Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 28
jubba kohhe maia ülles ehhitada.
Koos ollid wollimiehhed: Jürri Kaljo
Prido Maker Jürri Simon
Mihkel Liwa Karel Nurms
Kustas Sass
Tallitaja.
Kirjotaja: J. Spuhl
2
Mäewalla wollimeeste koggo tulli kokko nou
piddama Maggasi aida lahti teggemisse
pärrast: Et peab sama tännawo kewwade
antud aidast perremeestele wahhetada parremaks
wiljaks 14 tsetwerti, se on igga perre peale
pool tsetwerti rukkid; ja ka laenamisse
peale woib jubba tännasest päwast sa-
dik aita lahti tehha, ja waestele ei sa
mitte tännawo aida summast antud, waid
sest mis wald sisse maksnud.
Koos ollid wollimehhed: Jürri Kaljo
Jürri Simon Prido Maker Mihkel Liwa
Kustas Sas Jürri Walgemäe maggasi mees
Tallitaja Andres Kellemet Mihkel Spuhl Jakub Wuus
kirjotaja J. Spuhl
4. Jürri
3 Wollimeeste koggo tulli kokku noupiddama.
K. p. 1877.
Kolimaia ehhitamisse pärrast; siis on
nemmad nou piddanud, et se maia kattus
jääb wanna ja peab sarikade ja krants
pudega ühhes sama ülles tõstetud ja
siis seinad senna olla ued tehtud ja
sissepoolt tubbade olleminne parem
sisse jaggatud, nenda, et kaks tubba
keigist jääb, et siis ruum mõllemis ennam
rumikam ja se kolmas tubba ärra kaub;
ja on arwand Juhhan Spuhli selle eh-
hitamisse jure ja lubbawad temmale
60 koppik päwas.
Juhhan Spuhl on wollimeeste koggo ees
sedda ehhitust ennese peale wõtnud ja
on agga nii kaua ehhitamis jures töös
ja seab keik korra järrele töle, kui
seinad jubba üllewel on, siis jääb ilma
meistrita koolmeistri üllewatamisseks.
Koos ollid: Jürri Kaljo Jürri Simon
Prido Maker Mihkel Liwa Kustas Sass
Andrus Kellemet Jakub Wuus Mihkel Spuhl
Kirjotaja J. Spuhl

Lehekülg 29
11. Wina
4 Wollimeeste koggo tulli kokko pearahha
ja walla maksude jaggamisse pärrast.
Siis on nemmad arwand makso arrolisseks
liikmeks 13 - 60 aastased meeste rahwas kel-
le peale keik maksud sawad jaggatud ja on
saand luggedes rewisioni järrel 147 meest
pearahha 1877 II pool 205 rubla arwatud
Jakub Tenus wälg, kes Kaukasia te peal
ärra surnud 1868 aastal ja wõlga 3 rubla
16 koppik, kihhelkonna kohto kirjotaja palk
6 rubla arwatud walla kirjotaja palk 10 rubla;
keik kokko walla peal 224 rubla 16 koppik
igga mehhe peal 1 rubla 53 koppik igga
maksisse ärranis: pearahha 1 rbl. 39 1/2 koppik
Jakup Tenus wõlg 3,16 kopp. igga mihhel, peale
2 koppik, kihhelkonna kirjotaja palk 6 rubla
igga mehhel, peale 4 koppik ja walla
kirjotaja palk 10 rubla, peale 6 koppik
igga maksja liikme peale.
II On wollimeeste koggo kolimaja
ehhitusse kullu ülles arwand, mis
mis selle ehhitus jures on ülles läind
49 rubla 16 koppik ja peab sama
üllewataja kohto lubbaga laeka
rahhast wälja makstud ilma walla
taggasi maksmisseta.
Koos ollid wollimehhed:
Jürri Kaljo Jürri Simon Prido
Maker Mihkel Liwa ja Rein
Lao tallitaja Andrus Kellemet
Jakub Wuus ja Mihkel Spuhl
kirjotaja: J. Spuhl.
Kihelkonna kohtus läbi waadatud d. 10te Januar 1872
Riddali kihelkonna kohtu Herra öögesait
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 30
Kupääw
No
13. Küünla
1.
Mäewalla kohtumaiase tullid kokko, wollimees-
K. p. 1878.
te koggo tallitaja kässo peal, Kronomaksusid
ärrajäggama.
I. pole pearahha 1878 aastal on walla peal
maksa 202 rbl 90 koppik.
ja "– - 1-1 rbl 50 "–" pollitsei teendri palk
ja "–" 1 rbl 20 "–" Mawalla kulutaja rahha.
Kokko 205 rbl 90 koppik
Wollimeeste koggo on maksja liikmeks
arwand 60 aasta ja 13 aasta wahhel meeste
rahwa hinged ja on rewisioni järrel saand
(üks sada nellikümmen kaks)
maksjaid liikmid 142 meest; siis on igga
mehhel maksa + 1,45 koppik.
710
568
142
205,90 koppik
Koos ollid wollimehhed: Jürri Kaljo,
Jürri Simon, Prido Maker, Mihkel Liwa
Rein Lao ja Karel Nurms.
Tallitaja: Andrus Kellemet
Mihkel Spuhl
Jakub Wuus
Kirjotaja: J. Spuhl.
Kupääw No
29. Jürri
2
Mäewalla kohtomaiase tullid kokko wollimeeste
K. p. 1878.
täis koggo tallitaja juhhatusse al uut wallakoh-
tu wannemad wallitsema; sest kohtowannem Andrus
Spuhl on omma käest tallo kohha ärra annud ja
ei woi sepärrast ennam sedda ammetid piddada.
I Tullid ette mõisa sullaste sadik:
Mihkel Wuus.
II. Perremeeste sullaste sadikud:
Prido Maker
Jaan Lahhe
III Wabbadmeeste ja omma käepeal meestest:
Juhhan Spuhl
Jakub Sass
Mihkel Lahhe
V
Kohhapiddajad perremehhed:
Mihkel Reets IIII
Hindrek Reets II
Jürri Kaljo I
Jürri Walgemäe III
Juhhan Kellemet II
Karel Kellemet

Lehekülg 34
Wollimeeste koggo on arwand maksja
liikmeks 60 ja 13 aasta wahhe mehhed
maksjaks; ja on saand rewisioni järrel
luggedes 143 meest, kellepeal on jaggatud
II pole maks 1,54 koppik igga liikmel maksa.
572
715
143
220,22 koppik
Koosollid wollimehhed: Jürri Kaljo,
Jürri Simon, Prido Maker, Mihkel Liwa,
Rein Lao ja Karel Nurms.
Allakirjotand tallitaja:
Andrus Kellemet XXX
Mihkel Spuhl XXX
Jakub Wuus XXX
Kirjotaja J. Spuhl.
Kihelkona kohtus läbbi waadetud
21 Talwek. p. 1878.
Kih. K. wanem Jolgeoket
Näri 13.
1
Mäewalla kohtomaiase tullid kokko
wollimeeste koggo, nou piddama, kuida
Krono ja walla maksud wallameeste
peale ärrajaggada:
Mäewalla pool pearahha I pool 1879
aastal on 202 rubla 90 koppik ja pole
aasta walla kirjotaja palk 10 rubla ja
pollitseiteendri rahha 1 rbl. 20 koppik
ja Mawalla kulutaja rahha 1 rubla 50 kopp.
kokko nelli makso 215 rubla 60 koppik.
Mehhi on arwatud luggedes rewisioni
järrel 60 ja 13 aasta wahhe; ja on
saand luggedes 141 meest; igga mehhel
1 rubla 53 koppik maksa selle pole
aegas. Koos ollid wollimehhed:
Mihkel Wuus Prido Maker Juhhan Spuhl
Hindrik Reets Jürri Walgemäe
Ado Kolga Tallitaja: Jürri Simon
Mihkel Liwa XXX Juhhan Kaewend
XXX
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 35
1879
Kuu päew
No
Wina
8
Mäe walla kohtumaiasse tullid
kokko, wollimeeste koggo, nõu
piddama, kuida Kronu- ja walla-
maksud wallameeste peale tulleb
ärrajaggada:
I. Mäewalla pool pearahha II pool
1879 aastal on 202 Rbl. 90 cop.
ja pole aasta walla kirjutaja
palk 10 rubla, ja kihelkonna
kirjutaja palk 6 Rubla; kokko
3 maksu: 218 Rbl. 90 cop.
Mehi on arwatud Rewisjoni
järrel lugedes 13 ja 60 aasta
wahel; ja on luggedes saand 144
meest, ja on iggamehhel maksta
selle pole aegas 1 Rbl. 52 cop.
II On wollimeeste kogu Rein
Kolgale, kes Ma kaitse-wäetenis-
tusest taggasi tulli ilmarahhata
pole aasta walla passi lubband.
1879.
Kuu päew
Koos ollid wollimehhed:
Mihkel Wuus
Prido Maker
Johann Spuhl
Hindrek Reets
Jürri Walgemäe
Ado Kolga.
Tallitaja:
Abbimehhed: Mihkel Liwa
Johann Kaewand
Kirjotaja: J. Spuhl.
Kihelkona kohtu polest läbiwaadetud
11 Jõulok. p. 1879.
Kih. kohtu wanem Jolguart.

