Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Laidoner,_Johan (ERA.2553.1.49)

Lehekülg 119
99
Kõiki eelpooltoodud arvesse võttes leian, et naise
vennad, kes nimetavad mind "seltsimeeste tapjaks",
on sihilikult tegevusse astunud minu vastu, ega
pea mingisuguseid abinõusid pühaks enda eesmärki-
de saavutamiseks, minu hingeliselt roopast väljalöö-
miseks, mis annaks põhjust minu laste ja minu
täielikku kuristikku viimiseks. Nad teavad väga
hästi, et armastan oma naist ja mingil tingimusel
teda mahajätta ei taha. Kirjad, mis kuulduse järgi,
Teile härra kindral, esitatud, on minu poolt tütrega
ühel nõul kirjutatud ja mingisuguseid tõsiseid ähvar-
dusi selle all pole mõeldud, vaid see kõik on tehtud
selleks, et ema laste juurde tagasi saada. Need kirjad
on samuti esitatud Kuldma poolt ja naise käest
väljameelitatud, mida naine võib olla ise ka ei tea.
Samuti ei anna nad mulle ka naise aadressi, kellega
nad igapäev ühenduses, et mul võimalusi poleks
naisega läbirääkimisi pidada perekonna asjus.
Olen 15.a. poisikesena Vabadussõtta läinud
ja seal põrutada ning haavata saanud. Olen üles
kasvanud isamaa vaimus ja meeles samuti ka minu
vanemad ja sugulased kes kõrgemad ametnikud
riigikohtadel. Samuti pole mul ka endal huvi
mingisuguseid seadusvastaseid toiminguid teha, kuna
tahan olla Vabadusristi vendade hulgas vääriline
liige ja nende aateid ja sihte kõrgeks pidada, mida
võivad tõendada minu kaasvõitlejad. Olen senini
oma perekonda korralikult üleval pidanud, vaatamata
minu väikesele pensioonile (Kr.35.- kuus) Samuti olen
senini karistamata nii politsei kui ka kohtu poolt.
Jään lootma, et Teie härra kindral minu
seletusega rahule jääte. Peale juurdluse lõppu võtan
kõik vale süüdistajad vastutusele ja sean enda au jalule.
Austusega.
Tallinn.
A. Erne
27. apr. 1937. a.

Lehekülg 120
Ärakiri
100
Tartu, 14. aprillil 1937
Kõrgesti austatud
Härra Hariduseminister
1934. a. andsime välja prof. A. Tammekann'le
poolt koostatud ja minu poolt kirjastatud
Eesti seinakaardi mõõdus 1:200 000. Asusime
selle väljaandmisele eesmärgiga rahuldada
tarvidust ajakohase uue ja küllaldaselt suure-
mõõdulise kodumaa seinakaardi järele, mille
puudumisele eriti maateaduse õpetamise seisu-
kohalt olid korduvalt juhtinud tähelepanu
õpetajate ringkonnad. Seni koolides seinakaarti-
dena tarvitusel olnud Eesti kaardid, hoolimata
nende omaaegsest suurest tähendusest ja teeneist
kujutasid meie kodumaad sedavõrt puudulikult
ja väliselt vähe silmapaistvalt või sedavõrt
väikeses mõõdus, et peale õpetamisel tekkivate
raskuste, selline puudulikum, kahvatum ja
väiksem kaart ei suutnud värviküllaste ja
suurte välismaid esitavate kaartide kõrval
anda õpilastele kodumaast seda meeliköitvat
ja väärikat muljet, mida asi kahtlemata nõuab
Püüdsime seepärast teha oma kaardi
sisult nii täielikuks ja väliselt ning tehni-
liselt nii hääks kui meie materjalid ja
Laidoner,_Johan (ERA.2553.1.49)

Lehekülg 121
101
trükitöö üldse võimaldasid. Selle juures
tõusid aga kulud paratamatult nii suureks
et kogu kaardi ettevalmistamiseks ja koosta-
miseks tehtud töö ja kulud saavad tasutud
alles kaardi korduvate trükkide puhul.
Kui see pole kindlustatud või pole selleks
väljavaateid või kui ilmub mõnelt teiselt
poolt rööbitine kaart, mis võib olla on
väljaantud pealiskaudsemalt ja väiksemate
kuludega või siis mõne ametisasutise poolt
avalikest summadest, siis on meie suured
kahjud ilmsed.
See tunduks meile seda raskemana
et Eesti seinakaart on õieti pikemat aega
kestnud laialdaste eeltööde nähtavaks kokku-
võtteks ja tulemuseks, missugused tööd on
samal ajal soodustanud mõnegi teise meie
kodumaa kohta käiva üldtähtsa väljaande
valmimist. Võiksime sellistena mainida
vaid koguteost "Eesti", mille seni ilmunud
Kõigi köidete" koostamisest ja väljaandmisest
on prof. A. Tammekann osavõtnud peatoime-
tajana või suurema osa teksti koostajana
ja mille kaartide, kohanimestiku ja geograafi-
liste kirjelduste koostamine on käinud käsi-
käes Eesti seinakaardi ettevalmistamisega.
Või "Eesti Entsüklopeediat" millest umbes
1/5 on toimetatud prof. A. Tammekann'u
poolt ja mille kodumaises osas on kogu aeg
kasutatud toimetaja poolt kogutud ja regio-
naalselt korraldatud andmeid kohanimestiku
arvustiku jne. kohta. Samad eeltööd on
leidnud pidevat ärakasutamist ka geograafia
õpetamisel Tartu ülikoolis.

Lehekülg 122
102
Kaardi levik on olnud seni tagasi-
hoidlik, kuna paljudelegi algkoolidele on
suur Eesti seinakaart küllaltki kalliks ja
raskelt kättesaadavaks artikliks. Julgeksime
olla arvamisel, et ajakohaseile nõudeile
vastav kodumaa seinakaart on siiski tähtsaim
ning hädavajalikuim vahend kodumaa maa-
teaduse õpetamisel. Kaardi koolidele kätte-
saadavamaks tegemiseks Hariduseministeerium
ostis meilt 1936. a. 150 seinakaarti paberi-
lehtedena, mille riidele kleepimise kulud
pidid koolid ise kandma. Seda kaarti soovi-
jaid koole oli mitmekordselt enam kui võidi
sellest väikesest ostust rahuldada, mis näitab
küllaltki suurt nõudmist kaardi järgi koolide
poolt ja et neile teeb selle soetamiseks takis-
tusi vaid rahanappus. Säärane kaardi jao-
tamine osale koolidest alandatud hinnaga
pole aga üldse otstarbekohane ega meile vastu-
võetav, sest ta tekitab koolidel ebaõige aru-
saamise kaardi tõelisest hinnast ning paneb
kaarti mitte saanud ega mitte veel hankinud
koolid äraootavasse seisukorda ja üldse
loobuma kaardi muretsemisest omal algatusel.
Selle tõttu on meie kaardi vaba müük möödu-
nud talvel pea täielikult seisma jäänud.
Eelpool esitatu põhjal pöördume
Teie poole, kõrgesti austatud härra minister
palvega võtta kaalumisele, ja kaasaaidata nende
lahendamisele, järgmised küsimused ühenduses
Eesti kooliseinakaardiga:
Laidoner,_Johan (ERA.2553.1.49)

