Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 122
Tunnistus
Välja antud Heljo Hansen'i, 18a. vana,
isiklisel palvel esitamiseks ametasutustele
selles, et tema, Heljo Hansen, põeb
tugevat närvilist seisundit thyreotoksikoosi
/kilpnäärme üliarrituse ja ülieristuse/ põhjal
Heljo Hansen'il on suurem osa selle
haiguse tundemärke olemas tugeval kujul
13.VIII.37.a.
Tallinn.
Dr. G. Kull
E.P. Risti Ambulatoorium
Tallinn, Niguliste 12.
(pitsati jäljend)
Riigikantselei (ERA.31.4.1580)

Lehekülg 6
K. A.
RIIGIKANTSELEIS
Saadud "26" apr. 1932a.
Herra
Lauajuhend No 424
Riigiwanemale
4
Walgamaa Leebiku w.
Ilisse talu omaniku Pedo
Oskar,
adres: Leebiku post. agt.
Palwe.
Lõuna Eestis oli 1927 a suwi wilja rooste haigus
1928 a. liig suur wihma sadu, mille tagajärjel minu
talu põllupidamine raskelt kannatas. 1929 a. käis
rahe torm üle minu ja ligema naabride põldude,
mis kõik wiljad purustas. Nõnda sain kolm järes-
tiku aastad wäga raskelt majantuslikult kanna-
tada. Seemne wilja, kunst põllurammu ostmiseks
ja põllu, kui ka heinamaade torutamiseks tegin
Maapangast laenu. Oma kehwematele nabritele
olin laenude juures käemeheks, kes oma wõlgasid
ära tasuda ei jõudnud ja minul nende wõlad pan-
katele tasuda tuliwad. Peale oma kohustust nõuti
ka naabrite wõlgasi, mille tagajärjel minu wallas-
wara kuni wiimase riide ilbuni ära müidi oks-
joonidel; kasu oli pankatel sellest wäha, sest kraam
müidi odawalt ja tasus piamiselt ainult prista-
wi ja politsei sõetud ära. Et minul majapidamise
wõemalus inwentaari oksjonidel hääwitamise
tagajarjel ära wõeti, siis ei saanud mina kohustu-
si täita pankade wastu, muu seas ka mitte
Maapanga wastu ja wiimane kuulutas minu
talu oksjonele 27 oktobril 1931 aastal ja müis talu
ära, wõlgnewate protsentide ja kappitali tasuks.
Küll käisin mina isiklikult Maapangas palumas
ja tegin seda palwe kirjas; et minu laenu % mak-
suga kannatataks, ehk wähemate osade kaupa
maksta lubataks, mis üle jõuu ei käiks; tähe-
le panu pöörates asja olutele mille tagajärjel
mina wõlgatesse sattusin. Sellega Maapanga
Riigikantselei (ERA.31.5.467)

Lehekülg 346
Sotsiaalministeeriumile saadetud. 23. II. 38.
306
Saadud "24. III 1938a.
Lauajuhend nr. 454.
Lgp. Riigihoidja Vanem Käsundus ohvitseri,le
E. V. kodani Edelbert Daweti p. Rudsit.
Ingeri tän. N 42. k. N 10a Narvas.
Palwe
Lgp. Herra Palun Teie lahkust, teatada minu poolt Herra
Riigi hoidjale saadetawast palwest, misugune sai Teie
kaudu 17 veebruaril k. a. läkitatud ühes oli lisana
Hoolekade raamat N 58 väljaantud Antsla alewivalitsuse
poolt, Et senini ei ole mingid vastust ning et Hoole-
kande raamat vajalik on siis palun Teie lahket kaas-
abi ja korraldust palwe suhtes ja raamatu tagasisaatmist
Julgen veelkord Lgp. Herra Teid paluta et, leiaks minu
palwe rahultamist olen praegusel ajal päris raskes
seisukorras sest siin Narwas on tõid liiga vähe
palg liiga otaw teenin mõni päev 100 sendi ja mõni
päew 150 sendi ja tihti ei saa nädalas päewaki
tööd teha. Nii siis palun Lgp. Herra minu palwet
kuulda võtta ja mind aidata Hoolekante lainu
saamiseks 30 kroon tagasi maksuga iga kuu
5 krooni alates mai kuust või kui ei ole võimalik
hoolekande lainu - siis jään loodma ühekordset
toedust ja palun Teie kiiret korraltust olen
praegu väikeste lastega hädas puudub puid ja olen
majaperemehel ühe ja poole kuu üüri võlgu ja peremees
ahvartab kohtusse kaevata Jään Teie lahke kaas abi päle
loodma üüri maksan 7 krooni kuus. Palun veel
kord Lgp Herra Teid Teie lahket kaas äbi minu palwe
suhtes et minu palwe liaks teidmist. Jään loodma Teid
palutes Alantlikult paluja E. Rudsit
Narwas 17 märtsil 1938 a.
Riigikantselei (ERA.31.4.1623)

Lehekülg 10
RIIGIKANTSELEIS
Saadud 15 okt. 1934a.
Lauajuhend No. 2296.
Vene Üliõpilaste Selts
Tartu Ülikooli juures.
No 104
Tartu, Ülikooli 25-2
Esthonie
V. a. h-ra Riigivanem!
Lubage meile pöörata Teie poole käesoleva palvega. Juba
13a. ühendab meie Selts enamiku vene üliõpilasi, kes leidnud
endile Eestis teist isamaad. Ligi 110 lõpetanuid Ülikooli
ja teised Seltsi liikmed teenivad Eestimaad ning püüavad
tõestada oma tööga alalist valmisolekut tänada Eesti rahvast.
Meie Seltsil, kel 66 liiget, siht ja ülesanne seisab
Kehvemate liigete toetamises õppimises. Selleks oleme
kolmeteistkümne aasta jooksul maksnud Ülikooli 27844 kr.
õpemaksuna tasuta lõuntega toetanud 5 125 kr., samuti
haigestunuile liikmeile võimaldanud ravimise 803 kr.
ulatuses.
Kui nüüd majandusliselt raske olukorra tõttu,
seltskond, mis toetas meid korraldatavail ettekandeil
ja kontsertel, ei rahuldanud meie lootusi ning paljud
seltsi liikmed, kes pea Ülikooli lõpetamise lävel,
peavad lahkuma Ülikoolist
Palume Teid H-ra Riigivanem, kes ka varemalt
meid aitas toetada meid ka see kord Teie isiklises kor-
ralduses olevast kultuur-kapitalist.
Sügavama austega
Esimees W. Parrost
Sekretär M. Pohlmann
Riigikantselei (ERA.31.5.1386)

Lehekülg 11
K. Ü. Õ.
Sõjakooli
2. asp. kompani
üleajat. asp. v. a. o.
Osvald Lokk.
"28" mail 1934. a.
Nr. 12
Tondil.
Rühma ülemale.
Kannan ette, et soovin kandideerida
K. Ü. Õ. ülema ksk. nr. 144. s.a. lõpus avalda-
tud teadaandes märgitud riigikantselei juu-
res vabanevale arveametniku kohale.
Vastan teadaandes avaldatud nõuetele,
peale selle olen lõpetanud Tallinna Rahva-
ülikoolide Seltsi poolt korraldatud raama-
tupidamise kursused ja praktiliselt teotse-
nud raamatupidamisega K. Ü. Õ. üleajateeni-
jate kogu majapidamise alal.
Kompuhile
Esitan
R Eichvaldt
kpt
Lisa: Tal. Rahvaülik. Seltsi tunnistus.
O. Lokk.
asp. v.a.o.
Riigikantselei (ERA.31.4.988)

