Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 82
päält saap tettus ehk saap. Pattupera kül-
lale neide kerku teeposti mant nida paljo manno mõe-
detus, kui pik se mõisa sissen tee jaggo Pattuperra küllal
om. Niga samuti ka Jõeperra ja Ahhijerwe küllale
Litzmõtza Mustajõe silla mant.
Wallawannemb Johann Zimmer +++
Wöörmünder Peter Hinn XXX
do - Ants Möldre XXX
Nõumees Jaan Wärton XXX
do - Karl Ots XXX
do - Peter Persimäggi +++
do - Tannil Puusep XXX
do - Karl Pantalon +++
do - Jaan Hammer XXX
do - Linnert Lippart +++
No 7.
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 15. Augustil 1871.
olliwa kik allan nimmitedu nõumehhe nink wallawallitsus koon.
Täämbatsel päiwal tulliwa allan nimmitedu Kobbela
külla perremehhe selle wallawallitsusse ette, hendale Jakob Taal
külla seppas wallima - selle palwusega et Jakob Taal nekru-
ti loosimessest taggasi jääp:
Sahkri Pik
Johann Essajas
Jakob Pödder
Peter Wunk
Juk Hansi
Peter Toom
Tawit Kender
Samul Zimmer
Isak Wallner
Tannil Puusep
Samul Kull
Karl Ideon
Jaan Kull
Johann Lust
Jakob Zipp
Mango Puk
Jaan Kiwwi
Tawit Saar
Karl Reiljan
Kusta Andrey
Tawit Joakit
Wallawannemb Johann Zimmer XXX
Wöörmünder Peter Hinn XXX
do - Isak Wallner +++
Nõumees Karl Ots XXX
Nõumees Johann Pettai +++
Peter Pärsimäggi +++
Tannil Puusep XXX
Linnert Lippart XXX
Hans Mändik +++
Jaan Wärton XXX
Jaan Hammer XXX
Hindrik Wannar XXX
80.
No 8.
Wanna Anzmõisa koggokonna majan se 17. Augustil 1871
olliwa koon: Wallawannemb Johannn Zimmer, Wöörmünder
Peter Hinn ja Tawit Kaar nink noumees Hans Mändik
ja Jaan Hammer.
Om nõu peetu ärrä pallanu Kiwwisilla tallo ellomaja
ülles teggemisse nink palkite manno weddamisse perrast.
Egga üts perremees weap 2 palki manno, Aehhjärwe küllast
sawa roodja ja ka roowiwitsa tooma. Mõisa wallitsus lub-
bap ne palki Püwwe mõtsast anda.
Palkite manno weddamine saap sel 23. 24 & 25 August. se om
eespäiwa, töisepäiwa ja kolmapaiwa ollema, nink tõisel näd
dalal nida sammute, eespäiwa, töisepäiwa ja kolmapaiwa
Wallawannemb Johann Zimmer +++
Wöörmünder Peter Hinn XXX
do Tawit Kaar XXX
Nõumees Ants Mändik XXX
do - Jaan Hammer XXX
No 9.
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 20. Augustil 1871
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer, Wöörmün-
der Peter Hinn, Anz Möldre ja Isak Wallner nink kik
allan nimmitedu nõumehhe -
Om nõuwo peetud Kiwisilla ärrä pallanu tallo maja
saap rahha eest ülles tettus. Saaremaa-mees Kusta Martin
wõttap selle Kiwwisilla tallo maja puu meistre, kui ka
kattusse katmisse töö henda wastutamisse päle korra per-
rast ilma taitmata walmis tetta, nink saap kige selle
töö eest. 105 Rbl. (kirjuta ütssadda ja wiis Rubla) ja 4 toopi
wiina töö palkas. Mõisa wallitsus annap selle maja
ülles ehhitamise kullu päle ommast käest 25 Rubla
kirjuta katskümmend wiis Rbl.) rahha ja ka se 4 toopi
wiina. Selle päle tullep koggokonnal 80 Rubla (kirjuta
kattessakümmend Rubla) selget rahha massa, nink kan
nap kike muido töö ja kullu, nida kui müüriseppa töö
mes Kusta Martinile ei puttu.
Nõumees Jaan Wärton XXX
Wallawannemb Johann Zimmer
do - Karl Ots XXX
Wöörmünder Peter Hinn XXX
do - Peter Pärsimäggi XXX
- do - Anz Möldre XXX
do - Linnert Lippart XXX
do - Isak Wallner +++
do - Tannil Puusep. XXX
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.35)

Lehekülg 24
Sel 5 Detsembril 1888.
Man olliwa: Wallawanemb: K. Kangro
Wöörmündri: Rein Lüüs
Joh. Jassmann
No 19.
Mik Põdder - Wabinast - kaebab, et temal paljo kraami
ja lamba nahku ära warastatud om; sellepärast sai Mik
Põddra palwe peale Samuel Nadel - Wanast-Anzlast-
Wöörmündri Rein Lüüsi man olemisen läbbi otsitud, kost
ka nahku löiti.
Mik Põdder tunnistas nee naha ommas, aga Samul Nadel
aste ette ja andse, wallapolitsei küsimise peale, naha märgid
üles, niisama kui Mik Põdder, ja ütles nee naha oma olewat.
Otsus: Sai arwatud, see asi Wõrru Kreisi Natsalniku abi
härrale sisse saata.
Wallawanemb: K. Kangro
Wöörmündri Karli Treimuth
Rein Lüüs.
Kirjutaja: Rblomerius
No 1.
Sel 15 Webruaril 1889.
Man olliwa: Wallawanem Karl Kangro
Wöörmündri Tohwer Reiljan
Rimmi talu omaniku poeg Peter Peterson - tema isa
Jaan Peterson om esi haige - and tänasel päewal selle walla-
politseile teada, et nende aida usse minewa ööse, sel
14/15 Webruaril s.a. ära lahutu, niisamoti ka seal aidan
olewa kirstude lukku ja kirstude sisest ära warastatud:
Puhast raha - -- 450 Rbl.
6 ehk 7 meeste hamet à - 1 - Rbl. ja
1 siidi rätt à 1 Rbl. 50 Kp.
Wöörmündri Tohwer Reiljan, peremees Juk Hansi ja sulane
Karl Pusepp ommawa seda wargust ülewaenu
Peter Peterson. Juk Antsi
Wallawanem: R. Kangro
Wöörmündri T. Reiljan
Kirjutaja: R. Blomerius
21.
Sel 5 Märzil 1889.
Man olliwa: Wallawanemb: K. Kangro
Wöörmündri: Joh. Jassmann.
Pulli talu rentnik Andrus Uddras and tänasel päiwal
No 2
selle wallapolitseile teada, et tema aida uss minnewa ööse sel
4/5 Märzil s.a. keskest katski murtu ja säält üts kasti
täis kraami kõige kastiga wälja weedu, umbes 500 sammu
aidast kaugele. Nimelt om warastud:
182 küünard linnast rõiwast à 20 kop. - 36 r. 40 kp.
12 paari kindit à 30 kop. - 3 - 60
4 naiste wööd à 50 kop. - 2 - "
13 palajad (linna) a 1 Rbl. - 13 - "
1 katetud naiste kasuk - 13 - "
1 willane suur rätt - 4 - 30 -
selged raha - - 1 - 60 -
Summa 232 r. 30 kop.
Ülekaemise man omma olnu: Jaan Jassman, Karl Lichter ja
Wallawanemb:
Andrus Udras, kiik peremehed
Wöörmündri:
Kirj: RBlomerius
Sel 9 Märzil 1889.
No 3
Man olliwa: Wallawanem: K. Kangro
Wöörmündri: Joh. Jassmann
Põdra talu peremees Rein Libeon andse tänasel päewal selle walla polit-
seile teada, et temal sel 8/9 Märzil s.a, ööse, Kattel aidal usse sindi maha
murretu ja ütten aidan ütte kirstu lukk ära murretu ja sealt ära-
warastatud: 8 lb walgid lina lõimi 4.10 kp. 3 naiste sõlge - 27 R = 31.10 kp
8 saina linast Käisae rõiwast - 96 küünard - - 14.40
2 suurt willast rätti - - - 9.50
1 wäikene willane rätt - - - 1 -
9 tsitzi rätti 2.25 kp. 4 siidi rätti 11.50 kp. - 13-75
1 suwe kübbar 1 Ro 50 kp. 1 sall 1 Ro - 2-50
2 klaar rätti 60 kp. 1 willane must rätt 1 Ro - 1 40
15 lb willatsid rätte lõngu - - - 10-50
11 paari sõrm kindid - - - 4
1 rewolwri 5
Summa - 93 R. 35 kp.
