pärrast
on nominud.
Karl Sibbul kostis, et temma ees jubba se
wärraw on lahti olnud; ka peale temma tullemist
rahwast järrele tulnud, lömise salgas hoopis
ärra. Tunnistust ei olnud kummaltgi poolt.
moisteti:
Peab kaebaja tunnistust murretsema,
sest et süiallune salgab.
3.- Josep Kongas, kes Christian Uinti
kolm korda russikaga olli lönud, nenda
kuidas Mart Käsper, Pajusi-wallast sedda
tunnistab - olli kaebajaga kohto ees, püidis
ennast kül wabbandada, agga ei jõudnud sedda
ikka koggene mitte walleks ajada, et temma
poissi on nokkanud. Kaebaja nõudis 3 Ru
hõbb. wallorahha.
moisteti:
Josep Kongas maksab Christijanile
1 Ru hõbb. wallorahha.
kohtomehhed
Mart Weinglas
Jaak Muandi
Mart Kongas
1857.
koggokonnakohhus sel 12nemal Augusti k. p. 1857.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas
kohtomehhed: Jaak Muandi
Mart Kongas.
Jürri Mintel
1 - Mall Öweraus, kes Anna Oewerausse kirs-
tust kahhe aasta eest on warrastanud 2 willast
lõnga, ühhe särki, sukkad, 1 nael lõnga, 1/2 naela
willu, 1 nael seepi, 1 wöö ja 2 tükki takkust
lõnga, - olli kohto ees, ei woinud ennast mitte
wabbandada, ja ütles, et temma kül ühte ja teist
on sellest kirstust wõtnud, agga mitte takkust
lõnga ja sedda särki. Kirsto uks on lahti
olnud ja ei olle mitte lõhhutud.
Kaebaja Anna Oeweraus nõudis 4Ru 50kop.
kahjutassumist, wöö-kullumist ja käimisse
waewa.
Arwati kohto polest igga asja hind isse-
ärranis ärra ja
moisteti:
Mall Oewerause mees Ants, kes naesega
ühhes kohto ees, maksab omma naese eest
kaebajalle 4 Ru hõbb. kahjutassumist, 15 kop.
hõbb. wöökullumist ja 15 kop. jallawaewa.
Peale se weel 1Ru hõbb. warguse Trahwi
waestelaeka. (kaks näddalad aega tassuda.)
2 - Ann Tähnas kaebas, et Jürri Kongas tedda on
hirmsast teotanud ja ka peksnud. Temma olle-
wa selle Jürri juurde majasse läinud omma mehhe
26 kop. hõbb. wõlla-rahha nõudma, ja selle pärri
misse jures ollewa tülli tõusnud. Nõudis
3 Ru hõbb. wallorahha.
Jürri Kongas ütles, et naene temma mele
on nenda ärra pahhandanud, et tedda kaks kord
on tõukanud ja püidnud ennesse honest tüllit-
semast ärra ajada; sest et temmal mehhega, agga
mitte naesega, teggeminne olnud.
moisteti:
Jürri Kongas maksab kaebajalle 50 kop. hõbb.
(kaks näddalat
wallo-rahha ja 50 kop. trahwi waestelaeka (aega tassumiseks)
Uue-Poltsamaa_vallakohus (EAA.3436.1.1)

Lehekülg 70
1857.
3 - Jaak Schmidt kaebas et Jürri Kongas 5 aastad
jubba temmale 2/3 wakka Rukkid seppa-töö
eest wõlgo ollewa. Igga aasta on nõudmine
olnud, agga Jürri ei olle mitte tassunud.
Jürri Kongas ütles, et temma igga
aasta on seppa-töö eest hinda ärratassunnud.
ja salgas selle nõudmise hopis ärra.
Kohtomees Mart Kongas ütles sedda õige
ollewa, et Jaak igga aasta sedda wõlga nõudnud.
Ka prukis Jürri Kongas kohto ees roppud
sõnnad, on kohto kässu wasto ka pannud, ja kohto
ette üks kord tullematta jänud.
moisteti:
Jürri Kongas maksab Jaagole 2/3 wakka
Rukkid ja saab omma suuruse ja wasto-
pannemisse pärrast 15 hopi witsu
4 - Mart Korkmann, soldat Loopre wallast,
kes siin wallas tööl on, kaebas, et Perremees
Jürri Kongas tedda 5 korda ühhe rehha-war-
rega möda selga on lönud, näitas ka löömis-
se märgid kohto ette, ja nõudis 3 Ru hõbb.
wallorahha.
Jürri Kongas salgas, ja ütles, et temma
mitte ei olle lönud, agga paljalt on püidnud
lüia. Soldat on temma majas korteris olnud,
ja on püidnud wasto temma käsku õlgedega
ahjust tuld wõtta. Rüsselemisse peal
on se rehha-wars saand katki murtud.
Jaan Kerus - woisekko wallast, tunnis-
tas, et temma pealt on näinud, kuidas Mart
sedda soldatid on rehha-warrega lönud, ka kuul-
nud, kuidas kambris weel löömist on olnud.
Enne löömist ei olle tulle-wõtmist olnud.
Kambri ukse külge on soldat putunud, se on
mahha kukkunud, ja selle peale on lödud.
Soldat isse ütles, et temma ühhe
tüdrukuga on nalja heitnud, selle kingad
ärra wötnud, tüdruk on temma järrele jooksnud
ja nenda on se kambri uks mahha kukkunud.
moisteti:
Perremees Jürri Kongas maksab
selle eest, et temma soldatid on lönud,
1857
üks Rubla hõbb. waestelaeka Trahwi. Soldat
ei woi mitte wallorahha pärrida, sest et
essiteks tunnistus mitte selge, ja poolik,
ja temma isse ka süidlane, et maja tüdru-
kud rahhul ei piddand, mis läbbi maja-
perremees wihhale sai ärritud.
Soldat ei olnud selle kohto otsusega mitte
rahhul ja pallus protokolli kirja.
XXX
Mart Weinglas
Jaak Muandi XXX
XXX
Jürri Mintel
Sel 26dal Augusti k. p. 1857.
Tunnistas Tõnno Wibur, et temma möda-
läinud aastal, leikuse-aeg, isse on näinud, kuidas
Perremees Jürri Morits moisa-wäljalt on wiis
wihko Rukkid warrastanud.
Jürri Moritz, olli kohto ees ja ütles, et temma
mitte ei ollewa warrastanud. Tõnno jut ei ollewa õige.
Wimaks andis isse ülles, et temma kraawist, ehk
kraawi-kaldalt on nelli wihko leikanud ja koddo
winud.
jäeti se assi keiserlikko kihhelkonna kohto õien-
dada.
Peakohtomees Mart Weinglas XXX
Jaan Tuur on maksnud waeste ladiku trafi rahha
1 Rbl hõb.
Uue-Poltsamaa_vallakohus (EAA.3436.1.1)

