Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Venemaal_asunud_Eesti_seltside_dokumendid (ERA.3372.1.148)

Lehekülg 24
14
11
Protokoll N 13
Samara Eesti Seltsi juures asuwa sõjapõgenejate
abiandmise komitee ja Sõjapõgenajate Sektsioni ühine
koosolek 23 mail 1918 a Sektsioni ruumides, Samara
uul. N 69
Koosoliwad: Kudeberg, Põldemaa, Põgelmann, Rump
Torbeck, Tamm.
Eesti Rahva Museum
Päewakord: 1) Abiandmine, 2) Sõjapõgenejate Nõukogu
osakonna küsimus, 3) Komitee sisemine korraldus ja 4) Mit-
mesugused jooks. asjad.
1) Abiandmist otsustadi järgmiselt: Juhann Õunapule
laenuks 50 (wiiskümment) rbl. anda, kes kodumaale sõidab,
ja Liisa Kapwerile ühekordset abi anda laenu näol kolm-
kümment wiis (35) rbl.
otsustadi Sõjapõgenajate keskkomiteise esitajaid
saata üleüldisele koosolekule 29 mail. Saadiku-
teks lähewad selts. Jaanson ja Põldemaa
Sisemise komitee korraltamise asjas otsustadi
kantseleid ajutiselt awada 24 maist peale
kella 5-7 õhtul. Kantseli saab igapäev lahti
olema ja selts. Rump wõtab registreerimise ameti
oma peale. P.S. palub eestseisus kõiki liikmeid
korralikult koosolekutest osawõtta
Järgmine koosolek on 28 mail kell 5 pl.
Koosoleku juhataja: Kudeberg Je Rump.
Elõgeluus Põldar Toobiek

Lehekülg 26
15
12
Protokoll N 15.
Samara Eesti seltsi, sõjapõgenejate ja Smr linna ja ümbrus-
konna eesti asunikute üleüldine koosolek 21 Juunil 1918 a
Kiriku saalis.
Koosoleku juhatajaks walitakse häälte enamusel olin
Kuudeberg, protokolli kirjutajaks H. Rump.
Päewakord pandakse ette ja wõetakse muutmatult
wastu järgmine: 1) Aruanne sõjapõgenejate komitee
tegewuse üle 2) komitee walimine ja esituse wali-
mine linna komiteesse 3) mitmesugust.
Eesti Rahvus Museum
Aruannab komitee tegewuse üle Kudeberg, tähendates et komitee
kuni siiamalle pole suutnud iseseiswat eesti sõjapõgenejate
sektsijoni kommiteed luua. Siis annab aru wiimaste
linna komiteekoosoleku üle Põldemaa ja Tiedemann kes
meie saadikutena sellest, osa wõtsid. Põldemaa teatab et
wiimase ülewal tähendatud koosolekus wõimalik on rahwuste
oma seaduslisi komiteesi awata, sellega oleks siis eesti komitee
tarwis üks esitaja linna kommiteesse walida ja rubla
temale
asetäitja, palgalisi kohtasi aga sealt ei olla loota Tiida-
mann tähendab et pärast läbi rääkimisel on selgunud
et ühel s. on asjajaja ikagi palka peaks saama.
II.
Walimistel asutakse esiteks linna komitee esitaja
walimine. Walitakse Kippar 21 häält poolt wasta ei ole
erapooletuid ei hääletud. asetäitjaks Janson 26 häelt poolt,
kes ühes ka komitee liikmeteks jääwad. Komitee arw wõetakse
häälte enamusel wastu wiis, sellega tuleks kolm liiget
weel juurde walida. Kanditaatideks seatakse ülesse
ja saawad hälesi Roosberg 24 h. Saaron 25. Filatow 22.
Tamm 26 Rökler 18 Ju Sults 18. seega walitu
Tamm, Saaron ja Roosberg kanditaatideks jääwad Filatow
Bockler 18 ja Sults 18.
Venemaal_asunud_Eesti_seltside_dokumendid (ERA.3372.1.148)

Lehekülg 27
17
Põldemaa teatab et lootust on möödaläinud kuude
eest mis eesti sõjapõgenejate komitee töötand tasu wõib
saada, endine komitee on no eelarwe kokku seadnud,
lühidalt seadnud, wiimaste sündimuste põhjal aga
lõpulikult pole korda saadetud. paneb ette uuel
komiteel seda korda saata, endine komitee selleks
wälja töötatud arwud annab.
III
Mitme suguste all teeb Linde ettepaneku wangis
olewa eestlaste heaks toiduks korjanduse toime panna
ja annab teateid, eestlaste wangist wabastamise üle
Korjanduselehe läbi tuleb sisse III r. 37 1/2 kop.
Wõetakse ette panek wastu et soowitaw oleks nende
heaks kes wiimaste aresteerimiste olle ainelistele kandisid
Käsku õhtu toime panna.
Siis tehtakse Linda Tiedemanni poolt ette panek
selleks sammusi astuda, et see raha mis aresteerimise
juures ära on wõetud aega ühes ka seltsi raha
tähendates, et tsehid 46000 rub. ära wõetud raha
kusagile üle on andmist. Ettepanek wõetaks wasta
ja lõpetakse koosolek
Koosoleku juhataja: Kudeberg
Protokolli kirjutaja: Et Jum
Liikmed) N. h. l.
(WKüffri
haawan
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1961)

Lehekülg 14
sõidavad välja Virtsjärve äärde ning saavutavad
ka teateid vaenlaste üle mis asuvad Valguta
ja Rannu ümbruses. Nii siis öösisest unest
polnud jutugi sest selleks puudus aeg, sest oli ju
tarvis kodumaa vaenlastest puhastada. Ja nii
siis väsimata noored viljandi kooliõpilased kui
noored lõvid rutasid oma määratud ülesandeid
täitma. Kogu öö oli kibe tegevus käsil iseäranis
suurim ja ka raskeim ülesanne oli see et kudas
pääsade nüüd üle järve et teada saada mida
teeb seal vaenlane. Õhtul oli kaunis pilves ning
soe ilm algasime jälle oma endist tutavad teed
sõitu järve poole. tasakesi sõitu tehes olime ka pea
järve kaldale jõudnud. Igal pool vaikis loodus ning
kõik uinus öösises rahus, kuid meil kes olime ju
surmale ohvriks määratud ei saanud rahulikult
olla, meie otsisime oma isandat taga et kord oleks
võimalus igavesele unele uinuda, aga et enne kui
uinuda, peab töö siiski lõpetud olema, et seega
enesele tröösti leides oleks võimalus kergendatud
südame tundel igavesse unesse uinuda.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 123
sest pahnast ja lähen magama. Olen
koledal kombel wäsinud.
9.X.19
Magasin liigutamata kuni kella 9-ni.
Siis tõmbasin oma riided selga ja läksin
Baabu juurde kohwi jooma. Peale koh-
wi läksin linna: wiisin oma frentschi
Хоралск'i juurde ümber teha. Ostsin
Mihkelsoni juurest uued pagunid ja
mütsi. Wiimane maksis 50 marka.
Pihlakalt muretsesin endale Pihkwa
ümbruskonna kaardi. Läheb waja. Kell
1/2 12 olin juba kodus ja sõin lõunat.
Peale lõunat käisin Sassi juures wannis.
Peale wanni läksin uueste linna, kust
endale rahatasku ostsin 15 marga eest.
Tulin Sassi juurde uueste tagasi, kus kuni
õhtuni istusin ja õhtusöögile jäin. Sass saa-
tis mind tagasitulles, kuni Siimeoni uu-
litsani. Ajalehed teatawad, et Bermondt
lätlaste wastu sõjategewust on alanud ja
wiimased meilt abi palunud. Jälle
uus bande, kellele wastu "nänni" peab
andma. Päew otsa sajab wihma.
Kirjutasin kirja H-le. Tahan temaga kok-
ku saada tunahomme, 11 okt; saab
näha, siis wastatakse.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 58
Mere laened wee wood
Kattawad mu kehakest
Minu kulla karwa juuksed
Kattab muda kinni nüüd
Kaela ümber mustad kaanid
Kus mull pärlid hilgasid!
N: 29. Palaw päike.
Kui juba palaw päike
On alla weerenud
Külm õhtu kaste läige
Maast üles tõusenud
Siis näen ma roosi aias
Üht neiud istuwad
Tall süda suures waewas
Tall woolwad pisarad!
See aed on waik ja waga
Ei liigu lehekest
Kuu waikselt metsa tagant
Ta tõuseb ülesse.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1507)

