Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.2.10292)

Lehekülg 8
2, 1933 a. 20 mail nr. 3076. Sellele
kinnistule Eesti Maapanga
kasuks 1931a. 11 juulil No 3640 all
kinnistatud wõlale. Seitsmesaja
wiiekümne (750) krooni
suuruses kustab August Tilger'i
- kui obligatsiooni
waldaja pealkirja - põhjal 1933 a. 19 maist
- wastaval - kinnistusaktil -
tingimusteta eesõigus hüpoteegilises wanu-
ses - obligatsiooni ees ühe tuhande
wiieseja (1500) krooni suuruses,
mis esialgu kinnistatud.
Uderna "Kana No 21a", kin-
nistu No 4490, talu peale 1925a. 4 aprillil No 778 all ning
1930a. 23 augustil No 3647.
all käesolewasse osasse
kuuluwale kinnistule üle.
kautud.
22 AUG 1930
3648
Nr 3647
Tartu - Valga Kinnistusosakonnale
Jaan Leppund'i, Karl Sööti ja
Rudolf Treiel'i
elukoht kõigil Uderna
vallas, Tartumaal;
palve.
(ja plaanide
Palume juurelisatud: 1) ostu müügi lepingu põhjal eraldada
Uderna "Kana N 21a" (T.m. 4490) tulu koosseisest "Kaasiku N 21b"
talu ja kinnistada Karl Sööt'i omanduseks, ja peale selle kinnistada
"Kana N 21a (T.m. 4490) talu jäänus Rudolf Treiel'i omandu-
seks tehes kinnistusregistrisse lep. § 3 vastav omanduse õiguse
kitsendus, ja 2) obligatsiooni põhjal kinnistada "Kana N 21a"
talu peale Kristjan ja Anna Treieli kasuks pandi õigus 1000 kr
suuruses, ning kinnistusaktid välja anda: lepingust Karl
Söötile ja Rudolf Treiel'ile ja obligatsioonist Kristjan Treiel'ile
Lisa: kantseleilõivu Kr. 14.- ; tempelmaksu Kr. 0,75 ;
aktilõivu kr. - leping nelja ärakirjaga, kaks plaani, kaks kalastri-
tunnistust, üks vakuraamatu lisaleht, Uderna vallavalitsuse tunnistus N 250
3. III 1930a. Eesti Maapanga luba ja obligatsioon kahe ärakirjaga.
Tartus, "20 augustil 1930.a. juure kirjutatud:
"ja plaanide"
Jaan Gustavi p. Leppandr
Karl Peetri p. Sööt.
Rudolf Kristjani p. Treiel
Reg. No 4756. Tuhande üheksasaja kolmekümnendal
aastal augusti kuu kahekümnendal päewal on
minule, Tartu-Walga Kinnistusjaokonna Sekretärile,
Jaan Pehap'ile, nimetatud Kinnistusjaoskonnas Tartus-
Weski tän. Nr. 32, käesolewa palvekirja
awaldanud ja oma käega alla kirjutanud minule isik-
likult tundmata õigus- ja tegewõimsad Eesti Wabarii-
gi kodanikud: 1) Jaan Gustavi pg. Leppund,
2) Karl

Lehekülg 9
2) Karl Peetri pg. Sööt ja 3) Rudolf Kristjani
pg. Treiel, - elukoht kõigil Uderna vallas Tartu-
maal, - kes minule oma isikutõenduseks esitasid
isikutunnistused, mis välja antud: Kahkva val-
lavalitsuselt 1922.a. 30. detsembril isikutunnistuse.
nr. 006474. all Jaan Leppund'ile ja Uderna valla-
valitsuselt 1921.a. 7. jaanuaril nr. 834. all Karl
Sööt'ile ning 1925. a. 3. detsembril nr. 46. all Rudolf
Treiel'ile.
Tempelmaks185 senti tasutud ja kustutatud markides
käesoleval aktil.
Sekretär: Rii
S. M.
TARTU-WALGA
UDERNA
22 AUG. 1930
Nr 3647
WALLAWALITSUS
Tartu maakond
märtsil 1930
Tunnistus
No 250
Antud Uderna vallavalitsuse
Üle Elwa.
poolt Karl Sööt'ile selle üle,
et tema 1maist 1925 a. kuni käesoleva ajani
on kasutanud Kana talu maast
maad osaliselt
Vahele kirjutud: "1 maist" uskuda.
Wallawanem K.oos
Sekretär
Meet
T. m. 5027.
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.4.624)