Lehekülg 36
1880
Kuu päew No
27 Februar 1.
I Mäewalla wolimeeste kogu
tuli kokku nõu pidama magasini
aida lahti tegemise pärast; nende
nõu järele pidi ait 1sel Märtsil sama
lahti tehtud, ja 2 walla waest pidid
tänawu aida summast ilma walla
tagasi maksmiseta wilja saama!
II Sai Rannamihkli peremehe Jaan
Lahele wolimeeste soowimist mööda, tema
palwe peale Tallina wilja raha tasu-
misteks 16 rbl ja 6 kop hõb. lainatud,
selle peale, et ta seda raha ühe
aasta pärast tagasi maksab, ja kui
ei peaks jõudma, siis saab ta saun
ära müüdud, ja se raha sealt wälja
wõetud!
III Ka sai wolimeeste kogust luba-
tud walla koolimaja omaduseks 3
laulupilli ehk harmoonikat osta, ja
koolilaudade ääre waltsid tehha, mis
sia maale ilma olid; ka ei olnud sia-
maale koolimajas üht ainust linealit
1880
Kuu päew No
mis koolmeistri soowimist mööda
ka lasti teha; iga laua jauks 2
tükki. - Nisammuti saiwad ka
seina kaartitele uued rulliaiamise
keppid tehtud; kuna neid seniajani
weel ei olnud! Seda raha lubas
wolimeeste kogu kõik ülema kohtu
luba peale wallalaekast wälja-
maksta!
IV Ka on wolimeeste kogu sel
pääwal walla-kirjutaja palka
kinnitand; se on et kewade pea-
raha maksu ajal saab pool sest
palgast, ja sügise teine pool ka pea-
rahaga seltsis suma 20 rubla hõb.
temale talitaja poolt wäljamakstud.
Aida kirjutamise palk on 1 tsetwrt.
rukkit, ja 1 tsetwrt. odre, magasini
aidast saab makstud!
Koos olid wolimehed:
Mihkel Wuus, Priidu Maaker, Johan Spuhl
Hindrek Reets Juri Walgemäe. Adu Kolga.
Kirjutaja JSpuhl
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 37
Kuu päew No
1880.
27 Mail
2
Mäewalla wolikogu tuli wallama-
jasse kokku, walla maksude ärajauta-
mise pärast nõupidama.
Mehi, kes 13ne ja 60ne aasta wahel on,
leiti 143 meest ülelugemise järel Revis-
jonist.
Tänawu I poole aegas on 6 maksu ära-
jagada, need on:
1. 1880ma I pool pearaha 202 rbl. 90 k.
- 2. " – " Polizei teendri raha - 1 " 20
3. " – " Mawalla kuulutaja" - 1 " 50
4. " – " Wallakirjutaja palk 10 rbl –
5. Koolilaste õliraha 40 lb à 8 k. 3 " 20.
6. Kiriku puhastuse raha
2 " 20
Suma: 221,00
Siis maksab igaüks 1880 I poole aegas:
1,55 kop. (üks rubla ja wiiskümendwiis kopik).
ja jääb üle 65 kop., mis 1880ma II poole
juure saab arwatud!
Koos olid wolimehed:
Mihkel Wuus, Priidu Maaker, Johann
Spuhl, Jüri Walgemäe, Hindrek Reets,
ja Adu Kolga.
Talitaja: Jüri Siimon
Mihkel Liiwa ja Johann Kaewand.
Kirjutaja: JSpuhl.
2 August
3.
Mäewalla wolikogu tuli walla-ma-
jasse kokku, ja pidasid nõu, kuidas tuleb
koolimaja sooja-pidajaks teha, sest et
mullu talwel pidi külm lapsed ära wõtma
Nõuuks sai wõetud et koolituba peab
seest krohwitud saama, siis näitab ta
seest ka walgem ja wiisakam wälja, ja
mis wallale auuks tuleb, on kõige enam see,
kui nad oma koolimajat hariwad ja korras
peawad. – Et wallal omast käest lupja
polnud, siis sai üks palwe-kiri meie auustud
mõisa herrale walmistud, kes igas asjas kiidu-
wäärt hoolt peab, ja koolimaja ehituse juure

