Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 503
Sellest Postimehe jaoks umbes
1 rublaline kuulutus
Wäga Austatud
"Postimehe"
toimetus- ja tallitus
Eesti Rahva Museum
Südamest palun all-
pool järgnewaid ridasi Teie
auwäärt lehe küljele ära
trükkimiseks lahkelt ruu-
mi lubada, waese sõja mehe
palwet läheb pääma ka
Tallinn teat. ja Päewalehes
ära trükkida, nendest
lehtedest palun igast üks
No. No. saata kus trükitu
Lehe, ühes saatmisega panen üks 1 rubla
Sõitsin,
4 kuu pärast uuesti waba-
tahtliselt esimeste Sõja-liini!-
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 89
53
53
79
Kiiewist haige majast 28/IX.
Saadud: OKT.1916
w. a.
Eesti Rahva Museum
Posti mehe tallitus
Palun teie auustatud lehes-
järgmiste ridadele ruumi
Terwitan kodusid, ja ka
sugulasi, tutawaid ja nimelt
eesti neidusid, ja palju tänu
neile kirjade eest
Eesti sõja mees
August Liiwak
Jõgewalt Herjan wallast
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 8
Ei saa tarvitada
G. N
J. Rainis
Kuld ratsu
Pööripäeva muinasjutt viies vaatuses

Lehekülg 49
V
Kuramaa Schveitsis.
Matkamärkmeid läbi suvise Läti.
Meie, eestlased, tunneme võrdlemisi hästi nn.
Liivimaa Schveitsi, maastikuliselt ja ajalooliselt ilusa-
mat ja huvitavamat kohta Lätis, mis seotud Sigulda-
Turaida-Krimulda nimedega. Kuid vist vähesed on
kuulnud midagi lähemalt Kuramaa Schveitsist.
Isiklikult olen lugenud ja kuulnud sellest maa-
kohast palju ülistavat, sellep. olles oma matkajät-
kuga Kuramaal otsustan külastada ka seda maa-
nurka.
Kuramaa Schveitsiks kutsutakse Lääne-Kuramaa ilu-
sat mägimaastikku Kandava, Sabile ja Talsi ümb-
ruses. Eriti Kandava-Sabile kauni Abavajõe
oruga pakub suurepäraseid vaatepilte.
Kuramaa Schveitsi võib sattuda mööda Riia-Ventspili
raudteed. Ühel ilusal õhtupoolikul väljungi Kandava
jaamas rongist ja sõidan enamasti juutidest täiskii-
lutud bussil 6 km. eemal asuvasse Kandavasse.
See ajalooline linnake asub Abavajõe ürgoru paremal
sügavat
kaldal. Linna piirides leidub kaks põikorgu, mille
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.17)

Lehekülg 57
Eesti Rahva Museum
34 33
45
te hulgas saksa
lennumasina pääle
ka viis paukku -
masin lendas ära
On küll oodata,
et mõnigi verine la-
hing pea tuleb - sest
wene wägede juhata
jad ei taha taga-
nemisest kuuldagi,
Tahaks küll wäga
teada, mis kodumaal
tehtakse, jääb ta vist
sõja tallermaast kõr-
vale; ühtki teadet
ei ole aga mulle
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.25)

Lehekülg 15
wilu tuult. Naabruses olew kaupmees
hra K. saab aga "Postimehe" ilusti kätte
wistist ei kardeta tema mõju.
Et nüüd Lüganuse kaupmeest wahest
wastutusele wõiks wõtta - kuid seda palun
tegemata jätta, seda tähele pannes, et oma
kirjutuses olen ainult oma arwamist
awaldanud, wahest wõiks see teisiti olla.
Kül oleksin häämeelega niimõnigikord
mõnda sõnumi "Postimehesse" saatnud - ja
oleks nimelt kibedat piitsa nendele annud
sest seda on nad wäärt.- Näituseks üks lugu
Aasta 3 eest määras Püssi walla wolikogu 2ne
kooliõp. lisa palka à 80 rbl. aastas - sest nende
maad on liiga kehwad (50 rbl. rendi all)
Nüüd aasta eest wõeti 20 rbl. maha kumma-
gilt- ja tänawu wõeti kõik maha. Palga
saamine on 1 Januarist - 1 Januarini. Üks nendest
on tänawu aasta palgast kõigest 25 rbl. kätte
saanud, ja sedagi 5-6 korra järel käimi
sega ja sedagi wast sügisel. Teed käia oli
igakord 20 wersta, - edasi-tagasi....
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 97
2.- nägemine enne sõda.
Lõuna hommigusd Tõusis taewa
lautuses! pilw must ja kohutow
aga kitsas- ja wajus põhja õhtuse
et küll püüdsin ennasd warjule
hoida aga lage nurmede wäljad.
ei olnud kuhugi warjule minna.
Ja wihma ei tulnud mitte ühte tera!
3. nägemine 1. weeb. 1916. a.
kuld riiedes kesk ealine wene sõja wormi-
riided seljas,- nagu kintral näha prantsus
lõua habemega, 1 küünla jalg käes
kahe haruga- ja pandis küünlad tiguga
põlema ja wiimaks, 1, ainsa küünla aga
järgimööda küll süütas esite jalla otsas. 2 k.
ja 1 järele, aga need küünlad kõik.
ollid 3 weerand juba ära põlenud ainus
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3400)

Lehekülg 11
V.a. "Postimehe" toimetus!
Palun käesolewat kirjutist Teie lp.
ajalehes avaldada ja tasu alla arvata.
Raela sulane Katte, pärit Lohusust teenis
kirjeldatud juhtumiste ajal Maarla külas.
Kaunsi parun Kimmelthani ja köstri lood
jutustas end. Mustvee köster Buck.
Austusega Ervele Einits
Tartus, 19. V. 1928.
Tähe 14-1
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3395)

Lehekülg 4
3.
ükskõikset nägu tehes.
"Eks ikka Linda olla ise kirja saatnud ja kutsunud, rääkis-
Jüri, - sellepärast siis ka kusta suures häämeeles toonud
Rõgula poest omale koguni sebinnus saapad ja
Lindale kingituse..."
"Soo!" ümises Karla muiates
"See ei või õige olla, et ta kingitusi ostis," vaidles natule-
elutõsisem Jaan vastu.
"Mispärast siis õige ei ole?“ õiendas Jüri pahameelselt,
Käisin ise ühel õhtul Tõrvapalu Anu pool. Tüdrukud
seletasid, et nemad uksetaga kuulatanud, kui perimees pere-
naisele rääkinud, mis kingituseks ostetud ja kuidas neid Kuusikul
vastu võetud. Kosjaisaks olnud ju Kustal oma peremees."
"Või nii, siis oli ikka tõsi taga." ütles Karla vahele.
"Noh, jätkas Teiba Jüri keset tuba harali jalgu seiswa
jäädes, - sõitnud ikka selles mõttes sinna küll. Permees
tulnud õuele vastu ja kui teada saanud, et asjad sedasi,
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 89
Suured jõud kogutakse kokku, kes lähema-
tel päewadel lõõma saawad. Iga päew
weerewad mitmewerstapikused wõitlejate
salgad wõitlusenurmele. Paljud asja-
tundjad julgewad isegi pajatada, et need
wõitlused sõjalõpu õige ligidale toowad.
Juba küsitakse üksteiselt: "Millal
lõpeb sõda?"
Loodame, et kõik hästi läheb ja
rahwas rahulikult jälle oma harilikusse,
igapäewasse töösse wõiwad hanguda ja
neid haawu parandada, mis sõda löönud.
Juhan Hurt.
Adress:
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 206
133
110
157
Saadud: 20 OKT.1916
tatud:
Austatud "Postimehe"
toimetus!
Eesti Rahva Museum
Palume alamal nime-
tud eesti sõjameeste
terwitused oma
weergudele mahutada:
Ernst Läll
Andres Rant
Aleksander Wolberg
Mihail Miilast.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 140
Kaitsekraavides on soldatidel igav.
Ja kui palav päike kuklatagust kõrve-
tab, siis pole ka sugugi lõbus päevi kaevi-
kutes mööda. Kuna Galitsias vaenlane
meeletult pääle tormab, siis on ta Dubissa
juures end täielikult kaitsmise seisukorda
seadnud. Nõnda juba teist nädalat.
Kel võimalik, see otsib karastust
Dubissa ja Neemani jões, mille vesi
väga soe ja mõnus
Eest Rahva Museum
Suveõhtud on aga üsna meelepärased.
Kostab siit kui säält sõjameeste maru-vägev
laul – muidugi lasevad laulu need, kes
reservides puhkusel, tulejoone selja taga.
Ja kui õhtu-hämarus maad katab, hakka-
vad siin ja sääl üksikud püssi paugud
kõrvu kostma, mis valjemaks, valjemaks
läheb...
Juhan Hurt.
Adr.: Br Grüamb apinik

