Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Torma_(Votikvere)_vallavalitsus (EAA.3219.1.1)

Lehekülg 116
116. Igga ühhele antakse lubba kaks näddalid enne sedda,
kui nimmekirjad sawad kreisi-, maakonna - ehk
linna Kommissionidele ärra antud (§118), üllesanda
meid wäljalaskmissi ja eksitussi, mis kegi neis
nimme-kirjades on tähhelpannud. Üllesandmissed
peawad sama ülleskirjutud ühte isse-järralisse
ramatusse, seitsme päewaga labbiwadadut käes
ollewa dokomentide põhjust möda, järreleküssimiste
ehk teiste wiside läbbi ja nimme-kirjades üllesleitud
wiggatussed ärraparrandud. Wäljalaskmistest ja wiggadustes
isse-jaulistes kutsumiste nimme kirjades, mis kreis, maa-
Konna- ja linnade kommissionid walmistawad (§102),
antakse ülles järjelt nende samma kommisjonidele:
selle paragrahwiga kinnitud aeapitkussel kahhe
näddola aea seas.
117. Neile kes on § 116. kinnitud aega möda lasknud,
antakse lubba ka pärrast sedda nende ülles-
ütlemissi wäljalaskmiste ehk eksituste polest kreisi-
maakonna- ehk linna wäetenistusse kohhusse
Kommissionidele üllesanda üknes siis, kui
naad wõiwad tunnistussi anda, et naad ühhe tõsisse
keldusse pärrast ei wõinud sedda õigel aeal tehha.
Nisugguste tunnistuste läbbiwatamist, kus palju
naad tõssised on antakse nimmetud kommissionide
kätte.
125.
Need mehhed, kes paragrahwis 123 ja 124 on nimmetud,
agga nisamma ka need, kes tahhawad isse-õigustest
warrantusse seisusse järrele ossa sada, peawad sedda
kohhalisse wäetenistusse kohhusse tallitaja kommis-
sionile üllesandma mitte iljem, kui kaks kuud
enne kutsumisse kätte tullemist. Pärast sedda
tärminid, üllesütlemissed wõetakse wastu üksnes
sel korral, kui üllesütleja wõib täieliku tunnistust
anda, et ta koggoniste ei võinud õigel aeal
üllesütelda ja just selle pärrast on tänini
aea möda lasknud.
V. Kõigewimatsest kutsumisse nimme-kirjade
läbbiwatamissest ja neist meestest, kes liisku
peawad wõtma.
140. Tänast sedda, kui kutsumisse nimme-kiri
Torma_(Votikvere)_vallavalitsus (EAA.3219.1.3)

Lehekülg 44
Protokoll.
Tormas sel 25 Julil 1875
Koos olli.
Wallawannem Samuel Arro ja
Nõumehhed:
68. Tännaseks paewaks tallitas wallawannem Nõumehed
koggokonna kohtu maeas kokko ja panni neile ette et
et nemmad selle ülle üks nõu peawad kui paljo wilja
tallo maeade ehhituste peale maggasinist woib wälja
antud saada; Nõumehed nii kui ka perremehed, kes ka
seks päewaks ollid kokko astunud piddasid selle ülle nõu
ja arwasid et ühhe ue tallo maea ehhituse peale perre-
mehhe abbiks 20 wakka wilja sai on 10 wakka
rukkid ja 10 wakka odre peab antud saama.
Peale selle annab ka igga perremees 100 Llb
õlga kattusse jauks.
Nõumees: Joseph Luht XXX
Joosep Pärlin XXX
do
Josep Abroi XXX
do
do
Jakob Kasik XXX
do
Jakob Poom XXX
do
Kusta Ilwes XX
Karel Ploom
Wallawanem Samuel Arro
Kirjutaja Muunel
Protokoll
Tormas sel 25 Julil 1875
juures olli:
wallawannem Samuel Arro.
Seaduslik arw nõumehhi olli wannem Samuel
Arro kässo peale kohtu maeasse kokko tulnud ja
panni wollimeestele ette kuida tännawa aasta
selle ränga kuiwa läbbi koik suwe willi hak-
kab häppendama ja karta on et leikussest suurt
lootust ei sa ollema, ja olleks se kassu-
lik ollema niisuggust häppartust Keiser-
liku Kihelkonna kohtule teada anda, et kohus
ni hea olleks ja Tõrma walla maggasist lae-
natud wilja eest kassud mahha jätta wattaks
Wollimehed räkisid selle asja läbbi ja
leiawad wallawannema ette pannemisse tul-
lusa ollema ja teggiwad otsusseks:
Et wallawannem niisugust asja
kihhelkonna kohtule ettepaneks ja
sedda palluks, et tännawo aasta-
se laenu eest kassud mahha jääks.-
Wollimees: Joseph Luht xxx
Josep Pärlin XXX
Josep Abroi XXX
Jakob Kassik XXX
Jakob Ploom XXX
Kusta Ilwes XXX
Karel Ploom XXX
Wööramönder Mihel Leppik XXX
Willem Stahl XXX
Wallawannem Samuel Arro.
Torma_(Votikvere)_vallavalitsus (EAA.3219.1.3)

Lehekülg 53
Protokoll
Tormas sel 5 Maerzil 1876
Koos olli:
Wallawannem: Kusta Ilwes
Wöörmönder Josep Abroi
Karel Nolken
Nõumees: Josep Raud,
Karel Arro,
Karel Nolken,
Karel Sirrel,
Kristjan Sarrapu
Kristjan Sonsein.
77. Tännaseks päewaks tarwitas wallawannem
walla wollimehed koggokonna maeasse
koko ja panni neile ette, et Torma Magga
sininis weel ikka wanna rukkid on mis
ni kui ennegi
jubba halwaks tahhab minna ja et ka se aasta
perremeestele nende maa suurusse järrele
ümber wahhetusse peale selle tingimissega
wõiks wälja antud saad, et süggise hea ja
kuiw willi jälle ilma kassuta sisse-
maksawad.
Nõumehed teggid otsusseks, et se aasta ka
50. tsetwerti wannemid rukkid perremeestele
nende maa suurust mööda ümber
Maggasinist
ilma kassata
wahetusse peale wälja wõib anda, ja et
süggise hea ja kuiwa wilja essimisse
leikusse aial Magasi jälle sisse maksawad
üllewaataja
Se protokoll saab Keiserliku (Kihhelkonna)
Kohtule kinnitusseks ette saadetud.
Josep Raud XXX
Nõumees.
Karel Arro
Mart Tode
Kristjan Sarrapu
Karel Nolken
Karel Sirrel +++
Kristjan Sonsein XXX
Wöörmönder
Josep Abroi
Karel Nolken
Wallawannem:
Kustaw Ilwes
Kirjataja: Summri
mille aastad wälja wimata on ja
Protokoll.
Tormas 5 Maerz 1876.
Juures ollid
Noumehed, wöörwündrid
ja wallawannem.
Nõumehed lubbawad kirjutajale
78.
wallarulliraamu kirjutusse eest
50 rubl hob. ja saab se pea raha külge arwatud
ja kinnitawad sedda omma alkirju-
tusse läbbi.-
Noumees: Josep Raud xxx
Karel Arro
Kristjan Sarrapu
Karel Nolken
Karel Sirrel XXX
Karel Sonsein XXX
Josep Abroi
Wöörmönder:
Karel Nolken
Kustaw Ilwes
Wallawannem:
kirjotaja: Summer.
Torma_(Votikvere)_vallavalitsus (EAA.3219.1.1)

Lehekülg 79
Ringkiri Imokvere moisa perris herra Von Klot poolt
sel 12 Aprilil 1877 N ohne
Torma Kihelkonna wallawalitsustele.
Mede Kihelkonna Kohtu herra lähheb Mai kuu sees
Torma jaama ellama, et meil kihelkonna
kohus kesk konda saab assutud. Sest et neil
oma moisa ei olli, kus woiks mets olla, on mois-
nikkud Kohtuherrale puid lubbanud, anda
ilma rahamaksmatta kahheksakümmend
sülda, ja minna pallun wallad olge nenda
head, raijuge ja weddage need puud, iga wald
oma moisa metsast meie kohtu herrale kolm
aastad järrestikku, iga aasta oma jago.
sügisel ilma hinnata Torma jaama,
Wannast, kui moisnikud isse kohtu herrad
oliwad wiisiwad nemad oma hobbustega
kohtu kappid, aktid, lauad ja keik kohtu kraami
tõisest moisast toisi, kui kohus tõise walit-
susse kätte läks. - Meie kohtu herral hobbusid
ei olle ja sellepärrast pallun minna wallad
andke ilma maksuta Kohtuherrale küti
hobbused, iga 4 adra peale üks hobbune
jauwanker ja mees kohto ja oma kraami
Ranna moisast Torma jaama wia ja
nimelt 2.sel Mail 1877 ommiko wana
Ranna - mõisa.
Nende kahhe tööde ülle minna Teile
käsku ei woi anda - waid se on üks palwe,
mis iga wald woib täita ehk täitmatta,
nii kui tahtmine on aga mina arwan ja
loodan, et Teil minu palwet wist täit-
Torma_(Votikvere)_vallavalitsus (EAA.3219.1.3)