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 42
4 Podradsik Lukian Petrow Lebedew wöttap wan-
na Antsmoisa koggukonna Magasi aida sin allan
ülleskirjutetu wije pääl kõrraperrast ülles tetta.
1. Podradsikele saab töö tarbis kik toores. Materjal
mannu wetus, kellest temma heuda töömestega se
Magasi aida körraperrast peap ülles teggema, ja se
Materjal illusaste nenda walmistama, kui temmale
Maggasi aida teggia pold kästas.
2. Aidale tullep kolm läwwe, kelle tarbis Podradsik
essi usse lengi teep
3. Podradsik peap Magasi aeda kik toorist maa-
kuwwest ja kon tarbis henda lahhutuisist kiwwest
ülles teggema, müüri kats ja üts pool jalga paksu
wundament peap kolm jalga paks tettama, ja pe-
ap ni süggawade pantama kui tarbis on. Se müü-
töö saab Podradsikele nukkast nukkani motetus,
nink wastas temmale töö palka üts rubla wijsküm-
mend kopka kuwwe jallalisse □ sülla päld.
4 Kui tahhetas et Podradsik Magasi aida sema
punnatses teep, nenda kui Wanna Antsemõisas wast
ne hobbeste tal on, sis mastas temmale selle töö
eest kuwwe jallalisse □ sülla päld kolm kümmend
kopka höbbetat.
5. Ellomajja Tahstuhli teggeminne jääb mahha
6. Kelpa läwa wimetse paariga kokku.
7. Egga nelja ja ütte poole jalla tadde tullep
üts talla nuik paar pauda, löötuistest palkest, ja
arwatas sinna mannu, hä körraperraline katte
körralinne Tahstuhl ka löduisist palkest; kige
ümbre aida tullep lawwune simps, päle werde
üts rup örik puu, nink alla werde üts ruppik, ja
seina päle üts müürlat; talladele peap Podrodsik
nenda palju posti mulke sisse ragguma kui poste
salwi teggemisse tarbis waija om. kige ümbre senna
üts jalg seinast kaugel, peap Podradsik ütte
talla paudma, kos aida wodre posti sawa kinni
pantus.
40.
lööp kattussele walmi latti päle, kelle tarbis temma
walla nakla saab. Selle töö eest saab, Podradsik töö
palkas 4 rubla pari wahje päld, ütteld pold möta.
8. Podradsik teep selle Magasi aida töö kik henda töö
mestega, ja saab ennegi tallu nink paare ülleswötmisse
tarbis wallast mönne mehhe abbis.
9. Podradsikele antas monas kolmkümmend wakka
karn, kelle eest temma üts rubla ja wijskümmend kopka
wakka eest massap. Rükki ehk keswi antas Podradsi-
kele ka monas Magasist üts wak egga töö mehhe
päle kuus ajas, kelle eest temma massap ütte wakka
rükki eest kats rubla höbbetat, nink ütte wakka
keswi eest üts rubla ja wijskümmend kopka wakka
eest.
Koggukonna wäremees Sahker Pik, Rein Libeon, Isak
Wallner, Hans Kuiw, Rein Lann, Märt Puk, Karl Pöddar
Dawit Treumuth, Märt Pijr, Koggukonna wannemb
Mart Tedder +++ kog. wöörmünder Rein Lüüs xxx Karl
Post XXX 2 Dawit Kaar XXX Jaan Simm +++
Wanman Anzmoisan sel 27m Märzil 1868.
Wanna Anzmõisa sel 27mal Marzil 1868
N 33
Koggokonna Wallitsus nink siin nimmitetu nõu
mehhe olliwa koos
Sahker Piak
Johann Lell
Rein Libeon
Jaan Reile
Hiskias Damberg
Hans Kuiw
Isak Wallner
Rein Lann.
1) Sai Nesmõtsa karjamõisa rentniku Isak Hawistul
henda pallemisse pääle, 30 wakka keswi laenata
lubbatus, sesama otuse ja taggasimassmissega kui
walla perremeestete
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 93
No 13.
Sel 28. Julil 1872
Peter Püwwe warrandus om ülles wöetk, mis tem-
ma katte pojale Johann ja Karlile om eddespäide ärrä
jaggada, kui nemma tõine töisest sawa ärrä lahku-
ma (errale minnema). Sedda warranduse olli nida kui
siin allan om ülles kirjutedu:
1 hobbene - - 12 Rbl. - Kop. wäärt
1 walge lehm. - - 13 " - " "
1 - do - do - 11 " - " "
1 must hõhw - 8 " - " "
1 - do - do - 7 " - " "
1 pullikene 1 1/2 aastane - 4 " - " "
1 orrik - - 5 " - " "
1 - do - 4 " - " "
1 - do - 1 aastane - 3 " - " "
1 - do - 1 do 2 " - " "
1 emmis pörs - - 2 " - " "
3 lammast - - 6 " - " "
1 kanga telle - - 1 " 50 " "
1se raud ratta - - 4 " - " "
2 attra - 1 " - " "
1 lehm, emma jaggo - - " - " "
1 lammas, emma jaggo. - - " - "
Summa 83 Rbl. 50 Kop.
Wallawannemb Johann Zlmmer XXX
Wöörmünder Peter Hinn XXX
do - Tawit Kaar XXX
do - Isak Wallner xxx
No 14.
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 9. Oktobril 1872
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer, Wöörmünder
Anz Möldre, Peter Hinn, Tawit Kaar ja Isak Wallner, nink
Päkohtomees Märt Lüüs, Kohtomees Sahkri Pik ja Ado Puusep
nink kik alnimmitedu nöumehhe omma allan ülles
pantu nöwwa hääs ketnu. -
1, Sel täämbatsel päiwal olli pärahha wäljakirju-
taminne.-
2, on nöuwo peetu kolimajadele puduwa laudu,
penke ja ka suuri kolitahwlid tetta laska, ent ei olle
kuiwi laudu kellest olles tehta laska-, sai nöuwo wöitu
91.
et Zooru möisast lauda osta; nink on ka 20 lauda 2 tol
li pakku ja 3 lauda 1 1/2 tolli paksu ostetu, neide 23 lawwa
eest om Zoorumõisale 10 Rubla 8 kop. wälja mastu.
6 koli lauda, 2 sülda pik, 2 1/2 jalga lai, hä köwwa jallade pääl
Selle (II) modi perra; egga lawwa töö eest saap meistre
3 Rubla tööpalka. 2 suurt kolitahwlid, mida suure ja selle
modu perra kui Kiltre kolimajan nüüd jo üts suur tah-
wel om; meistre, kes neid tahwlid walmis, ja töö ilma
laitmata om tennu, saap egga ütte tahwli eest
eest saap meister 30 kopkat tööpalka.-
5 Rubla tööpalka.- 6 kolitarre-penki, egga ütte penki
Jaan Anton ja Wärdi Treumuth wõttawa se 6 ko-
lilauda, 2 suurt kolitahwlid ja 6 kolitarre-penki henda
kätte (p) tettaa, nink kik se töö peab täämbatsest
päiwast 2 1/2 näddali sissen ollema ärrä tettu nink wal-
lawallitsusse kätte ärrä antu ollema.
3. Wallawallitsus om arwanu kassulik ollewat,
et ne maggasi aida wilja möetu sawa ärra rawwute-
dus, 2 möetu 20 karnist ja 1 möet 16 karnist suur. Sedda
seppatööd wötse Pöddra rautsepp Johann Ruwen
henda kätte tetta, nink om temmale selle töö
nink rawwa eest 5 Rubla wälja mastu.
Nöumehhe:
Karl Ots. Wallawannemb Johann Zimmer xxx
Jaan Wärton. Wöörmünder Anz Mölder +++
Karl Pantalon. - do - Peter Hinn xxx
Samul Pormeister - do - Tawit Kaar. XXX
Linnert Lippart do. Isak Wallner. +++
Johann Hammer. Päkohtomees Märt Lüüs +++
Andrus Koemötz Kohtomees Sahkri Pik XXX
Anz Mändik. - do - Ado Puusep xxx
Jakob Antsi.
Mango Salop.
No 15.
Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 10. Oktobril 1872
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer ja
Wöörmünder Anz Möldre.
Jaan Reiljan andse omma eddimetse nai-
se warrandust ülles, nida kui siin allan om ül-
les.