Lehekülg 102
Milits R. Stark, A. Linde A. Bergis
Jaan Kruhmus Espreeki
J. Raatsin Thdontil
R Kaser P. Kasik
1935. aasta Jaanuarikuu 9. päeval. Not. reg. No 53.
Mina, allakirjutanu, avalik notar Hans Tuul Valgas, kelle kontor
Vabaduse tänaval No 6, tõendan, et eelseisva teadaande on minule tões-
tamiseks esitanud Valgas, Kesk tänaval No10 - kuhu mina sellekoha
sel kutsel ilmusin.- Valga Seltskondliku ühingu juhatus
minule isiklikult tuntud õigus- ja teguvõimsate Eesti kodanikkude juhatuse
esimehe Paul Tretjakovi ja juhatuse liikmete - kirjatoimetaja Jaan Grivin'i
Johan -Robert Janson'i, Peeter Hermann Bindža, Mihkel Militsa, Karl Starke
August Linde, Andrei Ragis'e, Jaan Krumin'i, Eduard - Julius Meeks'i, Julius
Radsin'i, Theodor Birit'i Karl-Voldemar Kasek'i ja Paul - Julius Kasek'i
isikus, kes oma koosolekuid peab sealsamas, kes toimib Valga Seltskond-
liku Ühingu nimel ja kes minule siinjuures algkirjades esitanud: 1) Tartu
Võru rahukogu registreerimise osakonna 18. augusti 1923.a. otsusel No 1772. all
registreeritud Valga Seltskondliku Ühingu põhikirja ühes siseministri 15. au-
gusti 1927.a. otsusel ja kohtu- ja siseministri 22. veebruari 1930. a. otsusel regist-
reeritud põhikirja muudatustega ja täiendustega - millisest põhikirjast nähtub
ja nimelt: §13-dast et juhatuses on vähemalt 12 liiget, keda peakoosolek kolme
aasta peale valib, ja §19-dast et juhatuse koosolek on seaduslik kui osa võt-
nud vähemalt 2/3 liikmetest, 2) sama ühingu otsusvõimsate teistkordsete
üldkoosolekute protokollid 21. veebruarist 1932.a. No 10 all, 5. märtsist 1933. a.
No 11 all ja 4. märtsist 1934.a. -No 12 all, milledest nähtub, et juhatuse liikmete
arv on kindlaks määratud 18-ne peale ja et kinnisel hääletamisel näälte
enamusega on valitud juhatuse liikmeteks P. Kasek J. Krumin, A. Uus,
N. Silbereisen, J. Janson P. Tretjakov, O. Oinas, M. Milits, D. Kreevin A. Linde
Ed. Meeks, K. Kasek, J. Grivin, A. Ragis, K. Starke, P. Bindža, T. Radsin ja
T. Birit, ja 3) sama ühingu juhatuse otsusvõimsa koosoleku protokolli 9. märt-
sist 1934. a. No106 all, millest nähtub, et juhatuse liikmed on eneste hulgast vali-
nud esimeheks P. Tretjakov'i, kirjatoimetajaks J.Grivin'i, kirjatoimetaja abiks
T. Birit'i, kassahoidjaks E. Meeks'i ja karsahoidja abideks E. Kreerin'i Ja
P. Kasek;
Ühtlasi mina, notar, tõendan, et eelseisva teadaande on oma käega
alla kirjutanud needsamad Valga Seltskondliku Ühingu juhatuse esimees
Paul Tretjakov ja juhatuse liikmed - kirjatoimetaja Jaan Grivin, Johan
Robert Janson, Peeter Hermann Bindža, Mihkel Milits, Karl Starke, August
Linde, Andrei Ragis, Jaan Krumin, Eduard-Julius Meeks, Julius Raudsin,
Theodor Birit, Karl-Voldemar Kasek ja Paul - Julius Kasek. Tempelmaksu
võetud 70 senti ja teadaandel markides kustutatud.
sünd
Ärakiri
Kinnistuste päwaraamatust No
1935
218
Kohtuministeerium
Valga not. H.Tuul'ele.
Saadud
Tartu-Valga
29. jaan 1935 a.
Kinnistusjaoskond
No 26
Tartu-Valga Kinnistusjaoskonna kantselei
28. jaan. 1935 a.
No 1627
saadab Teile juuresoleva kinnistusakti nr.
Tartus.
1545.
ja palub käesolevat kaaskirja tagasi saates
kättesaamisest teatada
Kinnistu nr. 601.
Vlk.
Kinnistusjaoskonna sekretär-
Ots
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.2.5449)

Lehekülg 7
5
Tartu-Valga Kinnistusjaoskonnale.
Vann .adv. Voldemar Hartmann'i ja
Maks Edenberg'le
elukoht esimesel Ülikooli uul. N 5.- ja
teisel Magasini uul. N10. Tartus,
palve.
Palume kinnistada juurdelisatud: 1) Ostu-müü-
gi lepingu põhjal Tartus kinnistu N 2639. (M. nr.) all
asuv kinnisvara Maks Mardi p. Edenberg'i oman-
duseks, 2) ühe obligatsiooni põhjal nimetatud kinnis-
varale Marie-Christine Vulf'i kasuks pandiõigus 1,200.-
krooni suuruses ja 3) ühe obligatsiooni põhjal nime-
tud kinnisvarale Marie-Christine Vulf'i kasuks pandi-
õigus 737.- krooni suuruses ning välja anda:
ostu-müügi lepingu kinnitusakt Maks Edenberg'ile
ja obligatsiooni kinnistusaktid vann.adv. Voldemar
Hartmanni'le.-
Lisa: kantseleilõivu Kr. 9.- ; tempelmaksu Kr. 1.50
leping kahe ärakirjaga, kaks obligatsiooni nelja
ärakirjaga ja lõivude kviitung.-
Tartus, "23" oktoobri 1936 a.
H. Muberg,
Vseur
Not. rea. No 4594. - Tahande üheksasaja kolmekümne kuuen-
dal aastal oktoobri - kuu kahekümne kolmandal - - päeval on
minule, Tartu - Valga Kinnistusjaoskonna Sekretärile, Jüri Ots'ale,
nimetatud kinnistusjaoskonnas Tartus, Veski Nr. 32., käesoleva
palvekirja - - avaldanud ja oma käega
alla kirjutanud minule isiklikult tuntud õigus- ja teguwõimsad
Eesti Vabariigi kodanikud: Maks Märdi p. Edenberg ja vann.
adv. Voldemar Hartmann, kes toimib neiu Marie-Christine
Vulf'i volinikuna, elukoht esimesel Magasini uul. nr. 10. ja tei-
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.2.4766)