Lehekülg 45
Protokoll
Tormas sel 1. August 1875.
jures olli
Peakohtmees Josep Luht.
70. Maggasi seadusse punkt 6 järrele teggiwad
wallawannem, wöörmöndrid ja maggasi Kubjas
wallawollimeestele wiimse aasta maggasiwal-
litsusse ülle arru peakohtumehe Josep Luht
juhhatussed.
1874 aastal 1Augustil olli maggasi seissus.
457 tsetwert 32 karnits rukkid.
odre ja
291
34
53 "
kaeru
238
1874 aastal tulli süggise laenatud wilja eest kasso:
tsetwert 58 Karniz rukkid
odre ja
kaeru
1875 aastal maggasist wälja laenatud:
32 karniz rukkid
14 tsetwert
odre ja
4 2/3
107
kaeru.
183
29 "
1875 aastal 1 Augustil olli ümbermöetes maggasis:
401 tsetwert 21 1/3 Karniz rukkid
odre ja
4 1/3
182
kaeru
14
132
Tähhentus:
müidu sai 39 tset. ruk
100 " odre
100 kaeru
Rechnundid said nõumeestes õiged
5
9
43
39
leitud ollewad.
Nõumees: Joseph Luht xxx
Joseph Pärlin XXX
Joseph Abroi XXX
Jakob Kasik
Jakob Ploom XXX
Kusta Ilwes XXX
Karel Ploom XXX
Josep Luht
pea kohtomees:
Protokoll
Tormas sel 12 Septembril 1875
Koos olli
wallawannem ja
wollimehhed.
Kui kirjotaja Summri aasta jubba sell 3. Au-
gustil täis sai ja temma ettepanni, et eddes-
piddi mitte ennam wanna palgaga ei teeni,
Siis said tännaseks paewaks wallawannema
kässo peale keik nõumehed kokko kutsutud,
ja et kirjotaja palga pärrast arro piddada,-
Siis lubbassid kirjotaja leppimisse peale
temmale 80 kahheksakümmend rubla
palka 5 lb Stearin küindlid, peale selle
on keik kantselei kullud walla kanda,
Rewissioni- wallarulli- ja wamilikirjo-
tus ei pudu palga külge, waid kui
niisuggune kirjotus juhtub, saab
Torma_(Votikvere)_vallavalitsus (EAA.3219.1.1)

Lehekülg 20
Teadaandminne.
Keiserlik I Tarto Kihelkonna Kohtus annab sellega
teada, et se kohus Pühapäewadel ni kui na
krono ja Kerriko Pühhadel kinni saab ollema
ja neil päewadel mitte keddagi wastu woe-
tud ei sa.

Lehekülg 80
matta ei jätta, sest et Teie teate, kui suurt raha
moisnikkud omast käest iga aasta maksawad
ja selle wasto need kaks ees nimetud tööd on üks
weike asi.
Minna pallun, et iga üks wald minnole
Imokvere mõisa kunni 1 Maini kirjotab, mis
nemad minno palwe peale lubbawad tehha.
Torma_(Votikvere)_vallavalitsus (EAA.3219.1.3)

Lehekülg 50
Maggasi üllewataja, kes utest, wallitsetud nõu-
meestest wallitsetud saab wallidses tedda al ni
seiswal wiisil
Kedda wallitsetud sai
nende mimmed kes wallitsesid
magasi üllewatajaks
Mihlel Sõbber
Josep Raud
Kristjan Sarrapu
Karel Arro
Karel Nolk
Karel Sirrel
Mart Pärjal
Mart Toode
Kristjan Sonsein.
Selle järrele sai siis maggasi üllewatajaks wallitsetud
Michel Sõbber 39 aastad wanna lutterusse usku,
Sellega on siis se wallitseminne lõppetud, mis peale
siis keik koost ära lahkussid
Wallawanneni: Samuel Arro
Kirjotaja: Summri
Protokoll
Torma sel 2. Januaril 1876
jures olli:
Wallawannem Kusta Ilwes ja
Nõumehhed.
Keiserlikku kihhelkonna kohtu kirja täitmisseks 74
sest 12. Decembrist 1875 No 6228. tarwitas wallawannem
tännaseks päewaks walla wollimehhed kokko ja
panni neile ette, et Muste allewi riks post kortor
tahhetakse assutada, kus keiksuggu rahha ja muud
kirjad toimetud saawad ja selle ülle üks otsus
piddada kui paljo Torma walla poolt nimmetud
post kontori assutamiseks abbi lubbab, mis-
keigist ümberkaudsest waldadest pallutak-
se, kaugele agga selle posskontori kasso
wõib ullalatada.
Nõumehhed piddasid nõu ja teggid ot-
susseks, et Torma walld ommad kirjad
nii kui ennegi tahhab Tarto postkontoriga
läbbi toimetada ja selle pärrast ei lubba
Torma walla poolt eest nõu mehed ühtegi abbi sellene
postkontori heaks, mis Mustwe wõiks assu-
tud saada.
WallaNõumees: Karel Arro
Josep Raud
Kristjan Sarrapu
Karel Sirrel
Kristjan Soonsein
Mart Tode
Karel Nolk
Wallawöörmönder:
Karel Nolk
Wallawannem:
Kustaw Ilwes
Kirjatai. Summri
Torma_(Votikvere)_vallavalitsus (EAA.3219.1.3)

Lehekülg 55
Protokoll
Tormas sel 14 Aprilil 1876
juures olli:
Wallawannem Gustaw Ilwes
Wöörmönder Josep Abroi
Karel Nolken
Wollimees: Josep Raud, Karel Arro, Kristjan
Sarrapu, Mart Tode, Karel Sirrel, Kristjan
Soonsein Mart Pärjel
81.
Kui selle aegne Tormakülla koolmeister Karel
Masik ennast sel 23. Märtsil lahti koolmeistri am-
metist lahti wõttis siis pallus temma ennast
tännasel uest koolmeistri ammetisse taggasi
wõtta ja lubbab kunni 1283 aastani 100 rubla
aastasse palgaga truist teenida ja omma am-
metid pidda.
Wollimehed on sellega rahhu ja wõttawad tedda,
uest taggasi walla Koolmeistriks ja lubbawad
temmale 100 rubla aastasseks palgaks kunni
1883 aastani jääb palk muudmatta, saab aga
wald enne sedda aega koolima pärralt maad
siis jääb rahha palk maha ja saab koolmeis-
ter rahha assemel maad.
Koolmeister: Karel Masik.
Wollimees Josep Raud xxx
Karel Arro
Kristjan Sarrapu
Mart Tode
Karel Sirrel XXX
Karel Nolen
Mart Pärjel
Wöörmünder:
Josep Abroi
Karel Noken
Wallawannem: Kustaw Ilwes
kirjotaja: Summer
Tormas sel 14. April 1876
Protokoll
juures olli:
Wallawannem: Gustas Ilwes
Wöömünder Josep Abroi
Karel Nolken
Wollimees: Josep Raud, Karel Arro, Kristjan
Sarrapu Karel Nolken Karel Sirrel Mart Pärjel.
82.
Rännaseks paewaks tarwitas walla wannem, walla-
wollimehed koggokonna maeasse kokko ja panni neile
ette et magasi wallitsusse seadusse järrele wollimehed,
sedda kinnitawas ja arwawad, kui paljo kellegi
walla liikmelle maggasinist abbi woib antud saada ja
kui paljo selle eest kasso woib wõtta.
Wollimehed teggid otsusseks, et Maggasinist woib laenu
peale wälja antud saada ja 4 karnitsad Tsetwerti pealt
kasso peab wõtma:
I. Perremeestele söögi ja seemne peab aastas
4 Tsetwerti rukkid
a. Suuremameestele
odre
kaeru
rukkid
b Weiksemaameestele
odre
kaer
II. Pobbulistele
32 karnitsad rukkid.
odre
III. Wallawaestelle ja nimelt:
rukid
Marri Grass
odre
rukkud
Ann Mikkor
odre
Andres Eebing
rukkid
odre
Eddassi arwawad nõumehed et laenu wälja andminne Magasit
wõib sel 19 Aprillil algada
Wollimees: Josep Raud XXX
Karel Arro
Kristjan Sarapu
Karel Nolken
Torma_(Votikvere)_vallavalitsus (EAA.3219.1.3)