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 169
166
No 8, Karl Kender.
ei ütle kaibust ollewat.
" 9, Karl Koddu
Kaibas, et temma essak Peep
Mõttus söan hawatu käe
ja muu wiggu perrast tööd
ei jöwwa tetta.
Kae Attestat No 162.
No 10, Karl Kolk
ei olle kaibust üllesandma tulnu
" 11, Ernitz Kusik
ei ütle kaibust ollewat.
" 12, Märt Laipjo -
ei ütle kaibust ollewat.
" 13, Peter Lamann - "
ei ütle kaibust ollewat.
" 14, Märt Lazarus - "
ei ütle kaibust ollewat.
" 15, Allexander Libert-
ei olle kaibust ülles andma tulnu
" 16, Johann Mendik -
ei ütle kaibust ollewat.
" 17, Jaan Möttus
ei ütle kaibust ollewat.
" 18, Jaan Möttus -
ei ütle kaibust ollewat.
" 19, Mik Pantalon -
Kaibas, et temma welli
20
Karl rindtõbbe perrast, täwwes-
te tööd ei jõwwa tetta.
Kae Attestat No 163.
No 20, Jaan Pärsimäggi -
ei ütle kaibust ollewat.
"21, Ado Petersohn -
ei ütle kaibust ollewat.
" 22, Widrik Pik -
ei olle kaibust üllesandma
tulnu.
Kae Attestat No 16
No 23, Jaan Pormeister -
Kaibas et temma essa hää
käe pudusse perrast mitte
täwwelik tööteggija
ei olle.
No 24 Märt Puk
ei ütle kaibust ollewat.
" 25, Hendrik Püss -
ei ütle kaibust ollewat.
" 26, Samul Raggol -
ei ütle kaibust ollewat
" 27, Andrus Räestik.
ei olle kaibust üllesandma
tulnu.
No 28. Adolph Reile,
andse ülles, et temma essa
Rein jubba mõnne aja eest
taggasi suggugi tööd ei jõwwa
tetta. Kae Attestat No 164.
No 29 Peter Reilik
ei ütlekaibust ollewat.
" 30, Samul Sibbul - ei ütle kaibust ollewat
No 31, Jaan Silber -
kaibas, et temma essa pudu-
likku käe perrast rassedat
tööd ei wöi tetta.
Kae attestat No 165.
No 32, Jaan Treumuth.
kaibas, et temma welli Isak
" 33
haigusse perrast, mitte täw-
welik tööteggija ei olle. No 166.
No 33, Samul Treumuth
ei ütle kaibust ollewat.
" 34, Isak Treumuth.
ei ütle kaibust ollewat.
" 35, Toffer Wallner -
ei ütle kaibust ollewat
" 36, Isak Wallner - "
ei olle kaibust üllesandma
tulnu.
No 37 Jaan Wallner -
kaibas et temma essa Johann
arwata 3 aasta eest haiges
jänu ni et temma tollest
ajast sani wäega weidi
tööd om tennu ent perra-
metsel aastal ennamb
suggugi tööd tetta ei wöinu
Kae Attestat, No 167.
No 38. Johann Wassil - - ei ütle kaibust ollewat.
" 39, Jakob Will - " - ei ütle kaibust ollewat.
Wöörmünder Peter Hinn XXX
do Wärdi Treumuth xxx
do Jakob Hermlin xxx
do Karl Raam. XXX
No 6.
Wanna Anzla koggokonna majan, sel Mail 1878.
Man olli Wöörmünder Peter Hinn
do - Wärdi Treumuth
do - Jakob Hermein
do Karl Raam
Protokoll No 5 perra sest 10. Aprillist omma täämba
tses päiwas keik täüsealise perremehhe nink kümniku
(häleandja) kokko kutsutus sanu, omma henda tund-
misse nink teedmisse perra neide kaibuste päle omma
häält andma.
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 187
Wanna Anzla Koggokonna majan, sel 22. Januar 1879.
Man olli: Wallawannemb Johan Zimmer
Wöörmünder Madu Treumuth
do Peter Hinn.
Kohtumees Jaan Treumuth
Noumees Ado Kender Nõumees Peter Puk
Jaan Kuus
Karl Treumuth
" Karl Pirmann " Johan Pill
Isak Wallner
Samul Zimmer
Anz Wernik
Andres Möttus
Rein Anton Meos Mendik.
Johann Zillner
Jaak Pantalon
Samul Särremat " Jaan Zeijer
Johan Lüüs
Sel tämbatsel päiwal olliwa wallawallitsusse poolt
nöumehhe kokko kutsutud, Werro-Walga wangite
kindu weddamise perrast, nink selle sissesäädmise
perrast, - selle päle olli nõumeeste poolt se sowimene
et sesame Kuidu weddamine peab ütte innimeese
kätte ärra antud sama, kes sedda asja tallitab.
Selle päle sai Samuel Zimmeriga se lepping
tettu, et Samuel Zimmer Annemoisa rentnik
wöttap sedda kiudu tallitust henda päle, nink
saap temmale ajastajas 150 :/ saddawiiskummend/
rubla walla poolt massetus; siis saap Samul
Zimmer 10 süld hallo puid moisa mötsast ja
wald weab ne pu temmale manon. Walgustus
om kül Moisa poolt lobbatu anda, ent kui ei
peas sama, siis saap selle eest walla poolt
10 rubla päle ärra arwatu Samul Zimmerile antas
Ne kiudu weddamise mis Samul Zimmer 23. Aprilist 1877
ammuk sinna 1879 aastni on weddanu, saap temma
egga woori eest 2 rublaga ometud maksetud. - nink
se tannatsee päwal tettu lepping allustap
23. Aprilist 1879 ammak sinna 1880 aastani.
Keik täitmise ja sundmuse selle kiudu weddamisel
on Samul Zimmeril keik essi wastutada.
Mis wangite tallitamisee, nii kui annama ja luitse pargi
et nii eddasi lassep Samul Zimmer tehha ja saap se
182
temmal walla poolt wälja maksetud.
Nöumees Ado Kender xxx Noumees Peter Puk XXX
Jaan Kuus xxx " Karl Treumuth xxx
Karl Pirmann xxx "
Johann Pill XXX
Isak Wallner XXX "
Samul Zimmer XXX
"Anz Wernik XXX
Andrus Möllas XXX
Rein Anton XXX
Meos Mändik XXX
Johann Zellner XXX
Jaan Pantalon XXX
Samul Särremat XXX
Jaan Zeier XXX
Johann Lüüs XXX
Wallawannemb Johann Zimmer XXX
Wöörmünder Peter Hinn XXX
Werdi Treumuth XXX
Sel 22. Januar 1879.
Nõumeeste poolt sai sel tämbatsel päiwal nõus woetu
Kiltre kolimaja tarbis üks saun soetada, se
sanna suurus saap ollema 3 süld 2 jalga pik ja
2 süld 2 jalga lai, nink keik material saab
Wald sel samal talwel mannu weddamu ja
Kewajal 1879 üllesehhitama laskma, - nink
nisama aja puid sinna murretsema.
Nöumees Ado Kender XXX Noumeer Peter Puk XXX
Jaan Kuus
Karl Treumuth XXX
Karl Permann xxx
Johann Pill XXX
Isak Wallner XXX
Samul Zimmer XXX
Anz Wernik XXX
" Andres Möttas XXX
Rein Anton XXX
" Meos Mändik XXX
Johan Zillner XXX
"Jaan Pantalon XXX
Samul Särremat XXX
Jaan Zeiger XXX
Johann Lüüs
Wallawannemb Joh. Zimmer +++
Wõõrmünder Peter Hinn +++
Werdi Treumuth XXX
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.35)

Lehekülg 26
See wargus arwab tema kuulmise järgi Karl Lüüsi peale.
Wallawanemb K. Kangro
Wöörmündri K Treimuth.
Rein Lüüs.
Tohwer Reijan
Rein Nakkit.
Kirjutaja: RBlomerius
Sel 1Septembril 1889.
Man olliwa: Wallawanemb. K. Kangro
Wöörmündri: Karl Treumuth
Joh. Jassmann.
Tinno weski omanik Jakob Altosaar and sel tänasel päewal
selle wallawalitsusele teada, et temal sel 29 Augustil s.a.
aidast ütte kirstu sissest ilm lukku rikkumata puhast
raha 25 rubla ära wõetud.
See 25 rubla raha wargas arwab Altusaar om sulase
Johan Kenderi ja Liisa Kenderi peale, sellepärast, et nema
sinna aita tihti käiwa omma, peremehe tallitusen.