Lehekülg 123
103
1) Tunnustada meie poolt koostatud
ja väljaantud Eesti seinakaart mõõdus 1:200 000
Kodumaa standard - seinakaardiks koolidele
millega peaksid olema varustatud kõik koolid
2) Varustada valmismonteeritud kaardiga
ministeeriumi poolt kõik koolid, kes ei ole
suutnud seda seni teha õppeabinõude ostudeks
määratud rahasummade vähesuse tõttu. Osta
meilt selleks vajaliku partii valmeid kaarte.
Et meie kaart on koostatud hästi ja
asjatundlikult ning täidab kõiki hääle
kooliseinakaardile asetatavaid nõudeid ja
suudab võistelda parimate välismaisete kooli-
seinakaartidega selleks lisame siia järgmised
välismaised arvustused ja hinnangud:
1) Turu Soome ülikooli geograafia
professori dr. J. G. Granö arvustus "Uusi Suomi",
16. nov. 1934 nr. 310 ja täienduseks väljavõte
kirjast 8. apr. 1937 (tõlked).
2) Helsingi ülikooli geoloogia professori
dr. M. Sauramo arvustus, "Helsingin Sanomat",
17. nov. 1934, nr. 311 (tõlge).
3) B. Carlbergi retsensioon geograafi-
lises ajakirjas "Petermanns Mitteilungen"
Gohta, 1936, nr. 718 (ärakiri).
1) Härra minister F. Akel; arvamine
kaardi sobivusest ametiasutisile (ärakiri).
Sedasama tõendab ka asjaolu, et meie
kaart on tunnustatud Soome riigi kooli-
valitsuse poolt esmajärguliselt vajalikuks
ja soovitavaks õppevahendiks, millest riik
tasub koolidele 60% ostuhinnast

Lehekülg 124
104
Minu, prof. A. Tammekann`u, asja-
tundmist kartograafias näitab ka, et olen
Rahvusvahelise Geograafia Uniooni poolt kutsu-
tud osavõtma maailma rahvastiku levimise
kaardi koostamine eeltöist. Samuti olen
Euroopa rahvusvahelise kvaternaargeoloogilise
kaardi Eesti osa toimetaja ja Tartu ülikooli
juures oleva Loodusuurijate Seltsi kartograafi-
lise komisjoni esimees ning ettevalmistatava
"Eesti kaardistiku" toimetaja
Kõige austusega
Irene Tammekann.
August Tammekann
Tartu ülikooli geograafia
professor

Lehekülg 129
107
Vabandust härra Kindral, et
Teid tülitan. Olen sunnitud teatama Teile kapten
Kail Masiku, Auto-Tanki rüg. 1. komp. ülema käitumisest
oma alluvatega. Teenisin sundaega ülalnimetatud üksuses
ja vabanesin kaitseväest dets. kuul 1936. a.
17. juunil 1936.a. Kurtna laagris takti-
kalisel õppusel lõi ühte allohvitseri üks kord kepiga vastu
nägu, ajateenija sõduri juuresolekul ja samas lõi kolm korda
vastu kätt ja ükskord vastu nägu ajateenijat sõdurit. Asja
kohta koostati rügemendis juurdlus, mille tagajärjed avaldati
rügem. käsukirjas, kus nimetatud kv. löömine seletati kepi-
ga tõukamiseks, kuna tõukamine oli tõsine ja vihaga,
mida võib järeldada lööja ütelusest pääle löömist: „Mis
te kuradid magate." Siis selle mõiste viimine tõukami-
seks on kindlasti ebaõige ja juurdluse tulemused peaksid
minu arvates olema tõsisemad.
1936.a. Suvel Männiku laagris,
ohvitseride laskevõistlustel võltsis enda lasketagajärgi
enda kasuks. Kuna süütegu sündis oma alluva sõduri
juuresolekul, siis oli see paljudele rügemendi sõduritele
ja allohvitseridele teada. Asja kohta koostati juurdlus,
juurdluse tulemusi ei ole olnud kuulda.
1936. a. sügisel karistas enda alluva
kompani ajat. sõdurit, viimane olles vahipostil
tunnimeheks.
Laidoner,_Johan (ERA.2553.1.49)

Lehekülg 130
Nimetatud teguviisidest on näha, et
kapten K. Masik on saanud hakkama lühikese
aja jooksul tegudega, mis pole kõlbulised, on luba -
matud meie kaitseväes. Need asjad ei jäta vastavat
mõju avaldamata ohvitseri kui ülema ja tema allu-
vate suhtesse.
Pääle nimetatute on sama isik,
saand hakkama sõnadega ja tegutega, sama aja
jooksul ja toimub nii praegugi oma alluvate suhtes
edasi millest mõned näited:
1936. a. 21 juulil Männiku laagris
sõimas ühte allohvitseri "vargaks" ajateenijate sõdu-
rite juuresolekul. Kui allohvitser sellepääle ütles:
"Härra kapten mina ei ole varastand midagi"
kompül ütles sellepääle: "Teie olete hullem kui varas".
1936. a. suvel Männiku laagris
ütles ajateenija sõduri vastu, et temal ei ole kompanis
ühtegi allohvitseri keda tema võib usaldada, sellepärast
Teie isiklikult olles minu poolt usaldatud, hoolitsege
oma masina eest.
1936.a. suvel Männiku laagris
kui kompül. rääkis ühe allohvitseriga ja allohv.
seisis valvelseisangus tema ees vaatas kompüllile näkku,
kompül ütles: "mis Teie minu otsa jõllitate, kas
Teil mujale pole vaadata.

Lehekülg 131
108
1936. a. 11 detsembril karistas
kompani korrapidajat toimkonnas oleku
aeg, selle eest, et kompani ülem ise kompani
ruumis suitsetas ja suitsuotsa sõduri öökapi
pääle pani, läks ise edasi, tagasi tulles
leidis enda poolt pandud kapile suitsu-
otsa ja karistas komp. korrapidajat selle
eest, et suitsuots kompani ruumis oli. Kui
korrapidaja rms. Kallipe selgeks tegi, et see
oli kompani ülema poolt sinna pandud suit-
suots. Siis ütles kompül: "hääküll lõpetame
selleasja ära ja mina võtan karistuse
tagasi.
1936. a. suvel. Kurtna
laagris olles korraldas teede
luure Toila, kus ise läks ühe oma alluva
allohvitseriga viina võtma, kui palju joodi
ei tea täpselt, aga ajateenija sõdur olevat
käinud Toila viinapoest viina toomas
kompani ülemale. Mille tagajärjel nähta-
vasti kompülli vahekord selle allohv.
muutus sõbralikumaks kui teiste allohv.

Lehekülg 132
mida võib järeldada kompüli ütelusest,
kui allohvitser arsti poolt tunnistati
kõlbmatuks lahingumasina juhi ameti
kohale, Teile annan mina kompanis
kohta valida ega mina Teid ei määra
muidu kui avaldate enda soovi ameti
kohale määramiseks.
Kõigeaustusega
kõikide kaasteenijate
eest. A. Rogov.
/Kompanis on olnud Rogov
kõige korratum mees/.

Lehekülg 133
Väga lugupeetud
Härra Sõjavägede Ülemjuhataja
Kindral Johan Laidoner.
Minule Noorte Kotkaste Võru maleva õpperühma,
kotkapojale Lembit Rakso'le on antud ülesanne koostada
album meie organisatsiooni juhtide fotodest autogrammidega.
Väga lugupeetud Härra Sõjavägede Ülemjuhataja julgen
pöörduda Teie kui meie Peavanema poole ja paluda Teie
fotot autogrammiga koostatavasse albumisse.
Võrus
Noorkotkaliku lugupidamisega.
6. märtsil 1937.a.
Lembit Rakso
kotkapoeg.
Saadetud
16.03.37 HJaakson
109

Lehekülg 134
110
Kennis, 26.02.1937
Lugupeetav
kindralleitnant J. Laidoner!
Avaldan Teile ebahariliku
soovi.
Palun saatke minule oma
pilt autogrammiga.
Loodan, et leiate selleks aega.
Soovin Teile jõudu ja püsivust!
Austavalt
Teie Johannes Bachmann
Eidapere, Kenni postitalu
Saadetud
16.03.37
Laidoner,_Johan (ERA.2553.1.49)