Lehekülg 150
Teie wenna laenude asjus arwas nõukogu tema poolt ettepandud
tingimised wastuwõtta, nõnda et see asi jälle korda saab aetud.
Põhja Kred.-Ühisuse juhatus oli nõus meie ühisustele
korterit muretsema, sel puhul, kui põgenemine tuleb;
nimelt wõtaksiwad nemad sealsamas kõrwal
olewad ruumid 6-7 tuba siis ära, ühisused peak-
siwad aga ka selle eest üüri maksma. Nende ruu-
mide peale on neil Põhja kred. Ühisuse eestseisusel kuni
1 Septembrini, eesõigus. Selleks ajaks peaksiwad
ühisused selgusele jõudma kas nad tahawad sinna
korterit saada ja kas nad nõus on selle eest
maksma. Herra K. Baars rääkis, et tulewal
Laenu- ja Hoiu
laupäewal Tartus ühisuste asemikkude koosolek
ärapeetawat, kredidi muretsemise asjus, siis ehk
wõtaksite waewaks seda asja koosolejatele ette panna.
Meie ei ole koosoleku kutset saanud. 1. Septembriks
tahab Põhja-Kredit-Ühisus kindlat otsust saada
ühisuste poolt. Kredidi muretsemise asjus
põgenemise puhul, käisime Dr. Raamoti juu-
res, kuid ei saanud temaga mitte kokku.
Ma kirjutasin temale kirja ja jätsin korterisse
maha. Nimelt palusin ma ülemuste pool
selleks aegsaste sammusid hakata tegema,
et neile selgeks saaks, et niisugust laenu hädas-
te tarwis on, et nad sel korral mitte nii wäga
wormisid taga ei ajaks, waid nende nõukogu
mahakirjutustega lepiks, mida iga ühisuse nõu-
kogu juba nüüd kohe mahakirjutama peaks.
Meie nõukogu andis juhatusele woli kuni 200 000 rbl.
laenu teha, kas kroonu käest ehk erapankadelt, wii-
mastelt pandiks pantawate obligatsioonide wastu.
Auupaklikult H. Leesment.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 437
Ühes minuga lahkuwad 1 tagawara polgust
ja sõjawäljale sõites, ja jätawad kõiki omakseid
sugulaisi ja sõpru jumalaga.
Jaan Keis. Tartu maakonnast.
Hans Peedu Walga maakonnast.
Friedrich Maio Wiljandi maak.
Kõige austusega K. Petjar.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 71
Karl Jõgi, rannast
Kustaw Koppel Elistwerest
Jaan Kiiwit, Ilmjärwest
Karl Saarmann, Sangastest
Meie aadress
Palume teid südamest
K. A. Postemehe tallitus meie
soowi täida kui teil see
wõimalik on
Teid suure auustusega
K. Saarmann

Lehekülg 247
Eesti Rahva Museum
peaseld tühjas kõikesd elawusesd mailma
ajalugu ei tunne teisd sarnasd talwe
aga talwele järknes ilus kewad kes sellesd
talwesd üle jäid need wõtsid õisates kewa-
tid wastu neile naeratas wastu päikene
omas sojuses ja ilus ja elu wõttis jõutu
iga sekuntiga Armas Eesti rahwas teil on
kätte jõutnu paljutele ammuikatsetud kewad
see lasuw loomate järk on katund wabatuse
päike on meile tõusnu ta kerkib järjesd ika
kõrkemale teile peaks ta juba kullald selkesd
paistma teie peaksite wabatusele wiimase
jõu ohwertama igatpidi peakside aittama
uut korda kintlustata see oleks teiepoold
wabale wenemaale ja tema wabatele
kodanikutele suureks toeks ärge hoitke
entid noore isama ja tema wabatuse eest
hoolitssemisesd entid emale ohwertage
kõik abinõud millesd teie rikad olete
see kiirustab meie sõjameeste sammuse
ja wõime ruttem üle waenu wälja
jõuda wabatuse wõidu piirini
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 19
on kallid, ja pole saada.
Aga endi sõidu tallid on
täis kõigeparemaid hobuseid,
kas ka see on hädaste
tarwilene praegusel ajal?
Nõnda siis on lood.
ja ühel tõsisel rahwa hääle
kandjal oleks tarwiline ka
kõiki kohalisi olusi täieste
tunda, ja teateid koguda
isikute läbi, kes olukorda kõigiti
tunnewad - nõnda kui "Kõrbe Lõwi"
salm lausub: Kes tahab iial rahwast
juhatada" j.n.e.
Terwitades
A. Nemberg
Wao mõisas.
7. Au. 7. 1916 . ap. n. o. Map. Margaumerre
lugeja. N. 14.963.

Lehekülg 24
23. aprillil
5 MAI 1916
statud: Kw 5/V 16.
Austadut Postimehe
talitus
Palun Teid, et ka minule selle
Eesti Rahwa Muuseum
laulu salmikese jaoks omas
lehes ruumi lubada.
Aupaklikult: W. Kütt: Laitsnast
Kewade Kaitsekraawist
Oh kewadene päikene
Sa oled jõudnud jälle,
Kõik lillesid aad tärkama
Maad hakkad soojendama.
Oh kewade sa rõõmu aeg
Kuis ilus olid sa mull siis;
Kui olin ma sääl kodu maal
Ja kõndisin sääl nurme raal.
Sääl rõõmustas mind hommikul
Käokese - kukumine,
Ja õhtu hilja lepikus
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 64
siis teadustame jälle. Seniks Õnne.
Keiserliku Kõrguse Trooni pärija
Soome
Ihu gaarde polgust 16 roodus.
Taga wara wäelised Karl. Mättik
Wiljandi maalt Kõpust
August Lattik
W. Tennasilma
Märt Mill
U. Wõidu
wab. tahtlik Konstantin Mossow.
Wiljandist
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3400)