Lehekülg 372
Balti maalt välja saadetud ja mitte enne ei ole
tagasi ilmunud kui 1917 aastal Aprilli kuu sees, aga
tema ei mäletavad mitte mis aastal see oli kui Jüri
Aule tema juurest minu passi ära varastas ja muidu-
gi nüüd et minu naine mitte seda aastad ei mäle-
tanud millas Jüri Aule minu passi ära varastas, jäi
kohus ikka seda arvama, et mina see olin kes 1913 a
Riia ringkonna kohtu poolt karistud sai ja määras
mulle selles suhtes karistuse 2 1/2 aastad vangi roodu
õiguste kaotamisega, mis aga rahu kohus oleks pi-
danud mulle määramas R. N. S. § 169 põhjal kuni 6 kuuni
Mina julgen Riigi kogule veel tõen-
tada et mina ei ole mitte 1913 aastal Baltimaal ela-
nud ega ole ka sell aastal Riia Ringkonna kohtu
poolt mitte karistud saanud nõnda kui minu naise
tõendusest ka selgub et mind on 1908 aastal välja
saadetud, ja ei ole mitte enne tagasi tulnud, kui 1917 a.
siis võib juba ometegi ikka arvata, et see pidi üks tei-
ne olema kes minu nimel selle karistuse sai.
Mina olen juba mainiteed asja
pärast 2 aastad ja 4 kuud vahi all ja nõnda kui
kohtu otsusest näha, et mull saab eiluurimise aeg
kõik sisse loetud, siis ei jäe mulle tänasest päävast
peale, mitte enam rohkem istuda kui 2 kuud ja 2
pääva.
Mull on 2 poega Eesti vabarii-
gi väe teenistuses, vanem Konstantiin sai mineval
Riigikantselei (ERA.31.4.1101)

Lehekülg 150
oma koguduse liikmetele teaksime kindlat
ja autoriteetlist otsust edasi anda:
1. Kas Põllutööministeriumil oli õigust ilma
võõrandamata ja ilma meile teatamata meie
koguduse maid Nuustaku alevi elanikudele
anda ja Nuustaku Turbatööstusele välja ren-
tida, muu seas 3/4 kirikumõisa heinamaast
ja kõik karjamaa, mida alevile tarvis ei ole?
2. Kas ei tuleks õiguse järele Otepää kiriku-
mõisa maa 1920 a. rent kogudusele tagasi
maksta, sest maa oli võõrandamata?
3. Kas ei saaks Otepää kogudus oma maad
jälle tagasi, kuna nad maareformi määruste
§ 39 järele kogudustele tarvitada on jäetud?
4. Kui ei, kas ei saaks siis piirisid otstarbekoha-
selt muuta ja alevile ülearuseid heina- ja
karjamaid kogudusele tagasi anda?
5. Kas jäävad hooned, mis kogudusele jäetud maa
peal asuvad, kogudusele kauemaks tarvitada? Sest
muidu ei saa kogudus neid parandada ja hooned
lähevad ilma peremeheta raisku kuna neid
kogudusele hädasti tarvis oleks.
Nende meile nii valusate küsimuste
pääle palume ja loodame Vabariigi
Riigikantselei (ERA.31.4.1653)

Lehekülg 35
Eesti Wabariigi Riigivanemale
Saadud "4" mail 1937 a.
Narva linna kod. Anna
Lauajuhend No 653.
Andrese tüt. Wist'i, 32 a. v.,
pr. elukoht Pihkva tän. 9-9
Narvas
Palve
Mul on südamlik palve Teile, Kõrgesti austatud Härra
Riigivanem, paluda Teid olla minu 16. apr. s.a. sündinud lapse,
kes arvult seitsmes, ristiisaks.
Oleme vaesed inimesed. Viletsates tingimustes ja raskes
olukorras viibime meist mitte äraolenevail põhjusil, kuna isikli-
kult töötamine on mul võimatu lasterohkuse, nende eest hoolt-
kandmise ja kasvatamise tõttu; minu abikaasa Johannes aga,
kes muuseas Vabadussõjast osavõtnult on kaotanud 60% oma
tööjõust ning haiglane, teeb kodus juhuslist kingsepatööd, paran-
dades vanu jalanõusid, millisest teenistusest äraelamine on täies-
ti võimatu ning raske. Praegu elavaid lapsi on mul viis:
Kalju, sünd.1926.a., Laine - 1927., Agnes - 1928, Maria - 1930,
ja 16. apr. sündis veel üks poeglaps. Surnud on kaks: Fried-
rich ja Juta. Abi saan laste peale linnaval. hoolekande osa-
konnast ainult 6 kr.
Mul on suur au loota ja Teid paluda, et saate ole-
ma mu vastsündinud poeglapse ristiisaks. Ristimistalituse
kavatsime läbi viia eelolevaiks suvistepühiks.
3. mail 1937.
Narvas.
A. Wizt.
Riigikantselei (ERA.31.4.981)

Lehekülg 60
andjad ja pimedad
lihameelsid Jumalatu
inimesed tegiwad, kes
oma "mina tarkuse" peale
lootsid ja ei palunud
Püha Issanda käest
mõistust, sellepärast
saiwad kawalad rebased
neid sisse tõmmata,
ja nende pimeda rumala
lepinguga ka kogu
riigi!
Venelased on ütelnud,
et nemad enam siit ei
lahku ilma verevalama-
ta ja tohiwad teha
mis nendele meeldib
ja endiste mõisnik-
kudele, sakslastele.
Riigikantselei (ERA.31.1.825)

Lehekülg 10
Ärakiri.
Tallinna Linnawalitsuse
/sõjawäe Korterikomisjoni/
Korteri pilet N 1071.
Makswate Wene seaduste põhjal (cm.
cm. 467 u 524 km. December. nõhuk. usd. 1899 a.) ja
Eesti Wabariigi Walitsuse korraldusel määratakse
Aia uul. olewasse majasse nr. 12 korterisse
nr. 1 selle pileti ettenäitaja.... sõjawäes tee-
niw.... Rahaministri abi Tõnis Wares
elama.
Korter tarwitatakse maksu eest - ajutise
walitsuse poolt 7/III 1919 a. wastuwõetud
määr. järele.
Tallinnas. 13/VII.. 1919a.
Linnanõunik Kärner.
Asjaajaja /allkiri/
Alguskirjaga õige: Wares
Riigikantselei (ERA.31.4.988)

Lehekülg 99
10. jaan.
E. W. Riigi Kogu esimehele
101.
Tallinnas.
Kodanik Martin, Joosepi p.
Tramberg, Jehwi wallast
"30" dets 1920 a.
Ei
No.
Wiru maak. sünd 1897 aast.
Wangistatud Keskwangi majas
Palwe.
Tallinnas.
21 Oktobril s.a. 4ma Jalawäe polku
sõjawäe Kohtu poolt mõisteti mind sõjawäest
joksu eest 3. /kolmeks/ aastaks wangi roodu
iseäraliku õiguste kaotamistega. Ülestähentatud
kuriteos tunnistasin ennast süidlaseks, kuid
palun seda tähele panna et mina haigeks
jäemise puhul polku tagasi ei sõitnud, ja
peale terweks saamisel ei pelgenud mina enam
polku minna, sest olin juba üle kähe nädala
Riigikantselei (ERA.31.4.1580)

Lehekülg 3
RIIGIKANTSELEIS
Saadud "16" apr. 1932a.
Lauajuhend No 259.
2
K. a
härra. Riigiwanemale
Bertha, Ewartson.
kelle. elukoht
Aoprik. t. N: 3-10
Võimeluse puudusel ei saa
riigivanem aidata
Palwe
1915/iv 32
Palun kõrgest austad härra Riigivanem
mind selle au osaliseks arwata et
wõimaldata mulle Teiega isikliku läbi
rääkimist. Majanduse kriisi asjus. Olen
kinniswara omanik Tallinnas, elan omas maias
kuid olen sattunud nüüd sell, kriisi aastal
wäga raske seisukorda ka osald üürnikude
läbi, minu majas on mittu kortrid kinni
kis ei iõua üüri maksta ia keta uulitsale
tõsta ei taha on wanad ia wiletsad
Maja sissetulek praegusel koral on wäga
weikne kuid maja peal lasuwad wõlad
tulewad tasuda selleks kõrgest. austud
Riigikantselei (ERA.31.4.1101)