Lehekülg 16
allkiri.
1926 a. Detsembri kuu 20 päeval mina, Hans
Uibo, olen pöördel nimetatud ärakirja kätte
saanud:
Hans Uibo
Nr. 4124
Esitatakse Tartu-Võru Kreposti jaoskonnale
Hans Uibo allkirjaga.
39892k Paluperas, 21. Dets 1926 a. No.2311
vallavanem K. Lohk
Sekretäär Iks. Sermees
1783.
M.Y.
Ärakiri
Volikiri.
Volita n wannutatud adwokaadi abisid Johannes Tuul't ja Eduard
Sillasoo'd mõlemaid koos kui ka eraldi.
Teatis
1932 a. maikuu 13 päewal on see teatis
Tartu - Walga kinnistus jaoskonna poolt wälja antud
kinniswara omaniku wolinikule
wann. adv. abi Johannes Tuul'ile, selles et
Tartumaal asuwa Arule mõisast eraldatud ning
Hans Jaani p. Uibo päralt olewa "Laanekond"
mõisamaatalu (kinnistu N 1783) peale
kinnistatud ühetuhande kuuesaja (1600) rubla
suuruse" obligatsiooni wiimase kinnistusraamatusse.
kantud wõlauskuja, Richard Gustav'i p. Samson -
Himmelstierna, õigusliste järeltulijate kohta
selles kinnistusjaokonnas teateid ei ole
Selle teatise on kokku seadnud
Sekretär:
1783
M. m.
Tartu_kinnistusamet (EAA.2381.3.327)

Lehekülg 43
Tartu linna I jaoskonna Riigimaksuamet
tõendab, et eelseisva pantimiskirja järele
on panikirju kahetuhande kolmesaja.
(2300) rubla väärtuses käivusest eraldatud
Tartu
Linna
Maksuinspektor
10" aprillil 1922 a. No 3734
Sekretär No No
Ärakiri
1922 aast. septembrikuu 9 päewal No. 1916 all on otsustatud
1., Esitatud nõude dokument lisada wastawa akti juure
2., Talumaade krepostiraamatu Tartu maakonna regis-
trisse, kõide XXIX, osa 4262, jagu 4, lahter 4 ja 5, teha järg-
mine sissekanne:
"1922 aast. septembri 9. Liiwimaa mõisate kreediitseltsi
"juhatuse wahekirja põhjal 30 augustist 1922 aast. No 2816
"ja Tartu linna I jaoskonna Riigimaksuameti pealkirja
"põhjal 10 aprillist 1922 aast. No 3734 on kustutatud ka-
"he tuhande kolmesaja /2300/ rubla suu-
„rune pantkirjawõlg, mis on kinnistatud 24 juulil
"1910 aast. No 2618 all."
" 1: Shurnaal 1922 aast. No 1976 sü-
Krepostjaoskonna Ülem Klaassi
Sekretäär Peha
Vaabina_vallavalitsus (EAA.3336.1.1)

Lehekülg 130
127.
S. Markwant. A Hannijärw
J. Sawel, et Sawel P. Puk, et Pijon P. Antun
H Simmul ette Sarrapi Jaan Saplas
P. Otton J Simberg P. Warrik
Juhhan Hans Jaan Warik Jaak Puk
Johhan Reisman Mehki Kohla D. Ploom
Н. Jakobson M. Kem P. Põdder J. Kerge
Rein Möök, T. Kalmus
Isak Kudm J. Apsalom J. Apsalu
A. Ado K Wenkel J. Herra Jaan Pödder
Mihkli Ilwen M. Põdder Jakop Junn.
Peter Põdder F. Põdder W. Järwepllo 10. Jakud
S. Janimäigi
S. Janimägi
Kommissari härrale 28/XII: 1894 a
N. 688 all sisse saadetud
Kirjut. Sperrlingk.
No 40. Wabina walla periskoha omanikude ja rentnikude
Koosolek wabina wallamajas Webruarikuul 1895 a.
Tallitaja wallawam: S. Janimägi.
periskohapidajatest ja rentnikutest oliwad ilmunud-
Keige kõrgemalt kinnitatud kogokonna seaduse järele
1866 aastast §. 8. tähendus 2 punt esimene saiwa Wabina
walla periskoha omanikud ja rentnikud neide oma nõud-
mise ja palwe päle wallawanema lubaga kokku kutsutud,
Kos otsustadi:
Sisemetseasjade ministerihärale teede seadmise asjas
järgmene palwe pääle sissekta.
Kõrge Eksilents tuleb truuduse alanduses tungiwald paluda,
et kuna Liiwi kubernemangus wastud 1894 aastal uueste
teede jagamine korda on wiitud, ja maksu ehk orjusemaade
pidajate peale üksi teede korrashoidmine määratud ja mak-
suta ehk mõisamaad üsna wabas arwatud saanu- Kuna
enamiste keik teed- maksuta maadest läbi lähewed ja nende
korrashoidmine - maksmise pidajatel üli raske on - et kõrge
Eksilents wõttas armulikult teede jagamist nenda häste
maksu kui maksuta" maapidajate peale nende maa suuruse
järele ära jagada laske.
Kõrge Eksilentsi paluwad ühtlase Liwi Talurahwa seaduse §. 93 - 94 -
95 ja 96 aastast 1860, kui Keisri majestedile ülestõstmiseks
suurem alandusin jalgede ette panna.
N: 40. /Wabina/ Welzeni walla orjudemaks pidajate koosolek Helzeni
Wallamajas, 17 Aprilil 1895 a.
Tallitaja wallawanem: Samuel Janimägi.
72 walla peremeestest olid koosolekile ilmunud - 58
kõige kõrgemast kinnitatud kogokonna seäduse järele
1866 aastast §. 8 Tähendus II - punkt a - saiwa tänasel päewal
Helzeni walla peremehed wallawanema lubaga - nende
oma palwe peale - kokku kutsutud - kas otsustadi -
Sissemesse asjade Ministeri Härrale järgmesse palwe
sissesaata:
kõrge Eksilents Härra Sissemetse asjade minist
terile - Liiwi kubermangus - Wõru kreisis-
uelzeni walla peremeeste poolt, kõige alud-
likum palwe.
Liiwi kubermangus said sügise 1894 aastal teed uuesti
ärajagatud - mille juures teede parandamine nagu en-
negi talupoegade peale panti- ja mõisad kui maksuta
maad - teede säädmise kohustest priis jäetud.
Kuna aga meie Kubermangus suur oisa maad mõi-
sade päralt on- ja nimelt need teed - mis mõisate
lähedal on - Keige suuremad waewa teede korras-
hoidmiseks nõuawad ning meile üksi. Kes meie keik
Vaabina_vallavalitsus (EAA.3336.1.1)