Lehekülg 39
-15
Kogusid nii arglikult kakeluskohale. Ühel oli
julgust surnuid lugeda - neid sai kuus. Teine
andis nõu tapetuid kõrvale toimetada
Tükikese maad laadalistest eemal metsas oli
tulease, kus veel hiljuti olid maamehed laagris
olnud. Sinna siis veetigi korjused. Laoti nad üks-
teise otsa ja jäeti kurja ilma pureda.
Ja laadal läks tants jälle lahti. Keegi
joobunu laadalõbust eksis ja sattus korjustele. Vaatles,
pidas aru, kuni haaras Potrjonkovil jalast ja
ta laadale tagasi vedas. Kogus vanamehe juure
jällegi kampa, aga vaiksem kui südaöine metsik
salkkond. Oli ju juhiks nüüd - surnu.
Nii kestis see valgeni, kuni noortel vana-
mehest isu täis sai ja ta kiviaiale heideti. Tuli
jälle kardavoi ja kattis ta vaibaga. Ja surnu juures
seisid kaks tundmatut, üks pikk ja näljane, teine
küürus ja väike kui sant.
Pikk katsus rinda ja ütles:
Külm!“
Lühike aga kobas surnu kätt ja sõnas:
"Milline rasvane käsi!"
Imelik, mis oli nendel näljastel mõttes?
Erich Ernits
35
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 74
39
ilma sõjariistadeda
kraawidest 4 meest kes ennast palusid
wangi wõtta, tõentades et meil wiina
küll ja küll on aga puudub leib ja
tema kõrwuline, järgmisel aol 19m
Märtsil tulid selles samas mõttes
6 - meest kes ka tõentasid et
neil suur söögi materiali puudus
on, nenda leidis meie käest kaks
julged poisi kes ka ilma sõja riistadeda
sakslase (leeri) kaitse kraawidisse
piilusid kus tõest nende üteluse
järgi suur toidu aine puudus on
kuit selle asemel pandsid meie
poistel pead täis kes kallutades
oma kraawi tagasi tulid, wangi tulnud
sakslased tähentawad et saksa maal
warsi on suurt isa maalist mäsu
oodata kui ku mitte sõda warsi ei
lõppe, ei leida ühtegi sakslase
wangi kes soowiks sõda edasi
pidada
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.17)

Lehekülg 49
tori uuemad kirjad on nähtawasti Teil juba
teada. Sügisel sain naesemeheks; selle järeldu-
sel on kirjakirjutamiseks aeg kitsamaks jää-
nud, ja huwitus Seltside elust osawõtmiseks wä-
hemaks jäänud. Ka ei suuda ma kõikide uue-
ma-aja wooludega ja noor-Eesti jampsi-
mistega sõbrustada, mis nüüd hirmus laialt
maad wõtma tikuwad, sellep on mul nõu,
kõigest awalikust ja waimlisest elust eemale
jääda ja uuelaastal ka ajalehe kirjasaatja
kohusest lahti ütelda, kui jalg mind enne
hauda ei wii.
Kõige austusega K. Ruut.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 22
- 14 -
Lipst. Peab päits läbi otsima. (Läheb voodi manu.)
Biern. Pea, lase mind! See on minu!
Lipst. Pooleks, pooleks! (Surub venna eemalle.)
Andi. Armsad vellekesed - ah või! Mis te teete?
Biern. Kasi minema, laperjalg! Mis sa segad?
(Lipstile.) Ja sina, noorem vend, julgesid vanemat
lükata?
Andi. Vellekesed, lubage ometi isakesel esimesel
päevalgi rahulikult puhata!
Lipst (tõmbab midagi päitsist välja). Minu, minu, minu!
Biern. Midagi! See on minu ja jääb mulle!
Lipst (leidu uurides). Ah, see on ainult isa tubakukott!
Biern. Noh, see olgu sinu pärimise osa. Kõik,
mis nüüd veel tuleb, saab mulle.
Lipst. Mulle pool, mulle pool!
Biern (leiab midagi päitsist). Ah, see on ai-
nult hari!
Lipst. Pea siis kõik omale! Ma loobun omast
sääduslikust poolest.
Andi. Armsad vellekesed, paneme enne
isakese lautsile! Kanname tema sooja kööki,
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3400)

Lehekülg 43
-3 -
38
peretütar praegu peegli ees ja naerab juba kogu
õhtu enesele kelmikalt vastu, kuna ilmale valguse-
andja, kelle nägu igaüks alati teraselt tunnis-
tab, kunagi peeglit näppu ei saa. Ja sellest
siis see tuligi, et ta kuradi sõnu kohe uskuma
hakkas.
"Kes seda valelikku võib uskuda", mõtles
kuu eneses, võib olla ta valetab, aga võlb olla
räägib ka tõtt ja siis on ju terve maiöö mokas.
Ta püüdis silmi pilgutada, ajas suu ammuli
ja puristas. "Ole hea mees," palus ta viimaks
kuradit. "Pühi mu nägu siis veidikene puhta-
maks. Tasun sulle kõik ilusti, nagu see meie
pool teadagi moeks on. Olgu see parajal puhul
pilverünka pugemine või hoopis taevast ära
põgenemine kõike teen sinu heaks. Pese mind
ainult täna puhtaks."
"Nii siis" arvas kurat tähtsalt, "Sinu-
sihverplaati pean ma puhastama, keda ma elu-
aeg olen püüdnud tõrvata. Kuid olgu siis
päälegi sõprus meie vahel! Tänasest peale
unustame kõik viha, mis me üksteisele val-
mistanud ja saame sõpradeks."
Mõlemad vennikesid pigistasid üksteise
käsa. Siis võttis kurat peoga ihupealt tahma,
mis sinna põrgu räpasest õhust paksu lademena
püsima jäänud ja viipas tolle tahmase käega
siis üle vanapoisi näo nii, et selle nägu kui
karjapoisi tallukas vastu jäi vahtima. Maailm
läks uuesti pimedaks. Kuu tõstis küll kisa, aga
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 122
75
63
92
Eesti Rahva Museum
Teatama oma nägusa-
madele Eesti neijukestele
et oma kodukolde kaitseks
praegu sõjaliinis seisame
ja palume neid meile mõnda
reakest kodumaa elust kirju-
tata.
adres
1. W. Liiwamägi
2. A. Tosso.
6. P. Singo
3. M. Sikka.
4. J. Toots.
5. J. Kruuso.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 74
- 3 -
Kaks viimast osa kontserdist, mis sisaldasid läti heli-
loojate uusimaid laule, tähistavad uut vaatust
läti muusika arenemisel. Siin tundub uus ilm, uued
helid. Nende ümber on kerkinud vaielused, nende kohta
on tarvitatud teravaid sõnu, ent ometi on neis ka
palju huvitavat. Neid laule kandsid ette ainult Riia
koorid, mõnd sümfoonia orkestri saatel.
Laulupeo lõpp oli ülev. Vaimustatud olid nii kuulajad
kui lauljad. Kutsuti välja üldkoori juhid üksteise järele.
Igaüks pidi juhatama veel kord oma õnnestunumat
laulu.
Kuigi peab konstateerima, et Läti kuues üldlaulupidu
on ka kunstiliselt hästi korda läinud (aineliselt andis ta
ootamata suure ülejäägi), siin peab ka juure lisama, et
mõned raskemad laulud siiski ei tahtnud õnnestuda
ja just sellepärast, et nad olid liiga rasked. Üldse peab
ütlema, et eeskava sisaldas õige rohkesti pikki ja
raskeid laule, mis maa kooridele teevad suuri raskusi.
Sellega vist seletatav ka võrdlemisi väike lauljate
arv (võrdlemisi kas või Eesti viimase üldlaulupeo
lauljate arvuga). Ka nüüd võis märgata, et mõnd
laulu laulsid vaevalt pooled lauljad, kuigi kõik
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3872)

