Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.203)

Lehekülg 84
50
Seda aega/ammu ootsin,
Et saaks salmikuid siis vaimu kojas taguda.
Aga nüüd, kui minemise aeg on käes
Ja sa süda rõõmu tundma peaksid,
Aga nüüd, oh nüüd on kurvad mõtted peas,
Kurvastus, mis murrab.
See ei anna üksi hoope ihule,
Mis on valus kehalikult kanda;
Vaid ta annab valusamad hoobid hingele...
Kes võiks luulele veel vara anda?!
Kurvalt aelen igavuses nüüd,
Ja kui vähegi võin tõusta ma,
Salmikutele on siis mu hüüd:
See mul aitab kurbtust kannata.
Siis kui käsi juba üsna terveks sai, luuletasin veel
laule, mis mitte nii kurvasisulised ei olnud, näit:
Rahu.
Kuu hiilgab säravate tähtede vahel,
Ja õrnasti valgustab Eestimaa pinda.
Linnutee paistab kui ilmatu ahel.
Nagu tahaks ta rõõmusta' me' kodumaa rinda.
Nüüd rõõmustage Eestimaa tütred ja pojad,
Et vabaduses sammub kord jälle me rahvas.
Meie üle nüüd puhuvad tuuled, mis soojad,
Ei aele me' orjatöö mustavas tahmas.
Sellest mitusada aastat on tagasi,
Mil' elas Eesti rahvas alles priiuses.
Ta elas siis rõõmus ning vagusi
Ja ohverdas pühades hiites.
Kuid vabadus kadus ja vaenlaste vägi
Eesti rahvast siis surus ja piinas ja rõhus,
See tegi üle maa kõige rahvale häbi,
Ka kadunud vanemate vaimudki lendasid õhus.
Kuussada aastat kestis see orjaöö,
Mil' tundis meie rahvas ainult piina ja vaeva,

Lehekülg 98
EStube
Esimene Karjapäev x
(Minu läbi elamus)
Inimese elus on palju ja palju
juhtumisi, mida raske on paberile ära
tähendada. Nii on ka minugi lühikesel
eluajal ju mõndagi juhtunud, mõned on ju
meelest läinud, ning unustuse hõlma wajunud
aga siiski tähtsamad mõlguvad meeles. See oli
just siis kui ma esimist kord karjas olin.
Päris karjane ma muidugi ei olnud,
olin ainult abiliseks, käisin wahest karja
saatmas ja koju ajamas. Suviste esimisel
pühal pidin ma aga päris karjane olema,
selpäeval oli karjastel püha. Oli küll esiti
wastumeelt, aga kui ema kõva karistuse
lubas anda, läksin ilma vastu panemata.
Läksin kõige suurema südame-
57
x) Väike-
Maarja
reaalgüm-
naasiumi
4. kl. õpilase
E. Stube
kirjatöö
kirjutatud
teemale:
Minu läbi-
elamus."
Korrigeeri
nud Eesti
keele õpetaja
N. Tann.

Lehekülg 133
taganesid kiireste, ja panid reheuksed 6
kinni ja tule rehele otsa. Tulesurma
said kõik rotid. Nii lõppes kuulsa
Hallrottide suguvõsa elulugu.
83
Lili.
M. Jürgenstein
Jaan_Tonisson_(Lasteleht) (ERA.1627.1.86)

Lehekülg 273
Nõmmel, 14 juunil 1937.
263
Armas professor ja sõber,
Pidin otse vanades päevades läbi
tegema raske eksami ja et see õnnestus
selle eest võlgnen sulle õiglast tänu.
Sa olid minu pojale soovitanud Thermojon-
kompresse, mida ma siis ka tarvitasin
ja need tegid otse imet. Ma kaldun
arvamisele, et need kompressid (materjal
Tallinnas vägu raske saada) mind
tegid terveks! Muidugi tegid arstid, mis
võimalik, aga ma arvan, et ilma nende
kompressideta, mida minu enda käsul
applitseeriti, mu jõud oleks enne lõppenud,
kui tuli lahendus.
Nüüd olen paranemisel ja vajan vaid
veel jõudu, et endisele tasemele jõuda.
Soojema käepigistusega Sulle
ja aupaklikkude tervitustega
mu naese ja mu enda poolt
proua Tõnissonile järele
Sika
N. Tööel.
NAE_ERA_R-1590_ENSV_Riiklik_Televisiooni-_ja_Raadiokomitee (ERA.R-1590.8.135)

Lehekülg 2
ESIMENE
REPORTAAŽ
1.
1.
kiviõlis
28.V 48
Kaevanduses
2 Sms Kongi, nagu me oma eel-
misel külaskäigul tähendasime,
oli meie tookordne retk ainult
kiirpilgu heitmiseks Kiviõli põ-
levkivikombinaadi tööle.
Meie tänase ringkäigu ees-
märgiks on juba veidi põhjalikum
tutvumine sotsialistliku ülesehi-
tustöö selle osaga, mis toimub
eemal päikesevalgusest, allmaa-
kaevanduses.
1 Ühtlasi palume Teid kui kae-
vanduse juhatajat olla meile
jälle saatjaks ja seletusteand-
jaks.
Kongi Täielikuma pildi saamiseks
algame siis seekord kohe siit-
samast.
Käik, kus me praegu asu-
kontoris
me, on peakäik. Nagu me
kaevanduse kaardilt juba
nägime, suundub see käik
otse põhjast lõunasse. See

Lehekülg 3
2.
2
betoneeritud seinte ja laega
koht on raudtee-alune. Ron-
gi liikumisest pole kuulda aga
vähimatki heli - asume ka
rd ligi 10 m. sügavusel allpool
maapinda.
1 Kas niisugune sügavus on üht-
lane kogu kaevanduses?
Kongi (ei, lõunas sügavam)
1 Siin hargneb peatee vist ka-
heks. Kui palju on selles kae-
vanduses peateid?
Kongi (ainult 1.; see on strekk nr 1.,
kõrvalkäigud, eed, kus põlev-
kivi toodetakse.)
1 Plaanilt mäletan, et käike oli
väga palju. Kas isegi vana-
del töölistel pole siin eksi-
misohtu?
Kongi (nummerdatud; lambiga)
eksimine võimatu
2 Põrand on küll veidi libe kuid
veerohkuse tõttu käigus ei saa
just nuriseda. Kuidas võitlete
põhja- ja vihmavee vastu?

Lehekülg 4
3.
3
Kongi (pumbad, möödume kohe)
ühest, sakslased lasksid
lahkudes vett täis...)
2 Nagu kuuldub puuriragi-
nast, oleme vist juba üsna lä-
hedal ühele töökohale. Arva-
sin, et nii lähedal enam kusa-
gil a enam töö ei käi.
Kongi (ümber nurga töötavad sm.
Virgebau ja Luts, mulle mis-
suguse ülesandega? kes nad
on (stahhaanovl.); vastutus-
rikas töö - miks? Lähedal
sellepärast, et 1. käik! )
1 Seega on nende seltsimeeste
tööülesanne vist küll esma-
järgulise tähtsusega, kuna
sellest oleneb, kui ruttu saab
hakata rajama kõrvalkäike.
1+2 Jõudu!
Kuidas puurimine edeneb?
Luts: (elektripuur, käsipuur)
1 Nagu paistab voolikutest
seinal, kasutab kaevandus
ka suruõhupuure.
Kongi:

Lehekülg 5
4.
4.
2 Vahetasite praegu lühema
puuri pikema vastu, sm. Luts.
Kas on lühikesel ots nüri või
on siin ka midagi muud olu-
list, mida meie ei tea?
Luts:
1 Kui nüüd silm ei peta, siis
paistab mulle, et puurite selle
puuraugu mitte otse seina
sisse vaid veidi suunaga üles-
poole. On ka sellel oma ots-
tarve.
Luts. (sile lagi!)
2 Teame nüüd mõnda näpu-
näidet puurimistööst. Ehk
on veel midagi niisugust,
millele meie kui võhikud
ei tule. Mida peab puuri-
misel veel silmas pidama?
sm. Virgebau?
Virgebau:
NAE_ERA_R-1590_ENSV_Riiklik_Televisiooni-_ja_Raadiokomitee (ERA.R-1590.8.135)

Lehekülg 6
5.
5
1 Hakkate puurimistööga
lõpule jõudma. Oletan, et
nüüd algate õhkimisega?