Lehekülg 16
10
Kodus 13 s.k.p.
Olete ka Teie naljakas,
kirjutate mulle nagu mõ-
nele väiksele lapele, jõulu
aeg soovite jaanipäeva.
Olen preilna. Kannan "priiuma"
käin ja räägin pikkamööda,
ei jookse enam surnuaias,
nagu siis kui õde esimest
korda "kaesite." Tõsine, palju
ei naera, uhke, iga ühe
teret ei võtta vastu, ühe
sõnaga, preili "comme il faut,"
(mis see tähendab, seda ma küll
nüüd ei tea, olen kuulnud, et nii
öeldakse). Nüüd siis olge ette-
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.2.608)

Lehekülg 7
v a how Rudolf Sepp
Eluloo kirjeltus.
Rudolf Daneli poeg Sepp olen sündinud 1895a
Leti maal Messelotsi Mõisas. Luteri usku
Eestlane Koolis käisin Wene Preestri kool
kaswasin ülesse oma wanemate juures Ilme sõja
ajal teenisin wene Ratsa polkus Sai haawata
1916 a Poola maal kui Eesti polkud asutati
Siis tulin Wene waest Eesti polku teenisin
Paides Ratsa komantus Sakslaste ajal okupat.
elasin Wäätse wallas Järwa maal kui Eesti
Sõda akkas läksin wabatahtlikuld
I. ste Ratsa polku peale selle tenisin L. R
Soomus rong No: I.ese ja peale Selle Teenisin
No: 6 Soomus rong kuni sõja lõppuni kui
sõjest wabanesin olin Riigi Teenistuses
wiimane teenistus on Tallinnas Elektri
äri Engel Pikk tenew No: 45
1927. ast. 26 juuni
RSepp
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1750)

Lehekülg 14
võinud nad otsust ka vastuvõtta ja sõlmis vahe-
rahu. Kumbki pool ei tohtinud muuta sõjavägede
seisukohti ega koosseisu.
Varsti saabusid teated, et eestlased toovad Võnnu
piirkonda inglastest saadud uusi suurtükke ja ka
sõjaväge. Samuti selgus, et nad rekvireerivad edasi ho-
buseid kui ka võtavad lüüasaanud ja laialiaetud
enamlasi Zemitani väeossa. Meie kätte tulid ka
ärakirjad. Ulmani kui valitsuse pead paluti üle-
tulla põhjapoolsesse Latvias. Sellest on näha, et
inglased Põhja-Latvias korraldavad eestlaste ja
lätlaste sõjaväge, et purustada meie enamlaste
vastast liitu.
Meie olukord oli raske. Me ei võinud täita
eestlaste ja hiljem inglaste nõudeid - jätta eestlaste
kätte suurt osa etnograafilisest Lätist. Samuti ei või-
nud lubada, et lätlased võitleksid lätlaste vastu.
Sellepärast Balodise väeosa saadeti Latgalisse enam-
laste vastu. Lennukist alla pillutud proklamatsi-
oonid pidid Zemitani väeosale selgitama tõelist
olukorda. Proklamatsioonidel mõju ei olnud. Kee-
gi ratsaväe ohvitser lahkus oma väeosaga Balodise
juurest ja liitus Semitaniga. Kuid see ei olnud lätlane.
Palun kohtuuurijat selgitada, kui palju Zemitani
väeosa kuulas eestlaste käske, ja palju Ulmani omi.
Et Balodise sõjavägi asus enamlaste vastu
Daugava kallastel, ja vürst Liveni väed, kes ei soovi-
nud eestlastega võidelda, saadetud Liepajasse gar-
nisoniks, siis Võnnu juures eestlaste vastu seisid
ainult baltlased ja saksa vabatahtlikud väeosad.
Nähes, et eestlased piiravad neid enam ja
enam sisse, ütlesid nad vaherahu üles ja algasid

Lehekülg 15
pealetungi. Kuid nad said lüüa ja taganesid üle
Daugava jõe. Minu valitsus katkestas tööd ja Goff
seadis Ulmani ametisse. Siis astus ka Balodise sõja-
vägi ja landesvehr enamlaste vastasest sõjavägede
liidust välja. Nii muutus see saksa-vene organisat-
siooniks.
ehk 37-39.
Lõpuks juhin tähelepanu selle pääle, et mi-
nu juures on dokumendid, mis objektiivselt valgus-
tavad nn. "riigi äraandmist." Kuid kardan, et neid
kasutatakse minu kabineti istungite protokollide-
na. Sellepärast palun kohtuurijat, keda ma usal-
dan täiesti, hoolitseda selle eest, et need dokumen-
did tuleksid otsekohe kohtu kätte.
Seda kirja palun võtta minu seletusena
ja juurde lisada asjale.
Kirikuõp. Andr. Niedra.
Vilnos, Poolamaal, Nemceeka tän 9
3. nov. 1923. a.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.2.608)

Lehekülg 62
37.
Rudolf Jakubi, p. Parktal, Alofiser.
Elulugu
Süntinud 1895. as . 10 oktoberil Palmse wallas
wähma külas. Noore eluajal kui akasin
jägsama käisin 8 suwe külas karjas.
kaks talwed walla koolis käinud.
Wene tenistuse astusin moplisasiooni puhul.
1915 a. 7. augustil wastu wõetud Rakwere
rahwawää komisioonis. seealt saadeti
Huude peterkofi tegin 3 kuud õpust
siis saadeti Riiga 54 siberi küti polku
1 noowempril lägsin liinile sakslase wastu
riia alla lahingus olla ei saan kaua
esimises lahinkus. Wõeti sakslaste poold
wangi see oli 1915 a 10 noowembril.
Ja saateti kamarsdeini laagri sealt
saadeti 10 januaril 1916 Kuuramale põlu
tööle plankfeldi mõisa kus
ma 3 aastad püsisin kuni 1918 astani
Kotuse tagasi iõutsin 1918 astal
23 tesempri. Punasde sõja wäki asus
juba kotus sees peale seta astusin
Eesti Wabariiki tenistuse 5 martsil
1919 aastal ja teenisin soomus ronkite
takawara patalioonis Walkas ja kewatest
wõtsin ka lahingkutesd osa suwel
iuuli kuus olin õppe kamantus kui
õppe kamantu lõpetasin siis lägsin
6 tesand rootu takasi ja sükisel
läksime setembri kuus Irboskase liini
pitama kuni tesempri kuuni 1919 ja
leserwi lasti 1920 aastal 28 aprilil ja
siia male elanud kotus põllu töölisena
Ja praegusd naisemees kaks last
luteruse husgu Pärite.