Johan Kender sai ette kutsutud ja wastut selle kaibuse
peale, et tema sest 25 rubla raha wargusest kiige wähemat
ei tija, tema sedda rahha mitte wõtnu ei ole.
Nii sama wastut Liisa Kender kui tema wend Johan Ken-
der.
Wallawanemb: R. Kangro
Wöörmundri: K Treimuth
Rein Lüüs.
Tohwer Reijan
Kirjutaja: RBlomerius
23.
Sel 18 Oktobril 1889.
Man olliwa: Wallawanemb: K. Kangro
Wöörmündri: Joh. Jassmann.
Rein Lüüs
Ilmjerwe walla tallopoeg Jaan Reedi, Tõutsi talust, andse
No 7.
tänasel päiwal selle wallapolitseile ülles, et temal minewa
aasta, suwiste pühi poolpäiwa homiko kambre lukk ära
murto ja säält ära warastedas saanu:
1 üts trull willast särgi rõiwast 29 küünard - 20 Rbl. 30 kop.
1 siidi rätt - - - 1 - 20
2 kats sitsi rätti - - - 50
üts sitsi ündrik - - - 1 - 50 -
üts suur willane rätt - - - 5 - 70
Summa 29 r. 20 k.
Jaan Reedi tahtmise peale sai Wana-Anzmõisa Nesmõisa
Karjamõisas otsmine ette wõetud kos ka üts suur willane rätt
Ewa Lüüsi käest, kätte saadi, midas Jaan Reedi, tema naine
Minna ja Miina weli Karli Kiwit omas tunnistiwa.
Ewa Lüüs, Wana-Anzlast, wastat küsimise peale, et temale
tema isa Ado see rätti andnu om.
Otsmise man om olnu: Wallawanemb K. Kangro,
Tunnistaja Wana-Anzla karja mõisa kubijas Hendrik Kruuse
Wallawanemb: K. Kangro
Wöörmündri: K Treimuth
Rein Lüüs.
Kirjutaja
Sel 18 Oktobril 1889.
Samul Pukk andse tänasel päiwal, selle wallapolitseile teada
No 8.
et temal sel 6/7 Septembril s.a. üts ankru tasku uur, mis temal
talli peal haino sisen olnu, kõige westiga ära warastud.
Uur om 10 Rbl. wäärt olnu ja west 2 Rbl.
Samul Pukk ja tõine sulane Peter Rimm ommawa ennegi mõlema talli peal
see ööse maganu. Peter Rimm olewat enne Samul Pukka homikut üles tõusnu ja
om perast Samulit ka üles ajanu.
Wallawanemb: K. Kangro
Wöörmündri: Rein Lüüs.
Wöörmündri:
Kirj. RBlomerius
No 6.
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 28
No 11.
Sel 15m Mai 1867 sai Petsi Märt Rebbane hä walla-
walitsussest temma poija pallemisse päle ülles woetus, selle
et temma töist naist tahhap wötta.
Se hä om:
1 kõrb merra hobbene
1 must ruun hobbene
1. werrew merra hobbene
3 lehma
2 Aerga
4 öhwakesse
5 Zigga
Moido maija hä om köik täwwelisime, wölga ej olle kellegiga
Wöörmünder Dawit Kaar XXX Jaan Simm XXX
No 12.
Wannan Anzmoisan sel 27m Junil 1867.
Koggokonna wannemba kässo päle, olli tämba koggo-
konna wallitsus nink nõumehhe kokko tulnu; /: nenda kui
Tallorahwa koggokonna-säduse-proom § 5. nink sesama
sädusse täütmisse-oppus §23. kässep :/nöuwo piddama,
kuitas koggokonna kohto nink walla wallitsusse kokkotul-
legi tarbis üts kohtomaja saap ehhitetus, nink sinna
liggidelle ka üts Magasiaid.
Se nõuwö wõtmisse man olliwa:
Koggokonna wannemb Märt Tedder
wöörmünd Rein Lüüs
Karl Post
Jaan Simm
nöumees Märt Lüüs.
Sacher Pik
Johann Lell
Rein Libeon
Märt Pir
Hiskias Damberg
Jakob Habsalon
Linnert Mõttus
Jaan Reiljaan
26.
1. Sai koggokonna wannembalt Kigeüllempäst kinniteto
tallorahwa-koggokonna-sädusse täütmisse oppus § 24.
se küssiminne ette pantus, et üts koggokonna maija
koggokonna kohto, nink koggokonnas wallitsusse kok-
kotullemisse tarbis, ja üts Magasiaid ehhitada om.
Mes kottusse maapäle, nink kas neide honete tarbis üts
täüs tallomaa walla rahhaga osta, wai sawa ne hone
walla renti maapäle ehhitetus; mis platsi tarbis moisa
perrispidaja Gräfin Bose 6 wakkala maad /: se sädusse
perra mes Liwl. tallorahwa-waldule 4m Juni 1865. Kige-
üllempast kinnitedu Läne-ma asju toimendaija Kom-
missioni läbbi om antu:/ om lubbanu; messuggutse
kottusse päle koggokond essi tahhap, kui ta mitte terwet
tallo ej osta.
2. Mes nõuwust se kohtomaja nink Maggasiaid sawa
tettus.
3. Kunnas se tö saab allustetus.
Nõuw sai petus; nink nimmelt:
1. Punkti küssimisse päle andsi köik man olleia otsust, et
se tallo ostminne saisma jääb, ent üts kohtomaija nenda-
suur kui tarbis, ja üts Magasiaid walla kullu päle
Hansi tallo nink Habsaare tee wahhele oja kaldale
tettas, nink se platsi tarbis se 6 wakkala maad moisa
perrisproua käest üllewan nimmiteto säduse perra
palleltus.
2. Punkti küssimisse päle sai köigilt man ollilt kostetus,
et se kohtomaija puust nink Magasiaid maakiw-
west saab tettus, nink Magasile sisse telliskiwwi
wodre, ehk puust salwe kõige ümbre.
3. Punkti küssimisse päle sai kigilt man olleilt kostetus,
et se ehhitamisse nöuwa sel eestullewal talwel:
1867/68 mannu saab wetus, nink eentullewal kewwadel
se ehhitaminne allustetus.
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 160
Wanna Anzla koggokonna majan sel 30. Mail 1877.
Man olli: Wallawannemb: Johann Zimmer.
Wöörmünder: Peter Hinn.
do - Werdi Treumuth.
do. Jakob Härmlin.
- do - Michel Markwart.
Wallawallitsussest omma täämbatses päiwas
keik nöumehhe kokko kutsutus sanu, mitme sug-
gutse nöupiddamissele, nink om nöus wöetus sanu
ni kui allanpool üllespantu:
1, Selle koggokonna maja wodertamisse nink sis-
sest poolt Stukaturmisse perrast omma keik man-
ollewa nöumehhe üttelhälel nöus wötnu, sedda koh-
tomaja sel suwwel wäljast poolt eddimalt pirdega
lüwwa nink sis kalkiga worpi nink tassuda, ja
sissestpoolt rooga lüwwa nink sis kalkiga worpi
nink tassuda, ja sissest p selle töö ülle kauba tegge-
minne jääb wallawallitsusse hoolde.
2, Maggasi aida pörmandu pandmisse perrast
om üttelmeelel nidasuggune nöu peetu: kui nüüd
planke puudusse perrast mitte keik pörmandut
ümbre ei wöi panda, sis om nöus wöetu, ennegi
selle otsale, kun röa saiswa, kinni selle ruu-
mini, kus kottiwilli saisap, wastne pörmand
3 tollilitsist (lawwost) plankest panda.
Puumeister Iwan Papkow, Haaslawa koggokon-
nast, nöwwab selle pörmandu pandmisse eest ütte
kruut sülla päält 2 Rbl. 50 kop. nink peab sis tem-
mal tetta ollema: wanna pörmand lahku nink
wälja kanda, salwe lahku nink perran pörman-
du pandmist jälle sedda wiisi üllespanda kui
enne olnu, planki päält höweltada nink se
pörmand täwwe punniga panda. Keik man ol-
lewa nöumehhe lubbasi sedda hinda 2 1/2 rubla ütte
kruut sülle pörmandu pandmisse eest pärahha
kassast massa.