Lehekülg 9
"Sinu uus paat lendab hästi, Aleks," algas sõber uuesti, nähtavasti
ainult seepärast, et peita oma lahkumise valu. "Teeksin temaga teine-
kord veel mõne sõidu, kui meid juba üks teine ootamas ei oleks-"
näitas sõber rannast kaugel ankrus olevale nägusale purjekale.
Selle poole lendaski paat.
"Kas tuled? Räägi..."
"Ei..."
Ivakese aja pärast peatas paat laeva külje all. Vennad jätsid ju-
malaga. Sõber pigistas sõpra kätt ja ütles lahkumiseks: "Jumalaga
Aleks! Sa oled mu ainuke sõber, kedagi teist mul siia maha ei
jää. Ära siis mind unusta ja - hea kui sa mulle mõne neiukese
leiad, kellele siia võiksin kirjutada. Ja tead - mul neid pole..."
Ja jälle aasta möödudes lahkus teine vend, see kord paremate loo-
tustega. Need lootused ei püsinud kaua. Kahe kuu pärast saabus teade
laeva hukkumisest ja venna surmast, kes oli lahkunud rõõmsate
lootustega kord rikkana kodumaale tagasi tulla. Ei olnud ka esime-
sena kodust lahkunud vend enam mõni aeg kirjutanud, kui Tommi
ise laeva otsis kuhu teenistusse minna - - - See pidi nii olema.
Pikk ja kirju oli olnud eluahel, mida Tommi kodust lahkudes kolm-
kümmend aastat elanud. Kolmekümne aasta jooksul polnud Tommi
enam kordagi koju läinud - oli võõrdunud kodust. Miks polnud ta
enam kodu läinud? Mis põhjusel oli kodu teda eemale tõuganud? -
Need olid need mõtted, mis keerlesid alatiselt Tommi peas kui ta oma
mineviku pääle mõtles. Ta oli hakanud veenduma, et tal enam kodu
pole, ja et see mõte talle välja kannatamata valu sünnitas püüdis
ta igat kodu puudutavat mõtet ja mälestust lämmatada.
Ta oli olnud õrnatundeline noormees, meri nõudis teda, kuid Tommi
tundis, et ta hing jäi koduranda. Kirjad pidid vähendama piinavat
kojuigatsust, pildid looma sidet kauge kodu ja ulgumere vahel. Aga
neid ei tulnud... Ei tea, kuhu kadusid kirjad? Alguses, siis kui ta veel
võõraid keeli ei osanud, võisid aadressid valesti olla ja kirjad see-
tõttu kaotsi minna, lisaks kestsid kaua purjekate reisid avaratel
lõputa ookeanidel, kuude viisi ei nähtud muud kui taevast ja
vett. Ja kodust, kust ta nii väga teateid ootas, tuli kirja nii harva -
kolme aasta kohta ainult paar. Kurvastusest meelehetel Tommi
lõpetas kodustele kirjutamise uskudes, et vennad, kas kõik sur-
nud, või et nad miskipärast temale kirjutada ei taha. Nii oli see
läinud. Võõraste oludega kodunemata Tommi jäi üksikuks koduta
rändajaks. Merimehe saatus...
Asus viimaks Tommi pääle kauakestvaid merisõite võõrale rannale,
mõeldes päriselt sinna elama asuda ja enesele uut kodu luua - aga ei
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.25)

Lehekülg 32
Postimehele
Eesti Rahva Museum
Palume Teid "Wõitleja"
seltsi uuemaja awamise
pidust 11. oktobril s.a.
kell 4 pääle lõunat lah-
keste osa wõtma tulla.
Kõige auustusega
"Wõitleja" eestseisus.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 141
75 89
106
Palun ausad postimeehe
Talitusd meid sõnu ära
trüki meie kui Isaamaa
kaitsjad kotused lahkudes
kaugele wainu wäljale.
sõides neid nimesid
ära Trügi
Eesti Rahva Museum
Tartu kreisi mehed
Jätame vanemaid
wentatele ja õdedele
sukulaisa ja Esti neitusi
jumalaga kuni rõemsa
näkemiseni
kaseba walasd
Hentrig Poist
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.17)

Lehekülg 79
kätte. Kodu ja Koeru poolt
põle juba paar kuud kirjasi
saanud, Ka minu kirjad
lähewad suurem jagu kaduma.
Olen Teilegi mitmest lahingust
kirjutanud
aga ei jõua nemad siia maale
Kodu aga igast 14. nest lahingust
milles olen olnud.
näituseks sain paar päewa
tagasi 3 kirja Isulla käest
6dal Nowembril, 17mal okt
ja üks 13mal Dets. Kõik ühe
päewaga
Wahel on nüd siin wahel kaunis
külmad ilmad, on siiski parem
kui wihmane
Südamest tänan meeles
pidamise eest
Teid ja teie perekonda
süd. Terwitades
Julius Wiitmann.
Revesbergi JMoitsoni
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 110
57
Waenu wäljald
67
83
29 Sebtemril
1916
Ausdatud posdimehe toimetus
palume teie lugupeetud
lehes nende ridatele lahkesdi
ruumi
Eesti Rahva Museum
Tervitame tullelinild kõiki
tartu elanikusi, sugulasi
ja tutawaid, ja kõiki eesdi
neiusi, ja palume endile
ajakirjandusd saada.
Eduard Reinv. Tartusd.
Fridrih Samb. Tartusd.
Hinrih Rambak Tallinnasd.
Adres.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3395)

Lehekülg 10
9.
"Kulla kallis peremehekene, ei ole teda teda kodus jah, ära
sõitis sinna alevi poole. Ei tema ütelnud kuhu sõidab
aga eks mu tark pääkene kinnivõta, et sõitis vaksali,"
tulevad vist suvitajad. Tea, mõned untsantakad, ikka
on, ega's ju õige inimene Kuusikule tule. Vanaperenaine
kallis
muidu küll ikka ja alalati, kulla Kärdukene kauple
tütrele meest või vaata karjust suveks, aga mine
sinna, siis ei anna süüagi. On aga rikkad inimesed küll
ihnsad. Nagu ma vähe nende pärast jooksnud olen."
"Soo! Mis me siis teeme ?“ pöördus Jüri Karla poole.
Kärt aga, nähes, et temaga noorperemees ei räägigi, hakkas
minema lausudes: "Jumalaga kulla noorhärrad, ei mul
põle aega. Vaja veel paaris kohas käia. Lindat küll
kodu pole." Võttis siis pruntsi ääre kätte ja läks.
Karla vaid vaatas vaikival pilgul Kuusiku poole.
"Ei vea, rääkis Teiba Jüri edasi, aga koju minna
ka ei taha. Peaks ikkagi kuhugi minema.
Pöörduti tagasi ja plaanitseti õhtu veetmise üle.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 15
- 7 -
Lipst.
Sellega ju pole ruttu:
Varandust ei ole palju,
Pole mõtelnud ju poegist.
Isa.
Ah, mu poeg, mis vaene kogub?
Te ju ise minu vara,
Ja see sõna, mis ma ütlen,
See on kõige suurem varast.
Biern (tasa Lipstile).
Kuule, kuule! Mis sa arvad?
Lipst (samuti).
Kui ju rutemini ütleks!
Isa.
Kehv on mu maalapikene
Ja ka seegi pole minu, -
Ainult mõlemil teil, pojad,
Targad pääd, käed tugevad.
Biern.
Ja ju, ja! ent räägi rutem;
Ütle kord see oma sõna,
Kus on sinu suurem vara?
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 28
Sest esimene laul teie uues
raamatus on jo Sakste laul,
Mis on luuletud eesti ma
wõidu üle. Siis oli rahu
põlw taewa all aga mitte
ma peal kui said naad
oma wõitu. Ja on oma
wiha nüüd tunda annud,
üle meie kalli wenema!
Ja nüüd ei ole ka enam taewa
all rahu, sest seal lendawad
nende aerublanid. Ja tahawad
terwed wene maad oma alla
saada kõwemalt kui eesti maad!!
Sellepärast kallid omaksed
ärge laulge seda laulu
mitte palwes. ärge
tarwitage ka seda wiisi sest
selle järel on wäga hea
waltsi tantsida.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 184
99
133
1917 aastal.
118
saadud: 16 MAI 1917
Kirjutatud 23. märtsil
Eesti Rahva Museum
Tervitame Eestlased sõja wäljald
Ja soowime rõemsaid üles tõusmise
pühasid. Ja soowime kodumaal
eesti wendatele ja õdetele, õnne
selles kaua aega ootatud wabatuses
rõemu maitsda. Kallid Eesti wennad
ja õed!!! Nõrkend on orjuse ahelad
maha on rusutud sakslaste ikke
wennad töötage meie heaks meie
aga tahame selle kuldse wabaduse
eest surma tunnini sell põlise-
waenlase wastu wõidelda wennad
priius wabadus 10 uus seadus
elagu hura hurra
Palume eesti õdesid kellel
soowi onn mule lahkuseks paar
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 45
Ei paku palju huwitawat
mis huwitaw, ei saa awaldada.
14/24
Wäljawõtte erakirjast lahinguleeni
pühiwa sanitari poolt.
Eesti Rahva Museum
Poolamaal S. 12-III. 15
Olen praegu kohas, kus 6 märtsil sakslastega
wõitlust peeti S. jaamas mis Sch. linnast
17 wersta kaugel Sakslased tulid häkiste,
riisusid elanikudelt hobused ja toi-
dukraami täielikult ära, kuna meil
wähe wäge siin oli kuni see suurenda-
tus sai, algas wõitlus, mis sakslaste
taganemisega lõppes. Praegu on vaelane
umbes 10 w. kaugel – kuuldawaste on seal kõige
ägedam wõitlus käimas, wahetpidamata
mürisewad suurtükkid. On kindaks teh-
tud, et waenlane meie wägede pealerõhu-
misel taganeb. Meie wäed oleks S. juures
kõigile hiilgawa wõidu saanud, kui
neid äraandjaid juutisi mitte poleks
olnud nii kawatsesid meie väed waen-
last igakülgselt sisse piirata. See hiilgaw
töö oli oma täienemise tippul, kui pagana
juut waenlastele sellest teada andis
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.25)