Kongi: (kaevandustööliste spetsia-
liseerumine puurijaks,
õhkijaks, kaevuriks ja toesta-
jaks) selle põhjendus)
1 Sel juhul on viimase puur-
auguga valmis ka nende
seltsimeeste töö sellel kohal.
Kongi: (ei, seekord erandjuhtum.
parimad töölised, vastu-
tusrikas ülesanne, teevad
2 eriala töid).
2 Sm. Luts, ega te ometi ka-
vatse kaevandust süvendama
hakata, et põrandapaesse
auku puurite?
Luts: (vee ärajuhtimiseks).
Kongi: Täna läheb töö jälle libe-
dasti. - tuleb ka õhkija sm.
Noh, hakkate kohe
pihta?!

Lehekülg 7
6.
6
Minöör
Õhkija: (ja)
1 Oleme tööprotsessi jälgimise-
ga jõudnud Teieni, sm. Toimla
Oleksime tänulikud, kui te
paari sõnaga kirjeldaksite
oma tööd!
Minöör
Õhkija: (kui palju lõhkeainet,
selle nimi, kui pikk süü-
tenöör, mitu auku lõhkeb
korraga).
1 Teie töös kõige tähtsam on
siis ...
Minöör
Õhkija (et lõhkeksid järgimööda).
Kongi: Plahvatuste ajaks tõm-
bume lähima järgmise
käänaku taha varju.
2 Üsna tugev pauk! Huvi-
tav, kas see maa peale
ka kostis?
Minöör
Õhkija:
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 105
No 19.
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 28. Decembril 1872
olliwa koon kik allan nimmitedu nöumehhe nink wal-
lawallitsus.
Sel täämbatsel päiwal om wallawallitsussist kik
nöumehhe kokko kutsutu nöuwo piddama wanna
wölgo jänu pärahha perrast nink kokko könnelema.
kellel pärahha waesusse nink ka mitme suggutse
wiggade perrast mahha jääp kumma massa ei jöuwa.
Wanna pärahha om mahha jättetu wallawallitsusse ja
nöumuste kokko könnelemisse perra 31 hengele terwe pä-
rahha ja 23 hengele pool pärahha, üttekokko Summa
231 Rbl. 90 Kopkat.
Se rahha, mes minnewa aastal 464 Rubla pärahha
manno om arwatu, 6 kolimaja-maa-rent, ja puu
kolimajade, kohtomaja nink latsaretti manno, nink
kui muido weel puud ja palke tarbis, om (see rahha 464 Rbl.)
kigist man ollejist nöumeestest hääs arwatu, sedda
rahha eggale üttele taggasi massa, nink om ärrä
jaggatu, nii et egga ütte henge päle 45 13/100 kopkat tullep
Nöumees Jaan Wärton kostis "ja" Nöumees Linnert Lippart kostis "ja"
"Karl Ots " "ja" " Johann Pettai " "ja"
"Peter Pärsimäggi " "ja" " Tohwre Päiw " "ja"
"Iuk Antsi " "ja" " Samuel Pormeistre, " "ja"
" Karl Pantalon " "ja" " Rein Ioab " "ja"
„Anz Mändik " "ja" "Hindrik Wannar " "ja"
"Joh. Hammer " "ja" -
Wallawannemb Johann Zimmer XXX
Wöörmünder Anz Möldre XXX
do Peter Hinn. XXX
do Tawit Kaar. XXX
do - Isak: Wallner. XXX
No 1.
Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 9. Webruaril 1873.
olliwa koon: Wallawanemb Johann Zimmer, Wöörmün-
der Peter Hinn, Ado Joakit nime Johann Koemötz.-
Sel täämbatsel päiwal om wallawalitsussest
kik Pattuperra külla perremehhe nink helliandja kok-
ko kutsutu Pattuperra külade ütte koggokonna wöör-
mündrit wastsest wallima Johann Pola assemele.
kes sel 12. December 1872 olli wallitu. Johann Pola
ei olle mitte Wanna Anzmöisa koggokonna henge
kirjan (Revisjonin), selleperrast om Johann Pola
assemele Sel täämbatse päiwal sädusse perra
walliminne olnu:
Wärdi Treumuth wallis Jaan Anzowi
Karl Käkki " do
Jaan Akkermann " do
Sahkri Post " do
Karl Post " do
Karl Treumuth " do
David Malleus " do
Tönnis Soowa " do
Peter Treumuth " do
Kasper Wallner " do
Johann Malleus " do
Karl Treumuth " do
David Wallner " do
Ado Puusep "
Wärdi Treumuth
Johann Ioab "
Jaan Anzow
Isak Wallner " do
Jaan Malleus " do
Johann Zimmer " do
Ado Puusep.
Samul Tedder "
Johann Pola " Jaan Anzowi
Samul Tedder
Ado Puusep.
Johann Treumuth " do
Peter Anzow "
Wärdi Treumuth
Jaan Anzow "
Karl Elias " Jaan Anzow
Anz Kornell " do
Karl Treumuth " do
Samul Särremat " do
Mik Pantalon " do
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 121
119
Kobbela külla perremeeste seltsist Juk Hansi ase-
mele omma helli sanu:
Karl Ideon wallis David Kender
Sahkri Pik
Juk Hansi
Kare Reiljan " David Kender
Isak Wallner " do
Jakob Pödder, Sahkri Pik
David Kender " Karl Reiljan
Juk Hansi
"Sahkri Pik
Jõeperra külla perremeeste seltsist Karl Pantaloni
assemele omma helli sanu:
Jürri Raam
wallis Jakob Hermlin
Karl Pantalon
Samul Sibba " - do
Johann Reilik " - do
Rein Laipjo
Karl Sarw
Jakob Hermlin
Karl Pantalon
Johann Pill, Jakob Hermlin
Jakob Hermlin
Wärdi Anzow " do
Juk Koch
Kilian Mitt
Johann Koemötz
Oee külla sullaste seltsist Tohwer Päiw assemele
omma helli sanu:
David Ruus
wallis Andrus Mikkal
Märt Ruus " - do -
Johann Puusep " - do -
Wärdi Akkermann " - do
Andrus Mikkal
Johann Puusep
mele omma helli sanu:
Jöeperra külla sullaste seltsist Samul Pormeistre asse-
Paap Möldre
wallis Jaan Pantalon
Anz Pantalon " do
Hindrik Heermann " do
Johann Sarw " do
Jaan Pantalion " Johann Sarw
Möisa-
Möisarahwa seltsist Jakob Hansi asemele om-
ma helli sanu:
Samul Zimmer wallis Isak Reiljan
Samul Kult " Samuel Zimmer
Peter Zibbu " - do
Jakob Hansi " - do
Isak Reiljan " - do
Nöumehhes omma helli sanu:
Kobbela külla:
Oee külla:
David Kender - - 3 helli
Andrus Mikkal - - 4 helli
Sahkri Pik - 2 "
Johann Puusep - - 1 "
Juk Hansi - - 1 "
Jöeperra külla:
Karl Reiljan - 1 "
Jaan Pantalon - - 4 helli
Jöeperra kulla:
Johann Sarw - 1 "
Jakob Hermlin - 11 helli
Mõisarahwa seast:
Karl Pantolon - 1 "
Samul Zimmer - 4 helli
Isak Reiljan - 1 - " -
Ennamba helliandmisse perra omma noumehhes wallitu:
Juk Hansi assemele David Kender.
Karl Pantalan
Jakob Hermlin
Tohwer Päiw
Andrus Mikkal
Samul Pormeister
Jaan Pantalon
Jakob Hansi "
Samul Zimmer.
Wallawannemb Johann Zimmer +++
Wöörmünder Peter Hinn XXX
do - Johann Köemötz +++
do - Jaan Anzow XXX
No 4.
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 20. März 1875
olliwa koon kik alnimmitedu wallawallitsus ja nöumehhe
Sel täämbatsel päiwal omma wallawannembast
kik nöumehhe kokko kutsutu selle ülle nöuwo piddama
kuidas ne 2 Zimmitre tallo lauda tetta tullewa.
Egga Zimmitre tallo jaos tulleb üts wastane laut
tetta, 4 sülda pik, 3 1/2 sülda lai ja 10 jalga körge. Selle lau-
da ehhitamist wöttab Jaan Anton henda päle nink saab
temma neide 2 lauda eest 100 Rubla tööpalka, rowip ja
kattab öllekattusse päle nink panneb usse ette.
Selle
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.35)

Lehekülg 20
Sel 11 Juulil 1888.