3. Ritsimäe piiri krawi löikamist Hansi tallo
ommaniku Hermseka pooles kittiwa keik man
ollewa nöumehhe hääs. -
4, Keigist nöus wõetu, se möisa käest 1870 aastal
157
Zimmitre tallu perremeestel tenitu päiwi eest sisse-
mastu rahha 80 rubla neile Zimmitre perremeestele,
et nemma röa nurme kahjo essi kanniwa walla-
ladikust taggasi massa.
5. Tenistussest priis lastu soldat Ado Teppan
palwuse päle, et temmale walla poolt Maggasist
abbi anda, wõttiwa keik manollewa nöumehhe
üttelhälel nöus, et nüüd Andrus Teppanil sel körral
ütte perremehhe man popsi maa om, kust temma
omma wamiliele üllespiddamist saab, nüüd sel
körral Maggasi aidast temmale ütteki abbi anda
6, Reile Karl Ots on Kerku Teekubjas nimmi-
tedus sanu.-
7, Karl Raam on Rimmi külla Kauksi koli-
wannembas nimmitedus sanu.
Nöumehhe:
Jakob Koch XXX
Andrus Uddras XXX
Jaan Nutt XXX
Andrus Möttus XXX
Jaan Pantalon XXX
Jaan Kuiw XXX
Jaan Zeijer XXX
Johann Lüüs XXX
Rein Anton XXX
Samul Zimmer XXX
Samul Särremat XXX
Isak Wallner XXX
Karl Koch XXX
Jakob Hermlin XXX
David Kender XXX
Wallawannemb: Johann Zimmer xxx
Wöörmünder: Jakob Härmlin XXX
- do - Wärdi Treumuth XXX
- do - Peter Hinn XXX
- do - Michel Markwart xxx
No 6. Wanna Anzla koggokonna majan sel 6. Junil 1877.
Man olli: Wallawannemb: Johann Zimmer.
Wöörmünder: Peter Hinn.
- do - Jakob Hermlin
- do - Michel Markwart.
Täämbatses päiwas omma keik täusealise
kreeka ussulise koggokonna liikme Kuberne-
mangu Zeitungi aastast 1870 No 71 pöhjuse päle
No 5.
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.35)

Lehekülg 23
Sellest kraamist on Mango Lees Andrus Willa käest kätte
saanu: 1 must lühikene särk, mis tolle rõiwaga kokko
passib, woodri ja karmanni rõiwas, mes kiik kokko passewa.
Rätsepp Andrus Will sai ette kutsutud nink tema käest
küsitud, kost tema nee nimitud rõiwa saanu om, mis peale
tema wastuses andse, et tema Will esi mitte kottun olnu ei ole,
Kui tema naine Marie Will see särki rõiwa wasta wõtnu.
ütte noore meisterahwa käest, kelle nime tema mitte ei teadwat
See rõiwas om Willa poole toodu Juuni lõpetusen ehk Juuli
alustusen, Andrus Will on esi see rõiwa särkis ummelnu
Marie Will ütlep niisama wälja kui tema mees Andrus.
Tunnistaja: Miina Nadel - lutheri usku - tunnistab, et kui tema
selle särki perra läinu Andrus Willa poole, om Will temale
üttelnud, et see särk iks ütts Mehka toonu om.
Kõige selle järgi arwas see kog: (kohus) politsei hääs, see protokoll Keiserliku Wõrrut Kreisi
ülema abi härrale selle alndl. palwega sisse saata, see asi henda üle kullemise ja mõist-
mise ala wõtta tahta. Wallawanemb: K. Kangro
Wöörmündri: R. Lüüs
Kirjutaja: RBlomerius
Sel 30 Detsembril 1888
Man olliwa: Wallawanemb: K. Kangro
Wöörmündri: Rein Lüüs.
Joh. Jassmann
Anz Wärnik
Karli Järlik kaebab Jakob Lappi peale weitsega päha
löömise pärast, sel 28 Detsembril s.a. Krawi kõrtsin, õdagu kell
9se aigo. Selle peale om Anz Wärnik ja Rein Lüüs Jakob Lappi
kinni wõtnu, kui tema rõiwa trulli puuga kõrtsin ähwardanu om.
Jakob Lapp om sel haawal Kergula politsei kohut litsi kohtus
sõimanu ja niisama ka Michel Junn
See man omma tunnistaja olnu: 1. Johann Lüüs, 2. Johan Wender,
3. Märt Lüüs, 4. Daw. Kender, 5. Rein Wärnik, 6. Märt Pukk ja 7. Peter
Uddras.
Jakob Lapp sai ette kutsutud ja wastut kohtu küsimise peale, et
tema löömisest ja sõimamisest keige wähemat ei tija, sellepärast,
20.
et tema purjon om olnu, ennegi see om temal meelen, et tema
trulli puu henda õlla pääle wõtnu henda kaitamise tarwis.
Tunnistaja: Kohtumees Anz Wärnik tunnist, et tema man
olnu, kui Jakob Lapp Karli Järlikut pesnu om, kas weitsega
ehk ilma, seda tema ei tija ja om Jakob Lapp trulli puuga
ka ähwardanu üttelden: "Kes mano tulep, seda mina uinotan!"
Kohtu sõimamisest tema midagi ei tija.
Tunnistaja: Wöörmündri Rein Lüüs tunnist, et tema nännu, kui
Jakob Lapp trulli puuga ümbre käinu, ja üttelnu: "Kes mano
tulep, seda mina uinotan!"
Otsus: Wang Jakob Lapp Wõrru Kreisi ülema härra
abile II jaoskonnas ülekullemises ja mõistmise ala saata
Wallawanemb: K. Kangro.
Wöörmündri: Rein Lüüs
Kohtumees: Anz Wärnik +++
Kirj: R.Blomerius
No 18 lisa.
koolmeister Karl Retsnik kaebab sisse, et tema ööse
sel 2/3 Detsembril s.a., manu saanu, kui üts inimene, arwamise
perra Jakob Lapp, tema talli lukku ära lahku tahtnu. Kui
see waras koolmeistid tähele pandnu, om tema pakku lännu ja
ütte kasuka, kos taskus üts piip, 1 wiil, tubaku kott ja
kinda olnud, maha jätnu.
Koolmeister Retsnik ütlep, et temale Rein Ots selletanu: "See
piip om Juk Hansi oma
Juure lisatud peal nimitud asjad.
Revideritud s. 8l Webruaril 1889.
Kohtuherra MDüf
No 18.
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 26
1 lammas on Jani naese jagu olnu
1 lammas on Karile sanu 1 Rbl 50 kop. eest, kelle mant tem-
ma 1 Rbl. kattele wellele ärra massap.
3 kitse on tükki wijsi jaggate eggale üttele üts
2 kitse mes putus om, on Janile 3 Rublastte arwato kellest
temma 2 Rubla tõisile welledele wälja massap.
3 Zikka om tükki wijsi jaggatu eggale üttele üts.
2 Zikka wähhembat on Janile 4 Rubla 50 kop. ette jänu
kelle mant temma 3 Rubla töisile welledele wälja mas-
sap.
3 padda Janile ja Karlile sanu, kelle mant Jaan Werdile
2 Rubla taggasi massap; Karli jaggu om õige.
Raudwankri Janile 7 Rubla ette jänuwa, kelle mant
temma 4 Rubla 66 2/3 kopka kattele wellele wälja mas-
sap
3 puu wankri om sanu egga üts ütte
1 puu wankri on 2 Zöri Karlile nink 2 Zöri Werdile sanu,
1. kruw pink Werdile
1 treipink Karlile
1. telle ärra pallanuwa
3 treimisse weist eggale üttele üts
3 pari Adra raudo, eggale üttele üts
4 kirwest enda wahhel ärrä jaganuwa
2 wastset kaskat, üts Karlile, tõjne Werdile
1 wastne essä särk Karlile
2. wanna särki Jaanile
1 wanna pihtkask Janile
2 poolpiddust kaskat Janile
3 kormat ristapuud ärra jaeto.
5 lamba nahka sõssar Elsele, kuj tema mehhele wijdi
3 puu rekke ärra jaeto
20 tõbraste ruht ärra jaeto.
10 lauda ärra jaeto
3 wankri täis köddarit ärra jaeto
1 suur sõgilaud kõiki jaos, kelleb tarbis
2 kappi, üts Karlile, toine Janile
1 Karlile 1 jahhu kirst Janile
1 wanna sola kirst Janile
24.
1. wanna püksi Janile
1 wanna sullase pihtsärk Janile
2 kolkist ärrä jaeto.