Lehekülg 66
Wanem alam ohwitser
Wasilii Aado p. Pruul. s 1896 a
Eluluu kirieltus
Oma lapsepõlwe elasin kasupoiana ema wenna uures
kes ka koolitas mind 4 a küla koolis päle selle saatis
siis olin 12 aasta wana
pettrograadi rättsepa kooli kus õppisin 4 aastad ja
kaks aastad sellina peale õppe aia, sealt läksin
1915 astal illma sõtta krasnoja selo 172 tagawara pataljon
kuu aega päle selle komanteeriti kuulipiltuja polku
kus wiipesin talise aia roodu rättsepana kewade algul
läksin liinile aga enne liinile minemis wibisin
mal zerniigkduki linnas kuuaega salt sernawitse ja
sealt kaeikutese 111 sumski polk kus wibisin
talise aia kaewikutes lahingud midagi ei olnud
kewadel aprelli kuus oli meil wahetus ja
kamanteeriti ruumenja adshenti jäemani
jääemast 7 kilumertri kaukusel asusid kaewikud
kus sise asutati kolme päewa pärast algas lahing
kus juures meie wäed peale tungisid ja koku põrgamise
mina kui kuuli pilltur lasin waenlase
kuuli maha ja sain waenlase kuuli piltuia omale
mille ees min sain 4 jargu risti päle lahingud
jähi kuuli piltujate kamantust jarele 25 mees
kuna ennen oli 200 mest panti uuesti täis aga
teisest lahingust mina ei saanud osa wõtta sest
et sain põruta olin opoosi wanemaks kuni
sõa lõppuni kodusi tulles saklane oli
sell koral narwas kui tulin üleluuga jõe
saklasete kätte kodus wiipisin 1 aasta
algas eesti wabatus sõda
Minu elukoht
Saaremaal
Kaarma suurwalt
Wasilii Aadu p Pruul
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.2.165)

Lehekülg 114
Vabadassõja ajaloo komitee
Saadud: "23" 04.1940
19. IV. 40.
Major H. Tulnola ja
4-mäl.
88
kpt P. Kangor
Wabadussaja Ajaloo Komiteele.
Läbi lugeda ja esineda
Palun Teid lahkesti võimalikult
ettepanekuga
peatselt minu isikliku mälestusi 10 vihku
läbi vaadata ja tasu alla arvata,
24. 04. 40
Wiimase Teile antud 10 vihu eest palun
mulle lubada vähemalt 80 krooni.
Palun lugp. Komiteed minu olukorda
mõista, kui vähema haridusega, raske peast
haavamise tõttu ja päälegi on väga palju aega
sündmustest möödunud, kus neid raske on
meelde tulelada ja kaasaegsetelt koguda kus
ka kaasaegsed midagi ei mäleta.
Palutud summa on minule väga vajalik.
P. S. Balub O. Rahuvoog (Ruubach) 4. p. 3 rood.
eluk. 125-10 Wene-Balti, oma sõjaaegsed ülesvõted
kui oma armsamad mälestused ära saata p. s.
kui olete nendest koopiad teinud.
Köie. 6-6. Tallin A. Kunila.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 71
Wõtsin Riisenbergi käest tunnistuse,
et saaksin ükspäew Walka sõita.
Tahaks korraks L. poole minna. Hu-
witaw, kuidas nüüd meie wahe-
korra peale H-ga tuleb waadata? -
Kirjutasin Tamarale sünnipäewaks
kirja.
5.VIII.19
Tomson, kes eila Walka sõitis, tuli
tagasi ja tõi L. kirja ühes. Kutsub
oma poole. Katsun homme sõita
paariks päewaks. - Päewal laske-
harjutus. Mehed lasewad räbalaste.
100 sammu pealt lasi hulk mehi
kõik kuulid mööda. Proovisin ühe
mehe püssi, kes kõik mööda lasi. Ki-
hutasin 3-st - 3 sisse; tähendab süü-
di ei ole mitte püssid, mille üle
kaewatakse, waid laskjad ise. I roo-
du päälik Neugardt tuli puhkuselt
tagasi. Sain ühe juurdluse jälle.
6.VIII.19
Käisin eila õhtul weel suplemas;
wesi oli õige wärske ja karastaw.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.2.608)

Lehekülg 35
22.
norem alam
Sai Karl jakobi p.
Tiw. Tagawara Pattaljon.
Arwatud pataljoni teenistusse 3-da roodu nimek-
irja. Weebruaril ... 16 1919 ülewiidud kuulipilduri-
te roodu. Weebruaril ..... 19.
ülewiidud Soomusrongi No 5 peale ja mahakustu-
tatud pataljoni ja roodu nimekirjast.
märtsil .... 17 L. R Soomusrong No 5 Arwatud
rongi pealt teenistusse ja määratud kuulipild.
K. Dahlei märtsil... 16
Kapraliks .... juulil ... 9 noorem alam.
ja erru mail.... 1 1920
Sõjaministri p. No 166 põhjal sõjawäest reserwi
ülewiidud ja rongi sõdurite nimekirjast
mahakustutatud ... aprillil .... 29) 1920
Sõja tegewusest Saksa Landeswehri wastu ja
wene enamlaste wastu.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1740)

Lehekülg 42
6
dada liig teravaid vahekordi.
Põltsamaal elasime aprilli lõpupäe-
vadeni 1919a. Siis ühel päeval käsutas
al.kpt. Vervolt meid kokku. Saksa klubi
juure siginesid mõisa plaanvankrid,
meid kasutati vankreile ja sõit läks
Võhma suunas. Võhmast sõitsime rongi-
ga Viljandisse, kuhu jõudsime umbes
26. aprillil või selle ümber.
Oli esialgu kuulda, et jääme Viljan-
disse paariks nädalaks. Kuid juba
järgmisel päeval jagati tolleaegses Sieversi
majas, kus korteris olime, meile
uued püssid, teraskiivrid ja ka saa-
paid ja kuubi said mõned, kellel
need viletsad olid. Tekkisid juba
jutud, et meil tuleb sõita rindele.
Siis ühel päeval käsutatigi meid
C. R. Jakobsoni tänava (tolleaegne
Veski tänav) ääres asuvasse kooliparki,
kus meile peeti kõnesid ja pildistati
meid koos Viljandi poistega, kellega
moodustasime ühe roodu. Orkester
ees, marssisime läbi linna raudtee-

Lehekülg 49
13
puhkusele, kuid nagu selgus hiljem,
ei tulnud sellest midagi välja.
Ruhjas viibimise ajast on meele jää-
nud episood, kui kolmekesi - mina, Lõh-
mussaar ja Maasing - käisime roodule
kartulaid hankimas. Meile anti hobune
pikavankriga ja öeldi, et minge tooge
kartulaid. Sõitsime ja keerasime sisse
ühte tallu, sealt kartulaid ei saanud.
Sõitsime edasi ühte karjamõisa moodi
asulasse. Seal kohtasime üht valitseja
moodi meest. Küsisime kartuleid. Va-
litseja omalt poolt küsis kohe, kui -
palju soovime. Paigutasime paar vakka
kartuleid pikkvankrile, aga siis tuli
kõige täbaram probleem. Meil ei
olnud ühelgi raha, et kartulite eest
maksta ja seda polnud ka keegi
teine meile kaasa annud. Arutasime
omavahel, mida teha. Lõpuks kirju-
tasime valitsejale mingi kviitungi ja
seletasime, et küll komandant Ruh-
jas kartulid väla maksab. Valitseja
jäi kviitungiga rahule, aga kas
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.641)