Lehekülg 131
128.
muud maksud mõisatega ühtewiisi maksame - teede-
seadmise kohus üli raske üksi kanda on - selle jul-
gema meie omas hädas Teie kõrge Eksilentsi poole
oma kõigealandlikuma palwega pöörta- ja meie kõige
alamad truualamist palwed Keisriliku Majesteedi jalga
de ette panna, et kõige kõrgemalt kinnitatud Liiwi
Talurahwa seäduse, 13 Nowembril 1860 aastast. §. 93 - 94
ja 95 saaks ülestõstetud, ning teede seädmine ühte
wiisi mõisa kui waldade peale pantud ja nende wahel,
nende taadride suuruse järele ühe suuruselt ära jagatud:
K. Rehkli. J. Warik. M. Kolga, H. Kolga, A Sarapuu,
P. Põdder, A. Josman, D. Ploom, Jaan Põdder, Peeb Kuk-
M Põdder, Jaan Wenesli, Samul Sibbul,
O. Tammemäggi, T. Tammemäggi, Juhan Sawol,
Ado Sawol. K Kerge, P. Tootsen, Samuel Anton,
kõtre Tuura, Peter Albrecht, Ad Aaden, J Saksma,
J Sima, Peter Ottan, J Absalom, Ado kets,
Peter Ardon, Jaan Taplas, Mihkle Rehkli, Peter
Saremõts, M. Wengel, A Pion, Peter Pödder,
Juhan Põdder, Mihkel Jilpress, et Puk,
Aleksander Tiganik, Juhhan Hürra, Peter Reinart,
Mihkel Kelm, Hentrik Saaremõts, A. Achmann,
J Sawel, A Strandberg, S. Adder, J. Reismann,
Hans Reinart, Mihkle Adine, Johan Simberg,
W. Järwepllo, R. Asson, Jaan Sarapu, S. Janimägi,
W. Herra, Ado Simmul. M. Martin-
No 41. Waabina walla peremeeste koosolek Waabina wallamajas
1. Juunil 1895 a.
Tallitaja wallawanem Samuel Janimägi
Waabina wallas on 70 lutteri usu peremeest - kelledest 55 pere-
meest koosolekule ollid ilmunud.
1) Pärast Ansla ew. lut. usu. kiriku wöörmündri härra ring-
kirja 29. Maist s. a. N: 27 - läbi lugemist - pandis wallawanem
koosolekule ette - kas ei soowi walla peremehed kiriku ning
kihelkonna koolimaja paranduste tarwis anda tulewaid
36 jala ning 17 hobuse paewa rahaga maksu- nimelt tuleks
nende päewade eest kokku 35 rubla maksa.
Otsus: Päewd anda - aga mitte raha maksa.
2) Kuna wangide wedamine ruttu peab toimetatud saama
ning saatjade arv wangide arwust kiige wähemalt üks-
suurem peab olema - see on - kui üks wang on - siis kaks
saatjad peab olema - ja selle järele kasak üksi wangisid weda
da ei wõi - waid iga kord wallast paar saatjad peawad ole-
ma, - sellepärast tuleb kohtumaja lähedal olewade talude
seast mõned talud wälja wõtta, kes wangide wedajaid
peawad andma.
Otsus: Wangide wedamiseks saawad järgmesed talud määra
tud: Tobra Mikk, Tobra Isak ning Ado Sawee, Peebu Willem
Herra, Palo Otto ning Toomas Tammemägi, Hanni Peeter
Tootsen, Hanni Hermann, Jakobi Mihkel ning Hend-
rik Kolga ning Jakobi Dawid Ploom; selle eest jääwad
nemad kiigist teistest w orjustest priiks (pääle tee säädmise)
wangide wedamise kuudu raha jääb walla peremeeste hääks
ning tuleb kiriku maksude pääle arwata. J Sawel
D. Ploom. O. Strandberg J. nemel A. Kosman
J. Pijun J. Sawel J. Stokka Je. Õttan J. Sima
Peter Põdder Tomasas Tammemägi Peter. Albrecht
Mihkle Adre R. Anton H. Tiitus. M. Keem
Vaabina_vallavalitsus (EAA.3336.1.1)