6 sukka ärrä jaeto
1 küllimit Karlile
9 suurt tõrdut arra jaggatu
7 weikest tõrtut ärrä jaggatu
12 sögi lennikut arrä jaggate
5 pütti ärrä jaggatu
17 puust annumat ärrä jaggatu
1 wanna nahhatse püksi Janile
39 mehhise tarro ärra jaggatu
1. lihha ruht Janile.
1 pimamüssik Janile
3 wikkatit ärrä jaggatu
3 weotaose 1 paar wastsit laudo Karlile
3 künnitaose 1 paar wastsit laudo Werdile
4 höwlit ärrä jaggatu
3 ohhendit ärra jaggatu.
2 sage üts Karlile, töine Werdile
2. Toli Karlile
1 pässul Janile 1 kruw sõrg Janile
1 weike laud Karlile
2 purraskit ärra jaggatu
1 leiwa mõhk Janile 2 Zirpi jaggatu
15 wakka keswi 5 wahka Karlile om kätte sanu
5 do Werdile om Jani kätte jänu
5 - do - jäwa Janile
15 waka leiwaterri 5 - do do do
5 do Karlile
5 do Werdile
6 Ernit 2 - do jäwä Janile
2 do - Karlile kätte sanu
2 - do - Werdile
3 waka linasement 1 - do jääb Janile
1 - do Karlile kätte sanu
1 - do - Werdile kätte saan
4 wakka karo 1 1/3 - do - jäwa Janile
1 1/3 - do - Karlile kätte sanu
1 1/3 - do - Werdile
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 30
No 15.
Wannan Anzmoisan sel 22 Julil 1867.
Kaddunu Patriku Samuel Reilike lessa tahtmisse päle, et temma
omma poija mant errale taht minna, sai se hä mes Samul per-
ra jätno nink 1852 sel 12 Augustil No 103 om ülles wõeto sel 29m
Marzil 1867 jaggamisse perrast koggokonna wallitsusselt ülles
woetus nink ärra kalutus
1. werrew ruun hobbene 15 R.
1. puu wankri Transport 189 R.
1. must ruun - " - 38."
1. puu wankri " - 50 kop.
1. linnask " - 20. "
3 rekke 2R. 50. "
1. must lehm - 10.-
1. saan - 2 " 50.-
1. werrew " - 12.
3 pari adra raudo - 1.00
1. must " 10."
4 wikkatit 1 " "
1. walge ohwakenne - 10.
1. wastse telle - 4. " "
1. werrew öhwakenne - 5.
1. werrew öhwakenne - 4 " -
6 tördut - 4 " ".-
1 must pullikenne - 10
2 patta - 5 " -
1 kap - " 50 "
1 paat ohwakenne - 4
Summa 210 R 50
7. Zikka - 22.
Wilja ej olle rohkemp kui wai-
1. raud wankri - 10 "
walt kewwade külwa saab.
1. wanna raud wankri - 3. "
1. wanna linna massin - 2. "
2 Sikka 3 "
3 kitse 5 "
2 mehhist - 6. "
Transport 189 Rbl.
Ne perrantaija omma:
1. kadunu Samuli lesk naene Ewa 53 aastat wanna
2 " " poig Johann - 37 - do - do
3 - " tüttar Katri - 23 " - do - do - om mehhel.
4 - " - " Leno - 20 " - do - do
5 " " - " Matle - 16." " do - do
Johann nink temma sõssare ja emma ommawa kokko lepnuwa
ütte jada ellama, selle wallitsusse leppitamisse päle.
Koggokonna wannemb Märt Tedder +++ wöörmunder
Tawit Kaar +++ Rein Lüüs +++ Karl Post +++ kirjutaja GPales
28.
No 16.
Toffri Johanni nink Märti hä, mes nemmä seni aijani ütten
wallitsi, nink ka neide Tohwri tallu sai näil sel 21st Aprilil 1867.
poles wöetus, koggokonna wallitsusse leppitamisse perra.
1 hobbene om arwato 30 R om Märtile sanu, nink massap Johanile
9 Rbl 50 kp. taggasi.
1. hobbene om arwato 11 R. nink Johannile sanu.
1. puu wankri lustinwisan 1 R 50 kp. eest Märtile sanu
Tohwi pool 1. - - Johanile, tullep Märtil Johanil
25 kopka taggasi massa.
1. raud wankri om 14 Rbl 75 kp. eest Johanile sanu nink massap
Märtile 7 Rbl 37 1/2 kop. taggasi.
1. reggi Johannile 65 kopk eest
1 R 55. " - on Johanil Märtile taggasi massa
1 Rbl 10 kop.
Leiwa terra om poles jaggadu
Keswa om poles jaggatu
Linnaseemne om poles jaggatu
Erne om poles jaggatu
Sool om poles jaggatu
Oad om poles jaggatu
Rassew om ärrä jaggatu
Zirpi nink wikkati on ärra jaggata, ja om Märtil Johanile
wikkatite mant 20 kop. taggasi massa.
1 kap Märtile
2 kirsto Johanile
6 wilja kotti töisele töise 3 tükki
Sikka omma ärra jaggatu
1 kits om Märtile sanu, nink massap Johanile 1 R. 75 kp.
3 zikka om Johanile sanu 2 zikka Märtile
2 patta, üts Johanile toine Märtile
1 kanga telle Johanile nink massap Märtile 1Ru 12 1/2 kop. taggasi
Ellaiat on poles sanu Johanile 4 tükki Märtile 3 tükki.
1 kämbre om Märtile 95 kp. eest jänu, nink massap Johanile 47 1/2 kp.
Muido weikesse asja nink mes säl maijan om, lubbawa köik poles wötta.
ja om selle jaggamissega rahhul. Märtil on Johannile massa
mes ta rohkemb om sanu 2 Rbl 12 1/2 kop. Koggokonna wanemb
Mart Tedder +++ Wöömünder Karl Post xxx Reio Lüüs +++
Dawit Kaar +++ G. Pales kirjutaija
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 32
No 19.
Wannan Anzmoisan sel 8m August 1867.
Koggokonna wallitsus olli koon.
Se koggokonna päkohtomees Karl Zimmer andse sin
kog. wallitsusse man ülles, kuitas temma henda poijdel-
le, nende ossa jao henda perrantüssest om kätte andnu
nenda et neil üts teise käest /:Samul wälja arwata:/ ennämbit
perrantüsse jaost middage nöuda ej olle.
1. Johann Waltinan om omma ossa jas sis kätte sanu, kui
temma Waltina renti päle wötse.
2. Peter Niluse tallo rentnik om ka omma ossa jao sis juwa
kätte sanu, kui temma Niluse tallo renti päle wõtse.-
3. Samul Annemoisan om ennamb sanu, kui temmale jaggo
saab, selle et essa Karl Zimmer henda jao temmale tahap
abbis andma Zimmernti poolt.
4. Karl Kes Zimmernti tallon perremees, om ka omma
Perrantusse jao kätte sanu, nink se om, terwe Zimmernti-
majja kraam /:Inventar:/ mes kewwade 1867 sääl maijand
olli. Sedda tunnistawa Koggokonna wannemb Märt
Teddes XXX wöörmünder Rein Lüüs XXX Karl Post XXX
Dawit Kaar XXX Se perrantusse ülles andja Karl Zimmer
No 20.
Lanna Ott Mürki perrantus.
1. körb hobbene ruum 50 R.
Transport 220 R.
1 wahhane ruun hobben 50.
1 kap 1.
1. walge merra hobbene - 15. "
suur padda 3 "
1 must wars 7 "
1. weike padda katski - "
1. must lehm - 10. "
2 atra - 1. "
1 must lehm - 12. "
10 wilja kotti "
1 must lehm - 10 "
selget rahha mes linust
1 kirriw pull - 10. "
om sadu 32 "
1 weike pull - 6"
Summa 257 Rbl.
7 lammast - 14. "
Temmal on wölga massa:
6 zigga - 20. "
Moisawölg 31 R 54 kp.
3 kitse ja üts sik 6 "
Johann Tils 5" " -
1 raud wankri 8 "
Jaan Wannar 6 " -
4 puu wankri zöri 1. "
Zimmi Jaan 5" .-"-
2 raud regge - 1."
Kerna Ott " 4" "
Transport. 220 Rbl
Kerna Ott " 4" "
Sola päle - 8." ".-
Summa 62 Rbl 54 Cop.
30.