Lehekülg 135
III
Erus
Kolonel - leitnant
Kõrgesti austatud härra Kindral.
Peeter - Eduard Baumann
"12 Jaanuaril 1937
Tartus
Kastani 12-4.
Õppinud tundma uut kaitsewäelaste ja nende perekondade pensio-
ni seadust, jäässe astunud awaldamisega Riigi Teatajas 1/XII - 1936.
olen tulnud weendumusel et see akt, waatamata tema täiuslikusele
riiwab nende pensionääride õigusi, kes arwutatud pensionil kuni
1se oktoobrini 1936 a.
Wastu waidlemata tõde, et ka need minewiku inimesed on ohwerda-
nud jõudu, terwist ja elu rahwale ja riigile möödunud ajalooliselt
haruldaselt raskal ajal. Kuid uus pensioni seadus oma kaugel ula-
tawa sirgjoonelise sisuga § 150ga muudab kogu selle seaduse ning ühe
lõikega anuleerib pensionääride õigusi neile, kes arwutatud pensionil
kuni 1se oktoobrini 1936a. Sama paragrafi lõike kinnitab juba kord sea
dusega pensionide wähenemist nii nimetatud "kriisi maksu" näol, millest
wabastatakse pensionäärid, kes arwatatud pensionil 1936 aasta 1st oktoobrist
ning neid kes lähewad pensionil uues seaduses ettenähtud korras.
Härra Kindral-leitn. Lai-
donerile, Eesti Wabariigi kai-
tsewägede Ülemjuhatajale

Lehekülg 136
Just nimetud "kriisi maksuga" 8%sel määral ja uue seaduse § 148 maksetuks tunnistatud
seadusega pensionide wähendamine, wähenesid ka minule määratud pensioni kuni 33%.
Et kahekordne pensionide allawiimine ei olnud ühetaoline, waid kõrgematest pensionidest
wõeti maha suuremal määral kui madalamatest, mina satusin ühel joonel arstiga
kes teenis minule alluwas rügimentis ja läks pensionile minust paar aasta hiljem sama
soodustuste õigustega kui minagi. Kui uue seaduse alusel läheb pensionil keegi praegustes,
üksiku pataljoni ülematest, kellede wäeosadest koosnes minule omal ajal usaldatud 2ne
jalgwäe rügiment - pataljoni ülem saab tunduwald suurema pensioni kui tema endine rügi-
menti ülem. Seega uus pensioni seadus käib otse wastu oma põhimõtele-arwutada pensionid
wastawalt teenistuses olnud ametikohal ja palga määral.
Kriisi aastad on möödunud, elukalliduse tõus mõjub ühetaoliseld nii neile kes läinud pensionil enne 1st oktoobri
1936. a. kui ka neile, kes lähewad pensionil uues seaduses ettenähtud korras. Ei tohi jutu olla kui riigi kassa kande-
jõud on nõudnud pensionide üldwähendamist 10% wõrra, aga kui sama seaduse § 150 wähendab pensioni õigusliku
pensoni saamisel
isikul 23% tuleb oletada, et siin on tegemist weaga ehk pensioni saaja on temale teadmata wii-
sil degradeeritud paari palgaastme wõrra madalamale palgaastmel.
Palun lugeda minu kirja mitte kaebtusena. Ma tean, et tõsta kaebtust seaduse wastu oleks asjata waew. Mina
kirjutan kui ohwitser kõrgel teenistesastmel seiswale ohwitserile, eesmärgiga teadustada tekiwad ebanormaalsusest.
Õiendus: 1927 aastal sai pensioni 204 kr.; 1931 astal wähendatud - 150 kroonini ja 1933 aastal 8% kriisi maksuga - 138 kroonini kuuks
Kõrge lugupidamisega tunnistan oma sügawat austamist E. Baumann
Laidoner,_Johan (ERA.2553.1.49)

Lehekülg 137
112
Narwas 25/II 37 a.
Lugupeetud herra Kindral!
Mitte küll asjatuks ei pea seda Teile tülinaks
teha, kui mina oma endise wäimehe Kohta
Dr. W. Jürmann`ist wõiksin nii palju heaks
nõuks soowitada et sarnane isand "waps"
Kes oma "truwide wendatega" pikemat haega
istus ja wabaks lasti muidugi eestpalwetel
oli ise aga nii wahwa mees et selle tänuks
selle plika kellega koosolekutel sõitis wõis
oma naesest ära lahutada lasta ja selle
plika kellega wapside koosolekutele
sõitsiwad omale naeseks wõttis, noh Kahju
mitte põrmugi, minu tütart ei jäksanud.
endaga "wapside" laagrisse meelitada.
minu tütar tunneb ennast rahulisena
oma töö juures hambaarstina oma ja
oma pojale leiba Küllalt saama ilma
sarnatse kõlka pealise mehega elades.
Dr. Jürman paigutati Küll sama arsti
ametisse Tallinna raudteelt Tartusse
raudtee arsti abilisena mida Tallinnas
oli kunas olla ligematel päiwil tema
määratud ameti Kõrgendusele palga lisaga
muidugi. Minu arwates Herra Kindral

Lehekülg 138
oleks see kõige "Saalomonlik" kohtu
otsus Teie poolt kui sarnane truwi,
"wapside" mees elutseb niisuguses perekas
Tartus üliõpilaste hulgas kus temal
wäga mõnus on oma propakandat noorte
Keskel ajada ja pea asi see ka weel
raudteel kus enam on raudteelastega
asja ajada mis tema waadetele
sootsam on. Minusse ega minu tütre
see isand enam ei ole Kross wäärtus,
paegusel ajal oleks küllalt temale
kus wõidaks teda kas Narwa`gi
paigutada kus sarnatsel energilisel riigi-
mehel ei tuleks nii suuri toiminguid riigi
asjatega tegemist teha arsti ameti Kõrwal,
Jäen uskuma ikke wana sõna, hunt heidab
karwa aga mitte ametit, minu arwates Küll
wõiks iga Kingsepp oma liistude juures püsima.
Herra Kindral minu arwamine oleks ainult
see et noori inimeisi ei saaks wale teedele
weetud sarnaste poolt.
Kõige auustusega J.Laupmann
Peale wangist wälja tulekut pikemat haega mängis
tema suurt habet kandes suurt kaas kannatajat
ennem kuni raudtee ülemus teda sundis ära lõpetada
oma lollid wigurdused edasi.
J.L.
Laidoner,_Johan (ERA.2553.1.49)

Lehekülg 139
113
J. Laiduner.
Wastuseks Teie seletusele ajalehtedes, nagu ei wastaks tõele,
et koli rahwas, samuti ka kaitsewägi on käärimas, mida seletasid Tõnnison ja
teised. Tõnnisoni seletus on õige, kuid ka rahwa seisukoht on õige.
Teie ühes Päts ja Co, olete türannid, wargad, rahwa wägistajad. Harju-
Panga rüüstajad, seiklejad. Teie on lõuad hea koha peal putrama, mida
ise ei usu. Teie ütlete, et teme, et riigitenijatel on wäiksed palgad,
Kuid nad ei wõi juure saada, sest kohtunikudele on tarwis juure
panna, et wiimased timukad Eesti rahwa kõik wangi kongidesse saadaks,
ning uusi wangimaju juure teeks.
Meie aga ütleme et Wasalema wangimaja ehitate
oma jaoks, Päts ja Conile, mida Teie amu ära olele teeninud
Kuid need ausad rahwapojad "Wabadussõjalased" ja teised
90 % wangidest, on süütult kannataiad, kuhu Teie
kohtunikud, - neetud, timukad, keledele weel palka juurde tarwis
neid omi weriste otsustega on mõistnud, tühja eksimuste pärast.
(Kooli konna maks)
Teie ja Co laul on lauldud. Ei aita teid sõjasaadus, ega
aialoolised kelmid papid oma pläradega kirikutes. Eestirahwas
ei ole ni lollid enam, nagu olid. Relwad on nde käes, keda rõute.
Eesti rahwal on isamaa sääl, kus hea elada, mitte olla orjad -
Tõusikutele. Lurjus, kui kõik on koras, miks walitseb sõjasäädus?
Ütleme weel kord, et teie ja Päts, tahate häwitada wõistlejaid.
Teelt, nagu seda Päts on teinud. Jaan Poskat laskis
mürgitada; Jüri Wilmsit andis ära kui se Soome läks,