Lehekülg 38
Kuu päew No
1880.
igal ajal heameelega jõudu mööda abi annab.
Nüüd sai üks mees kaubeldud, kes selle
töö wiisipärast teeb, ja oma peale wõtab; seks
lubas müürisep Rein Kolga, ja päris 75 kop päewas;
see palk sai ka lubatud, ja wolikogu wõtis
nõuuks, ülema kohtu lubaga seda raha, kui
töö walmis on, wallalaekast wäljamaksta.
Selle pärast sai kihelkonna kohtu herra
asemiku, Mäemõisa päris herra E. von Ruckteschelli
herra käest luba palutud, mis ka lubati.
Teiseks sai nõuuks wõetud, koolmeistrile
rehe hoone otsa weel ühte kurediku ehitada, kus
ta omad põhud wõib panna; selle tarwis lubasid
peremehed igaüks oma metsast mõisa herra
loaga, ühe puu tua, ja oma poolt päewad
anda, et see maja rehe peksu ajaks walmis saaks.
Kolmandaks tegid wolimehed seaduseks,
et need kes Hapsalus teeniwad, ühe aasta
passi eest üks rubla walla laekasse maksawad.
Koos olid wolimehed:
Mihkel Wuus, Priidu Maaker, Johan Spuhl,
Hindrik Reets, Jüri Walgemäe ja Ado Kolga.
Talitaja: Jüri Siimon
Abimehed: Mihkel Liiwa ja Johan Kaewand.
Peakohtumees: Jaan Spuhl.
Kirjutaja JSpuhl
25 Oktobr
4
Mäewalla wolikogu tuli kokku wal-
lamajasse, maksude ärajautamise pärast
nõupidama.
Mehi kes 13ne ja 60ne aasta wahel on,
leiti Perekonna kirjas ülelugemise järele 144
meest.
Tänawu II poole aegas on järgmised
maksud ärajagada:
1. 1880 II pool pearaha 202 Rbl 90 k.
2. Kirjutaja palk 10 " –
3. Kihelkonna kirjut. palk. 6 " "
4. Polizei teendre palk. 4 " 49 "
5. Puuduwat wana wõlga 33 " 78 "
Suma: 257 " 17 "
See siin nimetatud wõlg, on Johannes
Reetsi, ja Mihkel Wuusi wõlg 1sel 27,70 k.
ja 2sel 6 rbl. 8 kopik, ja sai otse kui lainu
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 39
1880
peale wallaliigete käest wõetud, seepärast
et kõik wanna wõlg ometi ükskord tasutud
saaks! Johannes Reets, kes seiamaale üsna
kadunud, ja ilma passita oli olnud, ilmus
nüüd äkiste wälja, ja nõuudis passi, mis ka
temale antud sai, aga kahe kuu peale, et ilma
siis rutem ta käest selle wõla käte saaks.
Wõla pärast sai tale üks wali kiri saadetud,
et ta seda warsi ära saadaks.
Mihkel Wuusist küll praegu ei tea, aga
kui ta kord kuskilt ilmub, siis saab see wõlg
wälja wõetud, ja walla liikmed saawad seda
tagasi; aga kui ta koguni ei ilmu, siis kan-
nab kogukond seda kahju.
Priidu Lahe ei saand mite seltsi loetud,
et ta wangis on, ja tema poeg Karl, kes
küll maksu alune juba on, aga poolteti ker-
jamise peal on, jäi ka kirjast wälja.
Niisamuti ka Ottu Tõns, kes wigane, ja
keda mõisa herra armu poolest oma juures
peab! - Ka sai Rätsep Johan Korjuse
pärast otsuseks tehtud, kes seiamaale küll
maksu kirjas oli, aga kangekaeluse, waesuse,
ja ka sellepärast et ta wigane on, ei ole
ta seiamaale mitte maksnud, ehk teda küll
mitukord ka kohtu poolt seks on sunnitud,
aga et tema wõlg nüüd ränka suur on, siis
wõttis wolimeeste kogu wõlga tale kõik kinkida
ja tagasi jätta, kui ta oma muldse aas-
tase pearaha äramaksaks, ja siitsaadik kor-
ra-pärast maksma hakkaks; see nimetatud
mees oli ise ka selle nõus, ja sai seepärast
siia protukolli üleswõetud, et ühtegi salgamist
ja wastapanemist edaspidise maksmise juures
enam tema poolt ette ei tuleks!
Koos olid wolimehed:
Mihkel Wuus, Priidu Maaker, Johann
Spuhl, Hindrik Reets, Jüri Walgemäe, ja
Aadu Kolga
Talitaja: Jüri Siimon, Peakohtumees: Jaan
Spuhl. Abimehed: Johan Kaewand ja Mih-
kel Liiwa
Kirjutaja JSpuhl.
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 40
1880.
"Tähendus protukoll No 4 juure.“
Iga hingele tuleb 1880 II poole aegas 1 Rbl.
79 kopik maksta, kust 59 kop üle jäeb, mis
Petroleumi rahaks saab koolilastele! Niisamuti
ka see 65 kopik mis kewadisest rahast üle jäi!
Suma: 1 Rbl 24 kop.
Talitaja Jüri Siimon
Wolimehed: Mihkel Wuus XXX
Priidu Maaker XXX
Johann Spuhl XXX
Hindrik Reets XXX
Jüri Walgemäe XXX
Aadu Kolga XXX
Kirjutaja JSpuhl
1880. 2 Jõulo k.p. Kihelkona kohto
poolest läbbi wadetud.
Kih. K. wanem JvGernet
30 Dezembr
1.
Talitaja käsu pääle tuli wolinikudekogu
kokku, ja ette tuli Christov Nurms, kes tahtis
selle waese lapse Priidu Lahe poia Johan Lahe
enesele kaswatada wõtta, sest et isa wangis ja
ema surnud on, ja laps alles 5 aastat ja 4
kuud wana on. Wald lubab Christov Nurm-
sile selle lapse heaks 5 aastat Magasini aidast
2 külim. ruk. kuuks abi anda, kunni poiss
koolis hakkab käima. – See raha, 10 rbl, mis
lapsel emast järel on jäänud, saab nüüd seisma-
pandud, ja kui ta koolis hakkab käima, siis
saab temale sest rahast kooliriided ja raa-
matud, ning muud tarwitused ostetud, ja
sest rahast mis Talitaja käes on 2,72 kop.
saab üks tünder kartuhwlid, ja jala warjusi
ostetud. Kristov Nurms wõtab seda last enese
kaswandikuks, lubab teda heaste kaswatada
ja õpetada, ja ei tohi teda mitte enesest ära-
lükata, kui ta weel alaealine on. Siis on
ka lapse kohus, kui ta on suureks saanud oma
kasu-isa eest muretseda. Ja kui kasu-isa ehk
juhtub ärasurema, ja laps pole weel töötegia,

Lehekülg 41
1881
siis peab teda niikaua selle koha peal
peetama, kunni ta töötegiaks saab. Päran-
duse õigust ei ole kaswandikul mitte!
Talitaja: Jüri Siimon
Wolimehed: Johan Spuhl
Hindrik Roots
Jüri Walgemäe
Aadu Kolga.
Kirjutaja: JSpuhl
14 Febr.
2.
Talitaja käsu pääle tuli wolikogu
wallamajasse kokku wallamaksude ära-
jautamise pärast. Ülelugemisel perekon-
na kirja järele leiti maksuarulisi kes
13ma ja 60ne aasta wahel on 143 meest, aga
neist on üks (Mihkel Reets) surnud, ja tõine
(Johannes Reets) kadunud. Wald maksab tema
eest. Maksjateks jäiwad 141 meest; igaühel
tuleb maksta selle järele 1 Rbl. 62 kopik
siis jääb 16 kop. üle, nii kui eespool nääme:
1881
1. 1881 I poole pääraha 202,90 k.
2. Wallakirjutaja palk 20,00 "
3. Maawallakuulutaja raha 1,50 "
4. Õliraha 3,86 "
Suma 228,26 "
Maksjaid 141 hinge a 162 cp. = 228,42 kop.
rest 16 k.
Talitaja Jüri Siimon
Wolimehed Johan Spuhl
Hindrik Roots
Jüri Walgemäe
Aadu Kolga
Kirjutaja: JSpuhl
1. August 3
Talitaja käsu pääle tuli wolinikude
täis kogu kokku, wallale uusi ammeti
mehi walima. Walimine sündis häälte
paljuse järele. Walimisele oliwad tulnud:
Wolimehed: asemik: Jakob Proosuwits
Wabadikude wolinik: Johan Spuhl
Peremeeste wolimehed: Hindrek Reets.
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 43
1881
III Peremeeste wolinikud:
Jakob Nurms
Aadu Kolga ka magasiini aidamees
Wilhelm Wettberg ka kooli wöörmünder
IV Pääkohtumees ehk Eesistnik:
Johan Kelemith
Jüri Siimon Järjemees wõi kõrwasmees
V. Talitajaks:
Mihkel Reets ka kiriku wöörmünder
Hindrik Roots Abimees
Jakob Korjus Abimees.
Allakirjutanud:
Talitaja Jüri Siimon
Kirjutaja JSpuhl.
29 Sept. 4
Tulid wolimehed wallamajasse Ta-
litaja käsu pääle kokku, ja ette tuli
wabadik Mihkel Lao, kes palus woliniku-
de kogu, kas ei oleks wõimalik Johan
Reets poeg Gustavid, kes 18 aastat wana,
sünd. 4 Aprillil 1863, temale toitijaks
1881
sääduslikult protukolli üleskirjutada,
sest et temal enesel last ei ole, ja isi
juba wanaks jäeb. Et ka noormees Gus-
tav Reets, tema ema ning wennad selle
nõuus oliwad, ja wolikogul selle wastu
mingisugust põhjust polnud, sai see asi
protukolli üleswõetud, ja keiserliku kihelk.
kohtule kinnitamiseks ettepandud!
II Pidas wolikogu nõuu koolimaja
paranduste pärast, ja leiti, et mõnest
kohast seinad uueste krohwida tahawad,
ja ahi parandada, ning need kulud wal-
lalaekast wäljamaksta. Ka lubas wo-
likogu ühe Eesti- Liiwi- ja Kuuramaa
suure seina kaardi ostmiseks laekast 50 Rbl 50 kp.
raha, mis kooliõpetaja Tartust pidi
tellima. - Koos olid wolimehed:
Johann Spuhl, Hindrek Reets
Jüri Walgemäe ja Aadu Kolga.
Talitaja Jüri Siimon
Kirjutaja J. Spuhl