Lehekülg 91
Palume Teid
Haustatud
Postimehe Toimetaja
Nõna Lahke Ola
Ja Oma Lehes Meie.
Soowi awaltata.
Eesti Rahva Museum
Estii Sööa Mehed
Wiibime paerku Sööa Wäljal
Ja soowime kõigile
kõigile palju Terwisid
Kaalile Kootumaale
Armsatele Omastele ja
Tuuta watele. Sööbratele
Ja ka Estii Neiutele
Palume Esti Neisid kes
Teie muituki wastate
Juhtub Hea teisd mõni
Nõnna Lahgeolema
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 18
aknast
wististe julgelt sisse
Palume siis teie lehes
paar rida ruumi leida.
kõigile kodumaalastele
sugulastele ja sõbradele
teie auwäärt lehe kaudu
ütelda August Awer Tallin
maakaitseväelane 1 roodut
2r. Ernst Murs Kirepiel m.
Aleksander Metsaots
Audrust Wabatahtlik
Woldemar Tamberg Pärnu-
maak. sapõridi komandost
adress: Druemb. apuul
Aedetenat

Lehekülg 151
94
80
103
Tegewas sõjawäes 15. III. 1917a.
APR.1917
Austadud Postimehe tallidus
Palun kui wähagi wõimalik on,
Teie austadud lehe järmistel
numertel, nente järmiste
ridadele ruumi!
Paluja August Jansen.
Eesti Rahva Museum
Terwitan siid kaugelt wõerald
kõige koduma neidusi
August Järlen Ja soowin ka kirja wahetust,
Adress, Br. Grunembr. ap.

Lehekülg 188
102
137
121
Tegewast sõja
wäst 23dal Märtsil
1917 aastal
K. A. Herra
Postimehe toimetaja
Eesti Rahva Museum
Palun Teil nõnda lahke olla
ja omas kuulsas lehes meie
wäikest palwet awaldada.
Austatud Eestimaa wanemad
wennad ja õed
Tuleme siit kaugelt sõja liinilt teid
terwitama ning soowime Teile
head õnne nüüd wabaduses elada
Meie peame teile wäga tänulikud
olema selle eest, et teie olete wana-
seaduse ära maha-tallanud, ja
uus jalole seadnud.
Siis oleme ka meie nüüd wallmis
seda hirmust saksa ükame
et tema enam meie armsal
Eestimaal ei walitse nagu ta seie
maale walitses wait meil peab
wabadus olema. Praegu kus
iga isamaa kaitsja rõõmuga
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 15
Saame ka wäljas pool asjasd
teada siin on kül se aeg
pikk ja igaw waenlane
tugew kuid sellegi perast
talle üks kord jallad alla
teeme et ta linnu tiiwul
tagasi lähab enne ei
taha meie kodugi tulla,
kui waenlane on wõidedud
Siis wõime täie uhkusega
Kui wõitjad koju poole
sammuda ja öelda
nüid on se meie isa
isade waenlane murtud
Kes meid kül ja on
piinand ja werd imend
Palume meid ikka
edaspi p meeles pidada
Auu Paklekuld
kõikete nimel head Sowides
Karl Ellerman

Lehekülg 28
2. MAI 1916
20/34
Auustatud "Post." toimetus!
Eesti Rahva Museum
Lubage paar sõna selle
hrade Aaawiku ja
Hindrey jaunlemisest
lausuda
Märt Rebane
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 91
puni 34jas Siberi kütti pol-
gus ja selle samase pol-
guga olen ka jälle nüid-
ses sõjas.
J. R.
P.S. Olen pärit Wiljandi maa-
konnast ja Imawere wallast.
JR.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.25)

Lehekülg 27
Eesti Rahva Museum
Töö juures kuuldub nurinat sakste poolt
wenelaste töö oskamatuse jne. üle. Ümber-
käimine wenelastega sõbralikum kui
eestlastega. Leidub weelgi kohte selle pääle
waatamata et meie "priius kallis anne"
laulame, kus Eesti töölised "herra" keppi
maitsta saawad, sõimamine wälja arwatud.
Tuleb ette ka wenelaste töö pooleli jätmist
ja nurinat olude üle kawatsusi Saksa
tööliste üle pole kuulda. Teine kord pikemalt.
Aust. Nora Rosenbaum
Wäike-Maarjas.
Põdrangul
P. S.
Palun nõnda lahke olla ja mulle endise kaastöö arwel
Postimees saata järgm. adr. all. Ap. on. Accr. 60 r. Baks, Karja talu.
Nora Rosenbaum
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.17)