Lehekülg 71
1857.
Koggokonnakohhus sel 2sel Septembri k. p. 1857.
Peakohtomees Mart Weinglas
Koos olliwad:
kohtomehhed: Jaak Muandi
Mart Kongas.
1. - Kaebas Hans Ratso, et Jürri Seeder temma
mullika
hobbose on pantinud, näddal aega jubba kinni
piddanud, ja ei lubbamagi kätte anda.
mullika
Jürri Seeder kostis, et temma selle hobbose
on leidnud oma wiljas ollewa, on tedda kinni-
wõtnud ja 3 Ru hõbb trahwi-rahha nõudnud.
Kohtomees Mart Kongas on õhtu, se on teisi-
päwal, temma jures käinud ja käsnud: et
ellaja-loom peab saama kätte antud ja tülli
assi pärrast kohtopäwal kohto ees õiendud.
Hanso naene on peale se tedda weel sõimand.
Moisawallitsuse polest on kas kohtomehhe
läbbi sanud käsk antud, et Jürri Seeder selle
ellaja-looma peab kätte andma ja omma
kahjutassumiseks peale se seaduse järrel
maksa saama. Jürri on wasto pannud, ja
kas üttelnud, et kui ka moisawallitsus isse
jures olleks, siiski ei anna kätte. Sedda
jutto ütles ka Jürri õige ollewa.
Kohtomehhele ei olle ühtegi nähtawad
kurja näidatud, egga ka nähha olnud.
moisteti:
Jürri Seeder saab selle wärsi kinni-
wõtmise läbbi ja sellepärrast, nenda kuidas
seadus kinntab 50kop. hõbb. Kurja ei olle
Kohto polest moista olnud. Kohtomehhe
kässu wastopannemisse, kui ka tõrkumisse
pärrast moisawallitsuse wasto, maksab
Jürri Seeder 6 Ru hõbb. waeste-laeka trahwi;
Sest ja sellepärast, et temma isseärranis kohto
ees ka surustas, on se kõige kangem koggokon-
na kohto trahw temma kohta moistetud.
Ellaja wärs peab saama Hans Ratsole nenda
pea kohhe kätte antud.
1857.
Jürri Seeder ei lubbanud koggoni mitte
sedda trahwi ärra maksta, käskis ennast
risuda.
Mart Weinglas
Jaak Muandi
Mart Kongas.
koggokonnakohhus sel 9dal Septembri k. p. 1857.
kood olliwad: kohtomehhed: Jürri Mintel, Jaak
Muandi ja Mart Kongas.
1. Kaebas Ants Kull et Tönnis Roots temma Rukkid
wäljalt on ärra leikanud, ühhe poole wakka-maa.
Pallus et kohhus temmale Rukkid kätte moistaks.
Tõnnis Roos kostis, et Ants Kull on selle-
peale selle matükki endale prugitawaks sanud,
et piddand senna Tallusse sullaseks hakkama.
Ants ei olle mitte ammetisse hakkanud, ja selle-
pärrast on temma wilja nüüd ärraleikanud. Peale
se on temma ka isse selle põllo harrinud, Hans on
paljalt sõnniku ja seemne andnud.
Ants Kull ütles, et põllo lubbamisse korral
ühtegi tenistuse kaupa polle tehtud. Ka ollema
temma jubba senna tallusse 30 pääwa orjanud.
moisteti:
Sest et Ants Tönnissele ühtegi head
ei olle selle põllu eest teinud, need päwad on sanud
temma issale tehtud, - arwatakse assi wähhemaks,
ja maksab Tönnis Roots kaebajalle 2 2/3 wakka
Rukkid. Selle eest, et kaebaja 3 pääwa on kohhut
käies teise wastopannemisse läbbi ärrawiitnud, saab
temma 75 kop. hõbb. jallawaewa. 1Ru hõbb. maksab
Tönnis wastopannemisse trahwiks waestelaeka.
Uue-Poltsamaa_vallakohus (EAA.3436.1.1)

Lehekülg 72
1857.
koggokonnakohhus sel 23dal Septembril 1857.
koos olliwad. Peakohtomees Mart Weinglas
kohtomehhed: Jürri Mintel ja
Jaak Muandi
1, Kaebas Juhhan Mühr, et temmal kewwade
on üks kuue ärrawarrastud, kelle eest temma
3 Ru hõbb. on maksnud. Selle kue on temma
nüüd leidnud Jacob Baroti käes ollewa.
Pallus et kohhus wõttaks asja õijendada.
Jakob Barot kostis, et temma selle kue
on Polla Jaani käest wahhetanud, ühhe kue,
30 kop. hõbb. ja poole toopi wiina se wasto
andnud.
Polla Jaan - Wanna Põltsamalt - olli ka
kohto ees, kostis ja ütles, et temma kül
selle kue on warrastanud ja nenda kuidas
Jakob üllesandnud, ärrawahhetanud. Selle
wastase kue on temma jälle Ehmanni Mihk-
lile 75kop. hõbb. eest ärra müinud.
Ka olli weel kohto ees Jakob Jurikas,
kes ka Polla Jaani peale kaebas, et temal
120 kop. hõbb. jälle ühhe warrastud kue kaupa
wahhelt saada ollewa.
Polla Jaan ütles sedda asja õige ollewa.
moisteti:
Juhhan Mühr saab omma kue
Jakobi käest kätte ja kullo-rahha 50 kop
Jakob saab omma kue Ehmanni Mihkli
käest kätte. Polla Jaanil jääb siis maksta:
Jakob Barotile 130 kop. hõbb. ja 15 kop. Ehmanni
Mihklile. Jakob Jurikas saab 120 kop. hõbb.
Polla Jaan saab warguse eest 30 hopi witsu.
kohtomehhed Mart Weinglas
Jürri Mintel
Jaak Muandi
1857.
koggokonnakohhus sel 30nemal Septembril 1857.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas
kohtomehhed: Jaak Muandi, Jürri Mintel.
1 - Mihkel Tõnnisson peab maksma.
Mihkel Paihkerile 50kop. aggude eest
2. - Mihkel Paihker peab maksma
Simmo Hansule ühhe wakka maa-künni
ka 1/3 wakka Leatsi.
eest 50 kop. hõbb.
3. - Kirriko walla mees Karl Peperk kaebas,
et Jürri Tamm, kelle käes mödaläinud
aastal temma poled Tallo-maad on olnud,
maggasi-maksud on jätnud maksmatta
ja kõrremaad kolmewakka maa kündmatta.
Pallus et kohhus süidlast wõttaks sundida.
Jürri Tamm ütles sedda kül õige olle-
wa, waidles agga selle pärrast wasto, et se maade-
kaup on Kaarliga kolme aasta peale olnud, ja nüüd
on maad ühhe aasta pärrast jubba käest ärra,
ja temma nenda ja selle läbbi kahju sannd.
Tunnistust selle kauba teggemisse wahhel
ei olnud kummaltgi poolt, ja Karel ütles ennast
agga paljalt ühhe aasta peale kaubelnud.
moisteti:
Jürri Tamm künnab Karlile kõrre-maad
assemelle ja maksab need mullused Tallo poled
maggasi maksud.
4. - Moisawalitsuse polest kaebati, et karjas
ühhe lehma jalg on künniga katki wissatud.
Nüüd on tunnistanud Anno Tüik, et Marri
Mäll selle kurja teinud.
Anno Mäll olli Tüik olli kohto ees ja
ütles, et temma korral ja karja jures on olnud,
ja näinud, et Marri Mäll on wiskanud ja lehm
kohhe on peale sedda akkanud jalga hoidma.
Se lehm on ka Marri ees karjas olnud, ja mitte
temma pool.
Uue-Poltsamaa_vallakohus (EAA.3436.1.1)