Lehekülg 44
12 Okt.
5
Tuli wolinikude kogu Talitaja käsu
pääle wallamajasse kokku, wallamaksude
ärajäutamise pärast aru tegema.
Ülelugedes leiti 139 meest, kes 13ne
ja 60ne aasta wahel on, aga pärast tuli
wälja, et Jakob Sass No 90 juba wana on,
seepärast sai ta maksjate hulgast mahajää-
tud, nii et 138 maksjateks jäid.
Lugemata jäiwad 3 meest kes kadunud
on: Joosep Kolga, Johannes ja Aleksander
Reets; wald maksab nende eest selle poole
pääraha.
Selle poole aegas on järgmised maksud:
1. 1881 II pool pääraha 202,90 cp.
2 Wallakirjutaja palk 10,00 "
3 Kihelk. kirjutaja palk 6,00 "
4 Politsei teendre raha 4, 49 "
5 Maawallakuulutaja 1,50 "
6 Õli raha 3,20 "
Suma: 228, 09 "
Selle järel tuleb iga hingel maksta:
1 Rbl. 66 kop. ja jääb üle: 139 kop, mis
õli rahaks saab pandud.
II Pidas wolikogu nõuu nende passimeeste
pääraha wõlgade pärast kes isi kadunud
on, ja wõttis nõuuks, ülewaataja kohtu
käest luba paluda, neid wõlgasi sissetul-
nud passirahast äratasuda; aga kui
need mehed ajajooksul ilmuwad, siis saab see
raha laekasse jälle sääduslikult sisse tasu-
tud. Et nende meeste eest juba enni on maks-
tud, siis saab siin alamal üks Rechnung üles
pandud mis wallal ja laekal nende käest pärida on.
Wõlgniku nimi: Laekal: Wallal:
Mihkel Kulna 6 Rbl. 22
Mihkel Wuus 6 " 62 6 Rbl 8 cp.
Johannes Reets 1 " 94 30 " 98 "
Aleksander Reets. 11 " 51 " 1 " 66 "
Joosep Kolga 18 " 44 1 " 66 "
Suma: 44,73 40,38
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 45
Nüüd tegi wolikogu kindlaks, et need
nimetatud 5 meest edaspidi mitte enam ei
saa pääraha maksjate hulka arwatud, kui
nemad mitte teada pole, kus nad on! Teatawad
koguduse liikmed maksawad edaspidi nende
eest wälja, aga pääraha raamatus wõib
siiski küll ülestähendada, kui palju nende
wõlg wallaga suurdub, et kui nemad kord
wälja tulewad, siis seda nende käest päritakse,
ja wallaliikmetele pääraha maksust nii-
palju tagasi arwatakse, kui nende käest
on kätte saadud, ehk kuidas wolikogu arwab,
ehk saab see raha wallalaeka kasuks pandud.
Enni walla wõlga, peab aga laekast laina-
tud wõla wälja pärima.
Seda wolikogu nõuu-otsust peab edas-
pidisel aegadel iseäraliku terawuse ning
tähelpanemisega silmas pidama.
III On weel wolikogu kirjutaja soowi-
mise pääle nende magasini wõlgnikude
pärast nõuu pidanud, kuidas need kellel
magasiini wõlgasi on, seda peaksid ära-
tasuma. Wolinikud on nõuuks wõtnud
ülewaataja kohtu käest luba küsida,
kas wõiks nii kui wolimeeste protukolli
nõuuotsus 1875 aastast lehekülg 42 seda
mõistnud on, nende wõlgnikude käest kellel
10ne wõi 15ne ehk ka 20ne aasta eest wõlga
on jäänud mitte 6 rbl. niihästi rukki
kui Odra tsetwerti eest nõuuda; sest
wiljaga tagasi maksmist ei wõi kellegi
käest nõuuda, kus wilja hinnad pool
kõrgemad on kui sellajal oliwad, kui neil
need wõlad jäid. Siis kauksiwad üks osa
peremehi Mäewaldas täitsa ära. Aga et
see asi edaspidi mitte enam nõnda löhakil
ei oleks, kui seiamaale, siis määrab woli-
kogu iga wõlgnikule aasta tasumiseks 15
rbl. hõb. ning kes sääl juures tõrgub, selle
käest müüb talitaja nii palju, et seda mää-
ratud summa kätte saab. On ülewaataja
kohus sellega nõuus, siis saab kõikide

Lehekülg 46
wõlg raha pääle wälja rehkendatud, ja prae-
gune wolikogu kellel need asjad tuttawad on,
ajab ühe selge sihi magasiini wõlgnikude
wõlgade laanest läbi, mille mööda tulewi-
kus uus wolikogu, kellel need asjad alles tund-
mata on, kindlal sammul wõib edasi astu-
da, ja walla asjad õige joonele juhtida!
Koos oliwad:
Peakohtumees: Jaan Spuhl
Wolimehed: Johan Spuhl
Hindrik Reets
Jüri Walgemäe
Aadu Kolga
Mihkel Liiwa
Talitaja Jüri Siimon
Johan Kaewand
Kirjutaja JSpuhl.
7 Decembr 6
Tuli wolikogu wallamajasse kokku
ja ette tuli Johann Sass, ja palus et Pärdi
Jaan Spuhli poeg Jaan saaks tema toi-
tijaks sääduslikult kohturaamatu kirja
pandud. Et wolikogul midagi põhjust
selle wasta ei olnud, ning poisi Isa ja pois
ise ka täieste selle nõuus olid, siis sai see
allamal seiswa tähendustega protukolli
üleswõetud: Jaan kui Juhan Sassi
toitija on praegust 13ne aastane; tema
pärib Juhani koha, teeb ja maksab
selle koha eest kõik pääwad ja maksud, ja
tasub oma kasu isa wõlad ära, ning
on sääduslikult tema warapärija!
Koos oliwad:
Pääkohtumees: Jaan Spuhl
Wolimehed: Johan Spuhl
Hindrek Reets
" Jüri Walgemäe
" Aadu Kolga
" Mihkel Liiwa
Juhan Kaewand
Talitaja: Jüri Siimon
Kirjutaja: J Spuhl
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 50
tulewa 1882 aastal 15 rbla. ja nõnda iga
aastal edasi, kunni wõlad ükskord maks-
tud saawad.
Kõik need eelseiswad Rechnungid:
3me aastane Laeka Rechnung
3me " pääraha Rechnung
Talupoegade üleüldine wõlgade aruleht
Mihkel Reetsi ameti wastawõtmise Rechnung
Magasiini Rehnung j.n.e.
on wolikogu läbi waatanud, ja neile on
see kõik selgeste ette pandud, ning läbikat-
sutud, ja leitud kõiki pidi õige olewat.
Et need rechnungid kõik hoolega kokku-
wõetud on, siis annawad wana Talitaja
Jüri Siimon ja kirjutaja J. Spuhl kõik
wallaraamatud pääle Magasiini kirjade
omast käest ära, ja ei wasta edaspidi
mitte, kui kuidagi wiisi ehk peaks mida-
gi edaspidi segadust sündima. Need kolm
aastat, mis mina kirjutaja ametid olen
pidanud, olen ma püüdnud kõigest jõuust
neid suuri segadusi selgitada, mis Jüri Spuhlist
tema kirjutamise aegas Mäewalla kirjadesse
oliwad tehtud. Ja selle aja sees olen ma
nii palju selgust selle segaduse sisse jõuud-
nud saata, et nüüd kõikide wõla arwud
õiged on, ja edaspidi maksu juures kellelgi
wastu rääkimist ei saa olema! Nende üle-
mal tehtud otsuste järele on edaspidise tege-
wusel kindel siht ja rada ees, mille järele
kõik asi korraliselt ja õiete toimetatud wõib
saada, kui seda silmas hoitakse!
Et see arupidamine kõik õige on, seda
tunnistawad wolinikud oma allkirjadega:
Pääkohtunik Jaan Spuhl
Wolimehed: Johan Spuhl XXX
Aadu Kolga XXX Hindrek Reets XXX Jüri Walgemäe XXX
Mihkel Liiwa XXX Johan Kaewand +++
Jüri Siimon Talitaja
Kirjutaja Jaan Spuhl.
Mäewaldas 18mal Januaril 1882.