Selle Ott Mürki perrantaja omma:
Poig Mihkel Mürk 30 aastat wanna
" Karl Mürk 23 " - do
" Jaan - 20. " do
Tüttar Lena - " 17 " - do
" Marja - 12" - do
" Tio - 8 " - do
Se hä om kõik neide perrantaijate kätte ilma jaggamatta jänu
Koggokonna wannemb Märts Tedder XXX Wöörmünder Rein
Lüüs XXX Jaan Simm XXX kirjutaja G. Pales.
No 21.
Jaan Hank eddimetse naese hä, om ka Jaan Hank kätte jäna
1 Lammas
1 wastne kirst
1 do naeste särk
1. do " kampson
2 willast hundriku
3 linnast do.
3 do naeste hammet.
5 rätti ja üts pöl
Selle hä perrantaia om Ann Hank 3 kuud wanna, ja temma
woormünder Sahker Tik. Koggokonna wöörmünder Jaan Sim.
No 22.
Märt Rebbane andse heida ha ülles kui temma töist korda
naist wõtse, se om:
1 körb märrä
1 must ruun
1 werrew merra
3 lehma
2 härgä
4 ohwakeist
5 Zikka. Moisa ej ka Magasi wölga ei olle.
Wannan Anzmoisan sel 16 Oktobril 1867.
Koggokonna wannemb Märt Tedder +++ Woormünder Dawit Kaar xxx
No 23.
Wannan Anzmoisan, Lusti pool sel 27 Oktobril 1867
Lusti Karl Põdder andse ülles kui palju temmal wõlga massa
on, nink kui palju temma henda latsile ossaiaos annap
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 43
N 33.
2. Reile Koolimaija parrandamisse eest sai Mart
Joakitile üts wak Keswi palkas lubatu
3, Noumeestest sai lubbatus, et Wallawanamb
nink wöörmöndre ilma nõumehlita, Magga
si priimasso wiljast, selle walla waesille nende
ello üllespiddamiseks ni paljo wilja anda wöiwa
kui nemmad hääs arwawat.
4. Niklas Pödder saab Tiksi koolimaija korra
teggemisse nink koolitarre lupjamisse eest
üts (:1:) wak rükki. -
5, Sai Nõumeestest Moisa wallitsusse käest kooli
majade tarwis puid palleldus, 90 sülda
nink kinnnett: Lüüsi kooli mannu 10 süld.
Kauksi - 10
Kiltre - 10
Hannusse - - 10
Hundi - 10
Tiksi - " 10 "
Reile
10
Puusmõtza - - 10
Mendiko
10.
kokko 90 sülda
Tolle eest raob ja weab egga walla perremees möisa
kats sülda puid nink teeb walla päiwi iks
wanna moodu üts aasta eedesi. - Niisama
raob ja weab egga perremees üts pool sülda pikki
puid E. Walla Maggasi aida nink kohto maija
ehhitamisse lubja pallutamisse tarwis
6, Tiislär Petersonile om lubbatu walla kooli-
majade akna parrandamasse eest ülle kolme
aasta kolm wakka keswi lubbatu.
7, Ado Pilmann om walla poisis lepnu nink
saab kolmkümmend (30) rubla palka. Teenistus
allustap see 28mal Märzil nink aasta sel Jürripäiwal
üts Rubla (käerahha) kätte saanu ? -
Walla Wannemb, Märt Tedder +++ Wöörmonder Rein Lüüs +++
Karl Post +++ David Kaar XXX Jaan Simm x 47
34.
Wanna Anzmöisa sel 27 Marzil. 1868.
Diedrik Wallner panemp henda eddimetse naese
Ewa latse, Jaan Wallneri hääs, katskümend (20) R.
Walla laadiku. - Wöörmondres pantu, Werdi
Wallner.
Walla Wannemb Märt Tedder +++ Wöörmondre
Rein Lüüs xxx Jaan Simm XXX.
Wanna Ansmoisa sel 26. Aprilil 1868
35
Walla wallitsus oll koon ja all nimmetetu nöu-
mehhed. Johann Leel
Rein Libeon
Jaan Reile
Isak Wallner.
Jürri Zibbuga sai leppitus et temma se walla maja
ning Maggasi aida töö tarwis, nipalja wett weap.
kui sinna kullup nink mastakse temale palkas
selle est katskümendwiis (25) rubla.
Jürri Zibbu XXX
Walla Wannemb: Märt Tedder XXX, Wöörmandre
Kare Post XXX David Kaar XXX
36.
Wanna Anzmõisa see 27mal Marzie 1868
Walla wallitsus ja all nimmetetud nöumehhed ollid koon
Sahker Piak
Johann Lell
Rem Libeon
Jaan Reile
Hiskias Damberg
Hans Kuiw
isak Wallner
Rein Lann
Se leppitus, mes moisa wallitsusse nink walla
wahhel tettu, nink sel Protokolli N 33, Punkt 5 all
üllespantu, om nimmelt sel allan nimetetu wisil kin-
nitetud:
Mõisa wallitsus annap wallale, mõisade weetuisist
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 45
ja Samuel Zimmeri käest kiuda käiminno Walka
widdada nöuwetakse, saab Samul Zimmer egga
hobbose pält Wissi kõrtsist seni kui Walk, - üts
Rubla masstus. Kui Wörru maakohto kässu
pääle se wangi kiudu käiminni eddispäidi Anne-
möisast seni kui Walka peasi kinnitetus saama,
om siin üllewan tettu kaup katski lännu ja
wöib möllembil polt ümbremudetus saada.-
Walla wannemb: Märt Tedder XXX Wöörmonder Rein Lüüs XXX
Karl Post +++ David Kaar XXX Jaan Simm XXX
N 38
Sel sammal päiwal!
ehhita
Sai Hauka Rein Libeoni majapiddamisse perrast
nöu peetu ja tarre nink pöhtja üllesraggu-
misse nink roowimisse eest palkas lubbatu
10 wakka rükki
9
keswi
mes henna est Rein Libeon se majateggemisse
henda pääle wöttab
Walla Wanemb Märt Teddert XXX Woomonder Rein
Lüüs XXX Jaan Simm XXX Karl Post XXX
No 39.
Wanna Anzmõisa sel 28mal Mail 1868.
Iwaski Karl Hiir om henda eddimätse naise
warrandusse est, kui lehm, lammas ja sõlg selle
naise laste hääs katskümend wiis (25) rubla
walla ladikude massno.
Walla Wannemb Märt Tedder XXX Wöörmonder Rein
Lüüs XXX Jaan Simm +++ Karl Post +++
No 1.
Wanna Antsmoisan sell 14. Jaanuar 1869.
Kui Anu Tiks selle Soldatille Peter Warblanne
Naises läts sis sei selges sedda et temma Latsile
Marri ja Annel eddimetse Abbiellos middagi
Warrandus perra es ja.
Paakohtomees Märt Lüüs "Wallawannemb Märt Tadder
Karl Post Woormündre
Davit Kaar do
43.
Wanna Antsmoisan sell 14m Januar 1869.
No 2.
Püwwe Karl Kollini warrantus kes sel Octbr
1867 ärra koli, sai sel
186 siin al-
nimmidetu Walla Wallitsussest ülles wöetus nink ärrä
kalutus:
1 Hobbene (ruun.) 10 Rb. - Kop.
Transport 89 Rb. 50 kop.
1 - do (märra) 6 do.
6 Zikka 22-"-
1 Lehm (must.) 10 -" -
2 puu wankret 3 - " -
1 do (werrew kirja) 12 - "-
3 pari künniraudu 1 -50-
1 do (must) 8 - "-
3 wikkatit - " - 75
1 do (walget kirja) 11 - "-
3 kirwest - "- 75-
1 Pullikenne (walget kirja) 5 "- "
2 rawwutedu regge 1 -" -
1 - do (must) 5 - "-
1 Saan
1 Höhw (musta kirja) 6 - " -
1 kattal 6 pangi suur 3 - "-
2 noort Lammast 2 - "-
1 weikenne kattal - "- 50 -
5 wanna - do - 12 - 50 -
1 wanna telle (kanga) 1 - "-
1 kits 2 -" -
1. do tõrdu -"- 50 -
Latus 89 rbl. 50 kop.
1 do. kirst - "- 50 -
Summa 125 Rbl. " -
Selle hä perrandaja omma:
1 kaddunu Karli Poig Johhan eddimetsi naese Lats-
2 - do - do - do Ado
täise naese lats
3 - do - do - Tüttär Lisa eddimetse naese lats
4 - do do do - Maria täese naese lats
Eeskostja ehk Wöörmündre Jakkop Kollin
Ülleswõmisse man olliwa:
Walla Wannemb Märt Tedder XXX
Wöörmündre Tawit Kaar XXX
- do - Jaan Simm XXX
No 3.