Lehekülg 73
1857.
Marri Mäll salgas wasto, et temma sug-
gugi ei olle wiskanud, egga selle lehmasse putu-
nud.
Moisawallitsuse polest nõuti, et süidlane
lehma ommale wõttab ja 8 Ru hõbb. tassub.
moisteti:
Moisale peab saama lehm maksetud.
Maksawad siis: Hans Hansson, Marri Mäll
ja Anno Tüik ühte-kokko se kahheksa Rubla
hõbb. iggaüks üks jaggo, se on 267 kop. hõbb.
ja wõttawad kolme peale selle wiggase leh-
ma endale. (näddal aega tassuda.)
Mart Weinglas
Jaak Muandi.
Jurri Mintel.
Küithobboste-kord: No 62. wiimane.
koggokonnakohhus sel 7dal Oktobri k. p. 1857.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas
kohtomehhed: Jaak Muandi ja Jürri Mintel.
1)
Kaddunud Hans Josephi wõlglased olliwad kohto
ees, ja lubbasiwad tassuda:
1, Simmo Hans, weel Täna pääw 25 kop. hõbb.
2, Torba Jaan, Lustiwerra lada aeg 3 Ru hõbb.
3, Kassakas, 80 kop
4. Kassi Johann, 150 kop. hõbb. ollema temma emma assi, ja temmal teadmatta.
5, Jonasse Jaak Lustiwerre lada aeg tassuda 50 kop.
6, Jonasse Jakob, Lustiwerre lada aeg tassuda 75 kop
1857.
7, Feodor Nassajerw, 230 kop. hõbb. maksta.
8, Suits, lustiwerre lada-aeg tassuda 50 kop. hõbb.
moisteti:
kui se Kassi Juhann omma emmaga saab räkinud, ja se
wõlg õige on, siis peab ka lustiwerre lada-aeg tassutud saama.
2 - Andres Kongas, kes koggokonnakohto käsku ei
olle üllespiddanud, kes on ümber-hulkunud, olli kohto ees,
ei woinud ennast wabbandada.
moisteti:
Peab Pühhapäwaks selle rahha, mis temmal
maksta on, ärra maksma, ja saab 30 hopi witsu.
Mart Weinglas
Jaak Muandi
Jürri Mintel
XXX
Uue-Poltsamaa_vallakohus (EAA.3436.1.1)

Lehekülg 75
1857.
4. - Lena Tähnas saab ümberhulkumisse
pärrast 20 hopi witsu.
Mart Weinglas.
Kohtomehhed:
Jürri Mintel
Jaan Muandi
XX
koggokonnakohhus sel 4dal Nowembri k. p. 1857.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas.
kohtomehhed: Jürri Mintel, Jaak Muandi
1 - Hans Gartner, kes Hans Ratsole üks Rubla
hõbbedad wõlgo on, olli kohto ees, ütles, et sedda
rahha on lainanud ja senni ajani maksmatta.
moisteti:
üks näddal aega antakse tassuda.
2 - Mart Thom, kes keeldud kombel ühhe
sallaja wõetud hobbosega kelmidega ühhes
seltsis on sõitnud, olli kohto ees, ei salga-
nud sedda mitte.
moisteti:
maksab se hobbose perremehhe Jaan
Kimmelile üks Ru hõbb. sõido-rahha.
3. - Kaebas Josep Ott, et temmal mödaläinud
kuu 21mesel päwal on omma kirstust 7 Rubla
hõbbedad ärrawarrastud: kirsto wõtti on selle pär-
rast ette jänud, et ühtegi wõerast innimest
ei olle karta olnud. Mödaläinud pühhapäwal
on kohtomees Mart Kongas seal tallus käinud,
ja on se perremees Karel Josep arwanud, et se
tallo teine pois Jaan Weinglas se süidlane
ja warras ollema. Sellel korral on kohto-
mees ja need teised ussutes temmale sedda
nõu andnud, et pango ehk kirsto tahha
se
1857.
se rahha kott wälja. Esmaspäwa hommiko on kohhe
rahha kot kirsto taggant leitud. Rahhast on
kaks Rubla hõbbedad pudu olnud. Pallus, et
omma puduwa rahha kätte saaks.
Jaan Weinglas olli ka tallitud, waidles was-
tu, ja ütles, et temma sellest rahhaat ühtegi ei
teadma ja sellest wargusest hopis puhhas
ollema.
Perremees Karl Joseph arwas ka, et Jaan se warras
on, agga ühtegi tähtjad märki ei teadnud muud anda,
kui agga, et pois on üksi Reinal käinud.
moisteti:
Jaan Weinglas peab se rahha, mis weel
pudub, se on 2 Ru hõbb. maksma, muud trahwi
temma ei sa, sest et temma omma tunnistus pudub.
Se maks on sellepärrast temma peale pantud,
et se nenda selle läbbi wäljapaistab, et ta süidlane on,
et peale se antud nõu kohhe rahha-kot wälja tekkis.
4 - Marri Müller ja Jaak Wibur, kes kahhekesse
tüllitsenud olliwad kohto ees, - kulati järrele
ja
moisteti:
Sest et mõllemad süidlased, agga se
naene wähhem, - saab essiteks se naene 10 hopi
witsa ja Jaak 20 hopi witsa. Naesel on omma
kõlbmatta ello polest isseärranis süidi.
Naene pallus, et tedda lastaks sedda ihhu-
nuhtlust rahhaga maksta. maksab siis 1 Ru. hõbb.
(bezahlt)
5 - õijendadi perremehhe Karl Josephi ja temma
poisi Jaan Weinglasi wahhel tülli-assi sel kombel
ärra, poisi kaebluse peale, et se üks wak Rukkid
mis pois ütles sada ollema, selle põllu pruki-
misse eest jääb, mis pois omma wolliga wõtnud selle
perremehhe wenna lubbaga. On siis agga paljalt
tännawust palka nõuda 2 wakka Odre.
Uue-Poltsamaa_vallakohus (EAA.3436.1.1)