Lehekülg 51
1881.
1881
12 Dezbr.
8.
Mäewalla kohtumajasse tulid
wolimehed Talitaja käsu pääle kokku,
ja neile sai Talitajast kuberneeri Herra
küsimine Mihkel Rääli poegade Anton
ja Johan Rääli pääraha üle ette
pandud, "kas wolikogu lubab need nii-
kauaks päärahast priiks, kunni isi tööle
hakawad?"
Selle pääle mõistis wolikogu, et Mihkel
Rääli ei ole mitte nii waene, et ta seda
ei jõuaks maksta, mõlemad poisid täieste
maksu alusteks. Päälegi on juba wanem
poeg Anton peremeest teenimas, kus pere-
mees ta maksud maksab, ja noorem poeg
Johan on kodu küll, aga tal on saare
wahi amet, mis eest ta pääle kolme tündri
rukit peremeeste kääst palgaks saab!
On ju waldas weel palju waesemaid
inimesi kes abi tahawad saada, seepä-
rast ei wõi tema poegi mitte priiks
lasta!
See nõu otsus sai ühes era-protu-
kollis kihelkonna kohtusse saadetud!
Koos olid:
Pääkohtunik Jaan Spuhl XXX
Wolimehed: Johan Spuhl +++
Jüri Walgemäe XXX
Mihkel Liiwa XXX
Hindrek Reets XXX
Aadu Kolga XXX
Johan Kaewand XXX
Talitaja Jüri Siimon
Kirjutaja JSpuhl
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 52
Aasta
kuu
No
pääw
Prottokoll
Tähentus
1882
9. Märts
1.
Tallitaja kässo peale ollid wollim.
hed koos.
Wollimehed Willem Weltberg
Hindrek Reets
Johan Kilemet
Talitaja Mihkel Reets.
I Tegid pea rah arru, Mehed loeti
ülle ja leite et meeste hulg olli 138
mees siis tulli maksa mehe peale
I pool 1882 politsei teenre rah. 4.49 kop.
Rentereise
202.90
Summa 207.39 kop.
Selle järel tulleb iga hinge peale
151 kop. Siis jääb üle 90 kop mis
kooli maja õli rahaks saab.
2. II Tehti otsuseks et hädalisi olli kes
wilja tahtsid, Magasi aita sel 13mal
Martsil lahti teha, ja lubati igga
maad pidda hingele kuus wälja anda
1/2 Tsetw. rug. 1/2 Tsetv odre.
Iga waesele 1 küllimist rugid.
kuu
No
Prottukoll
Tähentused
pääw
Wollimehed allakirjutanud
Jakob Nurms XXX
Ado Kolga XXX
Willem Weltberg XXX
Hindrek Reeds XXX
Juhan Killemett XXX
Talitaja Mihkel Reeds
Kirjutaja MKentma
1882
1. Septbr
3.
Ollid Tallitaja kässu
peale wollimehed kokko
tulnud ja tegid pearah-
ha arru. Rewision sai loe
tud ja leiti et olli 139
maksu arrulist meest.
ja nende peale olli korja
da.
Rentei maks: 202,90 kop.
Walla kirjut 27,40
Kihelkoh kirj. 6,00
Summa 23630

Lehekülg 53
Aast
Jär
Prottokoll
Tähendus
kuu p.
No
je
Se järel olli leida et 1882
II pool aasta maks mehe peale
170 kop wälja teggi
Allakirjutanud
Wollimehed Jagob Nurns XXX
Willem Kolga XXX
Willem Weltberg XXX
Hindrek Reets XXX
Juhan Killemet XXX
Tallit. Mihkel Reets.
Kirjt MKentman
3. Januar
1883
Ollid Wollimehed ja walla
amedmehed koos Tallitaja
andis arru lehte ja pearah
raamatu järel omma aasta
ametist arru ja leiti et
keik toimetused õieti
arru tegemise järel olid
toimetud
Aast
Jär
je
Prottokoll
Tähendus
Kuu p.
No
Wõlad mis üles antud olid
leiti ka keik õiged olle-
wad.
Allakirjutand
Wollimeh: Juhan Kolga XXX
Hindrek Reets XXX
Willem Weltberg XXX
Wilem Kolga XXX
Jagob Nurms XXX
Tallitaja Mihkel Reets XXX
Kohtuwanem Juhan Killemet XXX
1883
kirjutaja MKentman
1 Märtsil
2.
Tallitaja kässu peale olid Wollime-
hed koku tulnud pea raha arru tegema
ja Rewisioni järel oli leida et jure
tuleb 1. Wilem Spuhl, 2 Willem Spuhl 3 Mihkel Prosowits
ja maha läks 1 Jagob Prosowits 2, Rein Rääli
3. Jagob Lao, 4 Juhan Reets, 5 Jürri Korjus, 6 Mihkel
Kruus. See peale jäb 1883 I pool 136 meest.
Nendel maksta Rentereise – 202,90 kop.
Politsei tenre ja walla kuulut. 5,99
Kooli maia tulle raha - 300
Walla kirjutajale - 31,28 kop.
Witungi raha – – 27
Summa 24344 kop. See peale/.
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 54
Aasta
kuu
paw
No
Prottokoll.
Tähen
dus
on mehe pealt maksta Rentereise - 150 kop
Wallamaksud 29
Suma 179 kop.
Wollimehed. Jagob Nurms XXX Wolimehed Hindrek Reets XXX
do Wilem Kolga - XXX do Juhan Kolga XXXX
do Wilem Weltberg XXX Tallitaja MReets XXX
Kirjutaja MKentmann.
1883
1. Septbr
2.
Olid Tallitaja kässo peale wolimehed koos. - Pea raha arwu
sai tehtud ja leiti et Rewisioni järel juure tuleb 1, Wilem Kaewand,
2, Wilem Sassi, 3. Jagob Korjus, 4 Prido Prosowits, 5 Jagob Weltbrg
6 Hindrek Spuhl, 7 Jaan Spuhl ja nendel on maksta 1883 II pool
Rentereise
Pareaha läheb I Ado Walgema 2. Willem Spul, 3 Rein Kolga, 4 Kustas
Kruus. See peale jääb meeste arru 139 meest.
Rentereise - 202,90 kop.
Kihelkonna kohtu 6,00
Walla kirjutaja 27,80 kop.
Wiitungi raamat 480 kop.
Wiitungi raha 36
Summa 241,86 kop.
Wolimehed Juhan Kolga ++ Wolimees Willem Kolga +++
do Hindrek Reets XXX do Wilem Weltberg XXX
do Jagob Nurms XXX
Talitaja M Reets
kirjut. M Kentmann
Aasta
No
Prottokoll
Tähen
dus
1883
3
Tallitaja kässu peale olid kokku tulnud.
19. Tets.
Wolimehed Hindrek Reets, Juhan Kolga, Jagob Nurms,
Willem Kolga, Willem Weltberg. Tallitaja panni
keik Wiitungid ja rehnungid ni kui ka Magasi
rahad ja wõlla arud ette ja leiti et 1883 aasta
Tallitaja oma ametid õiges korras pidand.
Wollimehed Juhan Kolga
do Jagob Nurms XXX
do Hindrek Reets XXX
do Willem Weltberg XXX
do Wilem Kolga XXX
Tallitaja Mihkel Reets XXX
Kirjutaja MKentmann
Mustjala_vallavalitsus (EAA.1081.1.1)

Lehekülg 4
lühhikesse aega pärrast, jälle lahti lasknud. Adri Hermo härg
sai kinni petud pandiks. Herm pallus ja sai omma härga lahti
selle kässoga, et ta teistele, kelle härgad kinni ollid, piddi käsko
andma Piddula moisa tullema ja Herraga leppitama, agga egga
temma egga teised polle tulnud.
Need mehhed, Ustalo Johann, Adri Herm, Hallika Tawet, Tooma Jurri
Kaigo Rodik, said kohto polest käsko, Piddula moisa minnema ja
Herraga selletama.
Pano Tomas peab tullewa laupäwal Nukki Jurna laste asjad,
mis temma kä on, kohto kätte toma.
3mal Septembri ehk. Mihkli ku päwal
Pano Tomas on kõik laste asjad kätte tonud.
10mal Septembri ehk Mihkli ku päwal
Kohto mehhed ollid kokko tulnud, agga polle ühtegi teggemist olnud
17.mal Septembri ehk Mihkli ku päwal
Kohto abbimees Winsi Hain on peksnud Essi Tawet. Kihhelkonna
kohhus moistis et Winsi Hain 2 Ro trafi walla laeka maksma
mista ka maksnud.
Pano Hain kaebas, et Pano Rein ja Redike Rein, tedda peksnud
ja et Redik temma allast ärrawinud. Kaebaja ja kelle peäle kaebati
said kutsutud tullewa kohto päwal ette tulla.
24mal Septembri ehk Mihkli ku päwal
Kaebaja Pano Hain ei tulnud, ehk kül need tullid, kelle peäle ta
kaebas. Se assi jääb siis mahha.
Pallo Mihkli Marre, Keddeme wallast kaebas Kipsi Jürna peäle
et ta ei tahha 1. Külm: sola maksta, mis ta 3. aasta ees laenuks
sanud. Kipsi Jurri tulleb kutsuda.
1sel Octobri ehk. wina ku päwal
Sel päwal said Nukki Jurna laste asjad awwalikkult autioni
wisil ärramütud, mis enne sai kirrikus teäda antud.
Rahha tulli sisse 32 Ro 94 Kop.
8.mal Octobri päwal
Kipsi Jurri on kaks kord käsko sanud, ja ei tulle.
Kaigo Tawet peab tullewa laulpäwal Adri Hermoga tullema
15mal Octobri ku päwal
Kaigo Tawet sai 10. napso peksa, et ta Hermo naese on pekssnud.
22mal Octobri ku päwal
Kohto mehhed tullid keik, agga polle ühtegit teggemist olnud
29mal Octobri ku päwal
Kohto mehhed on keik Tulnud polle teggemesd mitte
5mal nowimpril Ku. päwal
Kohto mehhed Tullid polle Teggemesd mette.
12mal Nowibr päwal
2. Kord on möldri Tommas kutssutud linna ma sõtmesse pä-
pool Ta polle mitte Tulnud. Et Temma selgos se külla
Kuhjad on pillund se tulle mes se eesd Tama makssas walla
Laekha 1. Rup. Rahhwe - Ja nemmad on Essi Leppind -
19mal nowimbr. päwal - Talwe ku.
Kohto, mehhed. on Tulnud - polle, mitte, Teggemesd-
26mal Talwe Ku päwal.
Kohto, mehhed, on Tulnud - polle-tege, meesd mette
3. mas Joullo ku päwas
Kohto- mehhed on - keik Tulnud, polle, Teggemesd mette
10mal Joullo ku. päwal.
Kohto - mehhed, on keik, Tulnud pol. Teggemesd, mette
17mal Joullo ku päwas-
Kohto, mehhed. on Tulnud-polle mitte Teggemesd
Kelkona kohdo kosso ja koko konna kohhos
arjos da Reitik kui Tulli osa Möisatand Matssi
ja Marre jäoks ja Tämma Es sa setta kohto kaipand
Et pet perrel polle mette sellega Teggemesd
Mügo Temma ärra kui nat tahwad
se on kohdo käsg
Mustjala_vallavalitsus (EAA.1081.1.1)