Lehekülg 149
kirja, milles teatati, et 15 veebruaril s.a. saab
algama koguduse maade võõrandamine.
Sellel koosolekul teatati koguduse esitajatele
et kõik koguduse maa väljaarvatud 25 tiinu,
mis koguduse tarvitada jääb, 2 tiinu surnuaia
maad ja 8 tiinu kirikuteenri maad, võõran-
datud saab. Et võõrandatava mõisamaa
peal mingisuguseid ehitusi ei ole, siis oli kogu-
duse esitus arvamisel, et hooned ülevõtmise
alla ei või tulla, aga seal teatas ringkonna
valitseja, et temal õigus on tarviduse korral
ka neid hooneid riigistada, mis kogudusele
jäetud võõrandamata maa peal asuvad.
Kes teab riigi tarvidust, ta võib suur olla ja
ega Otepää koguduse hoonetest selle rahuldami-
seks veel ei jätku, kui ametnikudel õigus on riigis-
tada. Selle kõige pärast andsivad koguduse
esitajad omalt poolt võõrandamise komisjonile
ise arvamise sisse, millega ka vallavalitsuse
esitaja ühines. Ka ei kirjutanud nemad üle-
andmise aktile alla. Ka selle seletuse ärakirja paneme ligi
Nüüd palume Vabariigi Valitsust, et
see meie maade võõrandamise küsimus
läbi harutataks ja meile järgmiste
küsimuste peale vastust antakse, et meie
Riigikantselei (ERA.31.4.988)

Lehekülg 3
minule, kui parandamata tiisikuse haigele, tingi-
mata surmanuhtluseks saab olema.
Ülemal tähendatud põhjustel, tähele pannes,
et Asutawa kogu Esimehe nime peale 15
detsembril 1920 a. sisseantud palwe tähele pa-
nemata on jäetud, sest et Asutaw kogu siis
parajasti töö lõpetanud oli, et mina ilm-
süüta 8 kuuks türmi mõistetud olen. Sest
et mina jaanuari kuul 1919a Velise rahwawae
kommisjoni poolt, kui parandamata tiisikuse
haige. Haapsalu sõidust wabastud sain, mis
ka ligi pandud endise Velise rahwawae Kommisjoni
liikme Laredei tunnistusest näha on, on mul
auu Eesti Vabariigi Valitsust kõige alandli-
kumalt paluda:
1. otsuse täide wiimine minu kohta seisma panna
kuni minu palwe läbiwaatamiseni Armu andmise
korumisjonis ja
2. Sõjawäe Ringkonna kohtu otsus ümber muuta
ja minule, kui parandamata haigele, täielist
armu anda.
Lisan juure Velise rahwawae komisjoni
liikme Laredei tunnistuse
Alandlik paluja: Jüri Looring
Velisel 31 detsembril
1920 a.
Riigikantselei (ERA.31.4.981)

Lehekülg 59
Uue
Eesti Vabariigi
Valitsusele.
Palun tühistage
silmapilk leping;
mis eelmine Valitsus
sõlmis wene valitsusega
ja saatke vene väed
kohe välja Eesti riigi
piiridest, et nad üht
päewa ka enam siin
ei tohi olla. Muidu
nõuawad nad hiigla
suurt maksu meie
sõja väe
riigilt ja oma üles-
pidamise kulu!
Jumal kaitsegu
ja aidaku Teid seda
heaks teha, mis ära-
Riigikantselei (ERA.31.5.474)

Lehekülg 29
19
Kuid K. Pätsu mõjutustel hääletavad
vallavanemad vastu! (See on ka üks
K. Pätsu tähelepanemis väärne teene)
Selle südmuse pärast võeti K. Päts
ühes teistega täh kinni, ning saadeti
Saksamaale vangi-laagri; mis kes
tis umbes 6. kuud
Vangi - laagrist tagasi tul-
lest sai K. Päts peaministriks.
Varsti peale K. Pätsu peaministriks
saamist puhkes vabadus sõda
Sellel raskel katsumisel seisis
ta riigi eesotsas ning võitis
vabadusõja mida juhtis J. Laido
ner.
1934. a. 12. märtsil. tahtsid vapsid
riigi võimu haarata kuid, see
katse neil nurjus.
Soovime hääd edu ja Õnne, tema
vastutus - rikkas töös
6. V 1936a.
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 92
on meie oludes siiski küllalt tähtis selleks, et minu raskele
elukoormale anda riiklikku kergendust.
Väga austatav härra professor, palun võimaldagee
mulle selles küsimuses audients, kus ma võiksin lühidalt
selgitada, mis ma suudan ja mis aladel mind võiks kasutada,
ja kus Teie ehk ka näeksite, et ma pole sugugi selline peletis,
kellena mind meeleldi tagaselja kujutatakse, vaid lihtne,
kannatav, aus ja õigkust üle kõige hindav, töökas ja ande-
kas, haritud ja võimaline, oma isamaad mitte omakasu pä-
rast, vaid soojast südamest armastav ja teeniv kodanik,
kelle iga mõte senises tegevuses on kuulunud vaid kodumaa
tõelisele kasule.
ka selguks siis, et minu mahutamine töökohale
lõppeks ei olegi nii raske.
Austavalt
Herbert Haljaspõld.
Riigikantselei (ERA.31.4.981)

Lehekülg 10
piiskop Dr. Rahamägi tõsise eestlasena püüdnud võimalust
mööda ülesehitada eesti vaimule sobivat rahvakirikut. Juba
noore õpetajana asudes Saaremaal Kaarma kogudust
teenima, algas tema vene ajal kirikuraamatute ja kiriku
kroonika kirjutamist eesti keeles, andes sellega kustumata
tõenduse oma meelsusest.
Kindlustusaktsiaselts Eesti Lloydi peainspektorina üle
riigi ringisõites, puudun kokku igasuguste inimestega ja
oma loomupäraselt võites nende usaldust, on minul selge üle-
vaade meie rahva tõekspidamistest ja muredest ja julgen Teile,
Kõrgeauline härra President kinnitada, et meie piiskopi hr
Rahamäge kannab meie Luterlaste rõhuva enamiku lugu-
pidamine ja armastus. Kui teda peaks sunnitama
omalt kohalt lahkuma, oleks see raske hoop meie kiriku
prestišile ja rahva hingelule
Olles teadlik, kuidas hindate (Teie Kõrgeauline härra
President, meie rahva enamiku tõekspidamisi, kantuna
mõtteist, et ainult siis areneb riik tervena ja tugevana kui
rahvas omas hinges kaasa elab oma juhtide sammudele,
andis minule minu südame hääle sunnil julguse informee-
rida Teid, enne kui lubate valitsuse liikmeil langetada
meie kirikule ja rahvale saatusliku otsust, mis põhjeneks küll
kuulujuttudele väga palju. Kui tekib kahtlus meie piiskopi
usaldusküsimuses, siis palun ärakuulata käesoleval aastal
kokkuastuva kiriku kongressi seisukoht selles küsimuses ja
olles tihedas kontaktis kiriku tegelastega, tean, et suur enamus
on tema selja taga.
Riigikantselei (ERA.31.4.1580)

Lehekülg 49
35
leida pole ka korda läinud. On ainult Võlad ja võled
kaelas.
Oleks võtnud mingisuguse kaupluse, aga puudub selleks
raha, ei ole kusagilt leida ega laenata. Mul on
praegu kohus poolel Arsenii Aleksejeviga, kust on mul
saada kõrge %% kr. 3000.- , kuid see võtab aega, enne
kui sealt midagi saan.
Sellepärast palun Teid, väga austatud härra Riigi-
vanem, mind kuidagi moodi toetada laenu näol ühe
aasta peale kr. - 500.- ehk 750 - suuruses. Siis võiksin ise-
seisvald midagi peale hakkata.
Minu isa, Villem Karp, on Teile isiklikult tuttav,
kes kauemat aega töötanud Venemaal piiritusmeistuna
ja vabriku juhalajana. 1916 a. elab ta juba Tallinnas
On osa võtnud Eesti Vabariigi loomisest. Oli Ajutise
Maavalitsuse kassapidaja. Pärast poole oli riigi
kontrollis ja põllutööministeeriumis.
Praegu on minu isa 73 a. vana ja ka teenistuseta
Tallinnas,
kõige austusega.
2/7. XI. 1932 a.
Madara tän. N20 kt. 5.
Ekarp.
Emil Karp.
Willem Karp
Riigikantselei (ERA.31.4.1101)