Man olliwa: Wallawanemb. K. Kangro
Wöörmündri: K. Treumuth.
Rein Mändik
No 13.
Lillo Peter Treumuti kaebab sisse, et temal ööse sel 8/9 Juulil
s.a. aidast lukku takkast ära warastud:
5 saina peenikest hamme rõiwast s.o. 50 küünard à 20 kp. - 10 Rbl. - Kp.
30 küünard hamme käise rõiwast à 20 kop. - 6 -,-
15 - " - püksi rõiwast à 30 - - - 4 - 50
10 lb willasid lango - - - 10 -
1 suur willane rätt - - - 4 -
1 suur linna - - - - - 1 -
2 paari kamaskit 5+4 Rbl. - - 9 -
1 paar seere saapit peetud - - 6 -
1 poolsärk, willane - - - - 5 -
1 paar pükse 30 kop.
2 maneskit à 30 kop. - - - 60
2 rätti tütrikul, 1 siidine, tõine zits - 4-,-
3 ehk 4 meesterahwa hamet
Summa 67 Rbl. 10 k.
Peter Treumuth arwab seda wargust Puusmõtsa Johann
Joabi poisi Karl Anzowi peale sellepärast, et, kui Peter
Treumuth sel korral sängin haige olnu, nännu om, et
Karl Anzow tema taren käinu ja aida wõtma jälle lawa
peale tagasi panda tahtnu, ent kui Peter Treumuth teda
ööse ümbre käimise pärast noomnu, om ta tagasi lännu
ja aida wõtma wõõruste akne pääle pandnu. Peale selle
omma naesterahwas nee wõtma wõõrusest akna pealt
löidnu.
Karl Anzow aste ette ja wastud wallapolitsei küsimise peale,
et tema sel 8/9 Juulil s.a. ööse mitte Lillo Peter Treumuthi
talon käinu ei ole ja ei tia tema sest wargusest kõige
wähemat. Tema olewat sel õdangul Waltina poisse Märt
Kender ja Ado Alojaani manu läinu, kes küüni man-
laulno ja mängno ja om peale selle, wahest peale kesköö,
jälle kodu lännu ja Puurmõtsa Johani küüni magama
heidanu.
17.
Wöörmündri Karl Treumuth andse üles, et kui tema
Karl Anzowi käest sel 9 Juulil s.a. küsino, kas tema öö enne
seda maganu, om ta wastuses andnu: "Mina magasin
kõik öö kodun oman küünin!" Kui peremees Johan Joab
küsino, kos Karl Anzow seda tijab, et Waltina poisi oma
niitmisega joba küüni man ommawa, om ta wastuses andnu:
"Märt Kender tall minole kartohwli koope man wasta ja
sellet seda minole ja ütles, et ta Raadi poole proua mõisale
lähab." Pärast, kui wöörmündri Karl Treumuth teda, Karl
Anzowi, kinni köita tahtnu, om ta wälja üttelnu, et ta
kõik öö, kuni walgeni, Waltina poise man küünin maganu.
Märt Kender wastut küsimise peale, et see tõisi om, et
Karl Anzow eennimitud õdagul Waltina küüni man käinud,
kos tema, Märt ja Kender ja Ado Alajaan maganu, om aga
joba wahest ütte tunni pärast jälle ära lännu. See ei olewat
mitte töisi, et tema Karl Anzowiga kartohwli kope man
koon olnu ja kõnnelnu. Märt Kender ei olewat sel ööl
ka mitte Raadi pool käinu, nii kui K. Anzow ka
üles andno.
Niisama, niikui Märt Kender tunnistanu om, üttel ka
Ado Alajaan wälja
Puurmõtsa Ado Puusepp ja Johan Joab wastutiwa politsei
küsimise peale, et Karl Anzow Johan Joabile küsimise
peale wastutanu, et Märt Kender kartohwli koope man
temale wasta tulno, ja selletanu, et tema, Kender, Raadi
poole läheb.
Otsus: Sai mõistetud, et Karl Anzow ööse ümbrehulkumise
ja wõlsmise eest, nii kui protokollin nätta,
30 witsa hoopi saab, mis trahw ka ära täi-
detud sai.
Wallawanemb: K. Kangro
Wöörmündri: Karli Treimuth
" - Rein Mändik XXX
Kirjutaja: R. Blombrius
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 22
No 3.
Tinno. Maddise poiale, Wallnerile
lubbamisse täht, et temma Peter Koemötza eest
Soldati tenistusse woib minna. Wannan Anz-
moisan sel 2 Januaril 1867.
Wallawannemb Märt Tedder +++
Wannan Anzmoisan sel 3m Febr 1867.
No 4
Koggokonna nöumeste selts olli Walla wannem-
bast kokko kutsuto, sin allan nimmiteto asju
perrast nöu piddama, nink olli nöu piddamisse
man.
Wallawannemb Märt Tedder
wöörmünder Rein Lüüs
Karl Post
Jaan Simm
" " Dawit Kaar
" nõumees Märt Lüüs
Sacher Pik
Johann Lell
Jaan Reiljaan
Rein Libeon
Johann Reilik
Hiskias Tammberg
Isak Wallner
Märt Pijr
Hans Kuiw
Karl Treimann.
Karl Pödder
Kasper Koch
Jakob Habsalon.
1. Walla wannemba palka perrast sai nöu petus, kelle
man köigilt nöumeehhilt nink wöörmündrit, kes sin
een nimmiteto om, ütsi sai küssitus, ja nemma
nimmiti köik, et Wallawannemb sin allan nim-
miteto palka saap
a. Rahha palka 50 Rubl. hõb., nink saap wallast, kiu-
dohobbese, kui temmal walla asju tallitata tullep,
20.
/:mes walla asju tallitata tullep:/ mes walla nink
möisa pirist, wällän om, ent walla sissen tallitap
köik omma hobbesega.
6. jäwa temma maijapäld kõik kronu massu mahha,
nink nimmelt:
1. köik kiudun käimisse,
2 köik teede teggemisse
3. Jama heina nink hölle andminne, ja Jama töö.
4. walla maiju ja kolimaiju nink kerriko töö, ja
neide mannu hölgi andminne, ent ütte ärrä pal-
lanu majja man awwitap, nenda kui köik
töise wallarahwas.
5. köik korteni andminne soldannele, ehk muile
innemisile kes wast tallude sisse korteri pantas
2. Magasi tendris sai wallitus, nink neide nimmitui-
de man ollejde Walla wannemba nink nõumeste
käest ütsi küssitus, ja nemma nimiti kats wal-
lawöörmündrit se tallitusse tarbis:
Wöörmünder Rein Lüüs
Karl Post
nink nimmiti neile palkas, Rein Lüüsile 20 Rbl
nink Karl Postile 20 Rbl. hõb., nink peawa köik
kronu orjusse täitma, nink massu masma, nenda
kui köik töise wallarahwas,
3. Kattel töisel walla wöörmündril sai palkas arwa-
tus nink köikist nimmitetuist man ollejist Wal-
lawannembast nink nöumehhilt ütsi küssitus
ja nemma nimmiti Dwit, Kaarile 15 Rbl, nink
Jaan Simmile 15 Rbl. hõb. aastast, ja peawa
köik kroonu massu nink töö täitma, mes eale enne-
gi on, nenda kui köik töise walla perremehhe.-
4. Sai nöu petetus kigist, man olleijst kes üllewen nimmitetu
walla wannembast, wöörmündrist nink nöumeh-
hist, ja neide käest ütsi küssitus keddas nemma
walla wallitsusse nink koggokonna kohto kirju-
tajas walliwa, ja nemma nimiti kõik Georg
Pales, ja kinniti temmale palkas:
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 33
Wõlga om massa Karl Pödal
2 Sullasele wanna palka. 8 R.
2 mötsawahhile wölgo 7 "
poig Karlile massa
7." 50 Cop.
mitmite asju eest - 15 " -
Summa 37 R 50 Cop.
Selle nimmitetu wölla om temma poig Jakob henda päle
massa wötno, nink se eest essa käest sanu.
4 õhwakest kokko 16 Rubla
3 hobbest - 13. "
1 kirrio orrik 4. "
4 tõist zikka 11. - 50 Kp.