Lehekülg 10
ähvardasid seega Куровеца
küljest. Üks bataljon liiku
nud aga mere ääre poolt
tulevat teed Wenküla
poole. 6 ja 8r. võtsid
õhtul k.18 paiku
Ropscha tagasi, löödi
aga uuesti välja. Meie
ja 5r. seisime Arsijas
reservis, kuni 8r tagasi
Arsijasse. 5r. läks
siis ühes Batülemaga
Mertwizg´sse, 8 tuli
tagasi siia. Meie
läksime kell 21 Ilkinosse
batarei kaitsesse, kus weel
üks rühm 6r. seisis.
22 XI
Kell 12. saime käsu
Al Polk Wendelt, kes
Arsiasse oli tulnud
mainitud külasse
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 83
N38 Õnne õis.
Kui kord rändasin ma õnne ehal
Kewadisel õntsal õie aal
Elu lehkwal lahkel lille luhal
Noorus roosilisel rõemu roal.
Koraga siis waikse puude wilus
Kauni kohisewa metsa all
Neiukene noor ja õrn - nii ilus
Nagu taewa hingel ilmus seal.
Roosi puna kattis kaunist palet
Õrnal uultel mängis naeratus.
Lokkis juuksed olid siidi walged
Hõbe selgelt heal tall elises
Oh mu hinges tõusis kuldne päike
Kui ta astus mulle ligemal
Ja siis minu kõrwal kaunilt kõndis
Siis mo hinges Eeden ilutses.
Oh ei ma siis aga enam tunnud
Oma südames muud soowimist
Ei mo hing muud ihkamisi kannud
Kui et kõik nii kestaks igawest.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 114
tuleb oodata, kuni Fuks tagasi tuleb.
Oleks ka üsna imelik siis ära sõita,
kui teised liinile lähewad
Sumkowitsch, I.X.19
1/2 2 öösel saime käsu wälja liikuda
marschruti järgi - Сумковичъ, Кошель-
ки, raudtee liin. Kell 5 pidime liiku-
ma. Umbes kella 6 ajal saime endi
woori niikaugele, et wõisime wälja
liikuda. Umbes 2 wersta edasi min-
nes, teatati äkki, et tuleb seisma
jäeda ja wististi tagasi minna. Et
mitte aga ilmaaegu tuldud teed ta-
gasi minna, tulime 1 1/2 wersta weel
edasi ja peatasime Sumkowitschi kü-
las. Müllerstein sõitis staapi järelkü-
sima, mis nüüd ette wõtta. Nagu
käsud antakse meil Malewas!!!
Lisitschki, 2.X.19.
Umbes tund aega eila Sumkowitschi
peatades, liikusime edasi marschruti
järgi: Кошельки, Кукуська, Баронъ
Лисички. Päew otsa mõõda mägesi
ja orusi turnides, jõudsime umbes
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 53
Ja siiski Willem olen
Tõest armastanud sind
Ja siiski nutma tulen
Ei sa küll kuule mind.
Ilm tehku mis ta tahab
Mull pole siiski muud
Ehk rahwas küll mind naera
Ma siiski sinu pruut
Siin armsa puude wilus
Sa magad rahuga
Ma aga häda arus
Weel tuigun waluga
Küll pia pia jõuab
Mull kätte tunnike
Mill surm mind ära nõuab
Ka siia rahule.
Kuud päewad jõudsid mööda
Ei tulnud Maria
Siin enam haual nutma
Kus on nüüd jäänud ta

Lehekülg 71
N32 Pruudi kurpdus
Mo armas peigmees oh kuule
Weel minu nuttu healt
Mind rõõmustama tule
Ja tröösti kurba meelt
Mu südames on walu
Siin ilma sinuta
Nii wäga kurb mo elu
Kui minust lahkud sa
Oh arm sa oled magus
Kui armuke on käe
Siis aga raske kurptus
Kui ta on lahkunud.
Sind olen armastanud
Ju ammust ajast ma
Sull olen südant andnud
Üht teist ei tunne ma
Mul mõni julgest ütleb
Ta teise peiuks jäeb
Kui selle peale mõtlen
Siis süda ärdaks läeb.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1526)

Lehekülg 34
majaomanik A. Klein, advokaat J. Leesment ja A. Hausšmidt
ning mõned teised seltskonna tegelased, kuid ohvitserideni
nende võim ei küüninud ning puudus ka julgus, sest
pidul viivijate ohvitseride hulgas viibis ka pataljoni ülemus,
kelle areteerimisega pataljon oleks tulnud välja ning viimase
vabastanud. Kokkupõrge oleks tingimata aset leidnud. Nii
pinevas kestis kuni veebruari kuu keskpaigus täidesaatva
komitee mehed olid jõudnud nii kaugele, et kirjavahetus re-
wolrite asjus jõudis nende kätte tagasi.- Komitee mehed
nõudsid jälle katekooriliselt rewolwrite tagasi andmist.
Pataljon oli tegewus võimeline ning pataljoni ülema
käsul saatsin punaste komiteele 15 veebruaril 1918a.
N133 all umbes järgmise sisuga kirja, mida pataljoni
ülem märkis üles juba varem saadetud kirja teisele
poolele: "Arwesse võttes, et Pärnu linn asub ikka veel
esiliinil, kus kodanline võim peab alluma sõjaväelise
võimule, jätan tähelepanemata Teie käsu (отклоняно)."
Nüüd vist oli täidesaatva komitee meeste kaarikas,
muidugi kannatuse, üle ääre jooksul, sest 16 veebru-
aril Keres ja Kudissiimov ilmusid staapi nõudmi-
sega: "Antke alla", kui ei anna, lasevad staabi ja
pataljoni osad suurtükidega puruks (Jaakson, prae-
gune a/s. Luther praaker Pärnu kontori juures, määles-
tused), kus juures nõudsid muu seas Pärnu Maleva
Buroolt pataljoni komitee käsutusse läinud summa-
de väljaandmist, kui ainukesele seaduslikule võimule
Pärnus. Mehed saadeti lihtsalt minema seletusega,
et alla andmist ei saa olla ning saadud raha kuu-
lub pataljonile. Nüüd oli oodata veel hullemat.
Pataljon pidi olema lahinguvalmis, et punaste
kawatsusi pareerida.- Selleks pataljoni ülem tegi ko-
ralduse, et kõik ohvitserid magaks õõsiti oma
kompanii ruumes. Määrati üks rühm valvekorda
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1507)

Lehekülg 19
Jään siis ootama.
Ah soo, kuidas elata,
läks koguni meelest ära,
oleks pääaegu ära unusta-
nud?
Kirja vead jäävad küll
parandamata, õde on
maal, kes nad ää paranda
aitab ehk juba.
KiiraLiide
Aadr. Kirikumõisa tän. 28, ehk
koolimajasse: Lõuna näis 9: Post-
kasti enam ei ole, nõuti raha ta eest
jäänut parem votmata

Lehekülg 260
Isiklised omadused: lihtne, hea-
südamline, lõbus, suitsetab jne."
No mes Sa ütled! just nagu Sina
ja ma olin selle kirjelduse
järele kindel et Sina see oled
Valmistasin weikese pakkikese
ja kirja, tahtsin parajaste
ära saata - enne aga näita-
sin Sinu pilti - öeldi: "ei ole see"
Ja sellega oli see "sürpriis"
mokkas.
Kuhu teil puhkusele minnakse
kas Võrusse?
Meil siin on elu kaunis lõbu-
saks läinud, selle eest muretse-
wad ju teised - ehk "ilm"
Wenna naine Tartust on oma
tütrega siin suwitamas
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 91
Unusta ei wõi Teid iial
Ikka Teitest mõtleb meel
Südames mull õnne tundmus
Kui ma mõtlen Teie peal
Waimus uinun ma Te rinnal
Waimus annan Teile suud.
Selle järel armas noormees
Ära püüa mõtelda
Kust ma selleks julgust saanud
Teile nõnda kirjuta.
Tead armastus mis wägew
Hirmu kartust kautab
Selle asemele annab
Julgust mis pea wõidu saab.
On küll siiski wäega raske
Lootusetu armasta
Toob ka hauda ligemale
Sunnib sinna langema
Armu leegid mis mull rinnas
Kurptust walu teewad mull
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 72
Mängisin kurna lossi hoowis.
Walk, 6.VIII.19.
Sõitsin hobustega 1/2 6 ajal San-
gastest wälja. Umbes 2 1/2 tundi
sõites, olin reisusihil. Esimeseks as-
tusin Majanduse jaoskonda sisse,
kuhu pärast ka Klumberg ilmus.
Käisime seltsis söömas. A. Leopini
juures Moskwa uul. Kirjutasin
isale ja Adyle kirju. Ühe läkita-
sin L M.-le, paludes homme kell 16 il-
muda Wladimiri ja Tannenbergi uul.
nurgale. Saab näha, kuidas siis asi
läheb. Lõuna ajal läksime sup-
lemas: Abrams, Annik, Klumberg
ja mina. Wesi oli õige külm juba;
sügis näib lähenewat. Tont seda
teab, kuhu mul ööseks tuleb jäeda,
praegu istun küll "Ühistöös" ja joon
kohwi. - Kella 1/2 7 ajal läksime Abrams,
Annik, Klumberg ja mina "Säde" puh-
weti, kus õhtusöögi alla paar klahwi
ära wiskasime. Pead olid warsti
soojad. Kuni hilja ööni sai igasugu
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1750)