Lehekülg 147
mille juures koguduse esitus väga kahtleb, sest
et maad kusagilt juure ei aetud, kuna ühest
küljest suur tükk ära lõigati. Üteldi et kui kõik
platsist läbi minevad maanteed juurde arvata, siis
üles märgitud suurus ikkagi välja tuleb. Võib olla.
Nii võeti siis Otepää koguduse maa Nuustaku
Turbatöösturite soovide rahustuseks teist korda
üle. See viimane asjaolu tekitab iseäralist paha-
meelt koguduse liikmete laialistes hulkades,
et mitte ainult raba sood, vaid päris põldu
ja heinamaad Turbatööstusele anti, mis
ärilisel alusel töötab ja sellega koguduse
varandusi otse seadusevastaselt ära võeti,
ilma et sellest varanduse seaduslikule omani-
kule teada oleks antudki. Koguduse protest
selles asjas jäeti tähele panemata.
Nii oli siis Otepää kirikumõisa 1920 a. juridili-
selt koguduse oma, isegi kõiki maksusi nõuti
koguduse käest, sest ametlist võõrandamist
ei olnud ega isegi võõrandamise tahtmise
teadaannet, aga faktiliselt oli Põllutööminis-
terium meie maa ära annud, mis veel
tema oma ei olnudki. Ka rendi 1920 aasta
eest nõudis Põllutöömisteriumi asemik sisse.
Riigikantselei (ERA.31.5.449)

Lehekülg 56
50
Saadud "5" I 1937a.
Lauajuhend nr. 472
Lugupeetud ja armastatud
Härra Riigivanem.
Mina, Nõmme I Rahumäe alg-
kooli lõpetaja ja Nõmme skautide male-
va skaut - Vambola Likker ühes oma
ema - vaese linna parkide pühkijaga,
saadame Teile, kallis Riigipea meie
armsamale, parimale kodumaa koda-
nikule parimaid õnnitlusi ning ter-
vitusi eelseisvaks raskeks uueks aastaks.
Elagu meie kallis kodu- ja isa-
maa ja kaitsku teda parimad Eesti pojad,
Teie armas Riigivanem, juhtimisel.
31.XII.36 Teie truuim kodanik Vambola Likker
Nõmme Kreegi 5.
Tänukiri saadetud
5. I 37.
Riigikantselei (ERA.31.5.1386)

Lehekülg 4
RIIGIKANTSELEIS
Saadud 29. apr. 1935 a.
Lauajuhend No. 607.
Kausta
3
enam ei vajata
Härra Riigisekretarile!
E. V. kod. - Gustav
Gustavi p., Silber
Elukoht: Kodu 1-1.
Tallinn
Palve.
Palun mind Teile alluvas ametasutises
olevale vabale käskjala kohale määrata
Olen sündinud 13 sept. 1908 a. Tamsalu
6 kl. algkooli lõpetanud. Kaitseväes teenisin
Rakveres ja Narvas 1927/28 a. Pärast sõjaväe
teenistust olin Kaitseliidu Tamsalu üksik
rühmas, kust lahkusin elukoha muutmise
tõttu
Olen vallaline, kuid ema toitja. Olles
raskes majandustikus seisukorras jään
Teie lahket kaasabi ootama
Tallinn 16. IV. 35.
G. Silber.
Riigikantselei (ERA.31.4.1101)

Lehekülg 102
Põllutööministrile.
8 märtsil
1259
Berliinis 26 weebruaril 1921.
Palun seletust.
KPäts.
7/III 21
Korgesti austatud herra Peaminister!
Endise peaministri, hra Tõnisoni lahkumisega, jäid
minu palvekirjade täitmised minu päralt oleva
Türsamäe mõisa asjus pooleli.
Seadusevastaselt on minu mõis I järgus tükeldatud
nagu mõnel riigiäraandjal ja Riigimaade Ülema
kui ka end. Peaministri määruste vastu võõran-
dati kogu suve jooksul iga kuu tagant inven-
taari sel määral nagu mõnele ministeeriumi
ametnikule just kord korralt omas huvis meele
tuli (võrrelda minu palvekirjadega), nii et lõpuks
ühtki hobust ega lehma järele ei jäänud, kuna
maast, 60 tiinust, mis esiallgul valla nõukogu
poolt määrati, siis põllutööministeeriumis ära-
kinnitati kaardi peal punase joonega ümberpii-
rates ning looduses väljarajati, enam pooltki
järel pole, nüüd ähvardatakse koguni, minu
ajutist väljamaal viibimist ettekäänates, kõik
lõpuni minu käest ära võtta!
Nende omavoliliste võttete puhul lasi endine
peaminister koha peal Narva kriminaal poli-
tseid asja järeluurida, kusjuures selgus, et
minule ülekohut on tehtud. Palun Teid,
Riigikantselei (ERA.31.4.1580)

Lehekülg 15
siis põgenesime enne linna eestlaste kätte langemist
kintlusest wälja peitsime endid mõõta linna majasid
ja põninguid kunni eesti wäed linna jõutsid siis antsin
enta kohe eesti kommentanti ülese kis mind jälle
5se polku takasi saatis kus ka kohe punasid taka
akkasin ajama estik Narwa taga ja pärast polgu
üle wiimiseka Petseri alla Petseri ja Pihkwa wäerinnal
punasteka wõitlesin kunni wõitu rikka lõpuni
Demoblisatjooni puhul sain teenistusest wabaks
22. mail 1920.
Algas mõisate jägamine ja maa saamene, olin
lapsest saatik juba arjunud põllu tööd tegema ja selle
pärast tahtsin akkata omale ka kodu looma. Tuli
vala majas maate wälja antmine kus selegus et
ees õiguse mehi on palju ja minul ei olewad keta õigust
kui siis Türi-Alliku mõisa jägamisel üks koht
üle jäi mis oli wäl ja planeritud mõisa kanti
meeste karjamal ja wäka matalaks ning wesiseks
osustuks keta keegi ei tahtnud, sest et tal põltu
sugu ki ei olnud waid kõik sõõt wõsa ja raba
mille suurus oli 24 timu. julgesin siis seta kohta
omale küsita mita ka keelamatta anti. wõtsin wastu
selles heas lootuses et eks elata ikka sa olin pois
mees ja töö tahe hea pealeki pidi maa kuus aastad
ilma rentita olema, asusin siis ka koike parema
tahtmiseka tööle kohe. raiusin wõsa maha kus kõrgem
ja kuiwem oli ja akkasin põldu tegema ning
honeid ehitama. Kuid renti akkati ka kohe nõutma
mita ka maksin. Akkati maa parantuse lainusid
wälja antma. wõttsin ka, et jõuan ennem aljale oksale
kuid see aljas oks on nüid opis kaukele jäänud
ja näib et ta nüüd puhtaks ära kuiwab kui abi
ei tule. Saatud, maaparantuse laen Kr. 1200. olen
kõik wimase sentini maa sisse panud ja omast käest
üle 300 kroni weel ligi ja tööd on ka ette nähtud
kawa kohaseld kõik lõpule jõtmas. Kui mis nüid
saab ei tea keegi ütelta maa on uus kuid puru
lahja ja ilma ramutamatta ei sa seal seemet ka
kätte kuid kuna wäetiseostmiseks puutub raha
mita oleks päris kena summa tarwis mõtte on kõik
he ja töö oleks lahti kuid kõikis puutub raha.
wanad taka warad on kõik otsas. mõõtunud kewatel
suri weel kõike parem lehm poegimise taga järjel ära
sügisel müisin teise hobuse ära et sain oma
walla maksusid ära õientata. peale selle tuli
maapangast weike kiri ja raamad et wõite oma
Riigikantselei (ERA.31.4.1097)

Lehekülg 15
W. A. Hra Riigi-hoidja.
Wabandan ennast et julgen teile kirjudada,
aga mina arilik surelik ei sa teisiti läbi
kui pean teile oma häda kaebama.
Asi on järgimine. Sain Viljandi-Pärnu
Prefektilt karistada 60 kr. raha trahwi ehk
45 ööpäewase wangistusega selle eest et lõhku-
sin ära kaks akna ruutu. Omast kohast küll
wäike karistus! Kuid minule waesele maa-
töölisele tähendab see juba küllaltki rasket
seisukorda, nuudsel töökehwal ajal.
Sellepärast palusin Viljandi-Pärnu Prefektilt
2 kuud pikendust et saaksin end kewadel
Kaubelda talu sulaseks ning teenida ära
selle raha et siis tasuda see trahw rahas.
Riigikantselei (ERA.31.5.467)