Summa 44 R 50 Kp. se mant peap Jakob 3 R.
essale taggasi masma, nink 4 R. jäwä Jakobi kätte tema
tütre Ewa Lusti kirstu nink rõiwaste tarbis
Karl Põdder nimmitap henda lastele ossaiaos:
1. Poig Karl on henda jao kätte sanu
1 " Jakobile 1. Lehm
1 Tüttar Annele 20 aastat wanna 1 Lehm 8 R arwato Jakobi käen
1. do. Ewale 15 - do do 1. " 10 " do. Jakobi do.
1 poig Antonile 6 aastat wanna lubbap temma köik se hä
mes temmäl henda kätte jääb.
Jakob Pödder kelle kätte se maija jäb, lubbap henda essa
nenda kaua kui temma ellap, henda maijan piddata, ja
ka tälle hobbest se maa harrida anda, mes temma säld
maja küllest saap. Wöörmünder Rein Lüüs XXX Jaan
Simm XXX perrantusse jätja Karl Pödder +++ kirjutaja GPales.
No 24.
Kerna Samuel Lusti perrantus, wolu sel süggisel, sai Kerna
pool sel 1sel Nowembril 1867 ülleswoetus, nink ärrä kalutus.
1 must ruun hobbene - 15 R.
1 raud wankri 8 R
1 werrew ruun do 10. "
1 linna Massin 3 "
1 kirriw lehm 13. - 50 "
1 raud wankri 2"
1 werrew lehm - 10.-
3 adra 1 "
2 õhwakest - 14. "
2 raud rekke 2. 50 kop.
2 wähhämpat õhwakest 7 "
3 kirwest 1" " -
4 lammast - 8. "
1 saag " 25. "
2 kitse 2. "
2 patta- 1. " -
3 zikka 8.
4 wikkatet - 1." " "
Latus I. 87 R. 50 p.
Latus II 19 K. 75 kp.
31.
Latus I 87 Rbl 50 Kp.
" II 19 " - 75."
Kap - " 19 " - 75."
" - 75" -
1 rõiwa kirst 1." - 50.-
1 rõiwa kirst 2." - 50."
1 wastne willane meste särk 3. - "-
1 wanna kask ja pihtsärk- 1. - 50."
1 Taose, lenzi nink suitse - 2". - "-
Summa 118 Rbl 50 Kp.
Selle hä mant om Kerna Samul
Lustil wölga massa:
Märt Lasmannile karo eest 6 R 25 kp.
do do selget rahha 13. - "
Tenja rahwale palkas massa - 10. - 25.
Waltina rentnikule 1 - "-
Möisa ei magasi wölga ei olle
Summa 30 R 50 k. 30 Rubl 50 Kp
Jääb perrantaijle 88 Rbl ".-
Se nimmitetu hä mant on naese sisse toodu hä 2 lehma
3 lammast ja üts hobbene mahha jättetu.
Se hä om kõik Samuel Lusti lessa naese Marri Lusti kätte
jänu.
Samul Lusti liggimetse perrantaija omma:
1 temma lesk naene Marri
Sel 1 Märzil 84
2 " tüttar Lisa 13 aastat wanna, om ossajaggo kätte sanu
siin kohto een
rahhaga ärra
masto
3 " " Ewa 10 " " " " nisamma. -
5 " " Mina 5 " " kõik kätte saanu Miina Milt
4 " " Ann 7. "
6 " " Marri 2 "
Sedda tunnistawa koggokonna wallitsus nink neide
laste wöörmünder: Koggokonna wannemb Märt Tedder XXX
koggokonna wöörmünder Jaan Simm XXX Koggokonnas nink
neide laste wöörmünder Karl Post +++ laste wöörmünder
Märt Laasmann +++ kog. kir. G. Pales.
Karl Palk, Igastest, perrandaja Lisa Lust mees, tunnistas kätte
sanu ollewat: 2 lehma, 1 aastane zigga ja 2 wanna lammast
nink ei ütte sellest warrandusest middake ennamb nöuda
ollewat - No 5. Webruaril 1881. Kirjutaja H. Hakmer
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.35)

Lehekülg 4
1.
Wana-Anzla kogokonna kohtu majan sel 7 Nowembril 1885
Man olliwa: Wallawanemb Johann Pola
Wöörmünder Jaan Kaska.
Rein Lüüs
Johann Rätsepp.
Raavi Isak Wallner andis üles, et temal ööse sel 30/31
No 1
Oktobril s.a. tallist üks hobune ärawarastatud, mes
peale tema jälgi mööda kuni Waltina kõrtsi manu
läinud, ent ei ole oma hobust mitte löudno, ja on temal
jäljed käest ärakadunud. Sis on tema kalendrist järele
kaenu, et sel 1 Nowembril Tartun laada olewat, ja
on tema ka sinna lasta sõitnu, lootusen, oma
hobust seal wahest kätte saada.
Eesmalt on tema turu peal oma hobust otsinud,
aga mitte leidnud, ent kui tema jälle tõine kord
uma seltsimehe Jaan Malleusega laada platsi
peale läinud laada kõrwal kolm hobust ja kolm
meest näinud ja on tema oma seltsimehega oma
wõigu hobuse äratundno, nisama ka näinud, et
Andrus Mõttus nendest kolmest meestest üts olnu.
Kui Andrus Mõttus teda näinud, andnu tema
Isak Wallneri hobuse ohiliko tõise mehe kätte ja
läinud kolmanda mehega, ega üks ratsala, pakku-
Isak Wallner ja Jaan Malleus wõtnu selle mehe
kelle kätte Wallneri hobune jäenud, kinni ja weenu
teda raatuse peale, kos Wallnerile wallawalitsuse
tunnistus kirja perra oma hobune kätte antud.
Se mees kelle käest tema hobuse kätte saanu on
oma nime Audrus Kuck üttelno olevat, ja kelle
käest Kuck jälle selle hobuse ostnu, olewat Mihkel
Rautpuu nimi, Antsla wallast, mida Rautpuu
nime meie aga sugugi siin wallan löuda ei ole.
Selle wallamees Andrus Mõttus, wastas küsi-
mise peale, et tema kolmapäewa õhtu Isak Jaikiga,
egaüks oma hobusega, neesama aga ühe wankri een,
Tartude sõitno, nink Liimando kõrtsimehe käest weel
ühe kolmanda hobuse juure ostnu
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 24
No 6.
Wannan Anzmoisan sel 20 Febr. 1867.
Koggokonna nöumeste selts olli walla wannembast
kihhelkonna kohto herra kässo päle sel tämbätsel päi-
wäl kokko kutsuto, walla wannemba nink wöörmünd-
rite palka perrast weel ütskord nöuwu piddama,
sest et se walla wannemb nink wöörmündri selle
palka arwamisse päle mes neile sel 3mal Februaril ar-
watus sai, rahhul es jäwa, wai kihhelkonna kohtoher-
ra man kaibust töistsiwa, kes sis sedda palka arwa-
mist ümbre selletata käskse. Nöu wötmisse mannu
olli tulnud.
Walla wannemb Märt Tedder
wöörmünder Rein Lüüs
Karl Post
Jaan Simm
Dawit Kaar
nöumees Märt Lüüs
Sacher Pik
Johann Lell
Johann Reiljaan
Rein Libeon
Johann Reilik
Hiskias Dammberg
Isak Wallner
Märt Piir
Hans Kuiw
Märt Puk
Karl Treimann
Karl Pödder
Jakob Hapsalon
1. Walla wannemba palka perrast sai nöu petus
nink helli antus, et temma palkas saab
Johann Lell nimmit 75 Rubl. hõb.
Jaan Reiljaan " 60 "
Rein Libeon " 75. "
Sacher Pik " 75. "
22.
Johann Reilik nimmit 75 Rubl. höb.
Hiskias Dammberg " 75.
Isak Wallner " 75 "
Märt Lüüs " 75 "
Märt Piir " 60.
Hans Kuiw " 60.
Märt Puk " 75.
Karl Treimann " 60
Karl Pödder " 75.
Jakob Hapsalon " 75.
kümme helli kes 75 Rubl. om nimmitanu, nink nelli helli
kes 60 Rubla om nimmitanu; selle helli andmisse päle
sai walla wannemba palkas nimmitetus 75 Rubl hõb.
ja jäwa temma maija päld kõik kronu massu nink
kiudun käimisse mahha, ent ütte pallanu majja ehhi-
tamisse man, peap nenda samma awwitama, kui kik
töise walla rahwas. Kiudu hobbese saab walla wan-
nemb walla asju tallitata, mes walla nink moisa pirist
wällän om, ent neide nimmitude pire sissen peab köik
omm hobbesega tallitama. Selle nimmiteto palka
ka lubbap walla wannemb Märt Tedder rahhul olla.