Lehekülg 5
tahe väljendajatena. Ainult osa neist seati välja
riikide kui sarnaste poolt. Kogu selle ühenduse ju-
riidiline külg ei olnud veel selgitatud. Kuid kõiki neid
jõude ühendas ühine tahe - võidelda enamlastega. Kuid
sellest ei jatkunud, et loodud jõudude liitu nimetada
riigiks. Liidu varjus võis veel areneda riik sellest orga-
nisatsioonist, keda liit toetas. Üldiselt oli levinenud vaa-
de, et Ulmani valitsus saab selleks.
Siiski rahvanõukogu ja Ulmani ajutine valitsus
põgenes Liepajasse ja sellega faktiliselt astus välja enam-
laste vastasest liidust. Sealjuures nende eneste vahel tekki-
sid lahkhelid. Sotsialistid lahkusid Rahvanõukogust, et
üleminna enamlaste poole. Radikaalsed demokraa-
did kavatsesid ka leppida enamlastega. Selles asjas
palun ülekuulata Gustav Zemgali. Ulmanis oli vä-
lismaal ja kavatses võidelda enamlaste vastu, kuid
mitte Saksamaa abiga. Ta lootis eestlaste, soomlaste,
rootslaste, taanlaste ja leedulaste peale. Eestlased lu-
basid oma vägede varjus vormeerida läti osa. Zālit,
Goldmanis ja Paegle arvasid, et lätlased võivad ise
ennast vabastada. Tulevat vaid armeed juhtida
baltlaste ja sakslaste vastu. Säeti üks vormel: en-
ne tuleb enamlasi väljaajada, ja siis sakslasi. Arva-
ti ka teisiti, et parunid olevad hädaohtlikumad
kui enamlased. Kalpaki väeosa ei lahkunud enam-
laste vastasest rinnest, vaid nurises Zāliti saksavas-
tase poliitika üle. Sellekohta palun tunnistaja-
na ülekuulata kindr. Balodi.
Kui ajutine valitsus oli Riiast põgenenud, jäin
Liivimaale ja organiseerisin enamlaste vastaseid
gruppe. Kuid nägin, et sellel praegust tegelikku täht-
sust ei ole, asusin teel Liepajasse üle enamlaste rinde.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 61
Кресты, 20. VII.19.
Sõitsin kella 9 rongiga Tallinnast wälja.
Kuni Walgani läks sõit päris toredaste,
kuid Walgast - Pihkwani olid igas jaamas
wõimata pikad peatused. Petserist Пас-
ковой jaama läks korda skautide kraa-
mi wagunis edasi pääseda. Sealt aga edasi
läks ainult üks wagun, milles leivad
sees olid. Sõitsin weduri peal linna. Hu-
witust pakkus sild üle Welikaja. Ing.
Jürgens on selle igatahes algupäraselt
üles ehitanud. 23 tundi olin sõitnud,
kui Pihkwa jõudsin. Meie staabini,
mis Кресты´s asub, saab ligi 4 wersta.
Öö saatsin mööda tehnilise roodu staa-
bis. Meie meestel on olnud ägedad la-
hingud punastega. Meie kett on praegu
Fomkina, Sahodtse ja Podlippe külade
liinil. Kawatsen ühes teiste puhku-
selt ilmunud meestega liinile sõita,
järelwaatama, mida seal tehakse.
III rood asub Kebi jõe kaldal. Peale pik-
ka ja halba teed, mis pärastpoole otse
läbipääsematuks muutus, jõudsin III r. juurde
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1974)

Lehekülg 18
talle juurde roomates alla poole lohistades jättis lumme
weri punase raja jah were raja siis nirises sinna haawant
läbi riietuse oitsime teda istukill tema surus oma käe
haawatud rinnale ja sõprad siin ükski abi enam ei aita
kõik on hilja ma lähen igawiku oma isade maale kust
ei iialgi ole tagasi pääsu kuid teil sõprad on kohus wõita
ja mõ mõnigi teist tuleb mulle järele kuid järel jäänule
jääb wabatus ühtlasi muutus juba walguses surma
hingel helgus ta pea kohal ju lähenes kiirelt tema
südame kambrile wiimased sõnad mis ta soowis
kaaswõitlejate kätt surutes ja elust lahkutes ollime
kurwad ahastus tõstis hinge nutta naerda tahtsin
wihata lõppmata wihata ja kätte maksta jäi meie
pühamaks soowiks. Kantsime langenu Haana mõisa weel
wiimane waade langenulle wiimane jumalaga jätt ja
uuesti [..] ilm muutus juba päris pimetas tull tuul
ja tuisk rauges akas õued lund sadama peagi tuli
käsk tagasi tõmmata waenlaste pool jäi ka lasksime
õretaks puhkust wajasime meie kuid ka nemad tõmasime
mõne wersta tagasi kus kuskil talus ööbisime hobused
sadultud ja mehed püsse käest panemata, saabus walkega
hommik kui jälle teele asusime aga hoopis teises suunas
öö jooksul olli waenlane oma seisukohad maha jättnud
ja mõned head werstad Матуска Россия poole läind
nagu pärast selgus olli meie wastu Lätti wihasem komu-
nistitest koondadud kütti polk ühtlasi olewad nende
kautused wäga suured olnd surnute ja haawatute
poolest. Meie kautuste üld arw jäi mulle teatmata
aga päris wäike ka ei saand olla
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.2.608)

Lehekülg 8
Van. allohvitser Eduard Hansu p. Ermates'i
Eluloo kirjeldus
Olen sündinud 11 juunil 1895 aastal
Tallinnas. 1903 aastal astusin h-ra Umblio era algkooli,
kust 1905 aastal Toom-Vaestekooli üle läksin. Sealt
lahkusin 1908 aastal ja sõitsin Krimmi poolsaarele
Evpatoria linna, kus ma ühte muusikariistade ärisse
teenistusse astusin. Sealt lahkusin 1910 aastal ja
sõitsin Tallinna tagasi. Siis olin üle kahe aasta
merel laevade peal madrusena sõitnud. 1916 aastal
võeti mind Vene sõjaväke teenima ja määrati 288da
tagavara jalaväe polku. 1917 aastal kui Eesti rahvus polkusi
asutama hakati, tulin Ise Eesti polku üle, kus viibisin
1918 aastani kuni sakslased polgu laiali saatsid.
12 novembril 1918 aastal astusin vabatahtlikuna I Eesti
Ratsa polgu kuulipildujate komandose. Selsamal kuul
sõitsin komandoga Narva väerinnale, kus viibisin kõige
taganemise ja pealetungi aja kuni Narva äravõtmiseni.
Narvast saadeti komando Tallinna ennast täiendama
Tallinna jõudes, läksin veebruarikuu alguses 1919 aastal
I soomusrongi II kuulipildujate komandose üle, kus teenisin
kuni 1920 a. aprillikuuni, kus mind sõjaväe teenistusest
vabastati. 1920 a. juuni kuul astusin Joh. Pitka & Pojad'e
laevasõidu äriosa teenistusse, kust 1923 aastal lahkusin
Praegult teenin Speditsiooni H. Tiido v Ko juures
volinikuna, Tallinna tolli ametis.
Tapal, 26 VI 1927 a. E.Ermates
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1974)