Lehekülg 140
sest Päts teadis, et Wilms oli rohkem lugupetud Eesti-
rahwa ees, kui Päts, miks Päts ehitab Pärnud, ja kingib
omawoliga rahwa raha - miljon senti Pärnu teatrile? Se on
sele pärast, et tahab lunastada oma isa patusi, Pärnu
ümbruskonna rahwa wastu. Kui Pätsi isa pidas
petlema kõrtsi Pärnu külle all, rööwis ja tapis öösel
rikaid öömajalisi ja matis aeda ja mujale, mida teawad
palju inimisi. Nii ei ole ka K. Patsil teised waated, nagu
seda olid tema isa.
Tahate oma seisu korda päästa, ja kindlaks teha
rahwa ees, et Teie ei ole sele wana lurjusega
ühes nõus siis wõtke Pätsilt walitsus üle ja
wabastage kohe wanglast wabadussõjalased
ja 90% wangisid. Wastasel korral tabab Teid ka
ühine saatus. Se peab sündima enne walimisi
E. T. L.
Eesti_Teaduste_Akadeemia (ERA.5275.1.68)

Lehekülg 84
Karjala-Soome, TA Baasile Petroskoisse. Palusin siis
Petroskoist nimule saata ettekande teema kohta
lisamaterjali, mille sain V. Jevsejevi kaudu 9. II.
1948. ENSV TA teaduslikul sessioonil küsiti minult
/sm. Bogdanov /minu ettekande konspekti. Ütlesin, et
„Тевизи Качевальи. (Просшеки зокада)" koostasin
sm. Ed. Laugaste soovil kohe, kui sellest mulle tea-
tati, ja saatsin selle Tartusse. Sm. Bogdanov sai
dots." Ed. Laugastega ka sessoonil kokku.
Vahepeal R/K Iluk. ja Kunst soovis minult prof.
Bubrichi aadressi, mille neile andsin. Kahele kirjastuse
poolt Karjala-Soome TA Baasi ja Leningradi
ülikooli saadetud kirjadele ei tulnud mingisugust
vastust.
Sellepärast palus R/K, et sessioonil astuksin
kontakti prof. Bubrichiga. Tõin TA sessioonile hr. Anniste
toimet. "Kalevala" ja küsisin prof. B. arvamist, seal aval-
datud illustratsioonide kohta. Prof. Bubrich vaatas illus-
tratsioone ja ütles, et osa neist võib avaldada praegu,
osa aga mitte. Seda peab otsustama Eesti NSV Kunst-
nikkude Liit. Need andmed andsin edasi toimetaja sm. Paul
Amburile, kes oli R/K poolt määratud Kalevala uue trüki
toimetajaks.
Elmar Päss.
Van. tead. töötaja.
Tallinn. Sakala 53-9.
28. X 1948.
Eesti_Teaduste_Akadeemia (ERA.5275.1.24)

Lehekülg 3
22
Säilitada
2
Lp. sm president.
Lubage õnnitleda Eesti Teaduste
Akadeemia presidendiks valiku puhul! -
Ja kohe samal ajal palve Teile Teie
juues kõrges ametkohas. - Saatsin Teile
kirja ühes kavandiga selle kohta, millise
kirja palun Teid saata Akadeemia nimel
Arhiivide Peavalitusele meie fondide asjus
Selles kirjas rõhutasin eriti asjaolu, et üks
pool fonde - kõik omavalitsuslikkude asutiste
fondid - on juba Latvijas Nüüd lubaga
lisaks juhtida veel Teie tähelepanu sellele, et
Richteri aadressraamatu andmeil on Liivimaa
Eesti osa suurus ilma Valgamaata 24179,5 km2
Läti osa suurus koos Valgamaaga 22850,5 km2
ja Eesti osa elanikkude ase polkovnik Minkvitzi
sõjastatisitilise teose järele 1855. aastast nähtavasti
1851.a. revisjoni andmeil 453.000 hinge Liivimaa
üldisest elanikearvust 835627
Kui Teie seda oma kirjas rõhutaksite, peaks
Meie asjal olema palju kaalu juures. Eesti ajaloo-
uurimise edasise arengu huvides, ma julgen Teid
veelkord paluda, et te säärase kirja Arhiivide
Peavalitsusele saadaksite
Tartus
10. IV. 46. Tervitades
Ollellen
Eesti_Teaduste_Akadeemia (ERA.5275.1.47)

Lehekülg 4
2.
Va. Sms Teaduste Akadeemia
President
Kaasalisatult saadan kaks
dokumenti: žifreerimis ja dežifreesimis
juhendid a 1810-1813 - tarvitusel olnud
Hispaania partisaniliikumise vastu võitlevail
Itaalia väeosadel Napoleoni armee koosseisus
Juhul kui need evivad ajaloolist
väärtust - olen nõus järgnevalt saatma
Teile analoogilisi dokumente, mis
käsitavad mainitud perioodi.
Kõige austusega
14 II 1947 a.
EdLaipaik
Kallemäe ag
Saaremaa.
Eesti_Teaduste_Akadeemia (ERA.5275.1.68)

Lehekülg 83
Sm. Kilvits
ENSV TA ühiskonnateaduste sekretär.
Viibisin 22. - 24. juunil 1947. a. Teaduste Akadeemia
esindajana Petroskois, kus esinesin ettekandega "Kaleva-
la mõjutustest Kalevipoja geneesisele" 100.a. Kale-
vala-juubeli ettevalmistamise teaduslikul sessioonil
Võtsin osa Kalevala pidustuste nõudpidamisest koos
Karjala-Soome ja Leningradi esindajatega. Tagasisõi-
dul töötasin kaks päeva 24.-26. VI-47. Leningradi üle-
venemaalise Geograafia Seltsi arhiivis.
Eelmainitud sõidust esitasin pikema aruande koos
lisadega ENSV TA keele ja Kirjanduse Instituudile
esinesin 19.VIII Instituudis ülevaatega Petroskoi 100.a.
"Kalevala" juubeli ettevalmistamise teaduslikust
sessoonist ja avaldasin: "Ettevalmistusi "Kalevala" 100. aasta
juubeliks [Õhtuleht 9. VIII 1947, nr. 185, lk. 4, v. 4-5.]
Petroskoi nõupidamisel sooviti Eesti NSV poolt:
1. välja anda album Kalevala-sisuliste uurimistöödega
2. Trükis avaldada Kalevala uues tõlkes uute illustrats.
3. Pidada loenguid Kalevala 100. a. juubeli puhul Tartu
ülikoolis ja võimaluse korral neid korrata Tallinnas.
Mina sain ülesandeks esitada Keele ja Kirjanduse
Insituudi ettepanek R/K Iluk. ja Kunst. dir. sm. Siira-
kule: kirjastada "Kalevala" selle 100. a. juubeliks uues
tõlkes ja uute illustratsioonidega. Esialgu dir. Siirak
andis sellele ettepanekule põhimõtteliselt jaatava vastuse.
Teiseks koostada ettekanne ja see ette kanda Petroskois
1949. a. aprillis teemal: "Kalevala laulikud". Vasta-
va teema registreerisin ja sellest teatati Instituudi kaudu
Eesti_Teaduste_Akadeemia (ERA.5275.1.47)

Lehekülg 3
1.
Väga austatud Sms Akadeemik.
Saadan kaasa lisatult Teile Kui
üldtunnustatud ajaloolasele mõningad
ajaloolised dokumendid aa. 1812-1846
mis kuuluvad Napoleoni sõdade, Hispaania
partisaniliikumise ja selle järelaegadesse
Oma lahingteekonnast Punaarmee ridades
sain need ühest purustatud Saksa, Soomus
transportöörist 1945a aprillis Fürstenvaldes,
Oderi ääres.
Juhul, kui need evivad Teie, või
ENSV. Teaduste Akadeemia ajalooteaduslike
asutuste suhtes väärtust, olen nõus need
loovutama selleks. Võimalusel palun
arvestada neid tasuvääriliseks. Sel juhul
saadan järgnevalt veel sellelaadilisi, ca
20 üksust-eksemplari
Osa neist olen juba varem saatnud NSVL
Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudile
/Moskva ja Leningradi osakonnale/ kust
lubati nende ajaloolise väärtuse selgitamisel
maksta vastav tasu.
Palun Teie poolt selgitust nende väärtuse
suhtes ajalooliste dokumentidena.
12 II 1947 a.
Kõige austusega
Ed Laipaik
Kallemäe ag
Saaremaa