2. Nellale walla wöörmündrile sai köigist man olle-
ist palkas arwatus, nink köikist man ollist ütsi ütteltus,
et ne nelli wöörmündrit 100 Rubla höb. ülle nella rahha
palka sawa, ja jäwa neide majja päld köik kiudun
käimisse nink kronu massu mahha, ent ütte pallanu
maija man peawa nenda samma awwitama, kui kik tei-
se wallarahwas.
Selle sin een nimmiteto palkaka lubbawa ne wöörmünd
köik vahhel olla.
3. Mönniste posti tee kubbijas sai säetus Kasper Koch
nink saap aastast 5 Rubla palka.
4. Werro-Willandi posti tee kubbijas sai säetus Jakob
Mürk nink saab 10 Rubla höb. aastast palka.
Se tinnawutse aasta palk saap neile poles wöetus.
5. Sai nou petus kolimaijade korsna pühkmisse ülle,
nink kinnitetud, egga körra pühkmisse eest 25 Cop. palka
korsna päld, ja peawa pühhitus sama, kolm korda tal-
wel, nink üts kord suwel. Sedda pühkmist wöttap
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 29
No 13.
Wannan Anzmoisan sel 2sel Julil 1867.
Kernajürri Karl Treumuthi perrantus kes sel Januari
kuul 1867 ärrä koli, sai sel 2. Märzil 1867 walla wallitsus-
selt ülleswoetus nink ärra kalutus: Transport, 198 R.
1. must merra hobbene 27 R.
7 sögi lennikut
1 werrew ruun hobbene 10 "
1 jahhu kast
1. must merra hobbene 10 "
1/2 puuda wastsit kanepitsi kaplu
1. must lehm - 10 "
12 kölbliku wilja kotti
1 " " 10 "
2 wastset tördut
1 werrew lehm 11.
2 " wanni
1. " " 12.
2 " wöitünni
1 " " 12 -
1 wanna kirst
1 " " 12 "
1 kusine haam
1 must " 13. "
4 wastset pangi
1 werrew ohwakenne - 3. -
40 künart kottirõiwast
1 must ohwakenne - 9. -
2 wastset meste kaskat
1 " " 8. -
4 willast meste särki
1 pullikenne - 5. "
2 " 1 " pihtsärki
1 must wask - 5 --
2 paari pükse
10 lammast - 20;
5. naeste särki
1. Sik 1 "
5 " pihtsärki
6 Zikka 20 "
4 lamba nahka
25 wakka keswi
1 naeste kassuk
15 do leiwaterri
1 wanna sola kirst
4 do rükki
6 wastset puu ratta Zõri
7 do karo
2 pangilist wina pütti
6 do ernit
2 do ubbe
1 wankri täis tamitsit köddarit
1. wanna lihha ruh
7 do linnasemnit
9 kõlblikko zirpi
2 do seme ernit
1 telle arwato 3 R.
30 do kartowlit
1 raud töö wankri 5.-
2 wanna tördut.
2 puu weo wankri 3. -
2 Sarja
1 raudsaan - 2 "
2 sökla
3 raud regge - 4. "
2 kolmandiku möötu
3 pari adra raudo 1 " 50 kp.
Transport 193 Rbl
Transport, 216 R 50 k.
27.
Transport 216 R 50 k.
1 kuwwe pangilinne padda 3. R.
1. weike kap 1 "
1. kruw pink 1 " 50 Cop.
3 kirwest 1. - " -
1 weike saag " 20. "
3 ohherndit " 6 “
3 höwlit 1 " 50. "
1. pangilinne padda 1 "-"-
45 punda linnu, mes ärra müüdus 226 R 30 om krami eest arwato.
sawa nink se rahha mes säld
saap koggokonna ladiku hoita
pantus.
Moisa ei Magasi wölga ei olle. -
Selle hä perrantaija omma:
1. kaddunu Karli lesk naene 59 aastat wanna
2 " " poig Isak 27. do
3 " " Jaan 10 do
4 " " tütr Liisa 21. do
5 " " Leno 17. do
6 " " " Ann 14. do
7 " " " Katta 12 do
Koggokonna wannemb Märt Tedder +++ koggokonna wöörmünder
Rein Lüüs XXX Karl Post, XXX Laste wörmünder Karl Post
nink Werdi Treumuth. Koggokonna kirjutaija G.Pales.
No 14.
Anne Kõiwo perräjanu hä:
1 lammas
26 künart töimist paklass roiwa
7 rublat rahha sõsare mehhe käest
3 pallajat
1 suur naeste särk
5 nakla willu
24 künart särgi röiwast
11 künart linnast röiwast
3 willast undriku
3 lamba nahka
4 linnast - do.
2 wilja kotti.
5 poisse hammet
1 wanna kirst
4 naiste - do.
2 pari willatsit sukke
Se hä perrantaija omma: Karl Kõiw 30. aastat wanna
ja Liso Kõiw 22 aastat wanna. Neide wöörmünder om
nimitamata selle et nemma essi täus ealisse om. Wöörmünd.
Rein Lüüs +++ Jaas Simm +++
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 44
puidest.
Wörru kohtu puud 16 süld
Tölliste jaama puud 73 "
Karrola kerrikio - 7 1/2 "
87 1/2 süld
Anzla ------ 51 "
Jeke ennegi peab wald need puud essi
Wõrru, Tõlliste, Karrolade ja Anzla kerriku
mannu weddama.
Pääle se murretsep möisa Tohtri nink
Walla kooli maijado mannu puud, ning
nimelt: Tohtri maja mannu 50 süld.
Lüüsi kooli mannu 10
Lutter- Kauksi -"- - 10 "
Kiltro - " - 10 "
ussu Hannusse - - - 10
kooli. Hundi - - 10
140 sülda
Tiksi - do - 10
wenne- Reile - 7 - 10
ussu koo- Puusmõtza - - 10
limaija Mändino - - 10 " 227 1/2 süld kokko
Selle eest raob ja weab wald 400 ehk 420 sülda
1 sallu puud mõisalle, se om 2 süld egga perremehhe
pääle. - Uellewan tettu rehnungi perra raob ja
weab wald sis 17 2 1/2 süld puid rohkemb, kui temma
essi ärra prukib, ja arwap. Möisa se rohkemb
raggu- ja weddamisse, neide puu hinna ette,
mes Tohtri tarre nink koolimajade mannu möi-
ja poolt antakse.
Neil üllewan nimitetu 6 luttere koolimajadel om
eggal üttel pruukimiseks maad antu, ja peap
wald möisale selle maa eest, päiwa taggasi orjama,
egga perremees omma tallo suurusse perra, ja nim-
melt egga seitsme taaleri päält, kolm jalla päiwa
pool neist suwel, pool talwel.
Need leppitusse omma ette aasta pääle tettus, se om
Jürripäiwast 1868 kunni Jürripäiwani 1869.-
Wallawanemb Märt Tedder Wöörmönder Rein Lüüs
Jaan Simm Karl Post Dawid Kaar.
42.
Wanna Anzmõisa see 28mal Mail 1868
Walla wallitsus all koon nink ka nöu meeste
seltsist tulno;
Nöutmehhe: Rein Libeon
Johann Lell
Jaan Reiljaan
Sahker Pick
Hiskias Damberg
Isak Wallner
Hans Kuiw
David Treumuth
Mart Piir
Rein Lann.
Tull Annemõisa rentnik Samul Zimmer nink
kuulutas walla wallitsusse ja nõupidajiede een,
et temma sedda wangi kiutu mis ta minnewa
Aastal Annemöisast Wissi kõrtsi 70 Rubla est weddanu
eentullewal aastal ennamb mitte selle palka est
widdada ei wöi tahha, ja nöuwap temma selle
kiudu käimisse est 90 Rubla. Päle se kaibas ta
ka, et minewa aastal se wangi kindu weddaminne
mitte ütsinda seni kui Karrola Wissi kõrtsi, (Tema leppingu
perra) ennegi seni kui Walka liina om olnu, ni et
temma igga kindu woori man, kats saama wahhet
käima piddanud. - Kui eddispäidi wangi kiudu
käiminne peasi weel Walka Weddada peasi temale pääle
sunnitama, nöuwab Samul Zimmer aasta kiudu käi-
mise est 150 Rubla.