Lehekülg 43
25 23
33
W. a. Herra Waga!
Olen hoolega püüdnud järele kuulata
oma ümbrusest "Saksa kolonistide ja töö-
liste kohta - aga mingit katset ega kawat-
sust ei ole kuulda saanud - ega ole siinses
mõisades neid sugugi olemas. Ainult
wenelasi ja ka Leedulasi on siin Lihula - Kloostri
Tuudi - Matsalus olemas - kus mõnijagu
juba ära kolinud olla. Seega ei woi
ma Teie lahke kirja peale paremat mi-
dagi teatada. Eesti Rahva Museum
Auustusega
Lihulas 25 April
GAnniko
1914 a.
Palun seda ligi olewat sõnumi
lehekest lahkeste toimetusse edasi
saata.
Seesama
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 18
Eest Rahva Museum
9 17
maakonna olema noorem
29
abiline, minule eeskirja, ja wõttis
minult allkirja, et ei tohi edaspidi
mitte Kellegi eest kosta, - kah
omataoline "Odissamewang Toсталь фенез".
Ja mis on mull öelda
meie isandate Balti würstide
kohta, siis oleks Walitsus pidanud
nemad kohe sõja alguses kõik
minema kihutama, sest missugune
isik läheks wäljas madusi häwitama,
aga oma kodu kaitseb nende
pesasi. - nemad kisendawad, et
neil on tööliste puudus, aga
ise peawad endil prii söödikuid
nagu kubjad, kiltsid, kutsarid,
tallipoisid, toa poisid, mis
tarwis on need isikud? Kas
need ei wõi kõik põldu teha.
Siis kurdawad et hobused
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 163
Moskwast 25 Oktobril
1915
Saadud: 27 OKT. 1915
Armas Postimees!
Eesti Rahva museum
Palun teid südamest
kui teil wast Wirmalises
rumi jätkub siis trükike
need salmid ära mis mina
siia paberi peale olen kirjutand
mina satan teile tulewa nätale
siit ühe kirja selle Automobili
rotu ilusast elust mis
meie pitime siin kurwa
südamega mööd satma
seda sate minu käest warsti
ja wõid siis omas ajalehes
kirjutata, kui Teie soowite
wast minu pildi Wirmalises
ilmutata siis palun wõide
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 43
- 11 -
rim patt - ei olla ilus.
Dorian Grei ümbritseb ennast terve eluaeg ainult
iludusega, elab vaid ilusates asjades, ilusates joontes,
on/.
värves, helides, kõik tema ümber ilus: vaasid, maa-
lid, vaipad jne. Ta armastab ilusaid nägusid, ja ai-
nult ilusaid. Ilusaid liigutusi, ilusaid vorme, ilu-
said sõnu armastab ta, kuigi nad midagi ära ei üt-
leks, või väljendaks sügavamat ebatõde. Kõik peab
ilus olema. Kui tema ilus mõrsja mängib ilusas-
ti Juuli osa Schakespear´i draamas, siis ta ar-
mastab teda. Ent niipea, kui ta üksainus kord
mängib inetult ja, nagu ta viimati üles tun-
nistab, mängib halvasti sellepärast, et ta teda,
Dorian Greid,
nii armastab, et terve tema hing, terve tema
viimase
olevus on tema päralt, ainult tema päralt,
ja et näitelava on temale nüüd vastik, siis
tõukab Dorian Grei selle endast eemale, ja kui
viimane pääle selle enese hukkab, siis katsub
ta võimalikult ruttu kõike seda unustada,
uhta maha endast just kui mõnda musta
plekki, et see tema ilutunnet ei haavaks.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 70
42
1
66
Austatud
"Postimehe" toimetus!
Eest Rahva Museum
Palun kui wõimalik all pool
awaldatud kirjatööd kui ta selleks
sünnis on Teie wäga austatud.
lehe weergudel awaldada.
Saatus.
Kuu paistab kõrgel tähed õhus
Kõik loodus rahus hingamas
Kõik inimesed une rahus
On uinumas püüd mureta
Seal kaugel Wene Saksa piiril
Seal pole rahu iialgi
Seal surm teeb tööd ja tuule tiiwul
Küll ööd ja päewad alati.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.17)

Lehekülg 41
24 22
32
Auustatud toimetus!
Teie järelpärimise peale Saksa asu-
mise politika asjus teatan, et San-
gaste mõisa omanik graf Berg senni
wist kunagi Saksa töölisi pidanud
ei ole; niisama ei ole siin talusid
Saksa asunikkudele renditud ega
müüdud. Mõisa töölistest ja ametnik-
kudest on praegu sakslased: ülemwalit-
seja, telliskiwimeister ja keegi isik karja
peal; ennem oli ka aidnik sakslane,
praegu on ta eestlane. - Laatre mõisa
omanikul v. Stryk'il ei ole mõisas wist
ühtegi sakslast, ka ülemateks teenijateks.
Puuduwad sakslased ka Telliste ja Restu
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 186
96/141.
118
Minu atres on järkmene
Eest Rahva Museum
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 81
saadud: 13 FEB.1917
vastatud:
Auustatud Postimehe
talitus.
Eesti Rahva Museum
Palume teie lehes mõne
reale ruumi lubada.
Tervisid Kaukasi sõjawäljalt
omakestele tutwatele ja
iseäranis Eestineidudele.
Palume kirja wahetust
neidudega.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 38
Sellel "ül" tüwel (üll - all", kas siit
perest ei ole Suitsu Soomest leitud
"üllatama"?) on palju ülosaid lapsi,
nii: ülendama (auu ehk teenistuse astmes.
Õpetaja laulab kirikus: ülendage omad
südamed! Siin mõttes: ülostage!).
üles (poole = kõrgele, taewapoole).
ülis (kuub. Ilusam ja parem, kui alus kuub).
üli (kool), ülem, -us, ülewal jne.
See sõna "ülos" peaks ka hra
Aawikule meeldima: on ju siin
pääle mitte mingi wasturääkiwa ka
"o" olemas. Ilma "o"-ta teda aga
ülosalt ja ülosaks luua ei saa,
ehk olgu siis jälle mitmesuguste
puudustega, näit.: üline, üliw,
ülew - igal ühel oma puudused.
Kõige auustusega J. E.
P. P. wabandage, et wiisakuse wastaselt
poolel poognal saadan. Paber on hirmus
kallis!
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 51
- 3 -
(tuntud läti keeleteadlane) algkool. See valmis 1936.a. ja
läks maksma 120.000 latti. Kooli läheduses on valmimas
Läti Punase Risti sanatoorium.
Kandavat tuntakse ka supelasutisena. Abavajõe vasa-
kul kaldal asub väävliallik, mis avastati 1902.a. Siin
antakse suvel iga päev kuni 300 väävli- ja muda-
Nüüd on siin kerkimas uus moodne vesiravila.
vanni. Kandaval ongi vist ees suur tulevik kui kuur-
ordil. Selle mägimaastik, kaunis ümbrus (Abava ürgorg,
kõrgete kallaste ja sügavate põikõrgudega), kuiv ja tervislik
kliima meelitab siia juba nüüd palju suvitajaid. Kandava
kui kuurordi tähtsust aitab tõsta eriti siinne väävli-
mõnede arvates
allik, mille raadioaktiivsus olevat isegi suurem kui
Kemeri ja Baldona väävliallikatel.
Umbes 10 km. kaugusel Kandavast asub sama Abavajõe
kaldal Sabile linn. Sabile minevikku tuletab meelde
linna vapp: kuldpõhjal loomulikes värves viinamarjakobar.
Ordu ajal, 16. ja 17. sajandil olnud Abavajõe paremal kal-
dal suured viinamarja plantaatsiad. Sabile vein olnud
heas kuulsuses kõikides Kuramaa ordulossides ja seda
saadetud isegi välismaale. Kuulus ordumeister Valter
Plettenberg peatunud igal sügisel viinamarja koristamise
ajal Sabieles, mil siin korraldatud suured viinamarja
lõikusepidustused. Ka nüüd kavatseb linnavalitsus
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 44
tükk aega, pisar silmil ja mõt-
lesin et enne ära minekut teen
temale kuid oma kadunud wennale
mälestuseks ja kohe wõtsin siit
ühe wäikese tapoli puu ja istutasime
hauale kastsin pisaradega küll
aga ei tea kas lahep kaswama.
Koht on siin kaunis kena
linna jalutus käigu kõrwal
kõrge mäe peal, see linn on ka
ilus ja suur, suured majad,
aga kõik on enamasti terwed
teel kust me läbi tullime oli
enamasti kõik purul wõtame
Austria kasarmus praega aset.
Selles kirjas mes tema
omale abikaasale on saatnud
leidsin ma neid ridasi ja
kirjutasin wälja.
Jurjewis. Raatuse uul 65
A. Hurt.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 128
66
96
Wa Eesti Rahva Museum
Postimehe talitus!
Olge nii hääd ja saatke
see sõjawangi kiri, mis
Tormost teile on saadetud
ja saksamaalt Eeduard
Hansu poeg Toombergi
käest olla järgmise
adressi järele ära
Рriipalu
Rosenbergi poodi
Teaded selle kirja üle
saime Teie laupäewassest
lehest
kõige austusega
J. Toomberg
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3400)