Lehekülg 56
Wollimeesi Karel Sirrel xxx
Mart Pärjel
Wöörmünder Josep Abroi
Karel Nolken
Wallawannem: Kustaw Ilwes
kirjutaja: Summer
Ühhe keiserliku I Tartu kihelkon-
na kohtulle
allandlik palwe Torma
wallawollimeeste kogo poolt
83. Keiserlik kihhelkonna kohus saab siit poolt
aelandlikult pallutud sedda lubbada, et Torma
koggokonna kohtumaea wärwimisse tarwis koggo-
konna kapitalist 90 rubla höb. woiks pruugi-
tud saada.
Torma kogokonnamaeas sel 14 April 1876.
Wollimees: Josep Raud XXX
Karel Arro
Kristjan Sarrapu
Karel Nolken
Karel Sirrel XXX
Mart Pärjel
Wöörmünder: Josep Abroi
Karel Nolken
Wallawannem: Kustaw Ilwes
Kirjutaja: Summer
Protokoll
Tormas sel 14 Aprilil 1876.
jures olli
Wallawannem: Gusta Ilwes
wöörmünder Josep Abroi
Karel Nolken
Josep Raud
Wollimees:
Kristjan Sarrapu
Karel Arro
Karel Nolken
Karel Sirrel
Mart Pärjel
Mart Tode
Kristjan Soonsein
Astus ette selle aasta wäetenistusse kut-
sutaw mees Gustaw Willems, ja andis üllesse, et
temma issa Kristjan Willems minnewa aasta
parremast käest sandiks jänud, ja nõuab selle
ülle üks kinnitud tunnistusse kirri koggokonna
poolt, et temma issa santusse pärrast keigest
walla ja ka Kroono maksudest priiks jääb
ja et temma selle järrele perrekonnale toitjaks
woiks arwatud sada. Selle asja perrast walla
wannema poolt tännaseks päewaks kokko tal-
litud wollimehed leidsiwad selle aasta wäetenis
tusse sissekutsutawa Gusta Willems ülles
andminne ja nõudmine õige ollema, ja et
temma issa Kristjan Willems parrem kässi
hopis hukkas on ja temma sellega keddagi
tööd ei woi tehha saada. Siis teggiwad wolli-
santuse pärrast
mehhed otsuseks, et Kristjan Willems eddes-
piddi pearahhast ja keigest maksudest
priiks saab moistetud, ja selle järrele
84.
Torma_(Votikvere)_vallavalitsus (EAA.3219.1.1)

Lehekülg 81
Ringkirri sest 13 Aprilist 1877 No 3510. Tarto Silla kohto herra
poolt.
Teada andmine selle ülle et sel 13 Mail s-a
kello 3 aego wallawanemate kokku tulek Tartu
Kreisi nekruti komisjonis saab ärra peetud saama.
Torma_(Votikvere)_vallavalitsus (EAA.3219.1.3)

Lehekülg 54
Protokoll
Tormas sel 5 Maerz 1876.
juures olli:
Wallawannem: Gusta lwes
Wöörmönder Josep Abroi
Karel Nolken
Nõumees: Josep Raud.
Karel Arro
Kristjan Sarrapu
Karel Nolken
Karel Sirrel
Karel Sonsein
Märt Toode
Ühe Keiserliku Tarto Kreisi I Kih-
helkonna kohtule
allandlikud palwe Torma
walla wolli meeste koggo poolt.
79 Keiserlik üllewaataja kohus saab see läbbi.
sedda lubbata
allanlikkult pallutud, et Torma koggo-
konna maggasinist aidast woiksid
50. Tsetwerti rukkid
wälja müüdud saada.
Torma koggokonna maeas sel 5 Maerzil 1976.
Wollimees: Josep Raud XXX
Karel Arro
Kristjan Sarrapu
Karel Nolken
Mart Tode
Karel Sirrel
Kristjan Sonsein XXX
Wöörmönder: Josep Abroi
do
Karel Nolken
Wallawannem: Kustaw Ilves
kirjataja Summer.
80
Protokoll
Tormas sel 23 Maerzil 1876.
juures olli:
Wallawannem Gustaw Ilwes
ja Wollimehhed
Tännassel päewal on nõumeeste koggo poolt selle-
aegse Torma külla koolmeistri Karel Masikule ülles
üteltud, et temma Jürri päewast saadik 1876 Kool-
meistri ammetist lahti on. ja se wolli on kooli kohtu
poolt Walla wollimeestele antud ja kellega ka kool-
meister täielikult rahhu on, et arwab, et eddespiddi
õppiminne ja õppussed raskemad tullewad
ja ennam hea meelega selle ammetisse ei jääda.
Koolmeister: Karel Masik.
Nõumees: Josep Raud XXX
Karel Arro
Kristjan Sarrapu
Mart Tode
Karel Sirrel +++
Kristjan Sonsein XXX
Mart Pärjel XXX
Wöörmönder: Josep Abroi
Wallawannem: Kustaw Ilwes
Kirjotaja: Summer

Lehekülg 57
Kristjan Willemsi poeg Gusta, wamilie
toitjaks woiks jääda.
Wollimees Josep Raud XXX Karel Arro
Kistjan Sarrapu Karel Nolken, Karel
Sirrel XXX Mart Pärjel, Mart Tode
Kristjan Soonsein.
Wöörmunder Karel Nolken, Josep Abroi
wallawannem Kusta Ilwes.
Protokoll Tormas
sel 16 Junil 11876.
Koos ollid:
Wallawannem
Wöörmündrid ja
Wollimehed:
85. Wallawannem panni tännasel päewal nõumees-
tele ette, et Kihekkonna kohus küssib järrele
kas walla magasi willi ja wilja raha Torma
walla liikmid üllesse kunni tullewani
aastani leikusseni ülles peab.
Nõumehed arwassid, et Torma walla maga-
siwili ja magasiraha Torma walla liikmed kuni
tullewa aasta leikusseni üllewal saab piddama.
Nõumees: Josep Raud XXX
Kristjan Sarrapu
Karel Nolken
Mart Tode
Karel Sirrel XXX
Kristjan Soonsein XXX
Wöörmünder: Josep Abroi
Karel Nolken
Wallawannem Kustaw Ilwes
Protokoll
Tormas sel 25 Junil 1876
Wallawannem: Gustaw Ilwes,
Wöörmünder: Josep Abroi
Karel Nolken
Nõumees: Josep Raud.
Kristjan Sarapu
Karel Nolk
Mart Tode
do Karel Sirrel
Karel Arro
Kristjan Sonsein
do Mart Pärjel.
86.
Tännaseks päewaks tarwitas Walla-
wannem wallanõumehed kogokonnamaease
koko ja panni neile ette, et Kihhelkonna
Kohus nõuab sedda teatust kui paljo nõumehed
igga walla liikmelle maggasinist laenu on
lubbanud, sest et Kewwade nõumehed aga
summa wiisi on lubbanud ja mitte
nimme piddi ei olle sedda nimmetanud
kui paljo keegi walla liigi maggasist laenu
ja abbi woib saada.
Noumehed lubbawad siis igga walla
liikmele nimmepiddi magasinist
kohus on lubbanud ni kui ka se ümber wahetusse willi mis kihelkonna
perremeeste peal
laenu anda ja mis ka neile jubba wälja
on antud järrel seiswal wiisil:
Torma_(Votikvere)_vallavalitsus (EAA.3219.1.3)