Wannan Anzmõisan sel 15mal Januaril 1869.
Koemötza Andrus Kohki warrandus sai sel Septembr
1867 siin al nimmidetu Walla Wallitsussega ülles wöe-
tus nink ärrä kalletus:
1 Hobbene (ruun) 15 Rbl. - Kop.
Transport 57 Rbl "-
1 do- kõrb (ruun) 10 - "-
1 Lehm (werrew) 10 "
1. do (märra) 20 -
1 do (must walge pä) 10 - "
1 Wars kõrb (märra) 12 -
1 do (werrew walge päga), 8 - " -
Latus 51 Rbl. "
Latus 85 Rbl. - Kop.
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 88
pantus, kui paljo ja kui kaugele rentnik tohhip pöllus
prukida. Wallawallitsus arwap, et se mõtsmaa ei olle
suremb kui ehk 6 kuni 10 wakka alla saap ollema.
7, Nõumeeste koggo om hääs arwanu et ne kätte
Zimmitre (Rautseppa) tallo 12 (kirjuta kattetöistkümne) aasta
päle renti-kontraht saap kinnitedus, nink ne rentniku
Karl Zimmer ja Jaak Simm massawa üttekokko nelli-
sadda ja kuus Rubla neide Zimmitre tallode eest, egga
üts omma Taaldri arwo perra, nida, kui üttel suremb
Taaldri arw, massap surembat renti, ja töisel wähhemb
Taaldri arw, massap wähhemb renti.
Zimmitre tallo rentnikude karjaka saap eddespäide
ka koggokonna kirjutaja karri (lehma ja lamba) ilm keelo-
mata neide karjamaal utten käüma, ilm et rentniku
selle eest tassumist sawa.
Neide kolme punkti ülle 5.6.7 omma siin allan nim-
mitedu nõumehhe üttel meelel helli andnu.
Nõumehhe:
Jaan Wärton "ja" XXX Karl Pantalon "ja" XXX
Karl Ots "ja" XXX Anz Mändik "ja" +++
Linnert Lippart "ja" XXX Karl Koemõtz "ja" XXX
Peter Pärsimäggi "ja" XXX Rein Ioap "ja" XXX
Hindik Wannar "ja" XXX Mango Salup "ja" XXX
Tannil Puusep "ja" XXX Andrus Koemõtz "ja" XXX
No 1.
Wanna Anzmoisa koggokonna majan sel 11. Januaril 1872
Sel täämbatsel päiwal om wallawannembast kik kog-
gokonna selts ehk helliandja kokko kutsutu nõumehhi
wallima, mes tallo maakoggokonna sädussen §§ 6 ja 9
om ette kirjutedu.
Neide nõumeeste assemele om wallida, kumma
jo 3 aastat järgimöda ammetit omma piddanu:
Tannil Puusepa assemele wallida perremeeste seltsist
Karl Pantaloni - do do do do
Jaan Malleuse - do do sullaste seltsist
Karl Treimanni do do do do
Karl Koemõtza do do do do
Walliminne.
Perremeeste seltsist:
Perremehhe seltsist
Helli
Kobbela külla.
nõumehhes om helli sanu:
om sanu:
Sahkri Pik
Karl Reiljan
Juk Antsi 6 helli
Karl Reiljan
Juk Antsi
Karl Reiljan 1 - "
Juk Antsi
Tannil Puusep
Tannil Pusep 1 -
Jakob Pödder
Juk Antsi
Jaan Kuus
do
Jaak Reiljan
do
Tannil Puusep
Jaan Kiwwi
do
do
Jõeperra külla.
Helli
Mik Kaska
Karl Pantalon
om sanu:
Samul Puk
do
Karl Pantalon 14 helli
Johann Reilik
Karl Rautsep 1 "
Karl Pantalon
Karl Rautsep
Karl Pantalon
Karl Pantalon
Karl Sarw
do
Tawit Kaar
do
Tawit Pantalon
do
Jaan Koemõtz
do
Maddis Lillmann
do
Ernitz Laas
do
Vana-Antsla_vallavalitsus (EAA.3368.1.33)

Lehekülg 94
les kirjutedu:
2 lehma -. - - 25 Rubla - Kop. wäärt
2 lammast. - 5 " - "
1 hõbbe. sölg - - 10 " - " "
2 naisterahwa särki - 5 " - " "
1 kassuk - 5 " - " "
4 willast ündrikut - - 8 " - " "
4 linnast do - 4 " - " "
4 willast undrikut -.- 8 " - " "
5 meeste hammet - 2" 50 " "
5 naiste - do. - 1"25 "
1 kirst hä lukkuga - 2 - " -
Perrandaja:
Üttekokko 67 Rubla 75 kop
Tüttar Marri - - 16 aastat wanna
.- Lisa - - 8 - " - "
Poig Ernitz - 13 " - "
" Johann - 3 " -
Wallawannemb Johann ZimmeR XXX
Wöörmünder Anz Moldre XXX
No 16.
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 13. Oktobril 1872
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer, Wöörmün-
der Anz Möldre, Peter Hinn, Tawit Kaar ja Isak Wallner,
Kohtomees Karl Wallner nink kõik alnimmitedu nöumehhe.
Wallawannembast olliwa kik nöumehhe kokko kut-
sutu nöuwo-piddama pärahha-masmisse perrast, kas lut-
teri- nink kreeka-ussulisse ütte. suurt koggokonna massu
peawa masma, ehk sawa töine töisest ärrä lahhute-
dus.
2 nöumeest, 1 kohtomees ja 2 wöörmundrit, kik kreeka
usku, ei tahha ennamb Luteriussu rahwaka ütte-
suurt koggokonna massu massa, nida kui Lutteri
kerku ja kolimaja ehhitamist, Lutteri kerku oppetajate,
köstride, kellameeste ja köstrekoli-koolmeistre palk.
Sedda on ka wallawallitsusest kui ka man ol-
lejist nöumeestest neidele perra antu, nink nüüd
sest täämbatsest päiwast ommawa kreka-ussulis-
se Lutteri kerku ja kolimajade ehhitamissest, Lut-
teri kerku oppetajade, köstride, kellameeste ja köstre
koli
92.
koli koolmeistre palka masmissest prii nink ärrä
lahhutedu.-
Nöumehhe:
Linnert Lippart - "ei" Wallawannemb Johann Zimmer xxx
Johan Hammer
Wöörmünder Anz Möldre XXX
Mango Salop
do - Peter Hinn XXX
Jakob Antsi
do - Dawit Kaar - "ei" XXX
Anz Mändik - "ei" do - Isak Wallner "ei" xxx
Juk Antsi
Kohtomees Karl Wallner - "ei" XXX
Johann Pettai
Karl Pantalon
Andrus Koemötz
Karl Ots
Samul Pormeistre.
No 17.
Wanna Anzmöisan Koggokonna majan sel 5 Decembril 1872
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer, Wöör-
münder Anz Möldre, Peter Hinn, Tawit Kaar ja
Isak Wallner nink kik alnimmitedu nöumehhe
Sel täämbatsel päiwal om wallawallitsussest
kik nöumehhe kokko kutsutu mitme sugguste nöu-
piddamissele.-
1, Zimmitre (Rautseppa) kats tallo, kumba aastal
1870 koggokond om ostnu, arwap wallawallitsus kassulik
ollewat nüüd ärrä müwwa, nink nöumehhe omma
wa selle päle helli andnu, 10 nöumeest omma "ja" ühtee-
nu nink 4 nõumeest omma "ei" üttelnud; neide 10
nöumeeste "ja" ütlemisse perra sawa ne 2 Zimmitre
tallo ärrä müüdus.
Nöumees Jaan Wärton kostis "ei" Nõumees Johann Pettai kostis "ei"
Karl Ots. - " "ei" " Mango Salop " "ja"
" Peter Pärsimäggi " "ja" " Jakob Antsi " "ja"
" Iuk Antsi " "ja" " Samuel Pormeistre " "ja"
Karl Pantalion " "ja" "Andrus Koemötz" "ja"
"Johann Hanner " "ja" " Rein Ioab " "ja"
"Linnest Lippart" "ei" " Hindrik Wannar " "ja"
2, Maggasi aidast Rükki ja Keswi ärra müwwa
kui paljo sa kui körge hinna eest wõip ärra müüdus
sada. Nöu wöeti, 500 wakka Rükki ja 700 Wakka Keswi
wöip