Lehekülg 22
20.
Lgp.
sm. J. Bachmet.
ENSV Teaduste Akadeemial tuleb pöörata
Lääne maakonna Täitevkomite pool järelpärimisega,
mida on saanud Pürksi raamatukogust.
Vastava teate saamisel (juhul kui raamatuga
on veel täelikult olemas) tuleb esineda
Ministrite Nõukogulle vastava korralduse
andmise taotlusega. Kuna siin asjamist
on toimetanud Akadeemia, siis tuleks temal
see küsimus lahendada lõplikult. Vastavalt
sellel tagastan materjali
17. VI 42
RicToom
NAE_ERA_R-1018_Narva_Linna_TSN_Taitevkomitee (ERA.R-1018.1.293)

Lehekülg 8
Wäljavõte:
327
20. märtsil 1941.a. Narva linna majade natsiona-
liseerimise komisjon koosseisus:
Esimees: sms. Adolf Roode
Liikmed: 1. juurde kopteeritud liige Ivan Sorokin
2. sms. Raffail Piljukov
Sekretär: sms. Mihkel Ese.
natsionaliseeritud majade bilansse läbivaadates otsustas:
3. Narvas, Malmi tän N7 paikneva maja bilanss
kinnitada, kuna sama maja endine omanik
Abram Schapiro ei ole võlgasid üles annud.
Esimees /allkiri/ A. Roode
Liikmed: /allkiri/ I. Sorokin
/allkiri/ R. Piljukov
Sekretär: /allkiri/ M. Ese.

Lehekülg 10
Maja natsionaliseerimise akt.
Eesti NSV ajutise Ülemõukogu Presiidiumi seadluse suurte majade natsionaliseerimise
kohta (ENSV Teataja 1940, 37, 433) alusel natsionaliseeritakse Narvas, Malmi
(linna või asula ja tänava nimetus,
tn. nr. 7. asuv elamu ühes korvalhoontega
kus maja asub ning maja ja kinnistu nr.)
krunt nr. 13. Kinnistu Nr. 14.
Kui natsionaliseeritud maja ja selle päraldiste ning varade tegeliku ülevõtmiseni volitatud
usaldusmehe poolt jäävad need senise omaniku, valdaja või nende asemikkude järelevalve alla.
Viimased on vastutavad maja ja selle päraldiste ning varade eest. Senised omanikud, valdajad või
nende asemikud on vastutavad kõikide kahjude eest, mis majale ja selle päraldistele ning varadele
võivad tekkida nende kahjustava tegevuse või tegevuseta oleku tõttu.
Ühtlasi on majaomanikud, valdajad või nende asemikud kohustatud eeltähendatud ajani
täitma linnade ja maakondade kommunaalmajanduse osakondade poolt antud korraldusi.
Narvas "20" jaan. 1941. a.
Natsionaliseerimiskomisjoni esindaja:
Majaomanik, valdaja või asemik:
Majahoidja:
Õiendus: Endine majaomanik Abram Schapiro
keeldus aktile alla kirjutamast, mispärast
puudub aktil tema allkiri.
NAE_ERA_R-1018_Narva_Linna_TSN_Taitevkomitee (ERA.R-1018.1.183)

Lehekülg 8
Jaama tn. 3.
Morein Heinrich ja
kaasosan.
Wallas-wara.
1. punane lipp
1 EVR lipp
1 raud kang
1 raud labidas
1 puu labidas
1 tänava puhastuse raud
pesu rull
NAE_ERA_R-1018_Narva_Linna_TSN_Taitevkomitee (ERA.R-1018.1.206)

Lehekülg 4
Joala tn. nr. 14.
Pirowitš Rahil´i
Wallaswara
1. 1 labidas
2. 1 luud
3. 1 kühvel
4 1 kang
5. 1 tänava kastm. woolik
6. 1 tulekahju redel
7. 1 pesu pali
8. 2 riigi lippu
9. 1 1/2 mtr.3 muna kiwe

Lehekülg 5
Kinnistusakt.
ÄRAKIRI.
Kr 8.000 -
Selle akti pealt on võetud: tempelmaksu Kr. 10.45,. akti lõivu Kr. 5. -, kokku
Kr. 15.45, mis Eesti Panga Narva osakonda 13. detsembril 1934a., kviitungi
Nr. 9484 vastu makstud.
J. Hansing. (allkiri)
Notar.
Mina, allakirjutaja, Eesti kodanik Imant Paap. - - - - - -
tõendan ja tunnistan sellega,
et võlgnen Krediit Pangale üks tuhat (1000) krooni. - - - -
mille pealt kohustun maksma temale seitse. - - - - - (7) protsenti
aastas, tasudes neid protsente korralikult poole aasta viisi ette. Võlgneva kapitali
kohustun äratasuma tähendatud võlausaldajale või igaühele käesoleva pantkirja
seaduslikule omanikule kuue (6) kuu jooksul peale sellekohast ülesütlemist minu
või võlausaldaja poolt. Protsentide mittemaksmise puhul on minu võlausaldajal
õigus võlgneva kapitali tasumist ka ilma igasuguse ülesütlemiseta nõuda. Selle
võla, protsentide ja võimalikkude kulude ja kahjude kindlustuseks pandin mina
oma kinnisvara Narvas, Juhkentalis, Joala tän. politsei Nr. 14.
krundi Nr. 166, kinnistu Nr. 135,.
ühes kõikide selle peale kuuluvate ehitustega ja muude päraltolemistega, avalda-
des oma nõusoleku käesoleva pantkirja kinnistamiseks ülaltähendatud kinnisvarale.
Kõik kinnisvaral leiduvad ehitused kohustun vähemalt võlasumma suuruses tuleõn-
netuste vastu kinnitama ja kinnitusdokumendid minu võlausaldajale, tema nõudmise
korral, edasiandma. Käesoleva pantkirja kinnistamise toimetuse usaldan Narva
notari Johan Hansingi hooleks: edasivolitamise õigusega.
Narvas, 12. detsembril 1934 a.
Imant Paap. (allkiri)
1934 aasta detsembri kuu 12. päeval. Not. reg. Nr. 2268.
Mina, allakirjutaja, avalik notar Johan Hansing Narvas, kelle
kontor Peetri pl. Nr. 2, tõendan,et eelseisva pantkirja on minule
tõestamiseks esitanud ja oma käega allakirjutanud minule isiklikult
tuntud õigus ja teguvõimne Eesti kodanik Imant Paap, elukoht, Joala tän. Nr. 14.
(p.k.)
J. Hansing. (allkiri)
Notar.
NAE_ERA_R-1018_Narva_Linna_TSN_Taitevkomitee (ERA.R-1018.1.293)

Lehekülg 9
Malmi 7.
1 Hooneelementide nimetus. I.
2 Vundament. 40
3 Välis ja kapitaalseinad. 40
4 Laed ja põrandad. 50
5 Katus 60
6 Aknad ja uksed. 40
Vaheseinad. 40
Ahjud ja pliidid 40
Mitmesugused tööd: 40
(korsnad, trepid, portaalid.)
25.
Hoone ühiku hind rbl. m3.
Hoovivärav rauast 2,80 X 300 20% 25 rubla
2) Kuurid 15 rubla 60%
3,5,6 kuurid 8 rubla 70%
7) Kuurid 8 rubla 70% ?
Vallasvara ei ole.
NAE_ERA_R-1018_Narva_Linna_TSN_Taitevkomitee (ERA.R-1018.1.171)

Lehekülg 6
Helsingi tn. nr. 12.
Hebrea usuühing.
Wallaswara
1. 1 punane lipp
2. 1 sini-must-valge lipp.
3. 1 puulabidas
4. 1 jääraud kõnnit. puhast.
5. 1 prügikühvel

Lehekülg 20
Oma otsuse põhjal 28. augustist 1922a.
Narva linnavalitsus lubab käesoleval
plaanil näidatud akente ümberehi-
tamist, nagu punase joontega tähen-
datud, kõigiti Tehnika osakonna poolt
ettepandud tingimistel ja nõudmistel
maja seina kinnitamise asjas.
Linnamaks loa eest 250 marka
ära makstud kviit. Nr. 3343 vastu.-
Tempelmaks 10 mrk. tasutud.-
Narvas, 28. augustil 1922 a. Nr. 1881
Linnapea: AVõhmar
Sekretäär:
Korporatsioon_Amicitia (EAA.1794.1.32)