Lehekülg 5
1829 asdal - Nearri ku 7mal päwal
Kohto mehhe on sin kaippaja andi simmo ja selgusse-
Jürna, marre ja satto Simmo tö. Reöd marre on setta
Jutto aijand Et simmo on Reädo ka Elland ja Ei sa mette-
Töek ja marred sai kaks kord kutssutud se pärrasd
Makssap da walla Laega 1. Rup. Rahwe-
14. mal Nerri Ku päwal
Kohto mehhed on keik sijn polle Teggemesd mitte
21mal neäri ku päwal
Kohto mehhed on keik koko tulnud polle kopigaid
28mal Neärri ku. päwal
Kohto mehhed on keik Tulnud polle Teäggo mette
4. mal kündla ku. päwal
Kohto-mehhed on kõik koss- polle Teäggo mette
11. mal kündla ku. päwal-
Kohto, mehhed on Tulnud, polle Teggemesd mitte
25.mal kündla ku päwal-
Kohto mehhed - on koos windssi, ain pämehhe, appimees
pundssusse. Jürri Lemmedi Tawe, polle Teggemesd, mette
11.mel Pasdo, ku. päwal.-
kohto, mehhed on keik. kaippaja, Pärro Tomma pol sössar
Leen on Tomma peälle kaippand. Et Temma on lainnand Lenn
no keäst. 5. Rupla Rahh se on Tossi nüid on kohh-
to mehhed on setta moisdand setto keil Tassoda
18mal Pasdo ku. päwal
Kohto - mehhed on Tulnud kohdo wannema appi mees.
Windssi ain Lemmedi Tawe punsusse Jurri
8 meal aprilis Ehk Jurri ku
Kohto mehhed on koggo tulnud Adri aerm on sülenne
Teämma on kõrtssis Reitlend ja kohto meesd söiman
ja pühha päwa selle Esd on ta sannud 10 napsso-
keppi
15.mel aprilis Ehk Jurri ku päwal.
Kohto mehhed on keik sijn polle Teggemesd mette
19mal aprilis Ehki Jurri ku. päwa
Kohto, mehhed on Tulnud polle Teüggemesd mette
6.mal Meäi ku päwal.
Järrometssa. Jurri Kaippas Tölla Janni peälle Jahn
on. Lainnand 3 Rup Rahha ja polle mette makssand
3. ahsddad on tahl wölgo olnud. Kandla walla mees
Jahn tullep kudssoda Tullewa Kohto päewaks
13.mal Meäijo ku päwal
kohto, mehhed on, Tulnud polle. Teggemesd mette
3.mal Janni ku päwal-
Kappaja, Tuijo ott ja Riisa Ado ja pakka Jurri
on otti Einna ma ärra sõttand Tullep kutssu-
da. Tölla Jahn on tulnud ja täda annud Et nahd
on ärra leppind selle Kandla walla mehhega-
17mal Janni ku päwal -
Tuijo, ott ja Paku Jürri on tulnud se on selle-
tud otti aijd on saind olnud. Jurnat, polle mette
Ennam olnud kui 2. oppvad se on selge
1.mal Heinna. ku päwal.
Kohto mehhed on tulnud polle mette Teggemesd
15.mal Heinna ku päwal
Isma El. Kaippas, sörro Tomma pälle Tommas on lainnud
Isma Elli keösd 10. Rupla, peä. Rahha Einna ma peälle
ja annab Einnama nemme ja keä selle peälle. Kui Tullep
Nito aeg Isma El leäp nitma ma on nittetud walmes
sijs. Tullep kudsso ta Tullewa Kohto päwaks
Tommas. K auk-
Mustjala_vallavalitsus (EAA.1081.1.1)

Lehekülg 6
29.mal Heinna Ku päwal
sijs. Tulli, Ilma El ja Sõrro Tommas. Kohhdo ja Tommas
Tõi. Isma Elli Rahha ärra se kümme Rupla jsmal polle
mette sellega Rahhol. Kohto mehhed mõisid sit sijs
Et Tommas peab 1. Korm aeinno naksma Tanttis Ka
ubba süggisse
12.mal Leikusse ku päwal
Kaippajad. Windssi akin Lemmedi Rein petr mats si-
Lahs ät selgasse külla pealle. Et selgasse mehhed on om-
mait opposd, pannu appola külla Rukki poldo agga
polle Tunnisdud mette
26mal Leikusse ku päwad
Ratti Jurna Lesg nainne Marre Kaippas Kulti Mats-
si pealle Et. Temma mees on seitsse päwa Teinnud ja
Mats polle mitte makssand Kohhos mõisdas 2 Rupla
matssi maksda marre olli muisd maksso Enne keätte
sannud.
9.mal söggisse ku peäwad
Kaippaja Tuijo Ado süilinne pakka simmo sullanne mekel
on Lönnud Et Ado on puijd warrasd tannud tulle wa lau-
päewa tulle - ma
16.mal söggisse ku päwas
Tuijo Ado tulli ja pakka Simmo sulloone mekel - mekeli
süi olli kohhos mõisdas meklile 5. napsso perre mees pal-
lus: 1. Ruppl maksda sijs on 1. Ruppel maksda
30.mal söggisse ku päwad
pundsusse, Jurri: Teamma olleks on järke kulda
ulkusde, pärras: Keörko wald ja Ratla ja Illasma sella
Külla
Lemmedi Tawel on ninnasse ja kukka leppes ja merrisse,
ja Tuijo. Kirroma ja möldri
Selgasse mehe peter sul on appola ja selgasse küla
ja Jaunni külla
7.mal winna. Ku päwad
kohto mehhed on keik sijn polle Teggo mette
14.mal winna ku päwal
kohto mehed on keik sijn Adri, Aerm, Tulliga kohto
ja nenda. Jonnud ja lähheb rijdo kohtosd keästasse ärra
minna ei leäa mitte, sijs sai 15. kümmend. lökki-
21.mal winna ku päwal
Kohto mehhed on keik sijn polle mitte Teäggemesd
4mal Talwe Kupawal
kohto. mehhed on keik sin poll mette Teggemesd
11.mal Talwe ku päwal
Kohto mehhed on sin keik polle mette kaippajaid
18mal Talwe ku päwal
kohto mehhed on keik sin polle mette Teggo
2mal Joullo ku päwal
Keik on sijn
16.mal Joullo ku päwal-
Keik on sijn
1823. asddal, üks asd on, mötta
20.mal neärri ku päwal
Kohto mehhed on sin, Perro Leen kaippas, petosi-
simmo Rein. warrasdas, Lenno, Lamppa lehli ärra
se on üllal, Rein sai. 20. Löggi se on selge
27.mal nerri ku päwal.
Kohto, mehhed on keik polle mitte Teggemesd-
3.mal kündla ku päwal
kohto mehhed on keik sijn polle mitte Teggemeds-
17mal küntla ku. päwal.
Kohto mehhed on keik si polle mitte tegge mesd
3.mal Pasdo ku päwal.
kohto: mehhed on sijn adri. aerm on kohhto-
mehhega aggoland sijs nemmad, läkssid kelga
ma kohto sijs mõisdete om aermale 20. Lööki anda siin
Mustjala_vallavalitsus (EAA.1081.1.1)