Sai nöumehhedest kaalutus ja Samul Zimmerile
80 Rubla palka kiudu käimisse est Annemöisast Wissi
kõrtsi lubbatu, miska Samuel Zimmer rahhu jäi ja
se orjusse jälle üttes aastas p henda pääle wöttis.
Se minewa aastal Wissi kortsist seni kui Walka linna
weetu kiut, arwap walla nöumeeste selts, üllekohtoga
Anzmöisa wallale pälesunnitu ollewat, nink jääb
Wallawallitsusse kohhus, sedda asja Wörru maa-
kohto mann perra kullelda ja ärra selletada.
Seeni agga kui se assi weel selletamata om
N 37.
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 46
Transport 85 Rbl - Kop.
Transport 212 Rbl. 10 kop.
1 Lehm (must) 6 - 75 -
1 palgi Saag 1 - 50 -
1 do (kirrew) 12 "
1 linna kolkmisse massin 4 - " -
1 do (werrew) 7 " -
3 Tõrdut 2 " -
1 Hõhwakenne (werrew) 9 - "
3 raud rekke 3 "
2 Hõhwa 10 "
1 wanna Saan 1 - "
1 Härg (werrew) 12 "
4 pari künni rauda 2 - " -
2 wäikest Wassikat 3 - 60
3 kirwest 1 - 15-
1 Kitz
1 - 30
2 Kattald 5 - 30 -
9 wanna Lammast 20 - 20
4 wikkatit 1 - 20 -
7 noort - do - 7 " "
2 Seppa allasit 4 - " -
5 wanna Zikka 22 "
3 do wassarat 1 - " -
1 Raud söido wankrit 5 " "
1 do krustük 1-50-
3 puu wankrit 4-50
2 do pihhi - " 50 -
1 wanna telle (kanga) 1 - "
3 do wanna wili - 50
1 do höwli penk 1-50-
1 do wanna lõõts - " 50 -
1. Kapp - 50
Summa 24 1 Rbl. 25 kop.
3 Ohherdit 1 - "
1 wastane Kapp 2 - "
2 Hööwlit
" 75
Latus 212 10
Selle warra perrandaja omma:
1, kaddunu Andrusse Naine
2, do - do - Poig Karl
3. do - do - do Johhann
4, do - do - Tüttär Ann
5, - do - do - do Eewa
6, - do - do - do Marri
Eestkostja ehk Wöörmündre Tawit Kaar
do - do Kasper Kohk
Ülleswõtmisse man olliwa:
Walla Wannemb Märt Tedder XXX
Wöörmündre Rein Lüüs XXX
do. - Tawit Kaar. XXX
44.
No 4.
Wannan Anzmöisan sel 20mal Januaril 1869.
Jaan Libba warrantus sai sel 10mal Januaril 1869 siin
al nimmitedu Walla Wallitsusst ülles wöetus:
1 suur Särk 3 Rb
1 poiste pool peetu Kassuk
1 Kampson 1
4 Põlle
4 Ündrikut 3
1 Lehm
10
2 paari kindit
1 Lammas
2 poisse Hammet
1 Kirst
2
1 naiste Hamme
Summa
1 naiste pool peetu Kassuk 2 -
Selle warra perrandaja omma:
1 kaddunu Jaani Poig Meos 7 ajastat wanna
2 - do - do - do Karl 3 do -
Eeskostja ehk Wöörmündre Johhan Libba
do - do - do - Samul Puk
Ülleswõtmisse man olliwa:
Wöörmündre Tawit Kaar.
Rein Hist.
No 5.
Wannan Anzmöisan sel 18mal Februaril 1869.
Walla Wallitsus nink kik al nimmitedu Nöumehhe
olliwa koon, nink sai hääs arwatus.
Kui rahwas tahtwa wennemale minnä, ja sääl kottus-
sit renti päle wõtma, peawa egga üts pärahha massja
henga eest kolmkümmend ja kats Rubla Kautsioni
rahha koggokonna ladiko sisse massetu sama. Kes
sedda täudap saap ütte ajasta päle Pass. Selle ajasta
sissen lubbawa nemma kes Passi omma sanu, hennast
laska ümbre kirjotada. Kui ümbre kirjotaminne
selle ajasta sissen ei olle sanu, sis ei wöi neile wast-
set Passi muido anda, kui ent neil olgo enne se
Kautsioni rahha ni paljo mannu massta nida et
wiiskümmend Rubla täus saap. - Et nemma lub-
bawa sedda täuta, nink egga üts kolm risti omma
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 107
Wanna Anzmoisa koggokonna Kauksi kolimaja wastsest
palkitest ülles tetta. Sainapalki peawa sissest-poolt ärra
löödu ollema nink wenne ehk puhta nukkadega. Selle töö
eest saab Johann Auebach, kui kik se kolimaja ehhita-
misse nidate ülles om tettu, maja üttessa (9) sülda pik,
wiis (5) sülda lai, pörmandu päält ülles lae alla üttessa
(9) jalga ja 4 tolli kõrge. Selle allan ülleskirjutedu tabbeli
perra saab Johann Auerbach tööpalkas:
1, Fundament, maakiwwest, □ sülle eest. 1 Rbl - Kop
2, Saina, palkidest, sissest poolt-
ärra löödu - □ sülle eest. - 1 - 25
3, Poola laggi --- sawwi ja maa päle □ sülle eest - " 75 "
4, Pörmand, tappidega - - □ sülle eest 1 " - "
5, Ütte punnitu pönadeka usse eest - - - 1 " - "
6, Egga ütte kattusse pari eest dahstulika.
üttekokko
- 3 " - "
7, Üts ahjo, pliiti, lämma saina, korsna
2 torroga, selle eest
- 25 - " - " -
8, Nida paljo kui laudu kolimaja manno ehhi-
tamise tarbis waja om lõikab Joh. Auerbach - " 15 - " -
nink saab egga ütte nööri löikamisse eest
Nida sammute ka latti-nööri eest - - - " 15 "
9. Johann Auerbach wõttab ka Wanna Anzmõisa kog-
gonna Pattuperra Hundi kolimaja nelli (4) sülda pik ja
nelli (4) sülda lai, nidasammute kui punkt 2.3.4 ja 5 om
Kauksi kolimaja tööhind om leppitu. Enge selle wahhel
om ütsinda, et kattusse paaride eest saab ilm tahstulita 2 Rbl. - Kop
10, Ütte akne eest doppelt-raameka, 4 jalga 3 tolli.
kõrge ja 3 jalga lai (lengi sissest) - 3 - " - 50 -
Johann Auerbach lubbap neide katte kolimajade
tööd ilma laitmata Septembri kuni 1873 walmis käest
ärra anda. - Wallawannemb Johann Zimmer XXX
Wöörmünder Peter Hinn XXX
do - Johann Koemötz +++
Puumeister Johann Auerbach.
Johann Auesbach om käerahhas eentul-
lewa töö päle ette sanu (nellikümmend) 40 Rubla
selget rahha.-
105.
No 4.
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 12. Märtsil 1873.
olli koon kik alnimmitedu wallawallitsus nink nöumehhe.
Kauksi kolimaja wastsest üllesehhitamine om wal
lawallitsussest Johann Auerbachi kätte ärrä antu, nida
kui se kontraht No 3 al näutap. Se kontraht om neile nöu-
meestele ette loetu nink ommawa sedda hääs kitnu ni
kui nemma omma "ja" ütlemisega tunnistawa:
Jakob Wassil kostis "ja" Mango Salop kostis "ja
Anz Möldre " "ja" Tohwer Päiw " "ja
Andrus Mõttus " "ja" Jakob Antsi " "ja
Iuk Antsi " "ja" Samuel Pormeistre " "ja
Karl Pantalon " "ja" Rein Ioab " "ja
Jaan Anzow " "ja" Hindrik Wannar " "ja
Wallawannemb Johann Zimmer +++
Wöörmünder Peter Hinn XXX
do - Ado Joakit XXX
do Johann Koemötz +++
No 5.
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 22. Märtsil 1873.
Soldat Jaan Warblaste eddimetse naise Maie warran
dus om ülles-woetu nida kui siin allan om ülleskirjutedu
Ülleswötmisse man olliwa: Wöörmünder Peter Hinn ja
Ado Joakit nink Päkohtomees Märt Lüüs.
10 künard linnast röiwast
3 kätte-rätti
4 meeste wastsest hammet
3 sängi linna
7 willast ündrikut
3 willast poodi rätti.