Lehekülg 76
1857.
6. - Ans Willmann kaebas, et temmal mödaläi-
nud aastal kaks wakka Rukkid keige kottiga reia-
alt on ärrakaddunud. Teise perre pois Dmitri
Tomingas on sel sammal ajal Rukkid keige kottiga
ühhes tükkis Mart Sammelile müinud 130 kop. hõbb.
eest. Pallus et omma wilja kätte saaks, sest et
arwab, et Dmitri temma wilja warras on.
Dmitri Tomingas olli kohtu ette tallitud,
wabbandas ennast ja ütles, et temma Arrutsaare
Wõhma kõrtsis need Rukkid ühhe Sullustwerre
külla poisi käest ostnud. Olli peale se ka ennast
joobnuks joonud, ja räkis kaksipiddi. Salgas agga
ja ütles, et temma kaebaja Rappeid ei olle
warrastanud. Müija nime ka ei teadma.
Ans Sammel tunnistas, et se kot, kellega
se willi temma poia Mardile on müidud, nenda-
suggune on olnud, - kuidas kaebaja märki
on ülles andnud. Nüüd ollewa se kot kül ärra kaddunud.
moisteti:
Dmitri Tomingas peab maksma
kaebajalle need kaks wakka wilja, se on 4 Ru. hõbb.
ja saab 30 hopi witsu karristuseks.
7 -
Kaebas Soldat Jurri Puder, et kolme näddala
eest taggasi Jaak Peert tedda ollewa peksnud. Kolm
korda on tedda mahha lönud ja 2 kord russikaga möda
pead. Sel korral on temma ka omma rahha ärrakaotanud,
agga Jago peale sedda süiks ei arwa. Pallus kohto-
polelist öijendamist.
Jaak Peert olli tallitud ja kostis, et temma
Jakob Riedmanniga juttul olnud, ja kaebaja temma
peale on tükkinud Wanna Põltsama kõrtsis. Igga
kord on temma Jürri endast emale tõukanud, agga
mitte lõnud.
Wata tunnistust protokolli kirjast 28dast Oktobri k. p.
pkt. 2.
moisteti:
Jaak Peert maksab leppitusse hinnaks kae-
bajalle üks Ru hõbb. Sellest rahhast saab ärra
woetud trahwiks waestelaeka kaebaja polest
selle
1857.
Selle eest, et teise peale tükkis, ja nenda tülli allus-
tas. (üks näddal aega tassuda. )
Mart Weinglas XXX
Jürri Mintel XXX
Jaan Muandi XXX
Ue Põltsama moisas sel 11nel Nowembril 1857
Madli Lindemann tahhab wallast wälja minne nink
on Mardi paewal Seadusse järrele ennast wälja kirjutanud.
koggokonnakohhus sel 14nemal Nowembri k. p. 1857.
koos olliwad. Peakohtomees Mart Weinglas ja kohtomehhed
Jürri Mintel ja Jaak Muandi
1,. Josep Sammel kaebas, et Widrik Tomingas temma aidast
on warrastanud: 1 kuub, 12 naeste-wööd, 1 meeste wöö ja
1 paar sukke ja 1 paar kindid. Muist sellest kraamist
ollema jubba warga käest kätte sanud,. 7 wööd ja 1 paar
kindid puduma weel.
Widrik Tomingas olli kohto ees tunnistas ja ütles,
et temma selle aida-lukku sõrmega ollema lahti teinud ja
nenda kuidas üllesantud, warrastanud. Nelli wööd ollema
temma wenna Hanso käes.
moisteti:
Jääb selleks aijaks õijendada, kui keik teised
kes selle asjasse puduwad, ka kohto ette sawad tallitud.
kirrikowalla kohtomees Hans Wattmann.
2. -
Ants Peperk, kes omma endise poisi Jürri Peperkile
tenistusse palka õigel ajal ei olnud wälja maksnud,
olli kohto ees, kulati assi järrele ja
moisteti:
Perremees peab maksma poisile 373 kop. hõbb.
kui tenitud palka.
3 - Jaan Wattmann peab maksma omma Issa
Mardi wõlga Jaan Tähnassele - poole sest nõud-
missest - 1 Ru hõbb, ka 15 kop. (näddal aega tassuda.)
Uue-Poltsamaa_vallakohus (EAA.3436.1.1)

Lehekülg 78
1857.
awwaldanud. Pallus et kohhus tedda mitte süid-
laseks ei arwaks.
moisteti:
Widrik Tomingas maksab Mällo
Jürrile wilja ja kotti eest ühtekokku
180 kop. hõbb. ja saab warguse eest nuhtlust
Tõnno Sarik arwati süist lahti.
4. - Widrik Tomingas ja Mart Sammel maksawad
Mart Suppsile Sitta harkide eest 1 Ru hõbb.
mis mõnne aasta eest on warrastud.
5. - Wompa Tio Wompas olli kohto ees, tunnistas
ennast Trausi Ansole wiis Ru. hõbb. wõlgo ollema,
ja pallus aega, et ärramaksta; sest et se kord
jõud ei kandma.
moisteti:
Trausi Anso palwe peale peab Tio Wom-
pas nelja näddala pärrast Tännasest päwast
arwates, sedda wõlga tassa teggema.
Mart Weinglas XXX
Jaak Muandi XXX
Mart Kongas XXX
1857.
koggokonna kohhus sel 2sel Detsembri k. p. 1857.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas ja kohtomehhed
Jürri Mintel ja Jaan Muandi.
Jürri Moritz kaebas, et Jürri Kongas teekäi-
1, -
misse peal temma heino on warrastanud, ka kaera kotti
lahti wõtnud, pealese weel ka Neitsi kõrtsis hirm-
saste peksnud. Pallus et kohhus õijendaks.
Jürri Kongas waidles wasto, et temma ühtegi
ei olle warrastanud, ja selle pärrast, et tedda ilmasjatta
wargaks on sõimatud, on temma Neitsi kõrtsis kaeba-
jad 3 korda lönud, Russikaga ja ka piitsa-warrega.
Juhhan Sandes tunnistas, et temma sedda heina-
wötmist teadma ja ka on peelt näinud, kuidas
Jürri Kongas, Jürri Moritsad kuus korda on lönud
möda pead ja silmi. (mõllembad on joobnud olnud.)
Jürri Morits on peale selle peksu omma katki
pekstud silmad moisawallitsuse ees üllesnäitnud.
Kaebaja nõudis 30 Rbl hõbb.
moisteti:
Jürri Kongas maksab Jürri Moritsale
wallo rahha 3 Ru hõbb. ja saab karristusseks 30 hopi
witsu. (näddal aega tassuda.)
Mart Weinglas XXX
Jürri Mintel XXX
Jaak Muandi XXX
Uue-Poltsamaa_vallakohus (EAA.3436.1.1)

Lehekülg 79
1857.
koggokonna kohhus sel 9dal Detsembri k. p. 1857.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas.
kohtomehhed: Jürri Mintel ja
Jaak Muandi.
1. - Jaak Parot ja temma endine perremees Mart
kohto ees,
kulati nende
Peterson olliwad
tülli-assi ärra, ja arwati ülles:
60 kop.
1 paar püksa
Poisi nõudminne:
190 -
-
19 tenitud töö-päwa
35 --
rahha mis antud
Summa 285 kop.
Perremehhe nõudminne:
50 kop
1 köis
1/3 w. Rukkid - 60 --
Linnasemned - 30 --
140.
on siis weel poisel perremehhe käest 145 kop.
pärrida.
moisteti:
Mart Peterson peab Jaak Parotile wälja-
maksma 145 kop. hõbb.
Mart Weinglas XXX
Jürri Mintel XXX
Jaak Muandi XXX
1857.
koggokonna kohhus sel 23dal Detsembril k. p. 1857.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas.
kohtomehhed: Jürri Mintel, Jaan Muandi.
Kaebas Jaan Pajo, et Juhhan ja Hans Barot
1,
temmal temma rahha kirstust 60 kop. hõbb. on ärrawarras-
tanud. Muud ei olle keddagi temma kirstu jures olnud,
kui need, kelle peale kaebab.
Juhhan ja Hans Barot waidlesid wasto, ütlesid
et nemmad mitte ei olle warrastanud; arwasiwad et kaeba-
ja issegi ei teadma, milajal rahha ärrakaddunud.
Tunnistust ei olnud.
moisteti:
Kaebaja kaebtus tühjaks kiusuks; peab rahhule
jäma.
2- Kaebas Teet Moks - moisa metsawaht - et Johann
Sander on metsast kaks saare-puud warrastanud.
Johann Sander ei salganud sedda mitte, ütles et
tarwis puuks on wõtnud.
moisteti:
maksab 25 kop. hõbb saab moisawallitsusse sowimisse
peale sesinnane protokolli kirri wäljakirjutad.
3. Kaebas metsawaht Peet Maks, et Simmo Hans ja
temma poeg Hans Sibbola, Metsast on ühhe saare
poisi
mahharaiunud, ka temma wasto hakkanud ja kirwega
ähwardanud.
Simmo Hans Sibbola kostis et temma ühtegi
puud ei olle raijunud, ja selle pärrast ka omma kir-
west mitte ei olle metsawahhi poisi kätte andnud.
moisteti:
Simmo Hans Sibbola saab karristusseks 20 hopi
witsu. (temma palwe peale rahha trahwiks ümbermudetud,
sest et temma tõbbine on. Näddal aega tassuda.)
Uue-Poltsamaa_vallakohus (EAA.3436.1.1)