Lehekülg 159
Tallinn, 21. aug. 1937 a.
E. A. K. Ü.
ERAHAIGLA
Tallinn, Narva mnt. 6-a.
Statsioonaarne ravi igal ajal.
Röntgeni, radiumi ja elektri kabinetid.
Vesiravila. Laboratoorium.
Telefonid: 428-80, 428-81.
Tunnistus.
August Sepp, 59 a. vana,
põeb maavähjahaigust, mis
röntgeni kiirtega kindlaks -
tehtud. Haigus on sarnasel
kujul, mis lõikuse teel ei ole
enam parandatav.
Dr B. Vahtrik
133
Riigikantselei (ERA.31.5.474)

Lehekülg 49
Kil-Nõmme
II. algkool.
Johannes Teder
VI. kl.
23.IV.36
Konstantiin Päts.
sai ta selle? Loomulikult oma vane-
Kust
mailt. Viibisin kord ühel tema sünni-
päeva puhuks peetaval kõnekoosholekul
ja kuulsin seal temast ning vanemaist.
Minu üllatus oli suur, kui kuulsin,
et ta vanemate nimi ei olevat mitte
Päts olnud, vaid hoopis teine nimi.
Pätsi nime olevat vanemad aga
sellepärast saanud, et nad vaestele
näljahaegadel pätsiviisi biba olid an-
nud. (Elukutselt oli Konstantiini isa siis
mölder olnud.) Ning säält olevatki see
nimi välja võrsunud.
Kes on ta aga praegu? Meie riigi
esimene kodanik ja juht - riigivanem.
(On)
Riigikantselei (ERA.31.4.1097)

Lehekülg 11
Priipalu alevikku elama Salme Raieste püüdis
minuga intiim vahekorda luua kord isegi suudles
mind - mina kui korralik perekonna inimene
häbistasin teda kõlvatu teo eest teiste kuuldes ja
tema sai haavunuks, mitmel korral nelja silma
all tülitses minuga ja lubas kätte tasuda häbistust
nüüd olengi sattunud ohvriks.
Jutt millele on rajatud süüdistus tekkis
Minu ja Raieste vahel järgmiselt. Raieste ütles et
J. Uuemaale tuleb hääletada, et Söster rumal talumees
mis tema ikka riigi asjast teab. Mina tundsin
end samuti solvatuna, et olen ka talumees
aga selle pärast veel mitte "rumal" ja kaitsesin talu-
mehe seisukohta. teades väga hästi Sösteri kellega
elame taludes lähestikku ja oleme ühe masinatarvi
tajate ühingu liikmed, et tema mitte rumal mees ei
ole, ega mingi isamaa äraandja. Vahe pääl käisid
mõned kaupluses andsin kaupa ja Raieste ütles
et mis viga elada. kauba hinnad aga tõusevad
mina tahtsin Raiestele ära ütelda et temal ei pruu-
giks minu kaupluse asjuse segada, tema ainult
petroli koolile ostis minu kauplusest - vastasin
lühidalt et kui petroli ja soola müüa siis
pean riihma kinnitama, neilt mingid protsenti
ei ole Raieste sai vihaseks ütles et seda juttu räägi
Sisaski ja Krooni naisele. ning väljus uksest.
Mina ei tea kus kohta saaks minu üteluse
ette asetada "riigihoidja" sõna.
Juurdluses üle kuulatud tunnistajate seletust
ma ei tea, ainult tean et Raiestee käinud
mõjutamas Hilda Rootsi minu pääle tunnistama,
Mina lubasin Raiesteed vastutusele võtta laimu
jutu levitamise eest. Raieste oma kaitseks
mõjutas Rootsi tunnistama et p.agentuur
läheb Jöörasi käest ära ja Roots on kaupmees
Tamme õetütar kes p.agentuuri tahab oma
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 119
Heldur Hansen 20 a. vana
kannatab praegu tugeva angio-
neurotilise seisundi all ja
vajab vastavat ravi, mistõttu
paranemine oleks võimalik
Sõjaväearst
telef. 438-37
Riigikantselei (ERA.31.4.1703)

Lehekülg 104
Riigiparkide valitsus
Saadud "8. augustil 1935 a.
Lauajuhend N 47.
RIIGIKANTSELEIS
Saadud "6" August 1935 a.
Lauajuhend No. 1769.
Härra Riigivanemale.
Johanna Wilcken, elukoht
Tallinnas Kopli tän. N 2. - 6
6. VIII. 35
palve
teenistuse saamise asjus.
Mina ja minu abikaasa Nikolai Wilcken olime
mölemad eesti wabadus söjas ja wötsime osa
lahingutest, kus juures samuti tegelesime ka
eesti kaitseliidu organiseerimisi töödega
Tallinna 4 jaoskonna Ülem. Minu mees ja
mina oleme mölemad pöllumajapidamise
alal tegutsenud kus juures minu mees on ameti
poolest metsateadlane. Meie oleme mölemad
ilma tööta ja kannatame majanduslise
kitsikuse all, kuna peale selle omame weel
alaealise lapse kellele oleme sunnitud ka ha-
ridust andma, mis meilt suuri kulusi nöuab,
Niiii meie edasi kesta ja elutseda ei saa, sest
käesolewal töökehwal ajal ei ole wöimalik tee-
nistust saada. Et aga nüüd on härra Rüügiwanema
korraldusse antud Oru möisa, kus osaliselt ka
pöllumajandusega tegemist tuleb teha, süüs arwesse
wöttes meie kauaaegset braktikat sellel alal julgeme
paluda Teie, härra Rüügiwanema korraldust, et mind
ja minu meest saaks wöetud mingisugusele tööle
wöi majapidamise juhiks Oru möisa sest olles
sündinud pöllupidajate lastena, loodame et
Riigikantselei (ERA.31.5.401)

Lehekülg 335
310
V. a. Härra Riigisekretärile
Juhan Annus, e,
eluk. Ahju t. 13 - 7, siin,
Palve
Juhtumisi kuulda saades, et Teile
alluva Kadrioru lossi teenjaskonnas lähe-
mal ajal uksehoidja koht vabaneb, pöö-
ran palvega Teie poole mind sellele ko-
hale vastu võtta.
Ennem olen riigiteenistuses olnud
Siseministri kutsarina 24.IV.22 - 1.I.24 a.,
milliselt kohalt vabanesin koosseisu vähe-
nemise tõttu. Härra Riigivanem K. Einbundi,
kes tol ajal oli Siseminister, eestkostmisel vii-
di mind üle Piirivalve teenistusse üleaja-
teenijaks 1. märtsil 1924 aastal. Piirivalve
teenistusest vabanesin vanaduse tõttu 1. märt-
sil s.a. Olen praegu 56a. vana, abielus, ala-
ealisi lapsi ei ole. Ennem Eestimaale op-
teerimist 1920aastal elasin Petrogradis 22a
millisest ajast uksehoidjana teenisin vürst
Obolenski majas alates 1909 a. kuni revo-
lutsioonini.
Lootes, et minu palve Teie lahket
tähelpanu leiab, jään
Tallinnas,
10. okt. 1932 a.
täielikul austusel
J.K.
25 / X. 32
Juhan Annus.
Riigikantselei (ERA.31.4.988)

Lehekülg 68
S. 165.
Eesti Wabariigi Walitsusele
wahi all olew Pärnu
maakonna wangim
Kasepä wallast
Tartu Kreisest
August Andrese. p.
Ei
Nisu.
Palwe
1919. a. Augustil kuul 7 päwal
mõisteti mind 2se Diwisi taga-
warra bataljoni Sõjawälja
Kohtu poolt sõjawäe teenistus-
se kõrwal hoidmise eest küm-
mneks aastaks sunnitööle
Korwale hoidmine tuli sellest
et wana ema jäi mulle üksi-
nda koduse maa koht jäi ilma
töötegijad, wend sai lahingus
surma ja ni ei jolnud kes oleks
kodused tööd ära teinud, mõtlesin
lähen aitan wana emale tööd
ära teha ja ilmun ise jälle õnn
wäkke tagasi, aga ma ei
Riigikantselei (ERA.31.5.474)