Lehekülg 19
16
Katkeid ajaloost.
Sport.
Vanaaeg. Eesti Wainul mängivad poisid kurni.
Säälsama lähedal on teine salkkond
kivitõstmisega tegevuses. Ja mees, kes suuremale
kivimürakale tuule alla teeb, väärib kõikide lugu-
pidamise. Mõned jälle maadlevad, mõnet weawad
jälle
sõrme või wägikaigast. Walgepäised piigakesed
aga naerawad päält ja õhutawad meeste rammu.
Kõik läheb kainelt ja karskelt, nagu õndsa Jann-
seni weel õndsamas Kerwi külas enne kõrtsit.
Lähem minevik. Avaral spordiväljal jooksewad kibe-
dasti edasi-tagasi triibulistes trikoodes jalgpalli män-
gijad. Publik ergutab, plaksutab ja naerab äpardusi.
Võistlus on kibe. Seal vääratab ühel mängijal sõrm.
Vahekohtunik katkestab mängu; õnnetuse tekitaja
vabandab. Asetatakse uus mängija haavatu asemele
ja mäng läheb hoogsalt edasi. Keegi kukub. Viisa-
kalt aitab teda vastasmängija üles ja aitab ise-
pükse
gi tolmust puhastada. Ning publik lahkub tervelt
ja heas meeleolus, sest lemmikmeeskond higistas
võidu.
Uusaeg. Sama spordiväli, ainult selle wahega, et vä-
ravate taha on punaseristi haigemajad
ehitatud. Ning põetajad-õed ja welskerid seisavad
kui endised piirikohtunikud. Kõlab wahekohtuniku
vile. "Mis sa kurat vilistad. Kas sa tohlakas ei näe,
et mul saapapael lahti", kirub üks harjasjuukseline
"sportlane". Vahekohtunikku ei rõõmustanud ega
kurvastanud see imevääriline lahkus põrmugi.
Ja mäng - või kuidas seda toimingut nüüd nimeta-
da - säärtetogimine - algab. Tempo muutub ikka metsi-
kumaks, nii et kohalikul spordireporteril on hiljem

Lehekülg 46
-6 -
"Seda seal Laduniidu männikus, kus karja-
poisid sõda peavad?"
"Lollpea! See on paljalt karjalaste Ku-
keharja kuningriik. Mis see meisse puudub! Aga
kuula nüüd. Kukeharja kuningriik on väike riigi-
kene meist lääne pool. Seal valitseb kuningas
minu endine sõber ja tuttav. Tema aga on küllalt
juha kuningapäevi näinud, võiksime ehk nüüd
sind troonile upitada?“
Kui nüüd kristlik perekond nõnda
vaikselt maiõhtu juttu puhus, sadaski nõid
puhkides leelõukale. Silmapilk moondas ta end
mustaks kassipojaks ja jäi teravasti peremehe
juttu kuulama.
"Kukeharja kuningaks?" ümises ta
enese ette ja laskis nurru, nagu eht kassipoeg
kunagi. "Kukeharja kuningaks?... Hm!... Katsu-
me järele... mis ütleks vanasarvik, kui kuuleks,
et ma temale appi hakkan ja nüüd korraga
Kogu kristliku perekonna ta püünisesse
püüaksin. Ja ega's säärased inimesed vast ku-
radi abi tagasi ei lükka? Hm!... Tarvis vaa-
data! Tarvis vaadata!"
Väljas kumavad maituled juba kau-
nis kõrgele. Ja inimesed tantsivad pööraselt, nagu
mõnikord kuradid põrgutule ümber.
Taevaalune kees juba pisukestest põr-
gupoistest, peaasjalikult nendest, kes Harzi
maitulele tõttasid. Kiikesti sibavad, nad pilvete
lähedal, et mitte hiljaks jääda. Sest ju seal
41
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.17)

Lehekülg 17
Kõrgesti auustatud
herra cand. jur. J. Tõnisson!
Teie küsimise lehe peale on mul au Teile
teatada, et Alatskiwi mõisas praegu
Saksa töölisi pole ja et neid ka enne-
malt siia toodud ei ole. Muulasi saab
mõis päiwiliste näol rannal asuwatest
wene küladest, nii et siin terawat tööliste
puudust weel tunda pole olnud.
Kokkora mõis olewat omale paari aas-
ta eest Lõunawenemaa Saksa asundustest
töölisi tellinud, – nende üle pole mul
lähemaid teateid. Hra Rosenberg, Kokkora
Kirjutaja ehk teaks lähemalt.
Alatskiwil, 21.IV.14
Auustusega J. Tari,
köster.

Lehekülg 47
minema. Praegu ei ole neid wist mitte ühtegi
enam olemas. Mõis läks ka von Bergi kätte.
Ainult paar Saksa metsawahti on weel
Hummulis, Patkülas on üks, Lõwel on üks.
Kuis lugu nendega on, sellest olen ma Teile
ennem, juba nende ilmumise aegu Teile kir-
jutanud, kuid nahtawasti ei ole Teie seda
tähele pannud, wõi mitte uskuda tahtnud.
Mina olen aga omas endises usus weel
kindlamaks saanud, seda näitab nüüd
ka ajalehtedes ilmunud teated riikide tule-
wiku plaanide üle, nimelt: need Saksa
metsawahid on Saksariigi kõige osawamad
spiionid, on Saksariigi alamad, Saksa
ohwitserid. Nad on meie maast kõige täie-
lisemad teated ja kaardid teinud, isegi
iga kartuli koop ja metslooma teerada on
neil ära tähendatud. Esimesed, kaarditegijad,
kadusiwad warsti siit ära, asemele toodi
alamwäelised. Mõned neist lasti nende eneste
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3400)