Lehekülg 132
129.
K Keirge Juhhan Põdder A Hijop A Ader
A. Aihman J. Warik J. Sawel Katre Puna
M. Põdder Hindrik Saremita J. Taplas
Jakup Jun J. Reismann J. Põder Peter Anton.
J Puk J Õim - K. Rehkli. A. Sarapuu P. Põdder
A Tiganik. J. Apsaloom. Widrik Warrik
Johan Simberg Ado Simmul J. Herra P. Reinart.
Samuel Sibbul M. Wengel Mihkle Rehkli
Peter Saremõts Has Reinart, Mihkel Lilmar
Pter Adder, S. Janimägi Wilem Jürra Juho Piju
Mihte Kolga Hintrik Kollga Ants. Karman
Wallawanem: S. Janimägi
Kirjutaja asetud
Protokoll N: 42.
1895 aastal Augusti kuu 21. päewal. Wõru Kreisi I jaoskonna
talurahwa asjade Kommissari härra eeskirja põhjusel 3. Augus-
tist sest aastast No 1301, saie Waabina wallawanema Samuel
Janimäe poolt tema eesistumise walla täiskogu, selle walla
liikme wang Karl Peetri p. Esajas, pärast trahwi aja lõpe-
mist, walda tagasi wõtmise ehk mitte tagasi wõtmise üle
otsuse tegemiseks kokku kutsutud.
Waabina walla täiskogu seisab koos: 74 pärisomanikust
ning rentnikust, 2 mõisa sulaste kümnikust, 8 wallasulas-
te kümnikust ning 22 henne päält olejate kümnikust, - kok-
ku - " - 106 häälest
Nendest ei olnud koosolekule ilmunud - . - 31
Selle järele olli koosolekul - . - . - . - 75 häält
Pärast Liiivi Kubermangu Walitsuse eeskirja 15. Juulist
sest aastast No 5800 ning Pihkwa Parandus Wangimaja
attertati 17. Juunist sest aastast No 1444 läbi lugemist ning
ära seletamist, pandis wallawanem walla täiskogule ette
kinnise ballateerimise läbi selle üle otsus teha, kas soowib
tema wang Kare Peetri poig Esajast, pärast trahwi aja
lõpemist, walda tagasi wõtta ehk mitte
Walla täiskogu tegi kinnise ballateerimise läbi 58 hää
lega 17 hääle wastu otsuseks: Wang Karl Peetri p. Esajas pä-
rast trahwi aja lõpemist, walda tagasi wõtta.
Jaan Põder, A. Kyman, J Jinson P. Kerge
K Punn J Puuli M. Wengel A. Ader M. Pödder
A. Sawel J. Sawuel J. Põdder Peter Eigepä
S. Sibbul Ju Hapsalom O. Tammemägi R. Anton
D Ploom J. Strandberg M. Rehkli J. Sawel,
K Kurgi W. Warik. K. Rehkli Peter Põdder J Õim.
W Jõrwejaalu Ado Simmel Mihkel Lilmes
Vaabina_vallavalitsus (EAA.3336.1.1)

Lehekülg 133
130.
Adelbert Aihmann J Korskot
S. Tonnismägi A Tiganik Petre Albreht Jaan Sarapu
P Anton P. Saremets J. Riigman Peter Kull
A Põdder M Wendel S. Markwart. Juhhan How
A Pijon. A Pijon Friedrik Kolga K Janimägi
P Warrik M. Ilwez T. Pukk, A Ploom
Peter Ploom Loo Simmul R. Määr
Kusta Kuus H. Jakobson J. Jalkson
Hendrik Tiitus, Toomas Tammemägi, Willem Hena, Mih-
kel kolga, Jaan Wansel, Mihkel Keem, Hendrik Saremõts,
Johann Warik, Peetu Reinart, Ado Sarapuu, Jaan Siima,
Jaan Taplas, Samuel Anton, Jaak Ermel, Rein Määr, Tohur
Põdder, August Warik, Dawid kalmus ning Mihkel Liiwa-
mägi ei oska nime kirjutada - "Rein Määr" kustutatud.
Wallawanem: S. Janimägi
kirjutaja asemik
Protokoll No 43.
1895 aastal Oktobri kuu 27. päewal saie Wõru kreisi I. jaoskonna talu-
rahwa asjade Kommissari härra ning - eeskirja järele 11. Oktobrist s.a.
No. 1650 - Lman Waabina wallawanema Samuel Janimäe
poolt walla täiskogu Waabina wallamajasse kokkukutsutud, kol-
manda osa nõuumeeste walimiseks, kelledel kolme aastane tee-
nistuse aeg ümber on, need on:
1) Jaan Pödder - kohaomanikudest.
2) Kare Kerge- kohaomanikudest
3) Hans Jakobson - wabadiku seisusest
4) Jaan Pukk - sulase seisusest.
Protokolli järele 27. Septembrist 1893 a. No 35 on Waabina wallas:
a) päriskoha omanikusi ja rentnikusi 74
b) mõisa sulaste kümnikusi - . - . - 2
c) Walla sulaste kümnikusi - . - . - 8
3) Wabadiku kümnikusi - . - . - 22
summa 106 häält
Nendest ei olnud koosolekule ilmunud
35
Selle järele olli koosolekuu üleüldse 73 häält
Pärast seda, kui § 295 ja 296 Talurahwa seadusest 1860 aastast ja § 6, 7, 8.
9, 14, 21, 28 ja 29 kogokonna seadusest 1866 a. ette loetud ja äraseletatud
said, walis täiskogu ühel hääle 1896, 1897 ja 1898 a. wolikogu liikme-
teks:
1) Ado Jaani p. Sarapuu 46 a., ew. luteri usku, talu peremees
7) Jaan Peetri p. Apsalon 42 a., ew. luteri usku, talu peremees
3) Hans Jaani p. Jakobson, 37 a., ew. lutteri usku, wabadik, tagasi
4) Mihkel Johanni p. Simmul, 28 a., ew. luteri usku, sulane.
See protokoll sai awalikult ette loetud - ning kellegi poolt midagi
wasturääkimist awaldatud ei saanud, seda tunnistawad oma
allkirjadega J Riikmann J Karma, P. Põdder
Peep Kerge A. Aihmann. A. Ader
W Jened Peter Ottan Jaan Põder, K. Rehkle P. Saremõts
Vaabina_vallavalitsus (EAA.3336.1.1)