Lehekülg 25
Hilda Kallas
VI klass
Orajõe-Kabli 6-kl. algkool
27. mai, 1936. a.
Konstantin Päts.
Nii eesti- kui ka välisrahvad tunnevad Eesti Vaba-
riigi vanemat Konstantin Pätsi. K. Päts on palju oh-
verdanud oma rahvale ja tal on palju teeneid, eriti
Eesti iseseisvuse saavutamisel. Konstantin Päts sündis
1875. a. Pärnumaal, Tahkurannas, möldri pojana.
On ka arvatavasti teada, kust Pätsi vanemad said enda-
le sarnase nime: ta vanemad olnud helded ja jaga-
nud teistele leiba, seda ju möldrid ikkagi oli, ikka pät-
side kaupa. Ja sellest siis antudki neile nimeks Päts.
K. Päts õppise õigusteadust Riias vaimulikus seminaris
riigi kulul.
XX sajandi alguses andis K. Päts välja ajalehte "Teataja."
Selle lehe kaudu astus ta julgelt vastu Vene valitsusele ja
ja selle korraldustele. Selle lehe ümber kogunes pal-
ju lugejaid eriti Põhja-Eestis. Eriti edendas K. Päts
tööstust ja kaubandust, kuid ühes sellega ka eestlaste
rahvustunnet. Teravalt astus ta välja sakslaste vastu
Tallinnas. K. Päts ühines Tallinna linnavalimistega, mille
tõttu linnavalitsus läkski eestlaste kätte.
Saksa okupatsiooni ajal tegutses K. Päts põranda all.
Kuid pärast ta vangistati ja saadeti sõjalaagrisse. 1905.a
mõisteti K. Päts surma Vene valitsuse poolt, kuid ta põgenes
välismaale ja oli seal maapaos. Pääle iseseisvuse välja-
kuulutamist oli ta Päästekomitees peaministriks. Päästeko-
mitee käes oli sel ajal kõrgem võim.
Pääle iseseisvuse saavutamist valiti ta esimeseks
riigivanemaks. On olnud ka teisi isikuid riigivanemaks,
kuid üksi pole püsinud omal kohal nii kaua kui Päts.
Ka praegu suudab ta rahuldada rahva nõudeid ja
juhtida rahva elu. Hiljuti alles surus ta maha vapside
mässukatse, mis oleks lõppenud väga halvasti.
Praegu hoolitseb K. Päts majanduselu eest. Ta laseb soid
kuivatada ja metsadest asunike krunte mõõta.
Palju õnne ja edu meie Riigivanemale
ta vastutusrikkas töös!
16
Riigikantselei (ERA.31.4.1097)

Lehekülg 5
Selgitada. –
Lugupeetud hra Riigihoidja!
3. V. 38 F.A.
13. jaan. s.a. saatsin
Teile hra Riigihoidja palve
armuandmiseks minule määra-
tud karistusele.
Senini pole aga Teilt
hra Riigihoidja mingisugust
vastust, saanud.
Palun teada hra Riigi-
hoidja, kas olete minu palve
eitavalt või jaatavalt otsusta-
nud või pole minu palvet
üldse saanud? Teie vastu-
tulelikkust lootes A. Anton
Kargajal 24 aprillil 1938.a.

Lehekülg 12
kaupluse juurde. Priipalu postagentuur
on minu kaupluse juures ja mina postag.
juhataja. Postagentuuri võitluse tähe
all oli Raiesteel kergem minule karistust
anda lasta.
Olen olnud alati hra Riigihoidja teie pooldaja
ja kunagi ei ole lubanud enesel teie kohta
halba ütelda mida võivad ka koha päälsed
lugupeetavamad isikut tõendada, neil
asjaoludel julgen teid paluda enda
ja oma 6 liikmelise perekonna eest paluda
armu kui sääduslikult ei saa õigeks
mõistmiseks uut juurdlust toimetada
Palun asja otsustada ja vastavatele
võimudele teatavaks teha sest minule
anti käsk raha maksmiseks 27 skp.
Priipalus 24 III 1938a. Paluja Artur Jööras
Riigikantselei (ERA.31.4.1669)

Lehekülg 35
RIIGIKANTSELE
Saadud "11" märtsil 1940 a.
Lauajuhend Nr. 1611
30
K. a.
Vabariigi Valitsusele!
Julgen tülitada vabar. Valitsust alljärgnevaga.
Millest on tingitud, et viibib talundite pärimis-
seaduse arutusele võtmine riigivolikogust. ?!
Mitu aastat on nim. seaduse eelnõuga trööstitud neid,
keda praegusel hetkel see seadus otseselt ,aitaks.
On palju noori, kes perekonnaga, kes ilma, peavad
oma jõulisemaid eluaastaid tegevusetult surma poole
saatma, ilma, et saaksid talus midagi ajakohast-
uuendavat ettevõtma hakata, kuna talus vanapere-
mehed juhivad majapidamist vaid vaevaliselt ära-
elatamise otstarbel. Neid talupidamisi leidub üle
riigi rohkesti ja neist ei ole meie rahvamajandusele
absoluutselt mingit tulu. Paljudel pärijatel on
asutatud perekonnad, omavad lapsi, kuid kõik
on sunnitud kiratsema ja niiöelda "ootama isa
surma", et vanas easki olla mõned aastat täieõigusl.
talupidajaks. Kuid niisugusel juhul on võimata
midagi läbi viia talupidamises. Taluoman lapsed,
kes sooviksid, soovivad maal elada, on elanud,
tühja, tuluta elu. Rahvamajand. seisukohalt vaestab
nende inimeste arvel riik, sest nad ei loo midagi.
Selles mõttes, nagu see Vab. Valitsusele väga hästi teada,
ootavad paljud eelnim. seaduse kiirendatud vastu-
võtmist ja kehtima hakkamist.
Julgen loota lugupeetud vabar. Valitsuselt selleks
vastavaid korraldusi.
Täieliku lugupidamisega
9. III. 40.
Ants Põldaru
Palamuse, pk. 65.
Riigikantselei (ERA.31.5.467)

Lehekülg 261
229 p
Hr. Paul Rohtmaa. Vastatud
8. I 38 Mb.
Teie palve ei näi juba
sisuliselt millegiga põhjendatud olema
sest mais 1919. a. oli palga maksmine
kogu Kaitseväes täiesti regulaarne ja
usun, et see teisiti olla ei saanud
ka I diviisi staabis. Juhul, kui Teil
on mingisuguseid tõendusi palga mitte-
saamise kohta, siis pöörduge nõudmisega
mis pealegi iganenud, sõjaministee-
riumi poole
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 46
- 3 -
nõrgematele, kaelakohtulisegi minevikuga isikutele ja veendu-
nud kommunistidelegi, riigitenistusse ja riiklikult toeta-
tavatesse ettevõtetesse. Mul on ja ka silmad nägemiseks ja
meel taipamiseks. Aga tänini ma ei mõista, miks just
minu elust peavad välja lülitatud olema need töövõima-
lused, kus kõrge palgaga hinnatakse veerand võimeid
-minu praeguse koorma kõrval, miks minu haritlaselu
ei liiguta riigijuhtide südant selgi määral kui iga
tundmatusest tulnud ja tundmatuse siirduva lihtsa
(poola) töölise elu?
Miks minu kohta tänase päevani, üle võidetud töö-
lademete, ikka veel heietatakse juttu lustilisest tuden-
gipõlvest: "andekas, harulddaste teadmistega, aga joob",
kui too patt on juba ammu minevik ? Aga nähtavasti
koos lause viimase lõpuga peab paratamata ununema
ka lause kiitev algus, ja siis juba parem kogu lause
kõigi tõsiasjate kiuste hoida aus. Sest "Die Unbeliebtheit
Des Tüchtigen" on tõde, mille auks osatakse võidelda
igast tõest kõrvale hoidudes. Jättes kõrvale oma võimete
ülehindamise, ei leia mina aga teist seletust. Kui ma
ei taha uskuda juttu, et Isamaaliidu ülesannete hulka
kuuluvat teatava selektsiooni teostamine "isamaalistes
ringides."
Kuna ma aga nüüd loen, et Teie koondate koostööks
kõiki isamaalisi ringkondi, mitte ainult neid, kes sõnades
on truud, julgen mina - toetudes oma isamaalikele tegudele,
oma senisele tööle Eesti kasuks - paluda Teid, väga aus-
Riigikantselei (ERA.31.4.1703)