Lehekülg 2
1.
tekkimine.
Tragöödia ja komöödia arenemine Kreekas
ning
Wana Kreeka algeline teaater
/Ainena kasutatud: Th. Zielinski - Wana Kreeka kirjandus./
5dal sajangul e. Kr. s. astub üldhellenliku lüürika
asemele attika tragöödia, see hellenliku kultuuri poee-
tiline astmenäitaja.
Siiamaani oli inimwaim seisnud jumalatega rahu-
jalal, ning hoidus tungimast nende saladusisse; inimese
waim ei tegutsenud weel juurdlewalt.
5da sajangu lõpul on märgata kiiret tõusu kirjanduse,
kunsti ja teaduste arengus, mis saavutas oma haripunk-
ti Periklese ajal s.o. Ateena õitsengul. Teaduse wõidu-
käik mõjutas nüüd ka nähte, et inimmõistus hakkas
juurdlema ja tungima looduse sügawaimaisse saladusisse;
inimene hakkas tundma enese wõimu looduse ning elu
üle ja püüdis oma elu mõistuse ja tahtega kooskõlla wiia.
Kõik üliloomulik ja raskepärane, millesse inimmõistus veel
ei suutnud tungida weeretati jumalate pääle. Nüüd aga
hakkab sarnane seisukoht kaotama oma kindlust ja
wõimu. See, millele inimene oli siiamaani vastu vaid -

Lehekülg 3
2.
lematult allunud, muutub nüüd ja wõtab hoopis
teise pöörde. Inimwaim asub juurdlewale rajale ja
hakkab jumalais nägema waenulisi ja tumedaid jõu-
de, mis inimest takistavad transtsendentset seletamast;
inimene algab wõitlust selle tumeda, tajumata jõuga.
5da sajangu traagikud käsitavad suhet inimese
ja jumala, vaba tahte ja sunni, teaduse ning usu vahel;
olenedes kõigest sellest satuwad juba teadus ja usk
wastollu. Inimmõistus wabaneb usulistest illusioonest
ja hakkab juurdlema elu ja seda ümbritsevaid
nähteid. Tekib kirglik tung mõista seda pimedat,
salapärast jõudu, ning tungida sellesse n.n. "Saatusesse
Tähtsamaid Kreeka traagikuid on Aischylos, Sophok-
les ja Euripides. Kui geniaalsed poeedid mõistavad
nad tolleaegset ajawaimu osavalt omis teoseis kuju-
tella; süvenedes neise küsimustesse otsivad nad omis
loominguis neile wastuseid; küsimused keerlesid pea-
miselt saatuse olemasolu määrangu ümber.
Tragöödia wõrsus wälja Dionysosele pühendet
kiidulauludest n.n. ditürambidest, milliseid katkestasid
vahetewahel jambilised jutustused Dionysose elust,
mida kandis ette 12 liikmeline koor + 1 näitleja.
Korporatsioon_Amicitia (EAA.1794.1.32)

Lehekülg 4
3
kõiki neid wastastikkuseid ettekandeid saatsid teatud
liigutused, milles peitubki algeline dramaatiline ele-
ment. Dionysosele pühendatud ditürambes esine-
sid tegelased riietatud satrüüridena (metshaldjad)-
Dionysose armsate seltsilistena. Et näitlejad esine-
sid pool inimese, pool kitsena riietatult, siis hakati,
nende laulu ka kitselauluks - tragöödiaks ni-
metama (tragas - kreeka k. kits, sikk.)
Need Dionysosele pühendatud hümnid - dituram-
bid kandsid tol ajal orgialist iseloomu. Metsikus
joowastuses andus rahwas kewadjumala ja wiinamä-
gede ning wiinamarjade kaitsja Dionysose ülistuse-
le. Kewadisel Bakhanaaliail kõlasid dityrambid
ja woogas kirevalt riietatud inimmass, mis wäga
sarnane praeguse aja karnewaalile: Kirevais vär-
wes kanti ringi sümboole, mis pidid kujutama kevad-
jumalat Dionysost ja wiinajumalat Bachhust,
sest mõlemaist peeti ühevõrra palju lugu, olid nad ju
mõlemad elujõu, rõõmude sütitajad ja ülikülla-
se inspiratsiooni andjad ning sisendajad
kui piinas külm tali
mil puudusid, viinamarjad
Pääle lõbujumaluse oli Dionysos ka kannataja, sellepä-
rast kostsid ditürambest ka kurvad helid, mis hiljem

Lehekülg 5
7.
saidki tragöödia areng-elemendiks. Sageli esinesid
laulmängudes Dionysose rännakute piinad ja kanna-
tused. Harilikult tragoodias tegelane wõitleb kas mingi-
suguste sise- wõi wälisteguritega. Kreeka tragöödiais suu-
remalt jaolt ei wõida kangelane, sest kreeklastel
oli arvamine, et saatuse poolt on kõik paratama-
tult ettemääratud.
Tõsise tragöödia, kui kunstiteose õitseng algab alles
Aischylosega, kes sai Ateena traagilise näitelawa sea-
duseandjaks. Oma seitsmekümne aasta vältel kirju-
tas Aischylos 80 näidendit, milledest meie päiwini
säilinud waid üks triloogia ja üks tragöödia „Pärs-
lased".
Oma tragöödiad, mis esialgul tõepoolest ainult lüü-
rilis-eepilist laadi kantaadid olid, ilma dramaa-
tilise tegewuseta ja tegelaste karakteristikata, ühendas
ta kolmekaupa, ning leidis niiwiisi wõimaluse
wäljendada ühte sündmustikku kolmes pildis; sar-
nast tragöödiate süsteemi nimetas ta triloo-
giaks.
Teine tähtsam diamaturg tol ajajärgul oli
Sofokles. Tema kui Aischylose õpilane täiendades
Korporatsioon_Amicitia (EAA.1794.1.32)

Lehekülg 6
5.
Selle triloogiat, muutes üksikud tragöödiad
iseseiswaks terwikuks. Ta toob esimesena lawale kolme
inimese dialoogi endise kahe asemele. Sofokles on
see, kes andis tragoodiale dramaatilise wormi. Üldse
on tema dramaatiline toodang umbes 120 tööd, milledest
tähtsam ja parem on "Kuningas Oedippus", milles
käsitellakse tähtsaid elu ja moraali küsimusi; pea-
tegelane on siin reaalne, vaba tahtejõuga isik.
üldse kujutab ta omis töis wõistlust vabatahte ja
jumalate vahel; kuid ka tema töis jääb veel esime-
ne alla sellele müstilisvaenulisele jõule. Sofoklese tööde
karakterjooneks on tragöödiate inimsustamine, huvi-
äratamine tahte ja kirgede vastu, mis usulise illusi-
ooni ja jumaliku tahte ettemääramise suruvad
rikkalikust
taha plaanile. Tema loomingust on tänapäevani
säilinud vaid 7 teost, mis äärmiselt väike võrreldes
tema suure loominguga.
Kolmas tähtsam dramaturg oli Euripides, kes
täiendas omis näidendeis, nagu Sofokleski, tegewust
ennast, kui ka üksikute tüüpide karaktereid.
Tema tööd annavad veel traagilisema kuju ja kirgede
ning tunnete kirjeldus astub esiplaanile.