Lehekülg 135
132.
A Tiganik. J. Sarapu A. Põder, M. Pödder J Herra
J Simberg S. Markwart. H. Reinart, P. Kull.
F. Kalmus A. Strandberg Juhhan Has Mihki. Jluri
R. Asson P Saremõts J Pukk. Peter Ploom
A Hanijärw K Kerge J Jakopson Issaak Põdder
P Warrik P Eisenpärk K Hansf. M Rehkli
S. Janimägi A Wehdler, A. Kolga A. Rijem J Kähr
Jaan Wensel, Michel Liiwamagi, Johann Warik, August Warik,
Toomas Tammemägi, Jaan Liima, Samuel Sibbre, Ado Sawel,
Mihkel kauur, Hendrik Tiitus, Hendrik Saremõts, Ado Sarapuu,
Jakob Juun, Johann Põdder, Samuel Anton, Peeter Saremõts,
Michel kolga, Aug Hiob, Kusti Markwart, Jaan Taplas, Jaan
Hermann, Isak kuiu ning Willem Herra ei oska nime kir-
jutada.
Wallawanem: S. Janimägi
Kirjutaja asetink,
предетавемо? Коммисару
12/III. 1896 rode saw. 208 - ouur.
Protokoll No 45.
1896 aastal Juuli kuu 13 päewal. Wõru kreisi I jaoskonna talurahwa as-
jade Kommissari härra eeskirja põhjusel 30 Juunist s.a. N1019 saie Waa-
bina wallawanema Saamul Jaanimäe poolt tema eesistumisel
walla täiskogu, Waabina wallamajasse, selle walla liikme Rein
Peetri p. Utsal- kes praegu Wõru kreisi türmis on - wallast wälja heitmist
ehk mitte wäljaheitmine küsimuse otsustamiseks koku kutsutud.
Waabina walla täiskogu seisab koos - 69 pärisomanikust ja rentnik-
kust, kelledel walla täiekogul hääle õigus on, 2 mõisa sulaste
kümnikust, 8 walla sulaste kümnikust ning 22 henne-
pealt olejate kümnikust, kokku. - . - . - . - . - 101 häält
Nendest ei olnud koosolekule ilmunud. - . - . - . - 21 - . -
Selle järele olid koosolekul. - . - . - . - . - . - 80 häält
Wallawanem pandis walla täiekogule ette, et selle walla liige
Rein Utsal, - selle peale waatamata, et tema 1) Walla täie kogu
otsuse järele 21. Märtsist, 1881 a. N2 - juba kord wallast wälja on
heidetud, missugune otsus aga Ülemuse poolt, nagu walla-
wanemale teada on, sellepärast sell korral ei kinnitatud, et ni-
mitud Utsal trahwitud ei olnud - ja 2). juba parandus trahwi-
dega trahwitud on: a) endise Waabina walla kohtu poolt otsuse
järele 29. Januarist 1880a. N 7. warastatud waranduse hoidmise
ning wastu wõtmise eest - ühe rublaga, otsuse järele 17. Juunist
1885a. N146 - kisklemise eest - ühe rublaga; otsuse järele 11. Septemb-
rist 1886 a. N4 jämeduse ja streikimisele üles kihutamise eest 3 rub.
ja otsuse järele 11. Septembrist, 1886 a. N5. warguse eest 25 witsa löögi-
ga - ning b.) Waabina wallawanema otsuse järele 31 Juulist
1895 a N68 wastupanemise eest, ühe rublaga, - ikka endist wiisi
halva elukombet edasi peab. nagu see ka täie kogule henesele
hästi teada on - ja on tema praegu jällegi Jürjewi - Wõru kreisi
9. jaoskonna Rahukohtuniku kirja järele 1 Juunist s.a. N1474.-
I kuuks warguse eest türmi mõistetud, missugust trahwi
tema praegu Wõru kreisi türmis kannab. Ülewalnimitud
põhjustel on Rein Peetri p. Utsal üks wäga kahjulik walla liige-
Riigikohus_(kohtuotsuste_protokollid) (ERA.1356.3.1200)

Lehekülg 8
Riigikohtu tsiviil - osakonna toimetus nr. 368-R - 1938 a.
Kohtuistungi protokoll.
Riigikohus arutas 1938. aasta oktoobri kuu 8 päeval
Tallinnas oma tsiviil - osakonna avalikul kohtustungil,
millest osa võtsid:
eesistujana, osakonna esimees J. Lõo
ja
ja sekretäri Ed. Vohla
prokuröri
juuresolekul Alfred Kalmu voliniku vann. adv. Aleksander Reimani
kassatsionikaebust Tallinna ringkonnakohtu otsuse peale 13. detsembrist
1937.a. Oskar Tiedemanni nõude asjas Alfred Kalmu vastu 470 krooni
86 sendi pärast.
Kohtuistungile ilmus Oskar Tiedemanni wolinik wande-
adv. Otto Leesment, kelle wolikiri jaoskonna kohtuniku aktis
Asja esildas riigikohtunik A. Hellat TKS § 803
ettenähtud korras
Wandeadv. Otto Leesment palus kassatsioonikaebust
jätta tagajärjeta ja ringkonnakohtu otsus kinnitada
Peale nõupidamist nõupidamise toas, eesistuja kuulutas
Riigikohtu otsuse käesolevas asjas.
Riigikohus_(kohtuotsuste_protokollid) (ERA.1356.4.735)