Lehekülg 60
Protokoll
Ühhe Keiserlikko Tarto I Kreisi I Kihel-
Konna kohtule,
allandlik palwe
Torma koggokonna wollimeeste
Koggo poolt.
88. Kui nüüd Torma koggokonna kohto maia
laudadega ümber lödud sanud, siis olleks se üks
tullus assi et temma wärwitud saaks mis läbbi
temma ka mäddanemisse wasto kowwem olleks
ja ka nägusam wälja näeks, siis saab Keiser-
lik üllewataja kohus siit poolt allandlikult
pallutud, sedda lubbada, et koggokona
Kapitalist woiks Torma koggokonna Kohto
maea wärwimisse peale 25 rubla hõbb.
prugitud sada.
Torma koggokonna kohtu maeas sel 30 Julil 1876
Wollimees Josep Raud XXX
Kristjan Sarrapu XXX
Karel Nolk
Mart Tode XXX
Karel Sirrel XXX
Karel Arro XX
Kristjan Soonsein XXX
Mart Pärjel XXX
Wallawoorm I Josep Abroi
II Karel Nolk
Wallawannem: Kusta Ilwes
Summer
Protokoll
Tormas sel 12 Oсtobr 1876
juures ollid
Walla wollimehed:
89.
Tännaseks päewaks tarwitas walla-
wannem wallawollimed kogokonna
maeasse kokko ja panni neile ette, et
kas selle aasta loosi poisid, küid hobused
ja linnas loosi aeg walla poolt abbi
saawad.
Wollimehed tegid otsusseks, et loosi poi-
sid saawad küit hobbustega linna
weedut ja saab iga mees päewas 25.
kop söögi raha nii kaua kui linnas
kinni peetake, peale selle saawad
5 rubla tee raha Tartu minnes.
Wallawannem saab 30 kop. päewas
söögi raha niitkaua kui Tartus kinni
peetasse, - korteri raha on waela kanda.
Wollimees: Josep Raud XXX
Kristjan Sarrapu
Mart Pärjel XXX
Karel Arro XXX
Kristjan Sonsein XXX
Karel Sirrel XXX
Mart Tode rXXX
Karel Nolk XXX
Wallawannem: Kusta Ilwes
Wöörmünder: Joep Abroi.
Karel Nolken
Torma_(Votikvere)_vallavalitsus (EAA.3219.1.1)

Lehekülg 7
d. Selle eest hoolt kanda, et koolmeistritele temma palk
peab oigel aial wäljamaksetud, ja et põlletamisse, walgus-
tamisse ja kirjotamisse material saab kooli toa juure tootud.
e. se ülle wadata, et keik mis koolikohhus seadab täielikkult
saab täitetud.

Lehekülg 105
Mustwe-alewi-post-Kontori läbbi on tunnud ja eddes-
piddi weel kuni saawa. Kas ja kui paljo nemad
selle postkontori üllespiddamiseks omalt poolt
abbi lubbawad ja selle üle nelja näddala sees
selle kohtule teadust anda.
Kihelkonnakohtu herra Bernhoff
NAv. Haugas.
Keiserliku I Tartu Kihhelkonna kohtule
Mustwe wallawallitsuse
alandlik palwe.
Kui 1876 aastal Mustwe allewi postkontor assu-
tada sowiti, kus ka raha-kirjasid wasto wõetas,
jäid ligimesset walllawannembad selle ettevõtmise
pärrast nõupiddamisele pallutud ja nende käest
küssitud: kas nema sedda heaks kiidavad ja
oma vallade nimmel kullude peale middagi
maksu kanda wõttawa woi ei? Kiitsid küll keik
sedda ettewotmist heaks end kullusid ei wõtm
ei ükski wald aitada kanda selle peale wõttis
siis Mustwe wald keik kullud - liggi 200 rubla
aastas korteri, puu ja küündlade peale, kol-
mees aastas üksi enda peale.
Olgu nüid järrele antud, et alusest mitte ette
näha ei olku, kas sellest ettewõtmisest ühtegi kasso
rahwale saab ollema woi ei? aga nõnda ki
nüid jubba 2 aastad mööda on läinu, woiks
küll parras aeg olla ligimeste walladele se küssi-
mine ette panda: kas nema nüid ühtegi kasso sest
tunnewa, et neil üks Postkontor nii käe perrast on
ja kas nema nüid arwawa sowitaw ollema seda
Kontori weel eddesipiddi piddada ja enda poolt ka
keddagi selle üllespiddamise tarbis manu kanda
woi mitte? Ku siin ka monni nii sama tahas
öelda kui algmisel: et rahakirjade pärrast aga üksikud
103
inimesed kasso tunnewad, kellel päraste kirjade
tallitust on, siis olgo selle wasto nigi paljo tähentud
ei keigil ligimestel walladel jubba sest üks suur kasso
tunda woiks olla, et nende krono- ehk kohtokirjad
paljo wähhemba kulloga Mustwest ärra tuakse,
Kui Jõggewalt nimetame siin paergust se suur
Awwinorme wald, Lohhuso ranna, Lohhoso Külla ja
Lohhoso kirrikowald, Kassepäh, Kikkida, Kõnno
Torma, Tarrakwere, Toikwere, Waiato ja woib olla
ka Räbisle wald pisama.-
Selle ülle metse põhja poole wõttab siis Mustwe
wallawalitsus se julgus Keiserliku kihelkonna
kohtule se alandlik palwe ette panna nimetud
Mustwe ligimeisi waldasit tenda poolt küssida:
Kas nema ei wõttaks oma abbiga manu
astoda ja piddada aitada sedda Postkontori
weel eddespiddi ülleval piddada, mis Mustwe
wallal üsna üksinda woimata on.
Sedda pallu alandlikult
Mustwe sel 29 Julil 1978 Mustwe wallawalitsuse nimel
Wallawanemb: Tринkнр
kirjotaja: Reinstein.
Ringkiri Kihelkonna kohtust
sel 11 Septembr 1878 No 3822.
Nii kui se siit poolt ülevalseisew wallawalitsestele
lastud ringkirri sest 5 Aug sa No 3277 al Mustwe
Postkontori üllespiddamise pärrast tänna-
päwani ei olle weel tagasi saadetud, siis saab
selle kohto poolt nimetud ringkirri seie
ärra saata, wastasel korral saab se walla
walitsus selle juures, se ringkirri seisab
seaduslikku trahwi alla langema.
Torma_(Votikvere)_vallavalitsus (EAA.3219.1.1)

Lehekülg 117
on täientud, kreisimaakonna - ehk linna kommission
watab ülle temma ja lissa kirjade A. ja B. järrele,
neid mehhi, kes on liisuwõtmissele tulnud, kus
jures kommission kõikide kuuldes ette loeb
Kui need nimmetud kirjad, ni ka lissa kirja C.,
ja nisamma ka kõik kutsumisse kirja ülles-
pantud märkimissed selle polest kellel neist, kes on
kutsutud miski suggune isse-õigus (льгота) on,
missuggune ta nimmelt on ja mis põhjusse peal
ta kellegile saab antud. Kõigil neil, kes on kutsutud
liisu wõtmissele, ja ka kõrwalistel innimestel
on õigus nende märkimiste wastu üllesräkida
kas naad tõelikud on wõi mitte, ja kui kommission
mõnda, wastoräkimist õigeks arwab, siis teeb
nimme kirjas tarwilissi parrandamissi.
Selle järrel tulleb liiso wäljawõtmine, midda
peawad täitma kõik need mehhed, kes on ühhe
ringi kutsumisse nimme-kirja ülles wõetud,
lahti agga jäewad sellest need, kes on kreka-õige
ussu ja teiste risti-ussu waimolikku au
sisse tõstetud. Need mehhed, kes on lissa kirjades
ülleswõedut, ei seisa liisuwõtmisse all.
Torma_(Votikvere)_vallavalitsus (EAA.3219.1.1)

Lehekülg 143
kui kahe peale saak jäetud.-
Lõppetuseks pallon minna teid armsad hinged
wennad. - heaks wõtta, mis minna üllewel seiswa
sõnnadega teie ette ollen pannud, et minna mitte
omma kasso peale ei olle mõttelnud neid sanno
kirja pannas mõistab wist iggaüks kes mind
tunneb, ja ennesele meele tulletab, et minno
ell pääwi ennam paljo ei woi olla ja et mino
pärrast kogoduse loud ikka woiksid wanna
põhja peale jääda.
Katsuge siis ka sedda ettepantud asja palwe
ja Jummala waimo, juhatamise ae hoolega
läbbi ja wallitsege heat, Se helde Jummal
näitago teile sedda teed mis temma meele järele
on ja temma riigi kassuks tulleb.
C. Landesen
Torma-Lohoso õppetaja

Lehekülg 148
146
Circulair Kirriko wöörmündri Paul Redlich. poolt. 2 Feb c. 10
nimmetud wallawalitsustele annan se läbbi teada, et 17mal
Februaril s.a. kel 3 peale lõunat Tormas Convent saab piddetud
ja peawad sel päewal kõik wallawannemad ja Saadikud
Keriko juures ollema-
Torma_(Votikvere)_vallavalitsus (EAA.3219.1.3)