Lehekülg 7
Euripides oli see, kes andis rahwa usule surmava hoobi,
nimelt
ta tungis lähemale elule ja maaelule; juba tema
dekoratsioon on kirewam; nii leidul temal ka temp-
li sisemus, elutuba j.n.e. Ka lapsi toob ta näite-
lawale. Euripidese tugevam külg on üksik stseen,
ta oli esimene, kes lõi korrapärase proloogi; kes, kui
tragöödia keerdsõlm muutub juba liiga keeruliseks, la-
hendab selle eessõnas.
Euripides on kirjutand 18 tragöödiat; pääle selle
on tal üks satüüdraama "Küklop". Tragöödiaist
tähtsam on: "Medea", milles kujutatakse äratõugatud
naise ja ema kättemaksu. Wähe on aga neist säi-
linud meie päivini.
Teine tähtsam wool, mis puhkes samuti
5dal- 4dal sajangul e. kr. s. oli komöödia.
Piir komöödia ja tragöödia vahel on saanud meile
kaunis kõikuvaks, sest komöödia arenes ühes tra-
göödiaga; ta wõrsus nimelt kahest juurest: esimene
oli olustiku stseen, iseloomult moonutuslik, näo-
katetega, teiseks juureks oli süüdistav laul.
linna
Dionysose pühadel ilmusid viinapärmiga kokku-
määritud nägudega isikud, kes viinastunud
Korporatsioon_Amicitia (EAA.1794.1.32)

Lehekülg 8
7.
awameelsusega pilkasid omi rõhujaid.
Oli kaks koori ja kaks korüfeed, kes vastas-
tikku laulsid ja kõnelesid. Näitlejad olid mitme-
sugustes maskides, mis enamasti mõnda kaas-
kodanikku karikatuuris meele tuletasid. Nii
omas komöödia nime just sellest lõbusast selts-
konnast. (komos - kreeka k. pidulik lõbus seltskond).
Tolle aja komöödikuist võiks nimetada Kratinost,
Epicharmost ja Aristofanost. Viimane on neist
tähtsaim, millega piirdume ja kelle töist on säilinud
meie päivini ka kõige rohkem.
Hiljem areneb välja süüdistavast laulust polii-
tiline komöödia, mille esindjana omab Aristofa-
nos tähtsa koha maailmakirjanduse/ aegloos.
Tema tegewus ulatub 5da sajangu lõpust kuni
4da sajangu alguseni. See ammutamatu vilja-
kus ja taltsutamatu fantaasia väljendub kõigi
eba tõenäolikumate ainete ja asendite välja-
mõtlemises. Omas teoses "Ratsanikud" pilkab ta
tolleaegset demagoogiat. Naeruvääristab tolleaeg-
set demagoogi Kleoni, kes järgnes Periklesele, ning
oli Peloponesose sõjajuht. Omas teises teoses

Lehekülg 9
8.
"Linnud", mis sisult muinasjutuline, esineb terav
pilge vanade jumalate üle, siin piitsutakse va-
nu kombeid ja tõekspidamisi, siin naeruwääristak-
se täielikult vanu jumalaid.
Lõpuks võiks veel öelda, et kreeka komöödia erineb
meie omast õige palju. Siin ei käsitatud mitte üksi
kergeid humooriküllaseid aineid; kreeeka komöödia
põhimõtteks oli satüür, teraw pilge. Toodi esile ja
piitsutati rängalt isegi tähtsaid riigimehi ja kõrge-
maid ametnikke, toodi esile nende nõrku külgi,
mida pilgates laiemale rahwamassile näideldi.
Ajaloo kirjanduslikust waatewinklist tuleb eriti
kahjatseda seda, et meile pole hoidunud olustikulise
komöödia näiteid vana- ja kesk aegjärkudest, ning
me ei wõi sel moel näidata, kui võrd etteval-
mistawat vaeva kulus seks, et saavutada seda rea-
lismi kõrgust elava elu kujutuses, mida me-
paneme tähele uue aegjärgu toodanguis.
Lõpuks peatun veel vana algelise kreekateaatri
juures.
Kreeka teaater sai alguse juba V sajangul
kewade jumala Dionysose auks peetawail pidudel esi-

Lehekülg 10
9.
neti tolleaegsete dramaturgide töödega.
Teaater asus vanal ajal Ateena mäe nõlwakuil, kus
inimesed istusid puu telinguil ringi ümber orchestra.
Näitelawal esines kaks osa koor ja näitlejad. Kuna
tegewus sündis kõik kulisside taga, millest käsk-
jalad näitelawale teatust tõid, sarnanes esialg-
ne näitlemine deklamatsioonile.
Arwestades teaatri suurusega, kuhu mahtus umbes
35000 inimest ja et ka waatlejate tähelepanu köi-
ta kandsid näitlejad suuri karaktermaske, jalga
aeti hiigla suured kõrgekontsaga puukingad
n.n. koturnid, ning kätte tõmmati suured kin-
dad, sääl juures olid rind kõht ja jalad pak-
sult polsterdatud; üle selle kanti võimalikult kire-
et näida võimalikult suurtena
waid maani ulatawaid riideid. Näitlejaiks olid
waid mehed, kes ka naiste osi etendasid.
Intiimid mõjud ei seisnud esikohal, sest miimi-
ka oleks nii kui nii sellele suurele waatajaskon-
nale kaotsi läinud. Seisukorra päästis siin n.n. ka-
raktermask, mille suure suuavause kaudu võis
kõnelda nii, et ka kaugemalolijad teda kuulda
võisid (n. n. pikendatud suu). Iseenesest mõista
Korporatsioon_Amicitia (EAA.1794.1.32)

Lehekülg 11
10
oli sarnane näitleja äärmiselt kohmakas, mille
tõttu puudusid näitelawal ka suuremad lii-
kumisstseenid; nagu eelpool tähendatud sündis
liikumine ja tegewus kulisside taga, millest näite-
lawale teateid tõid käskjalad.
Seega olid siis etendused kreeka teaatris roh-
kem eepilis - lüürilist laadi, kuna traagiline sün-
dis näiteseinte taga. Etendusi anti harilikult suur-
tel pühadel, mil lawastati isegi korraga 3-4 au-
tori tööd. Etendused kestsid sageli 3-6 päeva jär-
gemööda. Rahwa hulgast waliti 5 kohtunikku,
kes pidid ettekantud tööde eest auhinna mää-
rama parimale tetraloogiale.
Kreeka teaatril oli kolm ust : vasakpoolne
uks tähendas linnast tulemist, keskmine kuninga-
lossist ja parempoolne uks tähendas, et näitleja
tuli kaugemalt rännakult.
Hilisem teaater, mis oma arhidektuurilise kuju-
sai IV a. s. ekr. koosnes kahest pääosast - teaa-
ter kitsamas mõttes ja näitelavaline osa. Esime-
se osa moodustab poolringi kujuline astmestik
ümber poolsõõrilise orchestra, kus teaatri pub-

Lehekülg 12
11
likum istus; teine osa - näitelava asus nelja nur-
gelisel põrandal, millele fooniks teaatri hoone
eeskülg.
Kreeka teaatri alustajaks algelisel kujul loetakse
muinasjutulist Arioni, kelle isik aga ajalooliselt
kindel pole.
Sarnane on lühidalt vana Kreeka algeline
teaater, millest aegade jooksul võrsus/ välja/, arenes
välja uus, moodne aja nõudeile igatepidi vastaw
kunstitempel - teaater, kus näitlejad libisevad
silmi eest mööda lavalise kergusega, mitte aga
suurtes karaktermaskides, polsterdatud ihuliikme-
tega, nagu wanas kreeka emakeses teaatris.
Lõpp
Oru_vallavalitsus (EAA.2602.1.9)

Lehekülg 13
Kõrgest Auustatud
Haapsalu jaoskonna talu-
rahwa asjade kommissarihar
härrale.
2. Mihkli kuu päewal 1899 aastal
tegi Orro walla talitaja Hans Hinnubert
peremeeste kohta niisuguse määruse et
meie peame Orro koolimaja kütmiseks mui-
st 4. ruut jalga ja muist 2 ruut jalga halu-
puid koolimaja juure wiima ja kui meie seda
ei tee siis meite kääst 10 kop. jala pealt sisse
nõuda. Selle otsusega ei ole meie mitte rahul
selle pärast et niisugust koormat ei woi mitte
talitaja üksi rahwa peale panna ja ära
jautada rahwa peale, waid se on woli kogu
teha ja ehk kül wolikogu 1892 aastal wiina
kuu sees on otsuse teinud, et Orro walla Õige
ja Luteri usulised peawad seda kooli maja
kütma, aga wolikogu ei ole iialgi otsustanud
mis suguse kraamiga kütta ja et kui palju
puid ja kui palju hagu peab saama küt-
miseks kooli wiidud ja üle üldist tarwis
minewat halu puude ja hagu summat
jautanud, siis oleme meie alati hagu nii palju
wiinud, kui tarwis on olnud, mida meil
omal on, aga halu puid ei ole meil omal
ja selle pärast ei ole ka kooli olnud wiia.
Kui selles koolis walawalitsus asus, siis
sai raha eest halu puid ostetud, millega ka
kooli ruumid said soojentud, mile peale
siis nüüd talitaja Hennubert oma
Oru_vallavalitsus (EAA.2602.1.156)