Lehekülg 8
Riigikohtu kriminaal osakonna toimetus n. 747- 1940 a.
Kohtuistungi protokoll.
Riigikohus arutas 1940 aasta novembri kuu 23 päeval
Tallinnas oma kriminaal - osakonna avalikul kohtuistungil,
millest osa võtsid:
eesistujana osakonna esimees P. Kann
liikmetena riigikohtunikud K. Saarmann ja R. Eliaser
prokuröri abi A. Luiga ja sekretäri Ed. Vahla
juuresolekul Aleksander Rubini, Chainas Rubinase, - Ibragim
Egise kass. kaebuseid Tallinna Ringkonnakohta otsuse peale
4. novembrist 1940. Aleksander Rubini, Chainas Rubinase ja
Ibragin Egise süüd. KrS § 239l järgi
Kohtuistungile ilmus Aleksander Rubini ja Chainas Ru-
binase kaitsja vandeadv. Schmuila Lerin, kes kohtule esitas
vastavad volikirjad, ja kaebealune Ibragim Egis.
Asja esildas riigikohtunik K. Saarmann KKS
§ § 640 ja 641 ettenähtud korras.
Kaebealuste kaitsja toetas kassatsioonikaebustes ette-
toodud väiteid ja palus kassatsioonikaebused rahuldada
Prokurör avaldas arvamuse, et kassatsioonikaebused
tuleks jätta tagajärjeta, kuna karistus on määratud seaduse
piirides.
Wiimases sõnas palus kaebealuste kaitsja kassatsiooni-
kaebused rahuldada.
Kaebealune Ibragim Egin, kes ilmus kohtuistungile, palus
samuti kassatsioonikaebust rahuldada.
Kohus läks nõupidamise tuppa ja sealt välja tulnud eesistuja
kuulutas Riigikohtu otsuse KKS § 649 ette nähtud korras
Riigikohus_(kohtuotsuste_protokollid) (ERA.1356.2.1017)

Lehekülg 11
Riigikohtu administratiiv- osakonna toimetus Nr.695 - 1928a.
Kohtuistungi protokoll.
1928 aastal oktoobri kuu 5 päeval arutas Riigikohus, administratiiv-
osakonnas, avalikul kohtuistungil, millest osa võtsid:
ja
Eesistuja osakonna esimees P. Puusep
liikmed: riigikohtunikud M. Taevere ja P. Välbe;
ja
Riigikohtu prokuröri abi. K. Luud'i
juuresolekul
osakonna sekretäri J. Mötte
Viru Maavalitsuse revisjoniprotesti Lüganuse jaoskonnas rahukohtuniku
otsuse peale 27/29. märtsist 1928 a. protesti asjas Pada vallavalit-
suse otsuse wastu 24. Jaanuarist 1928 a. Leonhard Arguse volikogust
väljalangenuks tunnistamise ja Leopold Rikkeni volikokku kutsumise
kohta.
Kohtuistungile asjaosalisi ei ilmunud.
Asja esitas riigikohtunik P. Välbe.
Prokurör arvas, et kaebus tuleks tagajärjeta jätta.
Peale nõupidamise kuulutas eesistuja Riigikohtu
otsuse selles asjas.
Riigikohus_(kohtuotsuste_protokollid) (ERA.1356.4.759)

Lehekülg 13
Riigikohtu kriminaal-osakonna toimetus nr. 788
Kohtuistungi protokoll.
Riigikohus arutas 1940. aasta detsembri kuu 12 päeval
Tallinnas oma kriminaal osakonna avalikul kohtuistungil,
millest osa võtsid:
eesistujana osakonna esimees P. Kann
liikmetena riigikohtunikud K. Saarmann ja E. Reisberg
abi prokuröri E. Vilbergi
abisekretäri A. Volmeri
juuresolekul
Hermann Levini kass. kaebust. Viljandi Ringkonnakohtu
otsuse peale 16. novembrist 1940. a. Hermann Levini süüd
Kr S. § 239l järgi.
Kohtuistungile ilmus selles asjas kohtualuse. H. Levini
(volinik) kaitsja vandeadv. Eugen Villmann, esitades selle-
kohase volikirja. Algvolikirja sai tagasi.
Asja esildas riigikohtunik K. Saarmann KKS. § 640 ja
641 ettenähtud korras.
Vandeadv. E. Villmann toetas kass. kaebust ja palus seda
rahuldada selles ettetoodud põhjendustel. Toonitas, et tuleks
otsuse tegemisel silmas pidada ka seda, kes kohtualune on
Kas ta kuulub töötajate hulka või mitte.
Prokurör arvas, et kass. kaebus tuleks rahuldada. Ring-
konnakohus on asunud seisukohale, et asjad on kõrvalda-
tud ärist natsionaliseerimise kartusel. Kohtualune väidab, et
tal on kuue liikmeline perekond ja need asjad on läinud oma
tarvete rahuldamiseks. Ringkonnakohus pole seisukohta võtnud,
kas kõneall olev nahk oli vajalik kohtualuse perekonnale või mitte
Ka kingituse küsimuses on eksitud loogika vastu
Viimases sõnas vandeadv. E. Villmann jäi oma palve juurde
Kohus läks nõupidamise tuppa ja sealt välja tulnud
kuulutas eesistuja Riigikohtu otsuse KKS. § 649 ettenähtud
korras.
Riigikohus_(kohtuotsuste_protokollid) (ERA.1356.2.3882)