Lehekülg 80
1857.
4 Lena Tähnas sai jälle karristud, ja kooli
Mardi juure pantud, et tenistusses ennast
hakkaks parrandama ja parremad meelt wõtma.
5. Kaebas metsawaht Peet Moks, et Mart Hanson,
kes haggo on warrastanud, mis Kokka Mardi ommad,
on suud prukinud, ja temma perremees Andres
Juhhanson on ka selles sammaa nõus olnud.
Temma - metsawaht - on need warrastud haod
temma käest kül ärrawõtnud, agga süidla-
sed alles trahwimatta.
moisteti:
Mart Hansson ja Andres Juhhanson peab ees-
tullewal kohto päwal moisas ollema.
Mart Hansson olli wimaks ka kohto ees ja ütles
et temma koggematta on Kokka Mardi haggu
wõtnud.
15nemast Märtsi k. p. 1855.
6. wata Protocolli-kirja
Tõnnissonile rahha.
sai wäljamakstud Mihkel
Mart Weinglas XXX
Jürri Mintel XXX
Jaak Muandi XXX
1857.
koggokonna kohhus sel 30nemal Detsembri k. p. 1857.
koos olliwad. Peakohtomees Mart Weinglas
Kohtomehhed: Jürri Mintel
Jaak Muandi.
1, Andres Roots arwati moisawalltsusse polest
sedda wäärt süidlaseks, et piddi 15 hopi witsa saama.
Temma palwe peale leppis moisawallitsus, et
selle ihho hirmo rahhaga maksab.
2.- Jaak Weinglas, kes Jaan Reimanni haggu -
kolm unnikud - on omma mele wallaga ärra
winud, - olli kohto ees, ei salganud sedda kül
mitte, et sedda teinud; ütles agga, et teine selle
wasto jubba enne temma haod on ärrawinud.
Ei olnud tunnistust, et Jaan nenda teinud.
moisteti:
Jaak peab Jaani haod taggasi andma,
wiis sülda.
3. Andres Kongas, kes Jaak Hanssoni rahha on ärra-
warrastanud 275 kop. hõbb. olli kohto ees, ja jäi süid-
laseks, selle läbbi, et temma essimest korda selle
rahha olli ärra wõtnud, agga jälle taggasi andnud.
Teine kord, sel sammal ösel, on se rahha jälle
ärrakaddunud ja kot leitud Andresse käest.
Mõllemad on kõrtsis joomisse peal olnud.
moisteti:
Andres Kongas maksab Jaak Hanssonile
25 kop. hõbb. ja saab 30 hopi witsu.
Jaak Hansson saab kõrtsis joomise
eest 20 hopi witsu.
Mart Weinglas
Jurri Mintel XXX
Jaak Muandi XXX
Uue-Poltsamaa_vallakohus (EAA.3436.1.1)

Lehekülg 81
1857.
4.- Carl Milleri kaebtuse peale moisteti:
Kontrakti põhja peal maksab Hans
Wattmanni naene Lena - kirriko-wallast
-
hüiri maja perremehhe Carl Mil-
lerile 1 Ru hõbb. igga kuus. Kui nae-
ne sedda hüiri mitte ei maksa,
ikka maksmatta jättab nenda kui
enne, - siis peab kahhe näddala
pärrast honest wälja minnema.
5. - wata protokolli kirja 23dast Detsembri k. p. pkt. 5.
Mart Hansson ja Andres Juhhanson olliwad
kohto ees ja ütlesiwad, et nemmad need haod
on koggematta wõtnud. Suu pruukimist ei
olle olnud.
Kohtomees: Mart Kongas teadis räkida, et
Mart Hansson on suud prukinud.
moisteti:
Mart Hansson saab karristusseks
15 hopi witsu.
Mart Weinglas XXX
Jürri Mindel XXX
Jaak Muandi XXX
1858.
Koggokonna kohhus sel 15nemal Januari k. p. 1858.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas
kohtomehhed: Jürri Mintel ja Jaak Muandi
1, Fritz Reinert, kes Andres Polkale - kawerre-
wallast 40 kop. hõbb. wõlgo, olli kohto ees, ja waidles
wasto, ütles et agga paljalt 30 kop. sedda wõlga
ollema.
moisteti:
kaks näddalad aega, ja peab siis 40 kop. hõbb
ärra maksma.
2. - Jürri Andresson kaebas et Pallopõhja mehhed:
Tõnnis Jürjenson, Kahhu Jacob ja wend Mihkel,
temma heina kuhja on omma loomadega
ärra söötnud.
Tõnnis Jürjenson ja Mihkel Mick ütlesiwad,
et nende hobbused kül on selle kuhjasse putunud,
agga ei olle mitte suurt kurja teinud. Jakob
Mick salgas hopis wasto, ja ütles, et temma
teada temma hobbone ei olle putunud.
Kaebaja nõudis 4 Ru hõbb. kahjutassumist.
Kohtomees Mart Supps, kes sedda kahjo on käinud
ülle watamas, arwas et rohkeste üks koorm heinu
on olnud kuhjast pudu.
Tõnnis Jürjenson ja Mihkel Mick nurrise-
siwad, et neile sedda kurja suggugi ei olle näida-
tud, ja heinad ilma nende näggematta ärra-weetud.
moisteti:
Tõnnis Jürjenson ja Mihkel Mick
maksawad kumbgi 1/2 Ru hõbb. Summas
3 Ru. hõbb. kaebajalle kahjutassumist.
3. - Tõnnis Jürjenson sai süidlaseks arwatud,
kohtomehhe wasto hakkajaks ja teotajaks,
saab 15 hopi witste wäärt karristust, ja mak-
hõbb. (näddal aega tassuda.)
sab waeste laeka 3 Ru
Mart Weinglas XXX
Jürri Mintel XXX
Jaak Muandi XXX
Uue-Poltsamaa_vallakohus (EAA.3436.1.1)