Lehekülg 10
3/VIII. 907
705.
8
Wäga Auustatud
Oru walla talitajale
Hra J. Olmann.
Täna lugesin Eesti nädala
lehest "Aeg" kuulutuse, et
Oru wallas 2 kooliõpetaja
kohta saada olewat: "Keedikal"
ja "Uuglal". –
Palun alandlikult Teid
Wäga Auustatud Herra J. Ol-
mann lahkesti mulle wõima-
likult ruttu teadustada
tahta: 1) Kui suur on, ehk oli
palk kummagile kooliõpetajale
ülemal nimetatud koolides,
Kas puhtas rahas, ehk kooli-

Lehekülg 23
18
Oru wallawalitsusele.
Tähele pannes, et Oru ka-
heklassilise ministeriumi koo-
li-maja juba mitu aastat
tagasi on ehitatud, aga tema
juures ometi igasugused kõr-
walised hooned puuduwad,
mis iga koolimaja juu-
res tingimata peawad ole-
ma, oleme meie, nimetatud
kooli kooliõpetajad J. Jü-
risson ja J. Albert sunni-
tud wallawalitsusele järg-
mist ettepanekut tegema,
mida wolikogule aruta-
da anda paluksime. Meie
soowime esiteks, et kooli-
maja juurde weel täna-
Oru_vallavalitsus (EAA.2602.1.9)

Lehekülg 25
Nimi, isanimi, ja liignimi
Wanadus Kust külast
1) Hans Jani poeg Taalmann 85 a. Rodsikül
2) Jaan Jüri poeg Klemann 74 a Mõisa külas
3) Mard Hansu poeg Künarpuu 73 a - - -
4) Madis Mihkli poeg Plink 77 a - - -
5) Hansa Hanso poeg Berk 71 a - - - -
6) Jaan Madise poeg Neiau 82 a - - - -
7) Hans Aado poeg Wilik 82 - - - -
Wedra abimehele
Kirjutage selle lehe teise poole
peale kriipsude wahele nende
inimeste kohta, kes üsna pimedad on,
ehk nägemine nii kehw, et ilma prillita
lugeda ja kirjutada ei wõi, kostused
ja muretsega see leht siis jälle walla-
majasse neljapäewaks 16ks Paastu
kuu päewaks, tagasi.
Talitaja Paalmanni käsu peal
Kirjutaja Johwessart.
Oru_vallavalitsus (EAA.2602.1.156)

Lehekülg 11
maade suurus ja 2) missugu-
seid tingimisi peab Oru walla
wolikogu kooliõpetajate
walimisel silmas?
Wastuse jauks lisan margi
siia juurde.
Teie Auuwäärt wastust
tungiwalt lootma jäedes
Alandlik paluja
Kooliõp. A. Miil
Wakkul,
1sel Lõikuse k. p. 1907 a.
Adress: Kooliõp. A. Miil,
Wakkul, Ap. Em. Daro.
Heinneer, ka A. Wans-
Rakweres 3. aug. 1907.
Auustud Oru walla
walitsus ja herra Olmann!
Palun mind üheks, Uugla
ehk Kedika kooli, kanditaatiks
lugeda. Siis: Saatke nende
koolide üle lähemaid teateid.
Kui suur on palk? Kui mitme
wersta tagant käiwad lapsed
koolis? Kui kaugel on koolimaja
jaamast, linnast ja kirikust?
Mina olen 8 aastad walla
kooliõpetajaks olnud. Hariduse
olen Rakwere III. klassilises
linna koolis saanud. Laulu,
näitemängu ja muusikat
tunnen; seltsielust olen osa wõtnud
tegewa liikmena. Lõpeks, olge
nii head, teatage mulle kas
sinna ülepea walikule sõita
maksab? Ehk on teisi palju. Auustusega.

Lehekülg 12
Oru walla walitsusele
Tallitaja hr. J. Olmann.
Rahwakoolide inspektorilt herralt
Schumakowilt teatust saades, et teie
wallas kaks kooliõp. kohta Udenküla ja
Keediku kooliõpetajat soowiwad paluk
sin teatust, kas ja millal on walimised
ehk, kui walimisi ei ole, mill wõiks siis
kohja soowija kindla otsuse tegemisek
senna ilmuda wõi, mis küll kauge ma
parast tublim oleks ehk kirjalikult
asja selgeks teha. Ühlasi palun ka
palga suurust teada saada (ja kui
ehk weel midagi iseäraliku tingimist
on siis ka neid).
Olen Hapsalu linnakoolis õppinud
ja seal samas ka pedagogika kursused
lõpetanud.
Wastust oodates
auustusega
Pr. Kohtitski
P. S. Wabandage, auustatud herra, et Teit
isiklikult tülitama pean aga, ma loot-
sin nii rutem wastust saada kui walla
walitsusele adresserides. Olge tõeste nii
tänuwäärt ja wastake wõimalikult rut
mille eest oma südameliku tänu juba
ette ära saadan.

Lehekülg 13
Oru walla kirjutaja herrale.
19 12/XIII 07
Austatud J. Olmann!
Lehes oli kuulutus, et
Ungla ja Keedika koolide-
le kooliõpetajaid tarwis on,
Mina tegin kooliõpeta-
ja eksami läbi ja mine-
wal talwel olin Tallin-
nas asetäitjaks kooliõpe-
tajaks mõne kuu; no seekord
olen ma ilma kohata.
Palun saatke mulle tea-
tus, kui palju kumbgi
kooliõpetaja palka saab.
Palun kirjutage nii ruttu kui
wõimalik
Minu adr: Ap. sm. Keddepr Baroomb
Asekiid 3 sadida Andnell. Auu paklikult Kuuli

Lehekülg 24
wu sügisel kõrwalised hooned – puu-
kuur ja lehmalaut ehitataks ja 2) meie
korterid seestpoolt ära krohwi-
taks wõi tapeetidega üle löö-
daks.
Koolijuhataja J. Jürisson
Kooliõpetaja Joh. Albert
Oru_vallavalitsus (EAA.2602.1.9)

Lehekülg 22
Uugla abi mehele
Kirjutage selle lehe peale teisel
poolel kriipsude wahele nende
inimeste kohta kostused, kes üsna
pimedad on, ehk nägemine nii
kehw, et ilma prillita lugeda
ja kirjutada ei wõi ja muret-
sege see leht siis jälle walla-
majasse neljapäewaks 16ks.
Paastu kuu päewaks tagasi.
Talitaja Paalmanni käsul
Kirjutaja Johwessart
Oru_vallavalitsus (EAA.2602.1.156)

Lehekülg 17
1907.
Auustat Herra!
Palun, olge nii head ja teatage,
kas inspetktori herra on mind Uugla
kooli peale kinnitanud? Minule ei
ole selle asja üle sennine weel
midagi teadustatud, aeg on juba
warsi käes, et sinna kolida. Mina
saatsin hr. inspektorile ka ise oma
poolt palwe kirja. Mis pean ma selles
asjas ette wõtma j.n.e. ? Kas Küdika
on kinnitataw? Terwitades H. Laobreg.
14
Palwe
Oru walla walitsusele.
Olen kuulnud, et Oru wallas
Uuküla kooliopetajat ei ole
Inspektori herra mitte ära kin-
nitanud, palun mind selle
koha kooliõpetajaks walida.
Kui oleks walla walitsusel
wõimalik jätta 29maks septem-
briks walimist, sellepärast
et mina saan oma eksami
alles 25maks septembriks läbi
Palun minule teatada
Sinalepa walda.
Auupaklikult
Kooliopetaja A. Krabi