3 naisterahwa suwwe jakki
1 willane jak.
1 pallitu
13 künard linnast krudilist röiwast.
2 sängi tekki.
1 willane sängi tek
1 suur wihma-warro
2 lammast ja 1 lamba nahk
1 röiwa kirst lukkuga.-
Wöörmünder Peter Hinn Ado Joakit
Päkohtomees Märt Lüüs
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 108
No 6.
Wanna Anzimöisa koggokonna majan sel 18. Junil 1873
olli koon kik alnimmitedu wallawallitsus nink nöumehhe.
Jürri Merreärg, Tartust, wöttab Hundi kolimaja
wanna jaggo maija ülles kaaluda ja wundamenti wast-
sest müürida, ja 2 korsnat, 2 ahjo ja üts pliit lämma trubi-
tega ülles tetta, nink kige selle töö eest saab, kui körra
perrast ja ilma laitmata om tehtu ja wastawöeta. 50 Rubla
ja 14 jalla päiwa Pattuperra küllast.- Jürri Merreärg saab
Hundi kolimaja rehhetarre ahjo umbre teggemisse eest 5 Rubla
ja Kauksi kolimaja ahjo ümbreteggemisse eest. 6 Rubla
Selle kaubaka ommawa kik alnimmitedu nöumehhe
rahhule, ni kuis nemma omma "ja" ütlemissega tunnistawa
Jakob Wassil kostis "ja" Samuel Pormeister kostis " ja
Andrus Mõttus " "ja" Andrus Koemötz " "ja
Hindrik Wannar " "ja" Tohwre Päiw "ja"
Karl Pantalon " "ja" Jaan Anzow " "ja
Wärdi Leinus " "ja" Mängo Salop " "ja
Wallawannemb Johann Zimmer +++
Wöörmünder Peter Hinn XXX
do - Ado Joakit XXX
do - Johann Koemötz XXX
No 7.
Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 27. Julil 1873.
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer, Wöörmün-
der Peter Hinn ja Ado Joakit.
Kusta Martin wöttab ärrä pallana Soome Jaan
Thali tarre, pöhtja, agganik tarre otsan ja ütte ellamisse
kambre palkedest tetta nink kattab öllist kattusse, teeb pöht-
ja wärrete, tarre usse nink paja-lawwa, selle kige töö
eest saab Kusta Martin 130 Rubla. Maja pik 12 sülda ja
lai 4 1/2 sülda. Kammer peab sissest ärrä löödus saama.
Kusta Martin lubbap sedda Soome maja sel 13. Sep-
tembrini walmis tetta nink ilmalaitmata wallawal-
litsussele kätte anda.-
Wallawannemb Johann Zimmer. XXX
Wöörmünder Peter Hinn XXX
do Ado Joakit XXX
106
No 8.
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 24. Septembril 1873.
olli koon kik alnimmitedu wallawalitsus.
1, Kauksi kolimajale penkide tööd wöttab Karl
Kallion hendale tetta:
1 pink 5 sülda pik kattest lawwast, saab. 2 Rbl. - Kop.
2 - " - 4 - " üttest - " - " - 2." -
14 - " - 2 - " - " - " - 5 " 60 "
2, Kauksi kolimaja pönige (p) treppi wöttab Johann
Auerbach tetta nink selle töö eest saab 13 Rubla.
Wallawannemb Johann Zimmer +++
Wöörmünder Peter Hinn +++
do Ado Joakit XXX
do Johann Koemötz XXX
do. - Jaan Anzow. XXX
No 9.
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 24. Septembril 1876.
Täämbatsel päiwal olli Pärahha wäljakirjutaminne
Man olliwa: Wallawannemb Johann Zimmer, Wöörmün
der Peter Hinn, Ado Ioakit, Johann Koemötz ja
Jaan Anzow, Päkohtomees Märt Lüüs, Kohtomees Jaan
Reiljan, Sahkri Pik, Ado Puusep ja Karl Wallner ning
10 nõumeest.
No 10.
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 27. Nowembril 1873
olliwa koon kik alnimmitedu wallawallitsus nink nöumehhe
Wallawannembast omma täämba kik nöumeh-
he ja wallawallitsusse liikme kokko kutsutu, maggasi
wilja müümisse perrast nöuwa piddama, kui paljo
nink kui suure hinna eest wilja wöib müüdus
saada.
Nöumeestest on nöu wöitu, 200 Zetwerti Rükki
nink 400 Zetwerti Keswi ärrä nüwwa, nink hind
om pantu. Röa wakka eest 2 Rubla ja Keswa wakka
eest 1 Rbl. 30 koprat, Walka liina müwwa. Müüdu wilja
Walka
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 124
Peter Raam Peter Woltin Maddis Libert
Mihkel Mürk Maddis Püwwi.
Üttekokko om Mikkelsaar Kauksi koolmeistres 20 helli sanu.
Wallawanemb Johann Zimmer +++
Wöörmünder Ado Joakit XXX
No 13.
Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 26. Nowembril 1875.
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer, Wöörmünder
Peter Hinn, Johann Koemötz, Jaan Anzow ja Ado Joakit.
Keiserlikku VII Tartu Kihhelkonna Kohto kässu
päle sest 14. Nowembrist c. sub No 1389 om selle koggokonna
liikmede arwo kirja perra kik sullase, weermetse ja möisa
rahwas kokko kutsutu, et nemma egga üts selts hendale
eestkostja ehk helliandja walliwa.
Eddimelt saiwa kik tallo sullase ette kutsutu
nink neile ette kuuluteda, et neid tallorahwa liikmede
arwukirja perra 436 täusealist meeste henge om, kelle selt-
sist 44 eestkostjat ehk helliandjat wallida om.
Et se koggokund säitsme külla jakko om jaotu,
sis on koggokonna wallitsus kui ka sullase hääs arwanu
et egga külla sullase omma külla jaost hendale eestkostjid
ehk helliandjid walliwa.
Särra külla päle tulleb 7 helliandjat wallida
Rimmi " " 6 " "
Oee " " 8 " "
Kobbela " " 6 " "
Jöeprra " " 5 " "
Aehhijerwe " 5 " "
Pattuperra " " 7
Üttekokko 44 helliandjat wallida.
Särre külla sullaste selts hendale eestkostjis ehk helliandjis:
Isak Särremat wallis Dawid Wärnik
Jaan Kuiw do
Karl Parg " Jaan Raat
Jakob Limbo " Dawid Wärnik
Dawid Wärnik " Isak Särremat
Hindrik Pillem " Jaan Mürk
Isak Wärte " - do
Jakob
122
Jakob Woltin
wallis Jaan Mürk
Jaan Mürk
" Rein Mürk
Johann Lann
" Jaan Kuiw
Karl Pödder
Karl Post
Jaan Raat
Johann Aind
Isak Abbimürk
Johann Aind
Johann Jõggi "
Isak Särremat
Rein Zimmer "
Johann Aind
Jaan Raat "
Karl Post
Isak Meijer
Johann Jõggi
Johann Aind "
Helli omma sanu:
Särre külla helliandjas omma nimitedu
David Wärnik 3 helli
1, David Wärnik
Jaan Mürk - 3 "
2, Jaan Mürk
Jaan Raat - 2 "
3, Jaan Raat
Jaan Kuiw - 2 "
4, Jaan Kuiw
Johann Aind - 2 "
5, Johann Aind
Isak Särremat - 2 "
6, Isak Särremat
Johann Jõggi - 2 "
7, Johann Jõggi
Rein Mürk - 1 "
Karl Post - " 1 "
Rimmi külla sullaste selts wallis hendale eestkostjis ehk helliandsis
Jaan Zimmer wallis Hans Wärnik
Johann Warblane "
Jaan Woltin "
Jakob Kulp
Märs Kubbi "
Jaan Nutt "
Hans Wärnik
Peter Rimm "
Jaan Zimmer
Jaan Köndus "
Jaan Kulpin "
Karl Wärnik
Hans Wärnik "
Karl Wärnik "
Jaan Kulpin
Jakob Kulpin "
Karl Wärnik
Peter Hawer "
Jaan Nutt
Jaak Libba "
Märk Ioab
Hindrik Heermann
Hindrik Heermann " Märt Ioab
Helli
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 145
konnast säetu ammetnikude kätte wallitseda antus, ja et
sellel koggokonna rahhakappil ennegi kolm lukku een
on, X kellest 2 wöttid ramatude pannuse perrast kirjutaja
käen peawa ollema, sis om nüüd noumeestest nöus
wöetu, ütte plekkist kasti tetta laska, kes selle sissemetse
wäikese kappi sisse panda tulleb, ja sawa selle kastile
kolm lukku ette pantus.