Lehekülg 82
1858.
koggokonna kohhus sel 20nemal Januari k. p. 1858.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas
kohtomehhed: Jürri Mintel, Jaak Muandi.
1, moisawallitsusse ja koggokonna kohto polest
anti lubba, et se wanna Anno Lindemann ommas
saunas omma ellopäwad woib ellata.
2, Jürri Kongas maksab waeste-laeka 1 Ru
hõbbedad: Temma peab sedda rahha Libbeda
Hansule maa-prukimisse eest maksma. Agga
selle pärrast, et teine maad ei tohhi kaubelda,
jääb se rahha waestele.
3. Jürri Morits olli kohto ees, ja lubbas
Andres Kongasse eest wõlga wäljamaksta
6 Ru 75 kop. hõbb. Jäi siis Andresse lehm
se kord müimatta, ja andis ennast Jürri
selle lehma hinna peale toetes, Andresse
wõlla tassujaks.
4. Mats Wompas, kes moisa heinu on
warrastanud olli kohto ees; agga ütles, et
wägga pissut on wõtnud. Moisawallitsusse
kaebtuse peale moisteti:
Saab 10 hopi witsa karristusseks.
5. Willandi korteri puu-weddajad: No 65. 66. 70. 71. 72.
74. 75. 76. 77. 79. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 8. 9. 10. 11. 12. 13.
ärraandjaks lähheb Jürri Mintel.
14. 15. 16.
Mart Weinglas XXX
Jürri Mintel XXX
Jaak Muandi XXX
1858.
koggokonna kohhus sel 27mendal Januari k. p. 1858.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas
Kohtomehhed: Jürri Mintel, Jaak Muandi.
Karel Joseph kaebas, et Jaan ja Hans Mangelson temma
1, -
wõamis wäljakaewatud kiwid, kaks sülda on ärraweddanud.
Pallus, et kohhus selletaks.
Jaan ja Hans Mangelson kostsiwad, et nemmad
kül, agga koggematta, ehk ühhe poole sulla wäärt
nendest kiwwidest on ärraweddanud.
Tunnistust selgemalt kaebaja poolt ei olnud, kelle
läbbi tõeks olleks jõudnud tehja, et nenda paljo kiwwa
on olnud.
moisteti:
Jaan ja Hans Mangelson tassuwad kaebajalle
5 jalga kiwwa taggasi, nendest kiwwidest, mis jubba
moisa on weetud.
Mart Weinglas XXX
Jürri Mintel XXX
Jaak Muandri XXX
Koggokonnakohhus sel 11nemal Webruari k. p. 1858.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas.
kohtomehhed: Jürri Mintel, Jaak Muandi.
1, - Tio Wompas, kes Jaan Pajole on weel tenistusse-
palka wõlgo jänud, olli kohto ees, ei salganud sedda
mitte, - ütles agga, et temmal mitte nüüd ennemb
makste ei ollema, sest et maja-kraami keik on
omma wäimehhe kätte antnud.
moisteti:
Wäimees Jaak Pull peab eestullewal süggisel
1 1/2 wakka Rukkid Jaan Pajole ärratassuma.
Uue-Poltsamaa_vallakohus (EAA.3436.1.1)

Lehekülg 83
1858.
23, 25, 26, 29. 30. 34. 35. 38.
Jaama-moona-weddajad:
39. 40. 41. 42. 43. 44. 46. 47. 48.
49. 51. 52. 53.
Mart Weinglas XXX
Jürri Mintel XXX
Jaak Muandi XXX
Koggokonna kohhus sel 24dal Webruari k. p. 1858.
koos olliwad: kohtomehhed. Jürri Mintel, Jaak Muandri
Mart Kongas.
1, Andres Johannson kaebas, et temma omma hobbuse
omma sullase Ans Hanssoni kätte on andnud palgi metsa-
Poisi waletusse läbbi on hobbone ühhe palgi alla jänud, ja
ärra lõpnud. Hobbose eest ollewa temmale pakkutud 26 Ru
hõbb. Pallus et kohhus wõttaks selletada ja õijendada.
Ans Hansson olli kohto ees, ütles, et temma ühhe
puu polele raijutud on seisma jätnud, omma hobbuse
jurest on ärra läinud ühte palgi-pakko toma. Selle
aja sees on Jaan Kondas ka üht puud raijunud ja ar-
was temma, et selle puu kukkumisse läbbi, temma
poolraijutud puu on hobbose selga kukkunud ütles
et Jaan Kondas ollewa joobnud olnud.
Jaan Kondas kostis, et temma puu-oksad suggugi
Anso poolraijutud puu külge ei olle putunud.
Arwati se hobbone 20 Ru hõbb. wäärt, ja
sest ja sellepärrast, et sullane ka mitte mele-
moisteti:
ga sedda kahju ei olle ette näinud, - waid agga
omma holetuse läbbi on lasknud sündida,
arwatakse sedda muist õnnetuseks, ja kannab
perremees 10 Ru hõbb. ja Sullane 10 Ru hõbb.
kahju.
Andres Johanson ei olnud selle kohtomoistmissega
mitte rahhul, - lubbas suremad kohhut nõuda.
1858.
2. - Mart Weinglas, kelle käest Jaamas käies üks
pool wakka kaera on ärrapudunud, olli kohto ees,
ütles, et pudu kül on olnud agga ei ütlend ennast
teadma, kust se pudus tulnud.
moisteti:
maksab 50kop. hõbb. selle puduse eest.
3. - Rein Lindemann tunnistas ennast Mats
Pärenile 125 kop. hõbb. wõlgo ollewa. Olli ka
Pearahha temmal alles maksmatta.
moisteti:
Peab Matsile Jaanipäwaks rahha ärramaks-
ma. Pearahha wõlla-pärrast saab ihhunuhtlust.
4. - Jaak Peterson, kes Jaama-tee peal koggokonna wõõr-
mündri Mart Suppsi taskust olli püidnud walla-
rahha ärrawarrastada, olli kohto ees, salgas kül wasto,
agga wöörmündri kaebtuse peale moisteti:
Jaak Peterson saab trahwiks 30 hopi witsa.
Jürri Mintel XXX
Jaak Muandi
XXX
Mart Kongas
Uue-Poltsamaa_vallakohus (EAA.3436.1.1)

Lehekülg 84
1858.
koggokonna kohhus sel 3dal Martsi k. p. 1858.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas
kohtomehhed: Jürri Mintel.
Jaak Muandi.
1.- Moisawallitsuse polest tõsteti kaebtust, et Perremees
Jürri Kongas, sel korral kui temma Tallust lahti tehtud,
rukkid on kassinam wälja küllinud, kui õige ja parras
ollema temma praego weel 3 wakka Rukkid moisale
sellest seemne jaost wõlgo. Ka ollema Perremees jätnud
3 Sülda haggo ja 2 Sülda puid wiljaweddamatta.
Jürri Kongas kostis, et nende maade peal milalgi
nenda paljo rukkid ei olle wälja küllitud olnud, kui nüüd
moisawallitsus nõudma, - pallus, et agga rahhule jädaks.
Puud ja haod ollema temma kül wäljaweddamatta jätnud.
moisteti:
Jürri Kongas tassub moisawallitsuselle
ühhe puu-sülla ja kolme sülla haggude eest 3 Ru 90 kop.
Puu süld arwati 150 kop. ja hao-süld 80 kop. hõbb.
1 Ru 75 kop. on Jürri Kongas Sammelde-weddamissega
jubba tassunud; on siis weel 2 Ru 15 kop. hõbb. maksda.
2. - Kulati keik wastastikko waidlemissed ja juttud ärra, ja
moisteti
Jürri Kongas peab maksma Jürri Jürriensonile
tenistuse-palka, mis maksmatta jänud, -
weel üks wak Odre ja 35 kop. hõbb. rahha.
(mihkli päwa aeg tassuda.)
kaebtuse asjas, Karl Reinerti wasto
3.- Tõnnis Epro
moisteti:
Karl Reinert maksab Tõnnisselle 2 Ru
hõbb. woori-rahha, mis weel saamatta,
kahhe näddala pärrast ärra.
1858
4. - Jürri Tamm ja temma endine Sullane Josep
Wattmann olliwad kohto ees, - selletati nende tenistuse
wahhel tõusnud tülli-assi, tenistude ja teiselt
poolt palganõudmisse pärrast sel wisil ärra, et
mõllemad peawad üksteisega rahhule ja tassa
ollema.
5. - Josep Mühr saab heina-warguse trahwiks
30 hopi witsu.
Jacob Niggult on Jaan Kertile maksa 6 Rbl 30 Cop
nink lubbab teine aasta kui passi järrele tulleb
sedda rahha ärra maksa.
Mart Weinglas XXX
Jürri Mintel XXX
Jaak Muandi XXX
koggokonna kohhus sel 31mesel Martsi k. p. 1858.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas.
kohtomehhed: Jürri Mintel ja Jaak Muandi
Mihkel Pachker, kes metsawahhi Peet Moksi käsku ei
1, -
olle wõtnud kuulda, olli kohto ees, ja ei salganud sedda mitte,
et temma kässu on jätnud täitmatta.
moisteti:
Mihkel Pachker maksab 5 Ru hõbb. trahwi, waeste laeka.
(mahhajäetud se trahw.
leppitusse kombel.
wata Protokolli-kirja 11nemast martsi k. p. 1856.
krono-wilja-wõlla-rahha eest makseti Intressirahha wälja.
1
5 Ru hõbb.
Mart Weinglas
17 - 50 kop.
2, Hans Janno
7 - 50 .
3,
Hans Sabba
4. Madli Bergmann
Summa - 35 Ru hõbb.
Uue-Poltsamaa_vallakohus (EAA.3436.1.1)