Lehekülg 52
Protokoll
Tormas sel 20. Februaril 1876
Koos olli:
Wallawannem Kustav Ilwes
Wöömönder Josep Abroi
Karel Nolken
Nõumehed: Josep Raud, Kristjan
Sarrapu, Karel Arro, Karel Nolken
Karel Sirrel, Mart Pärjal, Mart
Tode ja Kristjan Sonsein.
76. Tännaseks paewaks tarwitas wallawannem walla
nõumehed koggokonna maeasse kokko Maggasi- ja Ladiko
raha rechnungide piddamisse pärrast 1875 aasta
ülle ja said nõumeestele keik Rechnungi nii
hästi Maggasi wilja, kui ka Ladiko rahha
wallitsemisse ülle selgest ette loetud ja ärraselletud
ja on nööriraamatude järrele seiswad Sum-
mad nenda kui:
I Maggassiwilja seisus:
482 tsetwert 54 Karnitz rukkid.
odre
313
41
329
45
kaeru.
II. Walla laadiku rahha arro:
a. Laadiko raha puhhas r. - rubl. 65 kop. intressipaber 2170 rub
b. Trahwi raha
2 " 18
500
c. Holekandmisse kap.
1799
70
d. Waestelaste raha 31.
6
410.
e. Kautsioni raha. 47
20
Summa 21. Rubl. 79 Cop. intressipaber. 4879 Ro
Nõumeestel ei olle ühtegid nende Rechnungide
wasto ütlemist waid on keige Maggasi ja Laadi-
ku kassa wallitsussega rahhul
Sellega on se koos olleminne lõppetud ja
kinnitawad sedda protokolli omma
alkirjotusse läbbi
Nõumees: Josep Raud XXX
do
Kristjan Sarrapu
Karel Arro
Karel Nolken
Karel Sirel XXX
Mart Pärjel +++
1 Mart Tode +++
Christjan Sonsein +++
Wöörmönder: Joosep Abroi
Karel Nolken
Wallawannem: Kustaw Ilwes
Kirjotaja: Summri
Eesti_Noorsoo_Kasvatuse_Selts (EAA.3736.1.5)

Lehekülg 5
Tartu Eesti Nooresoo K. Seltsi majaehituse
kommisjoni koosolek 25. jaan. 1908.
Koos oliwad: T. Tõnisson, C. Nurk, H. Koppel, P. Põld ja
eestseisuse liikmed.
Tõnisson: Esiteks tuleb kõige pealt platsi asi selgeks
teha, teiseks peab kindlaks saama, kas tahetakse
tütarlaste ja poisslaste gümnasiumi ühes, wõi
ainult tütarlaste gümnasiumi wõi tulewad
mõlemad lahus ehitada. Kolmandaks: Kust
materjali saada?
I. Kõneldakse platsi üle: Mühlendahli plats on
wäikene. Ainus sünnis plats on Koppeli oma
Üliõplaste Seltsi kõrwal. Koppel peab oma
kulu kätte saama. Plats on kaks wakamaad
suur, pool wakamaad wõib weel juure saada.
Tõnisson soowitab mõlemaid platsisid wõtta.
Koppel on nõuus platsi ära andma, kui
ta oma hinna kätte saab. See tuleb igatahes
odawam kui Tähtwere mõisalt osta.
Arwatakse, et paremat platsi ei saa.
Siit ei ole kooliõpetajatel mitte liiga kaugele
teistesse koolidesse käia. Kõik on selle poolt,
et Dr. Koppeli plats wõetakse. Kas kõrwalplatsi
juure wõtta? Tähtwere mõisawalitsusega saab
nii teha, et platsi wiie aasta peale renditakse.
platsi
Oldakse üleüldiselt selle poolt.
II. Kas tahetakse poiss ja tütarlaste koolimaja ehitada
wõi ainult tütarlaste gümnasiumi? Tõnisson: Meie
algame tütarlaste gümnasiumi ehitusega, nõnda
juurde
et edespidi poisslaste gümnasiumi ehitada saaks.
Koppel arwab, et maja üksi 700 ruutsülda ära
wõtab, tahetakse kaks teha, siis läheb 1400
ruutsülda ära, õueks jääks õige wähe. Arwatakse,
et meie mitte muidu küsimust otsustada ei saa,
kui meie mitte ei tea, mis tütarlaste gümnasiu-
mil tarwis läheb ja palju mõlemate koolide alla
maad ära kulub. Nende nõudmiste järele laseme
eelnõuu teha. Järgmine koosolek määratakse nende
küsimuste selgituseks. Kutsutakse arupidamisele:
Raudsepp, Kangro, Cornelius Treffner.
Eesti_Noorsoo_Kasvatuse_Selts (EAA.3736.1.3)

Lehekülg 4
juunil ära peeti, ajama hakata. Asi jääb
eestseisuse ajada.
Toodakse küsimus ette, kas selts mitte laste
aiaga ei taha ühineda. Et asi mitte kõigiti sel-
ge ei ole lükatakse ta edasi kuni järgmise nõuu-
pidamiseni, mida 6 juulil kell 1/2 3 "Postimehe" toimetu-
ses ära peetakse.
Otsustatakse S-ile 2 stempelt muretseda: üks Eestikeelne
päälkirjaga "Eesti Nooresoo Kaswatuse Selts Tartus",
teine Eesti- ja Wenekeelne.
W. Jõgewer
Ajutine juhataja: A. Jürgenstein
Ajutine kirjatoimetaja: P. Põld
No 2 Asutajate liikmete 2. koosolek
6 juulil 1906, kell 1/2 3 pl. "Postimehe"
toimetuses.
Koos oli 13 liiget.
Juhataja A. Jürgenstein teatab, mis wiimasel koosolekul
otsustatud, ja kui kaugele sääl jõutud.
Räägitakse kõigepäält kooli asutamise küsimusest.
Leitakse, et selle ajamiseks mitte suurt koosolekut ära ei
wõi oodata. Oma nõusolemist on juurde astuwad liikmed juba
suurel rahwakoosolekul tütarlaste gümnasiumi elule
kutsumise kohta awaldanud.
Parts küsb, kas mitte parem ei oleks ühiskooli awada.
Arwatakse, et see liiga suur uuendus oleks, mis iseenesest
wäga kasulik, kuid mis esialgu rahwa usaldust ei leiaks.
Otsustatakse rahwale seletada, mis mõttes Eesti kooli tahe-
takse awada. Praegu walitseb laialiselt arwamine, nagu
ei tahetaks sääl teisi keeli sugugi mitte õpetada; tuleb
näidata, et Eesti koolis iseäranis just Wene ja Saksa keele
õpetuse pääle rõhku pandakse.
Lasteaiaga ühinemise küsimus sünnitab põhjus-
mõttesi waidlusi S-i ja tema osakondade wahekorra üle.
Ühed arwawad tarwilikuks, et "Lasteaed" täiesti S-i liikmeks
peab astuma, teised soowiwad, et ta iseseiswalt meie kõrwal
tegew wõiks olla, ise liikmeid wastu wõtta jne.
Asi otsustatakse järgmiselt: Lasteaia liikmed astuwad
kõik kooli S-i ja maksawad selle juures kooli S-i liikme-
maksu kõigewähemalt 50 kop. Edaspidi saab Lasteaia
liikmeks ainult S-i kaudu. Lasteäiale jääb õigus
oma koosolekuid pidada ja iseseiswalt oma asju aja-
da: tal on oma kassa, oma liikmemaks jne.
Arwatakse tarwilikuks koosoleku kohta kuulutused
lehte panna, niisamati ka liikmete wastuwõtmise
kohta tawilisi teateid kuulutada.
Juh. A. Jürgenstein
K Arrak
Kirjatoimetaja P-Põld.
AKengsep.
W. Jõgewer
Eesti_Noorsoo_Kasvatuse_Selts (EAA.3736.1.5)