Lehekülg 7
Pasdo ku 10mal päwal
Kohdo mehhed on keik sijn polle teggo mitte
17.mal päwal
Kohdo mehhed on Keik koos
7. mal. Jurri ku, päwal.
Kohdo mehhe on keik. siin polle teggo mitte
21.mal. päwal.
Kohto mehhed on keik sijn polle mitte teggo
5.mal meäijo ku päwal.
Koh do mehhe on sijn polle kappajad mitte
19.mal meäi ku pawal
Kohto mehhed on keik sin
2. mal. Janni ku pä wal
16. maal - Jannil
30mal Jani ku
14mal, ainna ku
28.mal. ainna ku
11mal, Leikusse ku.
25mal Leikusse ku
8mal mehkli ku
29mal, mehkli. ku.
6mal. Winna, ku päwal.
kohhdo mehhed. on keik sijn sülenne kuldi
matssi poeg, Jurri. Kaippas: pittola, appi, aitta
Pärrasd, Et.- Lemmedi, Tawe, temma, keäsd olli üks
wak - ruki, Ennam, wattand kui, öigus, olle. se olli
walle, sijs, Jurri, sai, 20 napsso, Keppi,
20mal winna kui päwal.
3.Tamal Talwe ku. päwal.
7.mal, Talwe, ku päwal.
1. messel Joullo ku päwal.
1824. asdal
5mal, närri, ku päewal.
26.mal, närri, ku. päwal.
9.maal, kündla ku päwal.
23maal. Kündla ku. päwal.
Kohdo mehhed on keik, sijn, sülenne, petssi simmo ja
Lemmedi Reitik ja kausda jakku kaswatik. Jahn
warrasd tassid möissasd ühhe kuiwadud oinna ärra
simmo sai 15. napsso ja 2. Rupla Rahha Reitik ja
Jahn 10. napsso 1 Ruppel Rahha
8.mal. Pasdo ku päwal.
22. maal. ku, päwal.
19mal. Jurri kui päwal.
kohdo mehhed, on. keik sijn, süilenne. Kuldi, matssi-
Töttar - Lisso olli mõissasd. Rappatswarrasdan-
1. Külmet Rucki ia Teinne, kord odre ja se olli Emma
keäsk. Kuldi, Janni nainne, Leisso, olli, setta wilja oidand
warras sai 20 napsso witsso Emma sai 10 nabsso Lisso-
Lai 5. napso
3maal. Mäi ku päwal.
17mel. Mäi, ku. päwal.
7mal. Jani, ku päwal
21.mal. Jani. ku päwal.
5.maal aeinna, ku päwal.
19.maal aeina ku. päwal
Mustjala_vallavalitsus (EAA.1081.1.1)

Lehekülg 8
2. maal Leikusse ku. päwal
Kalmesda, aerm. Kappas: wanna kubja külla päll.
Et. nemmad. Ellajad pöldo pahnne wat kui willi
Alles on. Tullewatt kuttssu ta tullewa laubba
9maal Leikusseku päwal -
Kohto mehhed, on, koos: ja wanna kapja kül mechhed on
Keik, ka. kupja petri. Reitik ja maunusse Reitik ka
matse süi. Reitik 5. löki mats sai 5. napsso
23. maal, Leikusse ku päwal
6, maal Süggise, Ehk mihkli ku päwal.
20. maal Süggise, Ehk mihkli ku. päwal-
27mal Süggi ku
4.maal winna ku päewal.
11maal: winna. ku päwal.
kohto. - mehhed on keik sijn Pundssusse Jurri ja Lemmedi
Tawe. - Kaippaja mehkli, ado mehkel, ja keärri ma Endrikk
mehkel, olli, ärja, andand wötta. ma." Endrigu Keätte Endrik. Ei tah
mitte maksda, kohhos, mõisdas. 4. Wak. maks da.- mehklilä-
ärja Töö palga. ja, Endrik Töödas, maksda.
18mal winna ka.
25maal, winna ku.
1. messel Talwe ku. Päwal.
8. maal "Talwe ku-, Päwal.
15. maal Talwe ku. Päwal, Kohhdo mehhed on koos
22. maal. Talwe, ku. Päwal, on koos-
29.maal Talwe, ku, Päwal.
13mel joullo, ku. Päwal
Keik, kohto, mehhed on, sijn, polle, teggo. mitte
1825 aasdal.
3.tamal, Närri, Ku. Päwal.
kohdo mehhed Punssusse Jurri ja Lemmedi Tawe selgusse peter
17 maal närri ku Päwal.
kohdo mehhed, keik. sijn. Jahn Rosdon. on moissa mehhe wasdo-
akkand selle: pärras on, möissa, wallidsus, ja kohhos, möisdan, temmalle
15. kümmed napsso -
24 mail närri ku Päwal.
30maal, narri ku. Päwal.
7. maal kündla ku. Päwal.
14. maal kündla ku. Päwal.
21. maal kündla Kui Päwal.
28 maal. Kündla ku. Päewal.
7. maal Paasdo kui. Päwal.
14. maal. Taas do ku. Täwal.
21 maal. Paasdo Ku. Päwal.
4mal, Jurri ku. Päwal.
Kohdo mehed. on. Keik. Kösdri, Jurri Kohdo, wannem, käspri-
Tawe kohto mees. Polle. Kaippajaid mitte
11 maal. Jurri Ku Päwal
19. maal. Jurri ku Päwal.
25. maal, Jurri, ku. Päwal.
2. maal; Mäijo ku Tõwal.-
Kohdo mehhed on koos, Kõidri, Jürri, Köspri, Sawe. Hendi
Reitik.
9 maal: Mäijo, ku, Päwal.
Kohdo mehhed, on. Koos: Kappaja. Petri: Reitik. Tämna, wend,
Addo Aijab. Wälja, wallali mehheks. Tullep kussuda
23. maal mäi jo ku
Kohto mehhed. on. keik koos: Punssusse jurri on Reijos
30 maai: ku. Päwal.
6maal. Janni ku Pawal.
Kaippajad Jaunni. Tawe nanne Leen kaippas omma mehhe sössar
Leisso on, tetta, kappaka, pekssand: ja Tämma Mees. Aijas. Walleks
Mustjala_vallavalitsus (EAA.1081.1.1)