Lehekülg 85
1858.
3, Kaebas Jürri Rumm - Wanna Põltsamalt - et temmal
Hans Saika käest 130 kop. hõbb. sada ollema. Hans pan-
tima temma rahha, ja ei maksma ärra.
Hans Saik kostis, et Jürri Rumm temma käest
ühhe rautud ree on laenanud, sellega palja tee aeg
10 päwa teed käinud, ja peale se hopis kullunud ja
ärralaggunud taggasi tonud.
Jürri Rumm ei woinud se wasto mitte waielda.
moisteti,
Ree-kullumisse eest jääb 60 kop. hõbb. ja peab
Hans Saik kaebajalle weel 70 kop. hõbb. wäljamaksma.
Ann Tähnas, kes Jürri Sanre käest ühhe Peitli olli
warrastanud olli kohto ees, ka temma mees Ants,
leiti süidlane ollewa, ei salganud ka isse mitte hopis
waid püidis omma meest ka süidlaseks aijada.
Kaebaja pallumisse peale, kes omma on kätte sanud,
moisteti:
Ann Tähnas saab warguse eest 10 hopi
witsu karristusseks.
5. Andres Johannson kaebas, et temmal Süggise on kaeru
Reiaalt ärrawarrastud. Ann Tähnas ja Ann Saas isse
on tunnistanud, et nemmad temma wilja wõtnu
Pallus et kohhus wõttaks õijendada.
Ann Tähnas ja temma mees Ants, Ann Sass ja Temma
mees Endri, olliwad kohto ees, ja ei salganud mitte,
et nemmad ühhe Sõala täie kaeru tallu-reiaalt
on wõtnuwad.
Kaebaja palwe peale moisteti:
Ann Tähnas ja Ann Saar maksawad
ühhe Sõala täie kaerde eest 25 kop. hõbb. perre-
mehhe Andres Johannsonile. Warguse trahwiks
saab Ann Tähnas 15 hopi witsu ja Ann Saas
maksab peksu assemel 1 Ru hõbb waestelaeka.
Mart Weinglas XXX
Jürri Mintel XXX
Jaak Muandi XXX
1858.
koggokonna kohhus sel 6dal Aprilli k. p. 1858.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas
kohtomehhed: Jaak Muandi, Jürri Mintel.
Kaebas Ness Rein, Wannapõltsamalt, et Jaak Reinthal
kellega temma lauda on saginud, rummalusse läbbi sae katki
on murtnud. Saag on 6 Ru hõbb. maksnud. Pallus et kohhus
aitaks nenda õienada, et kahju poleks jääks tassuda.
Jaak Reinthal kostis, et Saag laudo leikades kül
kuddawisi se kahju tulnud
nende käes on katki läinud,
ei tea temma selletada.
moisteti:
kahju kül poleks, agga sest et kaebaja kätte se saag jääb
ja sesamma ka mitto ennamb uus ei olle olnud, - maksab
Jaak Reinthal ommalt poolt 2Ru hõbb. kahjutassumiseks.
2, - Mart Lustus, Lustiwerre walla pois, kelle rahha on
ärrawarrastud olnud, - ja kes sedda rahha on Meritsa
Tallu aggarikkus käinud tagga otsimas, ja sealt leidnud,
on Perremehhe Juhhan Meritsa ja temma poia Antsu
käest seal peksa sanud. Mart Lustuse palwe peale
Tunnistaja Jürri Woika.
moisteti:
Juhhan Merrits ja temma poeg Ants maksa-
wad kaebajalle kumbgi 75 kop. hõbb. leppi-
tusse-hinde.
Mart Weinglas XXX
Jaak Muandi XXX
Jürri Mintel XXX
Ambla_Vallakohus (ERA.2393.1.182)

Lehekülg 2
1
Protokoll.
1921 a. oktobri kuu 17 päewal ilmusin
mina Ambla valla vaeste laste kohtu esimees
H. Berendsen ühes kohtu sekretääri 8 Jul.
Hummel'iga ja Rasa ringkonna külavanema
Juhannws Saamega. Wistla külasse Mädisse
talusse, et 14 okt s.a. Ambla haigemajas
surnud Otto Ado p. Pudro warandust, mis
eel pool nimetud talus asub ja mis-
sugune talu Pudro omandus, üles
kirjutada ja hoole kande alla wõtta, aluseks
võttes asjaolu, et kadunul kedagi omastat
koha peale ei jäenud kes waranduse
alal hoidmiseks wastutav oleks. Kohale
ilmudes leiti, et kõik ruumid milles
Otto Pudro elanud, lukkus olid ja
talu kaebades ruumiks elutuba rentniku
Bötckeri abikaasa Pauliine Bötcker
seletas, et uksed on sulutud Pudro

Lehekülg 3
ära oleku ajal haigemas, tema - Pudro - väi-
mehe Simptmanni ja Raua ringkonna
küla vanema Juh. Saame korraldusel
ja kõik ruumides olev liikuw varandus
sisse jäetud. Wõtmed olla Pudro tütre
tütre Lydia Simptmanni käes, kes
käesolewal aja Järwa Jaanis koolis käib
Sel pool kirjeldatud põhjuseid aluseks
võttes määrasin: Pauliine Botckerile
üles anduks teha Lydia Simptmannile
kui ka tema wanematele, kiri nemad
peaksid katset tegema suletud ruumidesse
sisse tungida teatadas, et neil selleks
õigust ei ole, enne kui kadunud
vend kes matmise puhul kohale
ilmub ühes ameti wõi midagi Mädisse
min talusse ilmub ja siis ruumides
olewa waranduse ülas kirjutab. Juhtu-