Lehekülg 15
irm silmis ilmuma kuid puudus polgu ülem Jonson
kahju lõppmatu kahju asus rindu kadund surnud langend
puudu jäi 3ta Eskad. ülem Holberg langes
koondusid õredad read kuid puudus polgu ülem keegi ei tea
keegi pole näind jõutsime küüti hobuste juurde küüdi mehed
täis surma hirmu jah nüüd on ka meie ots ei aidand
trööst ega julgestus kui ime läbi ilmus ka meie polgu
ülem täies elusuuruses ilma wigata murtud kahwatuna
närwiline asusime kodu teele enne olli igal Reel 5-6 meest
nüüd olli 3-4 neli meest puudus üle saja mehe walus
raske nuttu krambid tullid kurku ja nutta ei saand kahju
olli seltsimeestest naad ei olnd küll minu isilik sõprad
kuid siiski kaaswõitlejad Hiljem selgus miks meie sapöörid
ollid tegu wõimetud Naad ollid küll Raudee ära mineerind
kui puudus tuli millega oleks süüte nöörid süttitand
nad said küll kuulu järele karistada ohwitser reameheks
ja nii edasi kuid meie ohwrid ollid suured, ollime
peale weel umbes kaks nädalad Auwere külas paigal
siis algas tilkus enamaste iga päew mõni meie kaudunud
seltsimees silmapiirile kes olli end külas metsas küünis
warjand kes olli wangi sattund ja uuesti meie wastu
saatetud lipnik Oraw olli isegi punaste Batareis meie
wäe osi pommitand esimesel wõimalusel põgenes siis se
selgus et ei wasta tõele et punased lõikawad walgel
seljast rihmu naelutawad pagunid ühele kinni murrawad
luid ja kõik sugu irmsaid metsikuid tegusi sääresed
keele lõikamise juttud olli lendu lastud meie ohwitserite
poolt et oida üle minnekud ja wangi andmast siis
parem juba surra kui end laska metsikul tükites
lõigata Märtsi umbes 17ta kuu päewa umbes 1919 lasksima
end jälle täis warustusega Rongile kuula olli et sõit
läheb wõru wäerinnele mis hiljem osutus õigeks
tele Tapa Tartu Wõrru Wõrus ei peatund sealt asusime
kohe teele Haanja munamäe suunas kus enne meil wäiksed
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 60
Oh armas peigmees mõtle
Mis oled teinud sa
Miks wõtsin ma sind usku
Ja antsin südant sull.
Ma olin noor ja rumal
Ei mõistnud mõtelda
Et taewas üksi suur Jumal
Saab mind ka nuhtlema
See kes siin minu sülles
See magab rahuga
Ta on mu õnn ja lootus
Keda sülles kannan ma.
Oh armsad õed kuulge
Ja wõtke õpetust
Ja ärge nõutke seda
Mis taob teil kurwastust.
Ta esite on kange
Ja magus pealegi;
Kui pattu tegu tehtud,
Ei wõi siis parata.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1507)

Lehekülg 282
156
Tartus 16 VIII _ 19.
Tere, aus inimene!
Nagu näed wiibin Taaralinnas, kuigi
ainult lühikest aega.
Kust aga saaks seda tunda et Taaras?
Nii peenikesed on kõik inimesed, mi-
dagi wana, enneaegset - ainult Toome
peal wana warem tuletab meele et ka
sellel pesal kord tähtis minewik
on olnud.
Elan praegu wenna pool perekonna liik-
meid siin on: wennanaene, weike tütar,
vennanaese ema, mina ja tüdruk ja
lapsehoidja. Üks ei mõista eestikeelt
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.2.608)

Lehekülg 69
ei tahetud wälja lasta ei aidanud
muud kui lässin sõja ministri palwele
ja hra sõja ministri käsul alles lasti
kompaniist wälja.
Määrati Soomusauto Estonia
pääle mind wanemaks kuulipilduriks ja
ka kuulipilduja instruktoriks
Wabadus sõjas wõtsin järgmistest
lahingutest osa. Walgast Koiküla
poole kuni Koiküla mõisani ja
säält paremale poole edasi 4 lahingus
Heinaste lahingust tisandina
pääle selle kitsaroopalisel soomusrongil
Nr 2 Hoppa jaama Marienburgi juures
Soomusautoga Landesweri wastus
Paremal pool Wõnnud wana Riia maan-
teel ja edasi.
Siis Narwa all wenemaal kõik
lahingud kunni waherahuni
wabadus sõjast üles näidanud teenete
eest on annetatud wabriigi walitsuse
poolt Narwast talu tasuta maad
Mida ka wälja wõtsin ja 1924 a
edasi antsin majanduslistel põh-
justel. 1924 ja 1925 ja 26 aastal pidasin
wõõra isa talu Lehtse wallas Näo külas
mida ka tänawu kewade edasi antsin
Kewade omasin teedemisteeriumist antu
juhi kutse mis ametid pidasin ja
edasi pean. nüüd kui siit jälle vabanen
Kaitseliidus olen ka üle kahe
aasta rühma päälikuna teeninud
ja seisan praegu sääl nimekirjas.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1081)

Lehekülg 19
Omale seisu koha. Nüid algas
wastastikune tule andmine mis umbes
pool tundi kestas. ehk küll juba kaunis
külm sügisene õhk wäljas oli läksiwad
meie püssid siiski nii tuliseks et palja
käega puutuda ei wõinud. Punastel
oliwad tugewad kaewikud, nii et
meie neid wälja ei saanud, ja pidime
nii sama tagasi tulema, meil ka see
kord kautusi ei olnud. Kodu poole
tagasi minnes mõtles iga mees et nüid
söön kõhu täis ja puhkan wäsimuse
wälja, wihma enam ei sadanud
üks sõna lausumata kodu poole.
kiirendatud sammudega sammusid iga
Aga kohale jõudes ei olnud ikagi
midagi söögi poolist kohale jõudnud.
Poiste hulkas töusis pikse pilw ika
kõrgemale, ja wiimaks müristab juba
kaunis kõwasti, Pandi küsimused ette

Lehekülg 20
Miks pärast toodi meid sia
tiblade muale nälgima?
Eks meie oma maal olnud leiba küll.
Nurinaga panime puhkama.
18-X-19 aast.
Suureparaline homik; sinetaw taewas
suurepäraliste pilwe tombikestega kaetud kui
mõni teatri wahe riie. Üles tõustes, on iga inimesele
mooduks homikul oma palet puhtaks pesta
aga meil seda ei olnud, pesemise abinõud puutusid
sellepärast liiguwad mehed kui neegri tõugu rahwas
üks teise wasta, küsides mis täna homikul sööma
peab? Roodu ülem tuleb sisse, mehed kohe tuhande
nõudmisega wasta, sest köht oli juba kaunis kibe. roodu
ülem andis luba külasse otsima minna miss keegi kätte
saab. Poisid läksiwad, aga mis sa wõttad räbalast
wene külast. Tagasi tulles külast oli mõnel õnn olnud
mõni kümmend kartuhlist saada, teisel paar mädanenud
kaalikast kaenlas. Kolmas on isega kukke kusakilt kinni
püidnud, said need ära küpsetatud. Kui kirjad loomad
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 61
Ta wöidab sinu südant
Ei leia rahu sa
Mis tehtud on ja mööda
Ei aita nutmine
N30. Walelik noormees
Nüüd lilled öitswad aasa peal
Sell lokel lehe kuul
Ja puude otsas köikutes
Ja laulab linnu suu.
Üks lilleke on närtsinud
Mis õitses kenaste
Üks laulu lind on waikinud
Mis laulis kenaste.
Oh kewade miks petsid sa
Ned lilled õitsema
Ja läksid mööda ruttuga
Nüüd peawad nartsima
Nüüd närtsinud üks neiuke
Sell elu kewadel
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1507)

Lehekülg 29
Et Teie tähed "V. A." "väga
armsaks" üle olete viinud,
siis jäevad, nad ka minu
poolt selleks tähenduseks.
Uinuge magusasti ja
näege armsaid unenägusi,
ka oma "Людочkast."
Õrnalt Teie kätt pigista-
des!
Teie Õie
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.164)