Lehekülg 9
6. mal, Jahnni, ku. Päwal.-
et naisse sü. on ja Leissol on ka süit selle pearras. Et temma on-
selle, naisse peälle leinud siis Lisso maksasap 1. Ruppel. Rahh we-
20. maal. Jahni. ku. Päwal.
Kohdo, mehhed on keik sein. Polle, Tegge mesd, mitte
4. maal; aeinna ku Päwal.-
kohdo, mehhed, on keiksin, polle, Tegge, mesd mette
18.maal. aeinna. ku. päwal.
kohto wannem, köödri, Jurri, kerkes kohdo mees. Reitik aen
kohtomees: Tawe. Keäsbbr. Polle, Teggo mette
31.maal ainna ku. päwal.
kohdo. mehhed on keik sin. polle. Tegge. mesd mette
15. maal. Leikusse ku. päwal.
kohto. mehhed on keik kos sülenne. adri. aerm-
on. Kehhel. Konna. Kohdo Keässo. Järrelle.
sijn. kohdos 20. nopsso sannud, selle, pärrasid. et
Tämma on. omma, ümmardajad. Ilma asjada
Pekssand: kusdal polle süi. mitte
29. maal. Leikusse ku päwal.
kohdo. mehhed on keik, sin. polle. Tegge mesd mitte
12. maal. Mehkli ku. päwal.
Kohdo mehhed on keik sein. polle. Teggemesd mette
26. maal. mehkli, ku. päwal,
Kohdo. mehhed on keik koos kaippaja. Kaiko. Reitik-
Petssi Reinna, pälle. Et. Rein ollei. Randas; tetta
peksand. Ilma, süda. Rein sai kohdo jerrelle. Ka
10. napsso. Keppi
10, maal winna ku päwal-
Kohdo, mehhed on, keik sin. polle. Tegge-meesd. mette
24.pool winna ku. päwal.
Kohto mehhed. on, keis sin; polle. Tegge-meesdmette
1825. aasdal
31.maal. winna ku. päwal.
kohdo, mehhed, on, keik. sin. polle, Teggemesd mette
7.maal Talwe ku pöwal.-
kohda mehhed on keik sijn koos
21.maal Talwe. ku. päwal.
kohdo, mehhed on. keik sin. koos-
28maal Talwe. ku. päwal.
kohto, mehhed on. keik - sein - koos
5maal. Jullo. ku päwal.
Kohdo mehhed on. keik. sijn. koos.-
12. maal. - Jullo ku. päwal.
Kohto. mehhed on. keik. sein. koos.
1826 aatal.
9. maal. Närri ku. päwal.
Kohdo mehhed on keik. sein. koos
16.maal. Närri ku. päwol.
kohto mehhed on keik sin. koos-
23. mool. Närri ku. päwal.
Kohdo. mehhed. on: keik. koos. Kappaja. Räga
Jahn: omma. poija pälle. Tämma poeg.
Andrus olli. Essa pekssand. selle pärrasd sai
andrus: 15. keppi. napsso-kohdo. Järrelle-
Essi: mesd. korda
Mustjala_vallavalitsus (EAA.1081.1.1)

Lehekülg 10
30.mal Neärri. Ku Päwal.
Kohdomehhed on. keik. sijn. Polle Teggemesd mitte
6.mal kündla. ku päwal.-
kohto mehhed on keik. kos polle mitte kappajad
13.mal kündla. ku päwal-
kohdo. mehhed on. kos polle. Kettakeid-
20.mal. kündla ku. päwal.-
kohdo mehhed on kos- polle mitte kettakeid
27.mal kündla ku. päwal.
kohdo mehhed on. Koos; polle mitte Kettakeid
6.maal. Pasdo ku. Päwal.
kohdo mehhed on keik. Koos
13.maal. Pasdo; ku Päwal.-
kohdo. mehhed. on. keik, koos.- polle kettakid
20.maal Pasdo ku Päwal.-
kohdo. mehhed on. keik koos: polle Teggemesd mitte
27.maal Pasdo ku päwal.-
kohto-mehhed on: keik koos: polle. Teggemesd mitte
3.maal Jurri ku. päwal.
kohdo mehhed. on. keik koos.
10.maal Jurrpi ku. Päwal.-
Kohdo mehhed, on keik kos polleTeegemesd. mette
se on Pühhade nätal 17.maal Jurri kui päwal.
24.maal Jurri ku Päwal.
kohhdo mehhed on keik kos; polle Teggemesd mette
1messel Mäi ku Päwal-
Kohdo mehhed on keik. kos kohhos küllaob jerge
Röisi Räis: Kommes jarrisse ärra ja Raijak Rosdid
andwad apro kuid kirrid ja sõnud on pikul päike
andwad arro keik pirrid ja Torrud on paika
ja oiked Kaijak Rosdi nimmed kohhola andrus khwi
Ronda Tommas Kalder. Noula andrusse Tawe-
Alliga Tawe allik. Kirroma mehkli Endnik
8. maal Mäijo ku päwol.
kohdo mehhed. on keik koos. polle Teggemesd mitte
15.maal Mäi. Kui päwal.
Kohdo mehhed. on keik koos; polle kaippaid mitte.
22. maal. Mäi. ku päwal.-
kohdo mehhed. on: keik koos; polle, Teggemesd mitte,
29. maal. Mäi ku.
kohdo, mehhed, on. keik koos. polle. Teggemesd mitte.
12.maal Janni, ku päwal.
Kohdo. Mehhed, on, keik koos, polle Teggemesd mitte
Kaipajad polle mitte. pea Rahha selleda minne Lukemenne
ja koko panne menne
26. maab Janni. ku.- p.
Kohhdo. Mehhed on. Keik koos. polle Teggemes mette
10. maal Aeinna, ku. p.
Kohto. mehhed on keik koos polle. Teggemesd mette
17. maal Heinna. ku p.
24. maal. Heinna ku. päwal
31. maal Heinna, kui päwal.
Polle. Teggemesd mette keik. on Einna-Teggemas
7. maal Leikusse. ku. pawal.
Kuldi mehkli mats omma. perrega. Tämma nainne ja poek-
Jurri ja poija. nainne. nemmad on ühdeteisd. pekssand-
ja sijs: walledawad, üks teisse. peälle. Üks on warras
Teinne on. teisd warrastand. Kohhus: möisdas: se süi neille.
wanna. Mats. se on. perre. jssa. Temma sa 3. napsso. ja mats-
si nainne on pärra Emma. se on temma see ta sai 10 napsso
witsso. nende. poege Jurri. sai 10. napsso. keäppi-
21.maal Leikusse ku. päwal.
Kohdo mehhed. on keik. koos: polle mitte teggemed
Mustjala_vallavalitsus (EAA.1081.1.1)

Lehekülg 11
4.maal Mehkli ku päwal.
Kohdo mehhed, on. koos. Tido. Jurna, poeg. Reitik on
Kerko. pöllol. össoma. Läind. ja on. Kupja ka Reito-
Laind. Et Tökkid, surremat on: ja walla sesse Reito teind
Kohhola, Lahs on. poolle, lahdi össomatta jättand
Kohdo. mehhed: Keissid möedtamas: polle wigga kupjal
on öigus Reitik sai 15.napsso Keäpi Lahs sa 5. nap.
18.maal Mehkli ku. päwal.
Kohdo mehhed - on. koos: polle. Teggemesd mette
2.sel winna ku päwal.
Kohdo, mehhed on. keik. koos: polle.teggo
9. maal. winna. ku päwal.
Kohdo-mehhed. on. Koos: Kaippaja. Kallasma seppa-
Jahn. Torkna Hermmo pälle Herm. olli janni paijasd
Raije. Rawa. ärra. warrasdand ja se olli ta keäs-
Herm. sai. 10. napsso keppe.
16maal.
23.maal. winn.
Kohdo mehhed on: koos - polle teggo, mitte
30maal.
kohdo mehhed on. Koos: Teito anni poeg. Reitik olli
omma. naisseka. Reido loind. Tattwad Lahhotada
polle. Selle kohdal se ka teggemes: Muido nomida ja kui
Ei mösda sis: Läwad. surre. Köisri. Kohdo
6.maal Talwe, ku päwal.
Kohdo mehhed, on. Koos polle. Teggo
13.maal Talwe Ku päwal.
Kohdo mehhed on. Koos polle süilisse mette kohto Rahho
Koho. panna
20.maal. Talwe ku. päwal.
Kohto mehhed. on: koos: polle. Teggo mette-
27.maal Talwe. kui päwal.
kohdo. mehhed on koos; polle Teggemesd mette
4.maal Joulo ku päwal.
Kohdo, mehhed on: koos; polle. mitte. Teggemesd.
Tohdo Rohha on selge
11.maal, Jõul. ku päwal.
Khdo mehhed on. Keik. koos, Mato addo koppas-
Handi Reittikse sullanne ja körrima. Endriki poeg Jurri
on Einno. warrastand
18maal Joulo ku Päwas
Hatri: Herm. on. Kaippand. ummardaja pälle Et
Temma on Einno warrasdand se on walleks jeänd
1827 asdal.
8.maal. Närri ku päwas
Keik kohdo mehhed on koos polle mitte Teggemesd
15.maal. Närri ku p.
Kohdo mehhed on koos polle mitte Teggemesd
22. Närri ku p.
Kohhdo mehhed on keik koos polle mitte Teggemed
29.maal. Närri ku. päwas
Kõrrima Endrkiku poeg. Jurri. ja andi Reittik
sullane. mis Matto Addo. Kaippa. Einde pärrasd
Enne. Joulo, 11mal. päwal, se on walle palles
Mitte Tunnistusd
5.maal kündla ku päwal.
kohda mehhed on koos. polle mitte Teggemesd
12.maal Kündla ku päwal.
Kohto mehhed on kõik. Koos polle mitte Teggo