Lehekülg 27
25p
Ühtlasi tulewad ehitusetoimekonnale
ette panna: uue maja ülewalpidamise eel-
arwe ja eelarwe Hellati praeguse plaani
tarwitusele wõtmise kohta.
3. Juhataja J. Tõnisson paneb ameti
maha, sest et ta Tartust ajututiselt tahab
lahkuda. Ajutiseks juhatajaks walitakse
P. Põld.
4. Otsustatakse kiwide ostmist esiotsa seis-
ma jätta.
5. J. Munna ja E. Kiwastikku wolitatakse
pruugitud ehitusetelinguid ostma, kui
nad odawasti saada on.
toimekonna
Ehituse ja koolinõukogu ühendatud
koosolekk 24 septembril 1910 koolimajas.
Koos olid: J. Tõnisson, A. Jürgenstein, H. Koppel,
P. Põld, J. Sarw, H. Walk, W. Grünthal, proua
Luiga, prl, Willmann, hr. Boiko, H. Laksberg,
E. Svesnewschaja, E. Rasumowa, M. Kampmann,
pr. H. Põld, prl. M. Niggol.
J. Tõnisson paneb koolinõukogule küsi-
muse ette, kas ei wõiks koolimaja plaani
26
redutseerida, ilma et selle all pädagogika
nõudmised kannataks. Pikema järelkaalumise
järel tuldi otsusele, et Hellati poolt wal-
mistatud koolimaja plaanist suurt midagi
ei wõi maha kustutada. Nimelt tunnistati
tarwilikuks ehitada:
16 klassi a 3x14 sülda, kus juures mõni wõib
pisut suurem, mõni jälle pisut wäiksem olla.
Edasi on tarwilikud: füüsika kabinett ja kõr-
waline ruum, looduseloo ja geografia kabinett ühes
kõrwalise ruumiga, joonistamise saal, gümnastika
saal ja aula, mida wanemate kokkutulemiseks
wõiks tarwitada, laulusaal, mis harilik klass
võib olla, kuha aga 80 inimest ära mahuwad,
2 tuba õpeabinõude jaoks, tohtri tuba,
üleüldine kooliõpetajate ja biblioteegi tuba,
naisterahwa tuba, juhataja kabinett, kantselei
ja wastuwõtmise tuba, pruukosti raum,
köögi klass, riieteruumid jne. Tuleks labi kaaluda,
kas rekreatsieni ruumisid mitte maja keskele
ei saa paigutada, nõnda et temasse kolmelt
poolt klassi uksed awanewad.
Eesti_Noorsoo_Kasvatuse_Selts (EAA.3736.1.5)

Lehekülg 4
Dr. Kallase hoolde.
III. Walitakse ehitusekommisjoni juhatajaks
J. Tõnisson, asemikuks H. Koppel, kirjatoimeta-
jaks P. Põld.
Tartu Eesti Nooresoo Kasw. Seltsi majaehituse
kommisjoni koosolek 11. jaan. 1908.
Koos oliwad: J. Tõnisson, O. Kallas, A. Schulzenberg,
H. Koppel, E. Kiwastik, A. Eisenschmidt,
P. Põld.
I. J. Tõnisson: Ruumiküsimus on meie koolile elu-
küsimuseks. Sellepärast oleks kommisjoni esi-
mene ülesanne seisukorda selgitada, asja
tähelepanemist seltskonnas wõita, raha kor-
jata. Elustamise jaoks tuleks meil materjali
kooli olude ja ehituste kohta koguda. Propa-
ganda tegija peab asja üle orienteeritud olema.
Meie peame ise õppima selgusele jõudma,
mis meie püüete ülem siht on. Meie peame
ise mõtte wastu enne soojaks saama ja alles
siis suudame meie põlema panna. Koolimehed
peawad näitama, mis tarwis on, tehnikerid, mis
mujal tehtud ja mis teha wõimalik. Oldakse
nii kaugel, siis wõib eelarwet tegema hakata.
Schulzenberg: Eelarwet läheb meile enestele juba
orienterimiseks tarwis. Eesti kooli mõtte jaoks
wõib sel teel propagandat teha, et meie oma
kommisjoni töödest ühte wõi teist ajalehte-
desse ja koosolekutele juhime.
II. Walitakse kommisjoni juhatajaks J. Tõnisson,
kirjatoimetajaks M. Kampmann.
III. Otsustatakse Soome kirjutada ja kooliwalitsusi
ametlikult paluda, et nad meile kirjandust ja
kooliplaanisid saadaksiwad, mis neil kõige
paremad on.
Eesti_Noorsoo_Kasvatuse_Selts (EAA.3736.1.5)

Lehekülg 7
kust küljest, uks ikka kateedri pool. Igal klassil
on oma kapp, mis tarwiduse järele osadeks jaotud.
Klassis on pikad pingid pealtkuulajate jaoks.
Foier on päewa pool küljes - 10 sülda pikk, 5 sülda lai,
klassid on hommiku ja õhtupool küljes. Foier´ga
seisab ühenduses pesemisetuba ning kooliõpeta-
jate tuba. Wäljaskäigu koht on õues. Alumises
korras on keskküte ja teenijate ruumid. Turni-
mise saal seisab alumises korras lõunaküljel,
turnimise riistu on wähe, tehtakse rohkem lahti-
seid kehaharjutusi. Turnimise saalis on kingade
jaoks kapid. Peale turnimist lähewad lapsed
kõik tuschi alla ja pesewad endid seebiga
puhtaks. Õhk on kooliruumides pärast
tundi niisama hea kui enne tundi.
Peale selle kirjeldes hra Luht weel Tampere
lütseumit, mida ta waatamas käinud ja
näitas sellest plaanisid ja piltisid.
Koosolek 28. detsembril 1908 Wanemuise ruumides.
Osawõtjad: J. Tõnisson, O. Kallas, H. Luht, P. Põld, A. Eisen-
schmidt, M. Kampmann, E. Kiwastik. A. Schulzen-
berg
1. Tunnistatakse üleüldiselt õigeks, koolimaja plaani wälja-
töötamise kõrwal ühtlasi tuleb raha muretsemise
hoolt kanda ja koolimaja ehitamiseks kapitalisid
wõita. Kapitalide kogumise töö jagati kommissioni
liikmete keskel järgmiselt ära: a) O. Kallas ja J. Tõ-
nisson katsuwad Araki ja Bergmanni kapitalisid
koolimaja ehituseks nõutada; b) P. Põld wõtab
kooliosaühisuste ehk aktsiaseltside asutuse
oma peale; c) E. Kiwastik, R. Margens, A. Schulzenberg
panewad kooliraha kinnituse mõtte käima.
d) Peale selle tuleks weel selleks tööd teha, et rahamehed
kooli heaks uusi rahasummasid pärandawad, et raha-
asutused puhtakasu jagamise juures Eesti Tütar-
laste gümnasiumi peale mõtleksiwad jne.
2. Harutati koolimaja ehituseplaani. Kõige
pealt tunnistatakse põhjusmõttelikult tarwilikuks
niihästi poiss- kui tütarlaste kaswatust oma
kätte wõtta ja mõlemale soole Eesti keskkooli asutada.
Koolimaja plaani arwatakse nii kokku seada, et tutarlaste
ruumide juure poisslastele õperuumisid wõib juure asutada.
Eesti_Noorsoo_Kasvatuse_Selts (EAA.3736.1.5)

Lehekülg 28
26p
Ehituse-toimekonna koosolek 30 sept
1913 Wanemuises.
Olid koos: J. Tõnisson, P. Põld, O. Kallas,
C. Nurk, M. Raud. P. Kose, F. Kangro hrr Müürisepp.
M. Kampmann
Tõnisson awaldab mõtteid, et eelarwete kasu-
tamisel ja plaani wähendamise kawatsusel
olulist tähendust ei ole, sest et peakoosolek
on plaani ja eelarwe wastu wõtnud ja ehituse-
toimekonnal ei ole õigust enese poolt seda
ümber lükata. Wäiksemat maja ei wõi
mitte soowitada, kui koolik peab tulewikus
oma üleandeid täitma.
F. Kangro arwab, et plaani waja sügawamini
läbi mõtelda ja õigel ajal muudatusi ette
wõtta, kui temas peaks wigasid leitama
Pikema läbirääkimise järele tehakse otsuseks G.
Hellaltilt plaanikoopiaid tellida ja toimekonna-
liikmete keskel laiali laotada, et iga üks weel
wõiks plaani arwustada.
Uute kawatsuste ettepanemiseks määratakse
1. oktobrist peale üks kuu aega.
27
Ehituse-toimekonna, eestseisuse, kuratoriumi
ja Bergmanni-Abiraha walitsuse
ühendatud koosolek Wanemuises 7. okt. 1913.
Olid koos: J. Tõnisson, J. Muna, P. Kose, O. Kallas, J. Jõgewer,
F. Kangro, Müürisepp, P Põld, J. Sarw, proua LMuna,
proua E Maim, V. Pihlak, C. Nurk, K. Sööt, pr. Kengsep,
MKampmann.
Et mitmed liikmed soowi awaldanud Nooresoo
Kaswatuse seltsi aastamaksu ühekorraga ära
õiendada, siis seatakse eestseisuse liikmete poolt
eluaegne liikmemaks järgmisel määral kindlaks:
Kes alla kolme rubla aastas liikmemaksu
maksawad, neil on eluaegse liikme maks 25rbl.
Kes kuni 10 rbl maksawad aastas, need maksawad
eluaegist liikmemaksu 50 rbl; kes kümme
rubla ja üle selle maksawad, neile määratakse
eluaegse liikmemaks 100 rbl peale.
Bergmanni-Abiraha liikmed on selleks
kooli
otstarbeks koosolekule kutsutud, et nad maja-
ehituse küsimusega endid tutwustaksid ja siis
otsust teha wõiksid, kas nad koolimaja
ehituseks raha tahawad laenata.
Eesti_Noorsoo_Kasvatuse_Selts (EAA.3736.1.3)