4, kui nüüd wanna koggokonna kirjutaja Johann
Thalberg sel 25. Mail 1876 ärra koolnu ja temma
poig Heinrich Thalberg temma assemele kirjutajas
wallitu on, sis om nüüd selle wastse kirjutaja palka
ülle nöumehhe küssitus sanu, ja omma kik üttel
hellil selle wastse kirjutajale sesamma palka, mes sel
26. Märtsil 1869 No 10 punkt 11al Protokolli nöriramatus
kinnitedu - lubbanu, kui 280 rubla selget rahha aasta
palkas, 6 Zetwerti Rükki, 5 Zetwerti Keswi ja 6 2/3 Zetwerti
Kaaru moonas, 3 Zetwerti Rükki ja 3 Zetwerti keswi mag-
gasi wahhi moon, saab ka kirjutaja kätte, ent annab tem-
ma selle eest maggasi wahhile aastak ümbre süwwa. Mo
Wangide söötmisse eest saab päle selle weel 1 Zetwert Rükki
kirjutajale. Egga perremees annab kirjutajale 2 punda
hainu aasta päle.
Et ne maa ollewa nõumehhe selle nõuwõtmisega
rahhule omma tunnistawa tenna omma "ja" ütlemisega
Nöumees Jakob Koch - "ja" Nöumees Karl Koch - "ja
" Linnert Lippart - "ja" " Samul Zimmer "ja
" Samul Särremat "ja" " Rein Anton - "ja"
" Johann Lüüs - "ja" " Isak Walener - "ja"
" Jaan Zeijer - "ja" " Andrus Uddras "ja"
" Jaan Pantolon - "ja" " David Kender - "ja"
Wallawannemb Johann Zimmer xxx
Wöörmünder Peter Hinn +++
- do - Michel Markwart +++
- do - Jakob Hermlin XXX
- do - Wärdi Treumuth XXX
No 9.
Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 6. Septembril 1876
Sel täämbatsel päiwal sai kik willi Maggasi aidan
ümbre
142
moedetus nink om een löitu:
220 Zetwerti 22 Karnist Rükki
6 " " 18 - " Keswi ja
18 - " 10 - " Kaaru.
Sellest wiljast olli agga halwas lännu:
Zetwerti 8. Karnist Rükki
3 " " 58 - " Kaaru.
Wöörumünder Peter Hinn +++
do - Jakob Hermlin XXX
do - Wärdi Treumuth XXX
No 10.
Sel 8. Septembril 1876.
Wallawannemb Johann Zimmer, Päkohtomees
Märt Lüüs nink kaddunu Wanna Anzmöisa sepp
Johann Reimanni laste wöörmündre Heinrich Bendt
ja Carl Adelson manollemissel om koolnu sepp. Joh.
Reimanni warrandus sel täämbatsel päiwal Möldre
weski pääl ülles wõitu:
1 werrew poleritu kapp (läsjal sisse tood) - 4 Rbl. - kop. wäärt
1 wäikene pruun laud (- do - do - do) - 1 " - " "
1 do - Werrew pooler. laud (- do - do - do) - 1 " - " "
1 suur pruun rõiwa kapp - - 5 " - " "
N suur kõllane kögi kapp - - 4 " - " "
1 wanna walge laud - - " 50 " "
1 wanna pruun laud - - " 50 " "
1 werrew kummut - 6 " - " "
1 pruun sohwa /läsjal sisse tood/ - 4 " - " "
1 poleritu tool - 1 /- do - do - do/ 1 " - " "
7 wanna roo-tooli - - 1 " 40 " - "
1 suur piigli - - 5 " - " "
1 suur pruun säng - - - 3 " - " "
1 laste säng - - " 58 " "
1 wäikene wask kastor (kattal) - 1 " - " "
1 poleeritu shatul /läsjal sisse toodu/ - - 1 " 50 " "
1 meeste ülletömmatu kassuk - - 4 " - "
3 wanna lammast (2 läsjal sisse toodu) 6 " - " "
2 noort - do - - - 2 " - " "
1 werrew lehm - - - 14 " - "
Latus - 65 Rbl. 48 kop.
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 168
tenistusse astunu mahha jätta nida kawwas
kui taggawarra-wäe sekka sawa loetus (arwatus),
sellest ajast ütte aastani, kunnas sis nesama
ma jälle masjade koggokonna liikmede
arwo sisse ülles sawa wöetus.
5. Keigest nöumeestest hääs kittetu, wanna
kiltre koolmeister Jaan Lüüsile 2 wäikese hoone ehhituse
ja materiali weddamisse eest nink 2 pari soetedu
usehengi eest ülle ültse 8 rubla massa.
Nöumees Samul Zimmer +++ Nöumees Andrus Uddras +++
" Andrus Möttus XXX " Jakob Koch XXX
" Johann Lüüs XXX " Meos Mendik XXX
" Hans Wernik XXX " Jaan Kuus xxx
" Johann Pik XXX
Rein Anton XXX
" Jaan Pantalon XXX "
Ado Lamann XXX
" Jaan Zeijer +++ " " Isak Wallner xxx
Wallawannemb Johann Zimmer XXX
Wöörmünder Peter Hinn XXX
do Wärdi Treumuth XXX
do Jakob Hermlin XXX
- do - Karl Raam XXX
No 4.
Wanna Anzla koggokonna majan see 23. Märsil 1878
olliwa man keik man alnimmitedu wallawawal-
litsusse liikme kui ka koggokonna kohtomehhe.
Wanna Anzmöisa wallitsusse polest om
sel täämbätsel se endine lepping mõisawallitsusse
ja Wanna Anzla walla wahhel puude, kolimaja
renti ja ehhitusmateriali ülle ülles ütteldus
saun, ni et wald omma tarwituses puid essi-
ommast kullust peab soetama, kui kolimajade,
kohtomaja ja tohtrimaja kütmisses, kolimaade
eest egga aasta taadri päält 6 (kuus) rubla
renti masma, mis renti mõisa wallitsus 6 aas-
ta päle kinniteda lubbab nink peab wald
keik ehhitus material ommas tarwituses, kui
ka kirstu lawwa eddespäide ommast kul-
lust soetama.-
Se ülles ütlemine om walla am-
metnike läbbi koggokonnale teeda anda,
165.
ent möisa wallitsus lubbas tullewa talwes
kolimajade ja kohtomaja nink tohtrimaja
kütmisses weel puid anda, mis eest agga
wald möisale peab wälja masma.
Wallawannemb Johann Zimmer XXX
wöörmünder Peter Hinn XXX
do - Jakob Hermlin XXX
Päkohtomees Märt Lüüs +++
Kohtomees Jaan Treumuth XXX
do Werdi Leinus XXX
do - Andres Püwwi XXX
Abbikohtomees Rein Libeon XXX
No 5.
Wanna Anzla koggokonna majan, sel 10 Aprillil 1878
Man olli: Wöörmünder Peter Hinn
do Wärdi Treumuth
do Jakob Hermlin
do - Karl Raam
Selles täämbatses päiwas olli keik selle koggokonna re-
wisjonin saiswa meeste henge kumma sel aastal 1878 ülle ültse
wäeteenistusse kutsumisse alla langewa sellest wallawallitsus
sest kokko kutsutu, nink om neidele se selle aasta sisse kuts-
misse leht ette loetus ja neidelt ütsikult küssitus sanu, kas
ehk mönnel om kaibust sisse anda Wamilie saissuse ülle,
kelle läbbi §45 ülleültse waetenistusse säduse perra
wöib eenöigust saada.
No 1, Rein Akkermann - ei ütle kaibust ollewat.
" 2, Märt Allas - " ei ütle kaibust ollewat.
" 3, Rein Elsting - " - ei ütle kaibust ollewat."
" 4, Jaan Hain,
kaibas, et temma welli
Toffer wiggalitse käe perrast
tööd ei jõwwu tetta.
Kae attest No 160.
" No 5, Jaan Hansi - " - ei ütle kaibust ollewat.
" 6, Ado Hist - " - ei ütle kaibust ollewat.
" 7, Märt Kekki, - " - Kaibas, et temma essa
rinna haigusse perrast
mittetäwwelik töö teggija
ei olle.- Kae Attestat No 161