Lehekülg 4
2
mul kui nad kulust hoolimata
ruumidesse tahawad tunngida on
Pauliine Botckr wõi tema mees, kui
ta kodus juhtub olema; kohustatud
jalamaid külavanema Jul. Saame
poole pöörama ja teda kohale kutsuma
Kuulutud: P. Bötker
Kohtu esimees Fäeremsem
sekretär: JulHummel
Külawanem: Jaama
Määrus
1921 a Novembri kuu 7 päewal mina Ambla
Valla vaestelaste kohtu esimees läbi kaaludes Otto Pudro
varanduse üles kirjutamas ja hoole alla võtmise asjas
määrasin, silmes pidades, et asja osalised väljas-
pool valla piirisid elawad ja paranduse jätja

Lehekülg 5
Vend Tallinnas elab mis pärast nende kohale
kutsumiseks pikem tähtaeg tuleb ette näha.
selle pärast määrasin: Waranduse üles kirjutse
päwaks 8 dets. 1921 a. sell päeval kohtu kirju-
tajaga koha peale sõita ja kutselehtedega
asja osalised koha peale kutsuda.
Ambla v. Vaeste laste kohtu esimees
Häärenkai

Lehekülg 6
3.
Protokoll
1921 a. detsembri kuu 8 päeval ilmusin mina
Ambla v. Vaeste laste kohtu esimees H. Berendsen
ühes kohtu sekretääri F. Hummeliga oma määruse
põhjal 7 novembrist 1921 a. Ambla v. Rava kogu-
konnas asuvasse surnud Otto Pudro' st järele
jäend "Madise" talusse, et varanduse üles kirjutust
toimetada. Asja osalised kes kohtu poolt kohale
kutsutud olid ilmunud ja nimelt- Kalmin
vaud Oskar Pudro, tütre tütar Lydia Simpt-
mann, ja Madise talu rentnik Karl Botcker
Nimetud otsuste juures olekul said avatud Otto
Pudro elumaja uksed ja majas olev warandus
järele vaadatud. Kõige hoolsama jälgimise taga-
järjel leidus majas järgmine varandus mis
nimestikus üles on tähendud ja koha peal
ära hinnatud. Raha ega väärt paberid ei leidu-
nud, peale Wene aegse hõbe- ja wask raha mis
üksik asjalikult nimestikku võetud. Peale selle on
nimestiku võetud raha summa mis Otto Pudro
Ambla_Vallakohus (ERA.2393.1.182)

Lehekülg 7
haiguse ajal Ambla haigemajas olles raawitsega kate
hoiule annud ja missuguse summa ühes
taskuraamatuga raaviteja poolt valla kohtule
üle on antud Ükstuhat kaks sada viisküm-
mend neli Em. (1254). 50 penni.
Kohtu esimees Häesenku
Sekretär Juhkummul
Ose Nudri
Tunnistjad
Кянке
H. Bõtker.
J. Simtmann

Lehekülg 8
4
Akt.
1921. detsembri kuu 8 päeval minna Ambla
valla vaeste laste kohtu esimees ühes kohtu sekre-
tääri J. Kummel'iga ja surnud Otto Pudro
venna Oskar Pudro kui ka alamal alla-
kirjutanud tunnistajate juures olekul. Otto
Pudro varandust üles kirjudates ühes juures
olijate nõusolemisel kui ka sel alusel, et
koha peal olev wili wõib rikki minna
sama ka wäärtuse poolest alla langeda
otsutasin wilja mis nimetamise üles-
tähendud koha peal ära müüa enam
pakkumise teel. Awalikul enam pakku-
misel sai wili müüdud Ludwig Malmis
nuksid 230 mrk. puud ja odrad 160 mrk.
Saadud raha valla kohtu juure jätta kuni
edespidise korralduseni.
kohtu esimees Ileganda
Sai Pudna Bötker H. Bötker
Semtmanik

Lehekülg 9
5
Surnud Otto Pudro'st järele jäenud
Varanduse nimestik- valmistatud 8 detsemb.
1921 a. Ambla v. vaeste laste kohtu poolt.
Asjade nimetus / Hind
nuk. 10.
1
üks kummut.
1000 -
2
Üks väike kohwer
100
3
Üks seina peegel -
100 -
4.
Jalaga õmbluse masin /Singer/ 1000-
5
Üks söögi kapp
100 -
6
Kaks puust woodid /vanad/ 100 -
7
neli tooli ära - 40 -
8
Üks väikene laud - 10 -
9.
üks seina kell
50 -
10 Üks väikene köögi laud 10 -
11
V Kolm vask küünla jalga
150 -
12
kaks kupliga lampi ja
lille vaasid
13
Üks kohwi kõrwetaja
100
14
kaks kirwest
50
50 -
2860

Lehekülg 10
2860
15 Üks raam saag ja vinkle
vänt
v 16 kahed tangid ja haamer
10
10
17 Keedu nõud /köögi riistad/
50
18 Üks labidas ja sõnniku
hark
12
19 Üks põranda hari -
20
20 Üks riide kappi /pruun/
100
v21
üks hall pool peetud pool-
villane ülikond
V22
300
üks naesterahva kasukas.
100
v23
Neli sulist padi
50
24 Üks naesterehva hõbe uur
ühes ketiga - 1000 -
S. Lydia Simptmannle
välja antud: J. Simtmann
25 Raha Eesti markedes - 1254 50
26
Wene raha:
a) kolm hõbe wiie kümne
kopikalist - Rub. 1-50
b) neli teistkümmend 20 kop.
hõbe raha - " 2.80.
c.) üheksateist kümmend
15 kop. hõberaha 2.85

Lehekülg 11
6
d.) Seitse kümne kopik
Käes olevas nimertusus
näidatud Wene ja
hõbe raha - R. - k. 70.
Saksa raha vastu võtnud.
e) kulni 5 kop. - 15
3. IV. 28 a. L. Smman
f. ) Vaskraha - 70.
g.) Kaks 10 penn. "Ober-osti"
27 Rukkid 53 puuda 20 No. á 23a 12305.
28 Odrad 14 1/2 panda á 160 2320
29 Seitse tündrit kartl. á 120 840
30 "Madise" talu koht N 10
ostetud 1909 a. tollaaegne
hind 2500 rubla.
22.229 -
Kohtu esimees L. Perenkel
Juures olijad Sekretär juurim
Ose Nuetna
H. Bötker.
K. Bötker
J. Simtmani
Peale varanduse nimestiku
Ambla_Vallakohus (ERA.2393.1.182)

Lehekülg 33
Varanduse üleandmine akt.
1926 a. veeb. kuu 18 ilmusin mina Ambla valla
vaeste laste kohtu liige M. Pukspuu ühes sekretäri
J. Himmeliga Ambla v. asuvasse "Madise" tallu
kohtu määruse põhjal 4 veebr. s. a., et surnud Otto
Pudro'st järele jäänud varandust tema pärijale Lydia
Simptmannile üle anda - kohale oli kutsutud
Lydia Simptmanni isa Johannes Simptmann
kellele ka kraami nimestiku järele sai üle antud.
välja antud need asjad, millised varguse teel
kaduma läinud ja, millise varguse jälgile pole
saadud. Puuduvad järgmised asjad 1/ kaks vask
küünla jalga, 2/ kahed tangid, 3/ üks hall pool villane
ülikond, 4/ neli sulist padi, 5/ üks naiste-
rahva kasukas, 6/ üks voodi tekk /vatta N 6/
7/ uus raam-saag -
Kohtu liige: M Pukspuu
Sekretär: Jul. Hommul.
Vastu võttis üle andmise akti järele J. Smitma
H. Bätles