Lehekülg 31
- 7 -
"Aa tee!.. Kalla tee porisse."
"Porisse? Kuidas nii, härrakene? Porisse? Tee?
Misjaoks?"
Kalla tee porisse, vanaeit, ära torise. Kalla kohe,
enne, kui saad kolki me kampalt."
Vanaeit pidigi ülemulikute käsku täitma, lõi
risti ette ega uskunud nuutsatatagi, kui lärmitseljad
lahkusid.
Tekkis inimmurd kusagil. Sõeluti, karjuti, kisati.
Rahvast tuli ikka rohkem juure. Keegi külapoiss mängis
lõõtsapilli ja sellepärast need inimesed nii lärmitsesidki.
"Vot tubli, vot tubli!" kiitsid inimesed.
„Mis tubli? Mis on tubli?" karjus juba Potrjonkov
sealsama lähedal
Äh, mis tubli või. Eks härra näe, et külamees
lõbusasti lõõtsapilli tõmbab," seletas keegi.
Potrjonkov kuulatas.
Külapoiss, kes rahvamurru ligi meelitanud istus
kaksiti käru otsas ja mängis vägevaid viise. Män-
gis laialt ja lõbusalt nagu hoovaksid ta pillist
ääretud Volga vood ja Dnjepri kärestikud. Rahvas
aga ümberringi kuulatas hinge hoides ja imetles
poissi. Kui aga poiss veel marulist "Marseljeeset"
mängima hakkas, tõusis torm laadal Karjuti,
ning lauldi kaasa ja näis, et laadarahvast oli
mässuline rahvaparv saanud.
"Kuule, külapoiss, sa mängid üsna toredasti",
kiitis Potrjonkov ja häigas käega üle habeme.
"Nagu härra näeb" kostis külapoiss häbe-
likult. "Novgorodis teenisin hulga rublatükke
kokku."
Nii siis, sina korjad aga rublatükke? Siis
selle eest mängisid?"
"Nõnda küll herra."
"Tubli! Minultki pead raha saama. Sada
27
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 539
5 Now. 1917.
Postimehe Toimetusele
Tartus.
Eesti Rahva Museum
Eesti maa esimene ja uuendatud Maapäew on popside ja
maatameeste Maapäew. Ei jõua endise õpekonna kuratoriga
tõime saada ja oma õigust maksma panna, kuna asi koguni
lihtne on, kraam see peale ja üle piiri, nagu wabrikutes töömehed
meistre käsu peale panewad ja wärawa taha saadawad. Niisama
ka maa kaitse asjus, tarwis oma abi korraldada, wene ameti-
wõimude poolt, kes ise omas kodus wõimetud on, abi loota ei
ole ja igale ühele on selge meie maa tulewane saatus, et
wõiks tule purjid tuule poole pöörda, aga meie Maapäewa
(juhid) mehed ei oska muud kui oma palkadeks rahwa käest
raha sisse nõuda ja wene ametiwõimudega kirju wahetada,
just nagu kõik Wene asutused näituseks Semitewi, amet-
nikude pesa, ja kirjawahetus ja kantselei tööstus, Meie
Maapäewal on tarwis esimesel kohal oma abi korraldada, oma
Eesti polgud malewa kokku seadida, ja maa kaitse rüüsta-
miste eest korraldada.
Bach
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 72
42
3
67
See kaitsekraaw wõib hauaks saada
Mis ise saab seal kaewatud.
Ei sa seal kirstu kuuest lauast
Ei üksgi nuta pisaraid
Ei kuule ühtgi palwe sõna
Ei ühtgi saatjaks pole seal
Seal saatjaks ainult püssi kuulid
Ja kalmu künkaks kaitse kraaw
Seal pole leida: ka neid käsi
Kes silmad kinni suruksid
Ei palgelt lange nendel pisar
Kes langjaid hauda kannawad
Ei keegi haua künkal seal
Ka omaksed sa palweta
Ei wanemad seal nuttes hüüja
Meie poeg siin hinge rahuga
Ei kallim haua küngast seal.
Sa ehti lille pärjaga
Ei kuule seal tema armsad sõna
Ei sa seal haual wiibida
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 147
K. A.
10. APR.1917
78/100
Postimehe toimetus!
Paluge teid soojaad sütamed et teie minu all pool
Kirjeltadud soowidesele omas lehes ruumi lupags
Ja teda ära wõdags trükkita. Täidge meie esti sõja
Meeste palwed mis meie omale kodumaale wabaduse lippugs
Soowime Teid soojald palutes kõigite nimil teid auustades
Woltemar Udsu
Soowitusi Kodule! Pühategs.
Eesti Rahva Museum
Wabad lippud siiti purjed meil on hagand lehwima.
Kadund wana raugend kisa uus on löönd meis tärgama
Soowime kodumaale õnnerigast tulewigu täidgu wabatuse
Mõdet iga ühe sütand lehwigu lipud kotumaa pinnal.
Ka nõuta nagu meil sõjameestel wabatuse sunnil rõõmu
Huraa Hüütis igawese kintlusega Soowime ja hüüame
Teile kodumaalastele eesti neiutel rõõmsal nägutel wabaduse
Huraa
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 188
79 117
waenuwäljal
160
Et saadet ka musud
aruldused asjad on, siis
peab sellega leppima, mis
ülewalnimetatud teel
sünnib, nii kaua, kui
kord sõjatee lõpeb, rahu.
aeg wastu ratsutab ja
wõitlejad wäsinult, kodu-
maa kallimate sülles
saawad wiibima
Siis ei saa enam kaht-
laselt küsima: Kas
neiu musu?
Eesti Rahva Muuseum
Tegewas wäe- A. Kilter
rinnas 24 Dets.
1915 a.
Palun lehes ilmuda lasta.
A. Kilter.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3395)

Lehekülg 7
6.
mis Linda ütleb või näeme, kuidas ta ka meie vastu on.
Ehk saab nalja.“
- Läheme, oli ka Jüri nõus, kuna Jaan peanoogutusega
oma nõusoleku andis.
„Aga kuidas jääb siis raadio ostmisega?“ küsis viimati Jaan,
ilma, et teda oleks Jüri jutt eriliselt huvitanud.
"Ah soo - vastas Karla - raadio seltsi asutamise võiks
edaspidiseks jääda. Pole ka suvel aega temaga jännata,
tööd iseg rohkesti, küllap talvepoole ostame, pikemad õhtud
ja..."
Õigus kiitis ka Jüri järele, raadio on ikka samane
riistapuu, mis ei täida kõhtu ega kukkurt. Parem roni
selleks ajaks, kui oleks raadiot kuulanud, kuhugi, eide
juure aidalakka ja saada öö mõnusasti mööda, kuna
raadioga pole ka midagi pääle hakata."
Nad lahkusid toast.
„Mul nagu ikka pole aega ühes tulla,“ ütles Jaan õuest
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 68
38
Austatud
Eest Rahva Museum
Postimehe toimetus.
Palun allpool seiswaid
ridasid Teie wägaaustatud lehes
awaldada.
Soowime Omakstele sugulastele
sõpradele tutawatele ja iseäranis
õrnemale soole palju terwisi
ja head jällenägemist
"Moskwast" hospidalist saime,
oktoobri kuul lõuna õhtu
liinil Lutski linna all lahingus
wigastatud
Eesti sõjamehed:

Lehekülg 194
Priidu Wägewus, Hapsalo, kreis
Juhan Rosenberg Wana wandra
Emme Karl, Rakwere kreis.
Johannes Russi Rakw kreis
Mihkel Wolmerson ,Pärnu kreis
Hermann, Talwik, Walga kreisist,
Palus teid alandlikut
Posimehe tallitu
et meile ka ühe
sellest. numbrist
oleks saatnud
järmise adresi all.
aupaklikult.
Eeesti sõja mehed
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3395)

Lehekülg 6
5.
aga hüppanud koerad kallale ja karjakoer Mekka
tõmanud naksti - püksid lõhki. Istunud siis vankrile
õuelt
ja sõitnud mürinal välja. Alles teel toibunud mehed
ja osanud olukorda hinnata. Peremees hakkanud siis
süüdistama Kustat, et tema pärast uued püksid oli lõhkunud
aga Kusta omas märjais püktes peremeest, et ei osanud õieti
hea kosjaisa olla ja asjad sassi rääkinud. Nii tõusnud
vaielus, mis päris tuliseks olla kujunenud.
Jõudnud siis ikka suure purelemisega koju. Teisel päeval
aga olnud Kustal peremehe poolt "hundipass" käes ja
pidanud lahkuma korterist. Kusta palunud küll öeldes,
et ei ole minna kuhugile aga Tõrvapalu vana pole jätnud
ja Kustase välja ajanud korterist."
"Aga kuhu siis Kraavi Kusta viimati läks? küsis Karla.
„Ei tea, vist läks kuhugi kaugemale. Häbi läheduses elada
Ka karjapoisikesedki naeravad teda, kui kuulevad sellest loost."
"Aga teate mis? - arvas Karla korraga juukselokke üle
pea tõugates - läheme õige Kuusikule, kuulemegi ehk
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 18
5/10 9
kuidas jalgu ja käsa otsast ära
lõigutas neid tuleb iga päew
ette kes oma käed ehk
jalad hauda saadab aga isi
jääb siin ilma elama
kirjutaks weel rohkem aga
jalg teeb hirmsast walu ei
saa enam edasi.
terwitan kodu maad J. O
Eesti Rahva Museum
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.17)

Lehekülg 48
28
26
38
Eesti Rahva Museum
poolt maha, kellest nad äraandmist kartsi-
wad. Asi algas kohe Jaapani sõa järele. Sel ajal
pidasiwad mõisnikud sügiseti suuri klapper-
jahtisid, kuhu poole Liiwimaa mõisnikud
kokku walgusiwad. Need oliwad poliitilised
nõupidamise koosolekud metsades kesklagen-
dikku, ustawatest wahtidest kaugelt üm-
ber piiratud, kuhu ühtegi saksa keele mõistjat
mitte
ja ära walitud usaldusemeest mittemõisni-
kkude seast ligi ei lastud. Selle järele tekki-
siwad Baldi maale Saksa kooliseltsid ja
Saksa kolonistid ja töölised. Sealt saiwad
punase aasta sündmused oma alguse. Waene
talumats ja wabrikutööline lükati ette, lasti
tulest kartulid wälja tooma minna, et nä-
ha, kas asi õnnestab; need pöörasiwad piigi
otsa nende eneste poole, sest et neil asja sihist
aimu ei olnud. Selle eest maksis Mats weriselt
oma nahaga.
Ajalehe teateid praegu tähtsat ei ole. Inspek-