Lehekülg 6
No 4. Eesti Nooresoo Kaswatamise Seltsi
Eestseisuse koosolek 27. juulil 1906 "Postimehe" toime-
tuse ruumides.
Kokku oliwad tulnud:
Proua A. Kengsep, Dr. A. Schulzenberg,
cand. J. Jõgewer, cand. J. Tõnisson,
cand. E. Enno, A. Jürgenstein
1.
Et koosolek põhjuskirja järele küll otsuswõimu-
line oli, siisgi arwati eestseisuse wahel ameti jagamine
teiseks korraks edasi lükata ja esialgne asjaaja-
mine siiamaalse ajutise eestseisuse hooleks jätta.
§ 2.
Ajutine juhataja teatab, et niihästi
tütarlaste gümnasiumi kui ka lasteaia põhjus-
kiri ja eeskawa õpekonna walitsusele kohali-
se rahwa kooli ispektorile (Tartu II raion) läbi
22. juulil sisse on saadetud. Eestseisuse liige cand.
J. Tõnisson sõitis põhjuskirja ja eeskawa
kinnitamise asjus Riiga õpekonna kura-
tori jutule, kust lubatud on asja igapidi edendada,
nii et meil kooli awamist kindlasti loota on ja
sellepärast seleks awamiseks wiibimata järgmisi
sammusid teha tuleb:
1) Koolile kahe klassi awamise, wanema
ettewalmistamise ja esimese klassi awamise
jaoks korterit kuulata. Eestseisuse liige Dr. Schulzen-
berg wõttis korteri esialgse kuulamise oma pääle ühes
hra Kiwastikuga.
2) Kõneldi kooliõpetajate ametisse panemisest
ja otsustadi kaks alalist kooliõpetajat esiotsa
ametisse kutsuda: üks meesterahwas ja üks
naiskooliõpetaja. Meesterahwast kooliõpe-
tajaks otsustadi kõige pealt Jakob Tamme
Weike-Maarjast kutsuda, kui teda mitte ei saa,
siis tahetakse kooliõp. Tammemägi silmas pida-
da. Dr. Schulzenberg kirjutab erakombel proua
Jürgensil Warshawi, kas ta nõuus oleks kooliõpeta-
janna kohta siin wastu wõtma. Taheti erakombel
esiti weel kõlblikkude naiskooliõpetajate üle järele
kuulata.
Kooliõpetaja palgaks arwati umbes 80 rbl. kuus.
lauda
3) Otsustati 30 koolipinki tellida, a kahe lapse
jaoks. Laudade tellimine jäeb Dr. Kallase ja A. Jür-
gensteini hooleks, niisama ka 2 klassi tahwlid ja muu
mööbel.
4. Otsustati 5000 põhjuskirja Eesti keeles ja
500 wenekeeles "Postimehe" trükikojas tellida.
5. Otsustadi ajalehtedes üleskutsuda, tütarlapsi
koolitarwis ülesse anda, Dr. O. Kallase nime
peale Tiigi uulits No 31.
6. Proua Jõgewer palutakse lasteaia eest-
seisusele ettepanna, et nad omast eestseisusest
Nooresoo-Kasw. Seltsi eestseisusesse hääleõiguslise
liikme waliksiwad, nagu meie põhjuskiri nõuab.
AKengsep
J. Jõgewer
E. Enno
A. Jürgenstein
No 5
Eestseisuse Koosolek 9. VIII. 06. "Postimehe"
toimetuse ruumides kl 6.
Koos oliwad neiu Pauli Koppel, hrad
JJõgewer. EEnno. AJürgenstein, OKallas
HLuht, KParts.
1. Eestseisus jagas ametid järgmiselt ära:
esimees HKoppel, abi AJürgenstein;
kirjatoimetaja EEnno, abi Pauli Koppel,
laekahoidja: HLuht, A. Schulzenberg;
Asutatava tütarl -gümn. pädagogiline juhataja
OKallas
Kooli majandusl. asjade äjamise võtavad
oma hooleks: mõlemad laekahoidjad, kooli
pädag. juhataja ja proua A. Kengsep.
Eesti_Noorsoo_Kasvatuse_Selts (EAA.3736.1.5)

Lehekülg 6
Ehitusekommisjoni koosolek 16. martsil 1908.
Koosoliwad: J. Tõnisson, A. Schulzenberg, O. Kallas,
C. Nurk, H. Koppel, A. Jürgenstein.
Otsustatakse Tähtwere mõisalt 408 ruutsülda
maad osta, mis Koppeli platsi kõrwal seisab.
Tingimised: ruutsüld maksab kuus rubla,
kolmandik hinda waja wälja maksta, kaks
kolmandikku jääwad obligatsioni wõlaks.
Kassameister wolitati selle krundi eest
300 rubla käsiraha sisse maksma.
E. N. K S. majaehituse kommisjoni koosolek
21. märtsil 1908.
Koosoliwad: J. Tõnisson, O. Kallas, A. Schulzenberg,
A. Jürgenstein, H. Luht, prl. T. Eplar, L. Niggol,
S. Kapp ja M. Kampmann.
Hra Luht kirjeldab koolimajasid, mis ta Soomes näinud.
Uus rahwakool Helsingis on kahepoolega ehitus. Igas
klassis on 60 lapsele ruumi. Klassil on kolm
laia akent, nii siis enam klaasi kui seina olemas.
Igal klassil on oma wälja nägemine. Klassi walgus-
tawad 5-6 lampi, wist peetaks siin ka pärast
lõunat kooli. Üks wentilator on all põrandal
ja teine lae all. Kateedri alune podium ulatab
üle terwe klassi. Tahwlid, arwu järele kolm igas
klassis, seisawad seina küljes. Igal klassil
on oma jaoks maakaardid, mis automatiliselt
üles tõmmatakse ja alla lastakse. Tahwlid
on mustaks wärwitud lauad, walgus tuleb wassa-
Kaasik,_Nikolai (ERA.4929.1.30)

Lehekülg 18
17
V. a. härra professor Kaasik!
Saadan Teile mõned andmed. Lisan igaks juhuks kaks komplekti
koopiaid juure - ehk on kellelgi huvi nende vastu. Ise pole ma neid
materjale kellelegi andnud.
Kui palju rahvasaadikuid prantsuse parlamendis oma parteidest
de Gaulle'i poole üle on jooksnud, selle kohta pole veel selget ülevaadet.
Rootsi parlamendis on asjasthuvitatud rahvasaadikud loonud
parlamentaarse grupi Euroopa Ühendriikide jaoks. Selle esimeheks on
högeri rahvasaadik fil. dr. Erik Arrhén. Võib olla et temaga
kontakti võttes saaks lähemat informatsiooni nii mõnegi asja kohta.
Ta käis hiljuti Šveitsis konverentsil, kus olid 12 maa parlamentaarsed
grupid koos. Baltlaste, eriti eestlaste vastu ei tohiks ta ebasõbralik
vanas
olla. Lugesin korra ühes Statsvetonkaplig Tidneriftis tema kiitust
Pätsi põhisendusele.
Ühe allpoolnimetatud prantsuse Euroopa Ühendriike taotleva
ühingu esimeheks on Herrist, täpselt missuguse just, seda ei mäleta.
Föderalistide Keskühingu organite koosseis oli veel käesoleval suvel
selline nagu all kirjeldatud. Ei ole võimatu, et peale seda mõni kongress
peetud ja organite koosseis muutunud.
Lugupidamisega
Ado Anderkopp
Vao_vallavalitsus (EAA.3588.1.16)