Lehekülg 4
- 1 -
Poliitiline meelolu Ingerimaal 1918 aastal
Naroova wallas (Kusemkino, vallamaja asukoht)
1918 aastal Narva jõe tagune maala kunni Luuga jõeni
kuulus n.n. "neutralmaana" N. Vene ja Saksa okkupat-
sioni valitsuste kokkulepe alusel
"Neutraalmaal" valitses N. Vene valitsus süsteem n.n.
"külavaeste komiteed" (комитет деревенской бедноты )
ja administratiiv asjade ajamise juhatusi saadi Jam-
burgi sovjet'ilt, kuid neid juhiseid koha peal ei täi-
detud. "Külavaeste komitee" võim oli ainult paberline,
talupidajad ajasida enda asju "neutraal maal"
oma äranägemise järele. "Külavaeste komitee" paberisi
ja lubasi vajati ainult siis kui oli loota ja teada,
et Jamburgis jagatakse mingisugusi tarbeaineid ehk
"spekulatsioni otstarbel" oli vajadus Peterburgi sõita.
"Külavaeste komitee" tegelased ei wõtnud enda üles-
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1507)

Lehekülg 27
Ka mina olen pildil nii
tõsine, nagu ma seda harili-
kult ainult harwa olen.
Eila oli laupäew, ja mina
käisin pidul, mida Poeglaste
Gümnasiumi vanemate klasside
õppurid toime panid. Pidu oli
väga suurepäraline, algus oli
õhtu kell 8 ja lõpp täna
hommiku kell 4. Pidu oli
kinnine ja kutsetega, sellepä-
rast oli ka seltskond viisakas.
Tulin hommikul pidult, maga-
sin ka mõni tund peale seda
väsimust, ja nüüd õhtul
kirjutan kohe Teie kirja peale
vastuse.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.2.165)

Lehekülg 55
raha wälja anda omast wäikesest sissetulekust
Palun sellepärast kui seda pole wõimalik
mulle tasuta saata, siis wõimalikult hinna-
alandusega. Wabadussõda on olnud mu elus
ilusam aeg. Sellepärast tahaksin nii wäga
ka neid mälestusi elustada, omades suurteose-
"Wabadussõja ajalugu"
Teie lahke wastutuleku peale lootma
jäädes,
Kõige austusega
Tartus, Soola tän. 30-1
Artur Kerm.
Iks
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.641)

Lehekülg 18
küljest: Rossoni põhjapoolsest
kaldal olevast metsast.
Kummagis kohas oli tal
üks kuulipilduja.
Televahetus kestis kogu
päeva. Punasid jätsid
mõnikümmend surnut
maha, kuid passisid ikke
metsas mõlemal kohal
Nende batarei pommitas
küla meie oma andis
Arssia poolset ahelikku
Vahete vahel pommitas
ka meie laevastik
Kusemkinot, Ropschat ja
pärast Arssiat ning sellest
merepoolset metsas puurem
hästi tabades. Kella
15 paiku löödi 3 rood
Feodorovka poole tagasi
Mind saadeti 10 mehe
ja automaadiga 3 roodu
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 4
Ala külas, 13.IV.19
Wäljasõit Walgast sussiga kell 3 p.l
Jäin rongilt maha, olles Fuksi ja
Trepitsega jaamas theelaudas. Tulime
rongi seisukohale alles siis, kui see
juba eemal kaugel tossutas. Lpn
Bauert, kes Tallinna отпускъ, sõi-
tis, soowitas woorimehega Walk II
sõita. Tegime tema soowituse järele
ja jõudsime weel parajal ajal kohale
Lõbu läks maksma kõigest 10 mk.
Õhtu hilja jõudsime Mustjõe sillani,
kus k.r. soomusrong ees seisab. Siin
laadisime kraamid maha ja asu-
sime Ala küla peredesse. Omal ajal
Tallinnast puhkuselt tulles - sai siin
külas kord ööd magatud. Käisin seda
peret vaatamas. Elawad üsna ilusti
Täna esimene soe kewadine ilm, istun
kuue wäel wäljas pingil ja kirjutan.
Päris soe on kohe ja hea tundmus.
Suwel oleks siin peenikene olemine.
Jõgi on kohe küla ääres, kaldal leht-
puu mets, pered on enam - wähem

Lehekülg 18
tulnud, teatanud, et neil seista
siin kolm roodu, kaks meie wastu,
üks batarei kaitseks. 10 meest sõitsid
täna отпускъ´i. 3 kuud täis lii-
nil olla. Imelik, et nii kaua inimes
sees weel hing wõib püsida?! Et, kui
hästi läheb, saab weel kord elusalt
koju. Ja - jah!
3.V.19.
Öösel kella 3 ajal ilmusid meie küüni
juurde 3 soomlast ja palusid neid
juhatada endi maksimi juurde. Läk-
sin nendega ühes kuni kaewikuteni.
Lubasin bolschewikke katsuma min-
na. Eks meie mõisa juurest jälle näh-
tud neid ja tehtud maailmatu suur
"trewooga". Näewad palju wiirastusi!
Meie разведка´, kes tagasi tuli, tõi
2 wangi. Nende jutu järele luba-
nud punased meid täna gaasi-
pommidega laskma hakata. Olla
neid nendel terwelt 180 tükki. Te-
gime kaewikud uuele positsioonile,
umbes 1/2 wersta taha poole. Liigu-
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1507)

Lehekülg 262
Olen omale talweks mitmeid
kohti kuulanud - saab näha
ehk lähan Tartusse, ka V-se
oleks lasteaida nüid juba
saanud, kus 180 last on. oh kui
huvitaw oleks - mõtle, kui palju
huvitawaid iseloomusid; kui
palju hingelisi kalduwuisi
oleks wõimalik nende mudi-
laste keskelt leida ...
Aga, ma ju ei saa! heina-
aeg! Ka heina on hea teha
hommikust õhtani, kuskil kau-
gel niidus ehk soos, õitsewa rohu
ja õite keskel teha surmawad
tööd - süia, puhata põlewa
päikese käes - ja õhta wä-
sinult kogu tulla ja
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1526)

Lehekülg 61
antkase üle sakslastele allkirja vastu. Üksikasjalist
selestust annab Teie juurde läkitatud lipnik Trei-
berg. Patül ja adjudant /allkirjad/." Viljandisse jõud-
sin 12.03.18, kus rügemendi ülemale suusõnaliselt
edasi andsin, mida olukorra ja pataljoni kohta tead-
sin ning mida pataljoni ülema käsul pidin teatama.
Polgu ülemalt sain 13.III.18 k 1645 ael vastuse
kaasa: 3da pataljoni komanderile. Sama ülema
käsu järele saab 2ne polk täielikult demobili-
seeritud. 1,3,4 polgud, suurtüki brigaad ja raba polk
formeeritakse edasi. Sellepärast käsin, kui kõik me-
hed on lahti lastud ja kraam ära antud minule
saata:
1) Täielik ohwitseride ja soldatite nimekiri päewakäsus
avaldamiseks.
2) Täielik nimekiri püsside, kuulipildujate ja kõige
kraami üle, mis saksa vägedele üle antud. Tallinnas
on sammusid astutud selleks, et ka meil polk edas-
pidi uuesti saab kokku kutsustud, sellepärast oleks vä-
ga tarwilik, et pataljoni staap peale meeste lahtilask-
mist Pärnusse jääks, muidugi kui Saksa ülemus
lubab.
Polgu uuesti kokku kutsumiseks on polgu valmis-
tus töösid teha, nagu seda näete Eesti diviisi ülema
käsukirjast (käsukirja tõin kaasa)- Esiteks on tarwis
terwes Pärnu kreisis mehed üles kirjutada diviisi üle-
ma päevakäsu järele. Seda tööd tuleb muidugi haka-
ta siis, kui saksa ülemuse käest luba saame ja
minu iseäraliku käsu järele.
Registreerimist peavad tegema vallavalitsused Teie
poolt väljasaadetud ohwitseride poolt. Kahes eksemp-
laris nimekirjad kokku seada. Peale registreeri-
mise lõppu saata minule teadus, kui polgu registree-
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 55
Kui kandjad keset aeda
Nüüd jõutsid surnuga
Ja tulid senna paika
Kus Willem hingas ka.
Seal olid paksud põesad
Ja okkas roosi puud;
Nad tõtsid ruttust mööda,
Kui hirmust aetud.
Üks sai neist kinni peetud
Kui külma käega;
Ja häkkist kinni oitud,
Nüüd ühe korraga.
Üks okka roosi põesas
Ta ümber mässinud
Just selle haua kõrwal
Kus Willem puhkas sees.
Mees suures jõus ja irmus
Ta kiskus kõwaste
Kui lahti peasis sellest
Siis läksid edasi.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.164)