Lehekülg 189
Teie härra riigivanem ärge pange pahaks minu kirju-
tist kui ta ei kõlba. Peaks ta aga väärt olema lugemi-
seks siis palun aidake mind härra riigivanem selle-
ga et soovitate mulle mingisuguse töökoha. Olen ni-
melt 30 aastane, abielus, ühe lapse isa ja praegusel
silmapilgul tööta. Ehk kui on võimalik laenake mul-
le teenistuskoha saamiseni 100 kr. N. M. K. Ü. autokooli
lõpetamiseks.
Teile härra riigivanem edu ja õnne
soovides riiklikus töös ja riigi juhtimi-
ses jaan Teie abistava käele lootma
Austusega G. Kornel.
NB. Minu aadress: Luha 22-4, Tallinn.
Riigikantselei (ERA.31.4.1101)

Lehekülg 50
Kantselei
Ärakiri ärakirjast
Põllutööministeeriumile.
Lehola mõisa rentniku Eduard Lauri
woliniku wan. adw Artur Beek'i,
Tallinnas, Wiruwärawa p. 23
palve.
Endise Lehola mõisa kaasomaniku August Busch'i palwe peale
on Harjumaa riigimaade ülem ettekirjutanud Lehola mõisa inwentaari
hindamist ettewõtta.
Niisugune ettekirjutus on seadusewastane, sest Lehola mõis on senini
minu wolitajale, kui inwentari omanikule wäljarenditud ja selle pärast
ei wõi wõerandamisest esiotsa juttu olla. Kaebaja Busch arwab
et temal kui endisel kaasomanikul maareformi teostamise määruste § 45
põhjal on ühesugune õigus minu wolitajaga Lehola mõisa rentimiseks.
See ei ole nii järgmistel:
1) pole Busch kunagi Lehola mõisa faktiline pidaja olnud,
kuna tema kohe pärast Lehola mõisa ostmise ja ostu lepingu krepos-
teerimist oma osa minu wolitajale ühes inwentariga äramüüs;
2) ei saa maareformi teostamise määrust § 45 nii mõista nagu
oleks kõikidel kaasomanikkudel rentimise eesõigus. Kaasomanikke
on sagedasti wäga mitu ja ka alaealisi, iseenesest mõista et wii-
mastele, niisamuti paljudele isikutele korraga mõisat väljarentida
ei saa, waid peab nendest ühe walima, ehk olude sunnil nendest
kõikidest mööda minema.
A. Buschi õiguste kohta Lehola mõisa peale on praegu tema
ja Ed. Lauri wahel kohtulik protsess käimas. Tallinna-Haapsalu
Rahukogu tunnistas et Buschil mingisugust õigust Lehola mõisa
peale ei ole. Asi on lõpulikult otsustamata, sest et Busch kaebas
Kohtupalati edasi. Selles kohtu aktis on ka leping mille põhjal
Busch oma osa Lehola mõisast ja inwentaarist Laurile äramüüs.
Riigikantselei (ERA.31.4.981)

Lehekülg 66
Arwel end rikastada.
Minu ettepanek on et Oktobri
kuust k. a. peale kõik kinniswarad
mis ümber kreposteeritud saawad
tuleks maksustada riigi kasuks
wähemald 50% ostu summast
seega saaks riik wähegi tagasi
mis ennem on maksude warjamise
teel pettusega omandadud.
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 149
- 5 -
Eesti hariduse- ja Abiandmisseltsi abiesimees; avaldanud a. 1928
"Välis-eestlase kalender-käsiraamatu 1929 ; Välis-Eesti Ühingu
liige 1930. a-st ja "Välis-Eesti" kaastööline 1929. a-st; Välis-
Eesti Ühingu korraldava toimkonna liige 1936-37 / ja praegu
H.H. /; algutanud ja teostanud "Eesti lugemislaua" Antverpenis
1925-27 ; algatanud "Välis-Eesti päeva" mõtte 1930.a.- Olnud tegev
paljudes seltsides ja ühingutes; Üleriikliku kaupmeeste Seltside
Keskliidu kirjavahetaja- liige 1932. a-st. - Teinud kaastööt
peaaegu kogu eesti ajakirjandusele, m. s. "Eesti Kirjandusele",
"Odamehele", "Orionile", "Kaubandus-tööstuskirja Teatajale",
"Eesti majandusele", "Üleriikliku kaupmeeste Seltside Keskliidu
Teadetele", "Laevandusele ja Kalaasjandusele" jne. - Avaldanud
raamatuina m.s. "Ühe vana üliõpilase mälestused I ja II"
/1928/, "Võõrsõnade leksikoni" /1929-30/, "Tudengi sõnastiku"
/1933/, "Ärielu manuaali" /1934/, "Suure võõrsõnade leksi-
koni" /1937/, varjunime Vidrik Viherväli all "Inglise-eesti
ja eesti-inglise sõnaraamatu" kahes köites ja lisaks rea
teisi leksikograafilisi töid.“-
-Lõpp-
Riigikantselei (ERA.31.4.1673)

Lehekülg 2
RIIGIKANTSELEI.
Saadud "12" juulil 1940 a.
Lauajuhend Nr. 881.
Tempelmaks 1 kr. 20 s.
suuruses tasutud.
Registrator. ME.
RIIGI- KANTSELEI
KANTSELEI
Eesti Vabariigi valitsusele.
Elmar. Aalmann.
Uue-Jalametsa.
Koigi
Palve.
Mina Eesti Vabariigi kodanik Elmar Aalmann
sündinud 12.mail 1918. aastal.
Pöördun oma palvega Eesti Vabariigi valitsuse poole.
Olen praegu alvas seisukorras.
Vabanesin 1. maiks 1940 a. Kaitseväe sundaja teenistusest
ja nüüd pean abielluma.
Kuid olen vaene käsitööline ja ei suuda omal jõul
Perekonna elu alustada.
Palun kas oleks Eesti Vabariigi valitsusel võimalik
mind toetada. 400 kroonise lainoga, 10 aastase tagasi-
maksu tähtajaga.
Loodan oma palvele Eesti Vabariigi valitsuse
vastu tulekut.
Paluja Elmar Aalmann.
Riigikantselei (ERA.31.4.1097)

Lehekülg 22
ei ole, olen sunnitud, teid
paluma selleks samme astuma
ja Wabariigi Walitsuse poole.
pöörata weel minu poolt palwega,
Kuritegu mina toime selle aja
sees ei ole pannud, ja ei tee
seda ka tulewikus, kuid
meele heitel olen selle pärast
et, Walitsus ei wõtta minu
palwet kuulta, ega otsustamisele
on weel wiimane lootus.
teie, Majandus ministri, peale
selleks, et minu palwed
saawad aset leidma, ligemal
ajal, arwestades minu ammetid
ja majandusliku seisu korda,
linn on minul Wõeras ja
tundmata, siin mina tööd
ei leija, siin on ja elukutselisi
linna elanike nii palju

Lehekülg 23
et, ei jaku neilegi tööd.
mis. weel mina ilma harituseta
Inimene pean tegema, wõimata
on liht töödgi, maalt tulnul
saada.
Palun; enda palwetele
wastu tulekut wõmaltata
Tallinnas 15. mai 1938.a
Wene-Balti asuntus
No 66-4
H. Jürine
Riigikantselei Sekretariaat'ile
8. VI. 38
Majandusministeeriumi
Üldosakonna direktor
Riigikantselei (ERA.31.5.401)

Lehekülg 476
425
Tõendus.
Tõendan, et olen vastu võtnud Paide
linna alg- ja täienduskooli Juhatajalt
Härra J. Söödor'ilt 21. dets. 1932. a.
Härra Riigivanemalt Paide Linnapea
Härra G. Perli kaudu saadetud kin-
gituse, ühe karbi šokolaadi.
Aupaklikult tänades
Aino Herman
P. l. algk. IIIa kl.
õpilane.
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 116
Kõrgeauline
Härra prof. J. Uluots
Tervitus Eesti vabariigi 22. aastapäevaks
Teie, Kõrgeauline Härra Peaminister, olete
otsekui Kalevipoja ja Lembitu järelkäija. Mina
isiklikult ja kõik isamaa pojad ja tütred soovivad
Teile parimat õnne, raudset tervist ja suurt jõudu
meie armast-kallist isamaad ja riiki ülesehitaval
tööl, kui ka isikliseks hüvanguks eraelus. Läbi
raskete aegade valguse ja päikese poole. Eesti rahvas,
aga eriti just meie noored austavad ja armastavad
Teid jäävalt üle kõige. Kogu oma rahvale olete
Teie ilusaks, õilsaks eeskujuks. Teie kõrgeauline nimi
on jäädvustatud kuldsete tähtedega ajalukku. Ma
tean seda, et Teil on määratult palju asju juhtida,
ja korraldada. Riigitüüri hoida ja juhtida ning
sõita mööda õiget rada, see amet on kõrge ja ilus amet,-
aga vaevarikas ja raske. Pinev olukord riigielus, sõjad,
ma usun, et see kõik võtab lõviosa ajast
soovin, et Kõigevägevam annaks Teile
suurt jõudu nüüd ja edaspidi, ikka ja alati,-
Eesti riigi ning rahva juhtimisel. Siis võib
kõigiti kindel olla, et meie jõuame peagi
läbi raskuste tähtede poole.
Teie kangelaslikud - patriootlikud teened
on nii suured. nad on hindamatud.
Hääd õnne! Õnne Eestile! Aupaklikult
H. Hansen.
Riigikantselei (ERA.31.5.478)