Lehekülg 5
2.
3.
Jürri Lantsmann No 31 perrekohha
rentnikkul on moisa herra poolt
sel 1sel Aprillil 1872 se kask antud;
et kui kohtu poolt peaks moistetama
et ta seks aastaks weel omma kohha
peale jääb: et ta töeste tullewal
Jürri-päewal 1873 selle kohha pealt
lahti on.
Tallitaja: Jakob Trei
Jürri Landsmannik Soo perre No 33.
on mõisa härra Jacobpäwal s.a
Tallitaja jures ollemissega ülles
üttaled et tema Jürri päwal 1873.
kohhast wälja peab minnema, sest.
et kontrakti õiendamissed täiendud
ei olle.
Waos sel 26dal Augustil 1872.
Tallitaja: Jakob Trei

Lehekülg 6
4.
Protokoll
Wao walla Tallitaja wõttas ja andis
Wao mõisa härra kässo peale selle kaasiko
tallo kohha Muddis Künnamägi
Kätte sel 23. April. 1875.
Tallitaja leidis sedda kohta nenda
ollema: et ühhes rukki põllus olli
1 tündri ma tühja (pusta) maad
Öuema olli rukkis, ja wasto metsa
põllus olli ühe poole tündri ma sööti,
Wälja aead ollid tükkati wannad
ja selle eest annab mõisa härra
300 sammo alle aeda wälja aedade
parandamiseks. Selle eest peab Madis
Künnamagi kui ärra läheb Keik
wälja ja heinamaa aead korralik-
kult mahha jätma Rukki orraksed
on eest otsast head, ja taggant otsust
Keskmised ja hooned on korralikult
parrandud ja üks uus heina laddo
wanna perremehhe tehtud, ja
teine heina laddo olli üsna wanna
mäddand ja Kolbamatta.
5.
Et mina sedda Kaasiko perre kohta
nenda Wao möisa härra käest ollen
Wasto wõtnud Wao walla Tallitaja ül-
le watamise al, Tunnistan omma
Nimme alla kirjutades perremees.
Maddis Künnamäggi
XXX
Mallitaja Jürri Wahlberg
Wao walla kohtu maeas Kirjutaja Kask
Sel 1. Mai. 1875.
No 1.

Lehekülg 7
7.
6.
Wao Walla Kohdomaias sel 30 Mais
1876
Tallitajast sai ette pantud möisa mona
mestela pearaha pärrast et kas wötawad nem
mad ühhes koos selle eest wastata kui
härra nente eest pea rahha ärra maksab
et kui ehk juhtub mõnni mona mes
tennistuset lahti löma ja ärra minnema
et siis teised Monamehhed temma est
pea rahha walla omma käest peawad
ärra maksma Sedda lubbawad mona meh-
hed keik et igga kord kui pearahha
pärritakse et siis igga Kord herra nente
eest maksab sedda lubbawad mona mehhed
keik ühhes nöus wastama sedda kinnitawad
omma nimme ristiteka
Jaan Klik
Mattis Tokolm
Kotleb Rosenberg
Jakob Tokolm
Juhhan Weelman
Jürri Wehnik
Jakob Knik
Jürni Pauman
Jürri Prous
Juhhan Park
Tallitaja J Wahlberg
Protocoll
sel 19m Januaril 1878.
Wao mõisa herra Staatsrath von Rennenkampff
laskis Tallitaja läbi Wolimeeste kogule ja wallale ette-
panna, et mõisa herra maksab ise selle raha, mis selle jõe
puhastamise ja kraawi leikamise ette tuleb maksta, aga
ükspäinis selle tingimisega, et walla peremehed peawad
aastal 1878 keik seda üles wisatud mulda, mis kaewamise
juures on jõe kaldale wisatud, - kas ärawedama ehk
laiali laotama, igaüks oma tükki pealt, ja et edas-
pidi peab igaüks kelle krundi see se kraaw jookseb.
selle peale watama, et se jõe kraaw puhas on, ja
et se mitte puu nottitega ei sa äratäidetud.
Jaan Jürjens.
Mihkel Weisberg
Anres Weisberg
Jakob Plumfelt +++ Tallitaja J Wahlberg.
Karel Rosenberg
Tomas Tambson
Jak Meibom
Jürri Martins XXX
Vao_vallavalitsus (EAA.3588.1.16)

Lehekülg 8
8.
9.
Wao kohtu majas 21.sel Junil 1882
Wao mõisa herra wjon Rennenkampffi
käsu peale sai Was ja Risu küla peremeestele
teada antud, et on oma mõisa herraga
endise renti kontrahti aja lõpetanud, seda
saab peremeestele tänasel pääwal teada antud.
Ning saab Jakob pääwa ajal uueste kaubeldud.
Peawanem: J. Tomberg
Kõrwamees: Jaan Martens
Jaan Jürgens.

Lehekülg 9
10.
Protokoll
Wao kogukonna kohtumajas 16. Julil 1882.
11.
Protokoll.
sel 17. Julil 1883.
Wao mõisa peris herra
von Rennenkampffi käsu järele
saab Moisamaa küla peremees.
tele tänasel pääwal ette luetud
et nad on oma endist rendi kontrahi
aega nimetud mõisa herraga siit saati
lõpetanud ning saawad seeläbi
eestulewal Jüripääwal selle kondrahi
ajaga kohdadest lahti olema.
Peremehed:
Sakob Teener
Jaan Rosenfelt
Jaan Martens
Kohtopeawanem:
Jaan Jürgens
Jüri Wahlberg
Juhan Tomberg
Hans Weerbaum
Mihkel Martens.

Lehekülg 10
12.
13
Protokoll
Wao kogukonna kohtumajas
sel 3. Nowembril 1883.
Wao mõisa päris härra
laskis oma walla permeestele
kohtulaua ees ettekuulu-
tada, etta kohtasid tahab
müima hakata seda surust
mööda ja selle hinnaga mis
praegust kohtu laua pealt
wäljajägatud sedel keda
härra isi on walmistanud
iga peremehele ettenäitab
Mõtlemise aega on tänasest
pääwast 7 nädalat.
Kohtupeawanem
Protokoll.
23. Aprillil 1884
Raja koha wastuwõtmine
peremees Kustas Trei käest: Hooned
olid oma wiisi korras rukkid olid
täieste mahakülwatud üks tündri
maa jägu oli rukkikört künd-
mata ja 100 (sada) sammu
heinamaa aeda oli ära.
põletatud.
Kohtupeawanem J. Domberg

Lehekülg 11
14.
Wao kogukonna kohtumajas
sell 21. Märtsil 1887
Kontraht
Allnimetud pääwal on Wao mõisa omaniku
P. M. v. Rennenkampffi ja Kristjan Tonto
wahel üks rendi kaup ühe kahepaari kiwi-
tega tuuleweski ülle kellel ka tangu masin
on äratehtud.
Rendi tingimised on:
1. Härra P. M. v. Rennenkampff annab ülewal
nimetud tuuleweski Kristjan Tonto kätte
6 (kuue aasta) peale, see on 23. Aprilli k.p.
1886 aastast niikauakui 23. Aprilli kuu
pääwani 1892 aastani rendi peale.
Weski kõrwa käiwad: 1 elomaja 2 aita
2 lauta, 525 □ sülda õue ja ajamaad
1500 □ sülda põllu maid, heinamaa on
temal mõisa teest, see on Kõnksu laost
saadik jõe ja raudtee wahel niikaua
15.
niikaua kui Kiltsi mõisa raijani.
2. Mõisa poolt on Inventariks Kristjan Tonto kätte
antud: weski raudwarandused: 5 pikka 1 kang
1. kruuwõtti, kaks raud ketti igaüks 6. 7 jalgased
sülda pikkad. Weski wärk kahepaari kiwidega ja
tangumasinaga on heas korras.
3. Weikesed wigad weski kallal parandab Kristjan
Tonto isi ära, suurematele parandustele saab
mõisa poolt material antud ja ka abi:
4. Kõik mõisa ja mþisa sulaste jahwatused, peawad ilma-
maksuta jahwatatud saama, ja peale selle Kristjan
Tonto maksab 75 Rbl. (seitsekümmend wiis) raha
25 Rbl tema maksab 2mal Webruaril ette ja
50 Rbl. 10. Nowembril nõnda et ta ka sell
pääwal iga aasta on rendiga tasa.
Kristjan Tonto saab mõisa poolt iga aasta
4 seitsme jalast sülda puid arschina algusid
ja hagu niipalju kui kulub.
Tänasel pääwal 25 Rbl rentikätte saanud
tunnistab sellega Waos 16. Webruaril 1887.
Kristjan Tonto +++
ristid on Kristjõu Tonto oma käega allakirjutanud