Lehekülg 9
vähemad talupidajad ja jõukamad kalamehed
pooldasid enamlist riigikorda väljapool
"neutraal maad", kuid "neutraal maal" ei
tohtinud mingit kindlat korda olla mis
oleks võinud aja jooksul spekulatsionile ja han-
geldamisele hädaohtlikuks saada, kolmas veel
oli popšnikude, kehvade kalameeste ja metsa-
tööliste ringkond need olid enamlise riigi-
korra sõbrad ja ootsid igapäev jõuka-
elanikkude
mate varanduste "natsionaliseerimist," kuid
neil polnud koha peal kuigi suurt kaalu
ja nende esitajad "külavaeste komiteedes -"
pisitasa nosisid neid tulusi, mida naad
jõukamatele kodanikudele, spekulantidele, üle-
piirikäijatetele dokumentide valmistamisest
hankisid. "Külavaeste komiteede" esindajail
näis soov olevat, et niisugune peremeheta
kord kaua isegi lõpmatuseni edasi kestaks.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1946)

Lehekülg 7
(5)
St. Kap. Rasmessov - Liiva
Palun Teile üle antud hobust -
täkk, kimmel, 9-10-aastad wana,
2- polgu Ratsa maakuulajatte
komandosse saata.
Rekw. kom. liige-Mürk.
15 dets. 1918.
Lipniku Sturmile täitmiseks
17 XII 18
StKapt Rasmessow
Liwas
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 96
N:44 So juurde.
So juurde ilmuks iga tund,
So juurde tõmbab sala sund
So juurde kallim kaugel teel
On alati mo mõte meel.
So juurde lendas aja tiiw
Mo inge igatsusi wii
So juurde sa mo sini silm
Sää täiest paratisi ilm.
So juurde saadan tuule hool
Ma terwitusi kallike
So ligi Jumal juhtku nad
Et neid mo kallim kätte saaks
So ümber õitsku roosi puud
Ja nende lõhn sull antku suud
So südames üks ainuke
Sa oled minu armuke
Teil õnne toogu iga lind
Mis lendab kaugelt kodu maalt
Ja iga puu ka kohinast
Teil õnne soowid kostku seal.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1740)

Lehekülg 47
11
meie lähedale. Õnneks see ei lõhkenud.
Poisid viskusid pikali ja siis hakkas
mürske sadama. Joosti laiali ja püüti
varju leida vanas savist rehes. Varsti
selle järele tabas üks mürsk rehte
ja poisid jooksid sealt jälle välja.
Pommitamine tundus kohutavana. Poisid
viimaks jooksid püsside juure. Siis hak-
kasid pommid langema elumajale, mis
oli meie korteriks.
See pommitamine õnneks ei nõud-
nud meie hulgast ühtegi ohvrit, küll
aga said kõik tunda hirmu.
Sellest päevast peale muutusid pommi-
tamised igapaevaseks asjaks ja
poisid harjusid nendega. Kord üks
meie halastajaõdedest mängis parajasti
majas klaverit, kui vaenlase
mürsk tabas maja vundamenti. Hil-
jem oli juhus, kus vaenlane väikeka-
liibrilisest suurtükist, poiste keeles "pool-
teisekopikalisest", tulistades laskis ma-
jast läbi. Ka siis ei saanud õnneks
keegi vigastada.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.641)

Lehekülg 8
rama hakkasid, taganes
küla serva, kus 5r. ju
ahelikus oli. Vaenlane
jooksis jälle küla peale
tormi, kuid sai püssi
ja iseäranis ägeda kuulipild.
tulega tagasi löödud
ning põgenes maha
jättes 46 surnut, umbes
30 raskemalt haavatut ja
20 vangi ümber. Surnute
hulgas ka 2 batalj. komissar
Saneljev, haavatutena jäid
maha 2 batalj ja 3 roodu ülem.
Kella 12 paiku läks üks
rühm 8 roodust Lpn Kalmaniga
punastele järele, keda ta
versta 3 külast eemal tabas
ja tulevahetusse astus.
Voorid, mis Полугыsse olid
koondatud, said saadetud
Koskolowa kaudu Krakolje
peale. Kell 15 hakkas
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 9
üsna osawaste: kaitsekraawi walli
sisse tuli teisa päris podinal. Õhtul
widewiku ajal jäi laskmine wait.
Nii sünnib just iga päew.
2 pühal, 21.IV.19.
"Ühistöö" (wist Walga) neiude poolt saime
iga üks wahva paki. Sõime nii, et kole.
Lasime "змей"´si enamlaste poole üles-
kutsetega. 2 lendasid õnnelikult üle jõe,
üks kukkus wette.
Mõnistes, 3 pühal, 22.IV.19
Saime käsu endid walmis panna, ar-
watawaste liigume edasi! Wõib ka
olla, et lahingusse läheme. Oleks ka
juba ülem aeg "njäm - njäm"idele pi-
sut otsi teha. Eks saame näha, mis
siis nüüd edasi tuleb? Kella 8 ajal hom.
trehwasin Saart t.r staabi ees, kes
käskis 15 minuti pärast Malewa pestaabi
ette kokku tulla. Teised liikusid um-
bes paari tunnilise seismise järel
edasi, kuna minu automaat raudtee
silla kaitseks määrati, seni kuni üks
soomusrongitest Taiwola jaamas pidi
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1526)

Lehekülg 29
Poska- 53 häält
N8 - Kristlik liit - E. Tannebaum, Verner- 2 häält.
N9. Vene demokraatlikud organisatsioonid - A Tsernjavski,
Sorokin - 0 häält.-
Nagu valimistest näha rõhuv enamus oli pataljonis
Eesti iseseiswuse pooldajaid, kuid ei puudunud ka neid,
kes vaatasid kahesilmaga sarmaatia lagendikkude
poole, lootes sealt endale abi, kuid missugused unis-
tused täitunud pole kuni seniajani ja loodame ka
ei täitu tulewikus.
Vaatame veel, mida räägivad seltskonna tegelased patal-
joni kohta. J. Pajo kirjutab, näit, Pärnumaa Nädalas
N15 järgmist: Olles maleva büroo laekahoidjaks oli
mul järjest kokkupuutumist ohwitseridega ja või-
malus jälgida pataljonis valitsevat korda. Alguses oli
vaimustus suur, sõdureid kogus pataljoni järjest
juurde, nõnda et raskusi tegi nende mahutamiseks
ja warustamiseks. Peeti hoolega harjutusi ja vahipostid
olid linnas väljas igal pool. Pika peale ei jäänud
enamlaste mõju ka siin tagajärjeta. Jaanuaris 1918a.
võis juba sõjaväes meeleolu langust näha, märgata, sõ-
durid kadusid üks haawal pataljonist, ilmusid suure-
mal arwul jälle pataljoni, kui mingisugust varustust
jagati jne."
Tahan siin näidata ja kindlaks teha, et see polnud
sugugi nii, sest jaanuari kuu lõpupoole, nagu näita-
vad valimised oli pataljonis umbes 700-800 meest, kelle-
dest käisid valimas 607 meest. Pataljonist lahkumist
tuli harwa ette. lahkumised võisivad olla tingitud ainult
võimaldatud puhkusest, sest paljud käisid puhkuse
järjekorras kodus, et korraldada enda asju. Oli ju
selge, et paljud puhkust polnud saanud, olles mitmel
aastal väeliinil kaugel omastest ja kodust.