Lehekülg 4
2p
SA OLED OMA PRAEGUST VÕIMU KURJAST
JA ALATULT TARVITANU. RAHVA NEEDU
JA PÕLGUS ON SELLEPÄRAST SINU PÄÄL !
EESTI RAHVAS ON VÕIDELNU OMA VABADUS
EEST JA SELLE KÄTTE VÕITNU
TA TAHAB ENESELE VABALT VALIDA ÕIGET
JA AUSAT JUHTI JA TÕELIST PEREMEEST
JA SIIN SINU KATSED VÕIMU ENESE JA
OMA KAMBA KÄES VÄEVÕIMUGA ALAL
HOIDA - PARATAMATULT NURJUVAD JA
SA SAAD OMA ÄRA TEENITUD KURJA PALGA
AVALDA SULLE OMA VIHA JA PÕLGUST
SINU JÕHKRATE TEGUDE EEST JA
USU KINDLASTI, ET SU PÄÄVA
OM PEA LOETU
KURJA EEST SAAB SULLE KURJAGA
TASUTU
SUUREMA PÕLGUSEGA
"VABA EESTI KODANIK"
21/III 34 A.
Riigikantselei (ERA.31.4.981)

Lehekülg 7
2.) Beeringi wäin on süüdi, et Waikse
ookeani põhja rand niiske ja külm on.
siit pääseb Põhja jäämere jää wälja ja jahu-
tab sulades ümruse ära; see wäin tuleks
kinni sulguda. Wäljarändajaile awaneks
hiigla pikk rannamaa, mille pikkus arwates
Vladiwostokist Wankowerist saadik on
umbes niipalju, kui Londonist Irkutskini
3.) Et Põhjajäämerd lahti sulatata oleks
Golfstromile tarwilik suuremat hulka
sooja wett, mida wõimalik oleks nõutata
Gibraltari wäina kinnisulgemise teel;
siit kaudu neelab Wahe meri Golfstomi
kuuenta haru, mis Euroopa kaldale pöö-
rab täielikult ära, kuna see siit wabanetes
pöörduks wast ehk põhja poole. Ka saaks
lisa Waiksest ookeanist, sest wiimasel on
weepind Kesk-Ameerika kohal sugu kõrgem
kui Atlandi ookeanis ja sügawa kanaali
abil saaks seda juhust tarwitata.
J. Pulk. Taewaskoda.
Riigikantselei (ERA.31.5.474)

Lehekülg 23
14
Maimu Kallas
Orajõe- Kabli 6-kl. algkool.
27. V 1936. a
Konstantin Päts.
Kõigile on tuntud Eestis nime Konstantiin Päts, sest on ju ta meie pragune
Riigivanem. Palju on ta ohverdanud noorele Eestile ja selle rahvale. Juba siis,
kui eestlasi loeti ühes oma maaga Venele kuuluvaks, astus ta julgemalt kui
teised välja Eesti hääks. 1902. a. alates oli ta "Teataja" toimetajaks, selles lehes
astuti kindlamalt kui "Postimehes" Vene vastu välja. Eriti pani ta rõhku siis
rahvustunde süvendamisele ja rahva majandusliku olukorra parandamisele.
Rohekesti tähelepanu tundis ta tööstuse ja kaubanduse vastu. Tollal astus ta
võitlusse ka sakslaste vastu. Ühinedes venelastega läks eestlastel korda saada Tal-
linnas linnavalitsust enda kätte
Rahvajuhina peab kannatama palju raskusi ja tihti panema elu kaalule.
Nii oli ka Konstantiin Pätsiga. 1905. a. mõistis Vene valitsus ta surma,
kuid tal õnnestus põgeneda välismaale, ja pääseda. Aastad möödusid. Jällegi
astus ta kodumaa teenistusse. Peale iseseisvuse väljakuulutamist 1918.a. 24. II
usaldati vabariigi juhtimine kolmelikmelise Päästekomitee kätte. Ja need isikud
olid J. Vilm, K. Konik ja K. Päts. Kontstantin Päts oli siis peaministriks
Kuid okupatsiooni aeg pidi ta ennast peitma "põrandalla." Kuid hiljem
vangistati ja saadeti Saksamaale sõjalaagrisse. Vabadus-sõja ajal oli ta riik-
lik juht ja peale sõda valiti ta esimiseks Riigivanemaks.
Iseseisvuse ajal on ta korduvalt olnud Riigivanem. Ka praegugi seisab
ta riigi eesotsas. Tal õnnstus suruda maha vapside mässukatse, millel oleks
olnud halvad tagajärjed. Ka teeb ta palju parandusi põllunduses, ka toetab
ta soodekuivatamist.
Sündinud on ta 1875. a. Tahkurannas, möldri pojana. Hariduse sai ta
Riias vaimulikus seminaris. ja lõpetas Tartu ülikooli õigusteadlasena.
Meie ajaloos säilib alati Konstantiin Pätsi nimi. Alati tunneme teda hea
ja julge riigijuhina, kellest meiegi, kasvad noored, võime võtta head eeskuju.
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 162
N 1.
Ärakiri
mõningate muudatustega.
Vabariigi Valitsus'ele.
Eesti kodaniku
Alfred Kaarl'i p. Sarrik'u.
elukoht Tähe t. 80 -2.
Tartu.
Seletus - Palve.
Mu mitmekordsele eraasjasse puutuvale õigustatud järelepärimisele, ei ole
ma senini vastavat vastust saanud, ei välisministeeriumilt ei ka Eesti pangalt
Tallinnas. Seesugune olukord nõuab kohest selgitamist.
Kuna siin on tegemist välismaal ärateenitud kullaavastamisetasuga, siis
peale täieliku selguse saamise mu tasu kohta, oleks mu tulust tunduv kasu ka Eesti
Vabariigile, kui mainitud asjas suhtutakse ausa kodaniku õigustele vastavalt.
Eelkõige ma pean tarvilikuks teatada enesest järgmist: olen aus ja õiglane.
Eesti kodanik, sündinud 1883.a. Võrumaal ausate vanemate pojana. Kohtu poolt olen
karistamata ja poliitikaga üldse tegemist ei ole teinud ei varem, ei ka Eesti iseseis-
vuse ajal. Ameti poolest olen pearaamatupidaja - organisaator. Olen töötanud (Petrogradis)
Leningradis, suurtes tööstus ja kaubandusettevõtteis 18 a. Eesti Vabariiki tulin optandina
1920a. Eestis olen töötanud mitmeis eraettevõtteis oma ametialal.
Mu seletus on järgmine:
Elades Tallinnas, ma uurisin 1928a. üht vana ajaloolist raamatut, milline
on väljaantud kolmsada nelikümmend aastat tagasi. Selles raamatus on nimetatud kohad
kus vanal ajal olid rikkad kullaväljad Aafrikas, milled nüüd kuuluvad Briti riigile.
Ma tulin omapärasele õnnelikule mõttele, et vanal ajal oli kullatootlemine primitiiv-
ne ja seepärast võib vanades kullaväljades leiduda kohti, kust kulda veel otsitud ei olegi
ja ma kirjutasin sellest Briti kullakaevanduste konsortsiumile. Briti konsortsium
omas vastustes avaldas mitteuskumist minu teatamise kohta, samuti ei uskunud
ka teised isikud kellele ma kullaleidmise võimalusest vanades kullaväljades teatasin.