Lehekülg 14
Riigikohtu administratiiv- osakonna toimetus n.296 - 193 a.
Kohtuistungi protokoll.
1932. aastal veebruari kuu 26 päeval arutas Riigikohus, Administratiiv
osakonna avalikul kohtuistungil, millest osa võtsid:
Eesistuja, osakonna esimees P. Puusep ja
riigikohtunikud D. Verhoustinski ja
P. Välbe
Riigikohtu prokuröri abi K. Luna
ja
sekretäri O. Mioma.
juuresolekul
Praskovja Morosov'i kaebust Hariduse- ja Sotsiaalministri
otsuse peale 14.oktoobrist 1931.a. pensioni asjas.
Kutsed on kätte antud.
Kohtuistungile ilmus HSM. Töökaitse
ja sotsiaalkindlustuse osakonna abidirek-
tor E. Nerep vastava volitusega
Prokuröri arvamusega volituse kohta
ühinedes, määras Riigikohus: lubada
esineda ilmunud volinikul selles asjas.
Asja esitas riigikohtunik A. Verhoustinski
Hariduse ja Sotsiaalministeeriumi esindaja
E. Nerep seletas, et kompetentseks otsuse and-
jaks säärastes küsimustes on Kaitseväe Tervis-
hoiukomitee, kuid viimase otsuse peale pole
kaevatud, seepärast polnud võimalik kae-
baja palvet rahuldada. Palus kaebus jätta
tagajärjeta.-
Prokurör arvas, et kaebus tuleks taga-
järjeta jätta.-
Pärast nõupidamist kuulutas eesistuja
Riigikohtu otsuse selles asjas.
Riigikohus_(kohtuotsuste_protokollid) (ERA.1356.2.1044)

Lehekülg 15
Riigikohtu administratiiv- osakonna toimetus N 489 - 1922 a.
Kohtuistungi protokoll.
1922 aasta mai kuu 23 päewal antas Riigikohus, administratiiv-
osakonnas, Tartus, Riigikohtu ruumides awalikul kohtuistungi, millest osawõtsid:
Eesistuja: Riigikohtu abiesimees J. Arro
liikmed: riigikohtunikud M. Taevere ja A. Verhoustinski,
Riigikohtu prokurööri abi k.t. K. Luudi'i
J. Valge
juuresolekul
osakonna sekretäri
Võru Rahukogu 8 jaosk. Rahukohtuniku otsuse peale 29. oktoobrist
1921 a. tema kaebuse asjas Võru vallanõukogu otsuse peale Navi
algkooli õpetaja valimise asjas.
Asjaosalistest ei olnud keegi ilmunud.
Asja esitas riigikohtunik M. Taevere.
Prokurör avaldas arvamist, et August - Fried-
rich Palgi revisjoni kaebus tuleks tagajärjeta
jätta.
Pärast nõupidamist kuulutas eesistuja
Riigikohtu otsuse käesolevas asjas.
Riigikohus_(kohtuotsuste_protokollid) (ERA.1356.2.14899)

Lehekülg 18
Riigikohtu administratiiv- osakonna toimetus nr. 34- 1940 a.
Kohtuistungi protokoll.
Riigikohus arutas 1940. aasta märtsi kuu 3 päeval
Tallinnas oma administratiiv- osakonna avalikul kohtuistungil,
millest osa võtsid:
eesistujana osakonna esimees M. Klaassen
liikmetena riigikohtunikud P. Välbe ja E. Fridolin
abiprokuröri A. Luiga ja sekretäri J. Valge
juuresolekul
Maksude Talituse direktori kaebust Maksupeakomitee otsuse peale
5. maist 1939.a., Gabriel Schapiro 1938. a. puhtakasumaksu asjas.
Kutsed on kätte antud
Kohtuistungile ilmusid Maksude Talituse esindajana
vanem maksuinspektor Härm Reelaid ja maksukohuslase
Gabriel Schapiro volinikuna vandeadvokaat Isak Bulkin.
Mõlemad esitasid sellekohased volitused, milliste ärakirjad
vastavalt kätte anti
Asja esildas riigikohtunik P. Välbe
Maksude Talituse esindaja palus kaebuse rahuldada,
toetudes kaebuse motiividele
Maksukohuslase volinik palus kaebuse jätta tagajärjeta,
seletades, et Maksude Talituse direktor ei ole esitanud
mingisuguseid andmeid, mis tingiks Maksupeakomitee
otsuse tühistamist. Maksupeakomitee otsus on rajatud
asja toimetuse andmetele ja kaebuses ettetoodud väited
ei lükka neid ümber. Pealegi käivad need väited
asja sisu kohta.
Prokurör arvas, et käesolev kaebus tuleks rahuldada.
Pärast nõupidamist eesistuja kuulutas Riigikohtu
otsuse selles asjas.
Riigikohus_(kohtuotsuste_protokollid) (ERA.1356.3.3610)

Lehekülg 8
Riigikohtu tsiviil - osakonna toimetus nr. 690-R 1939. a.
Kohtuistungi protokoll.
Riigikokohus arutas 1939. aasta detsembri kuu 18 päeval
Tallinnas oma tsiviil - osakonna avalikul kohtuistungil,
millest osa võtsid:
eesistujana osakonna esimees T. Grünthal
liikmetena riigikohtunikud J. Moks ja R. Eliaser
ja sekretäri Ed. Vahla
prokuröri
juuresolekul Hilda Minteri woliniku wandeadv. Burchard Niidu
kassatsioonikaebust Tallinna Ringkonnakohtu otsuse peale
12. maist 1939.a. Hilda Minteri nõudeasjas usaldusühingu, milline
tegutseb firma all "Siiditööstus Tekstilana S. Fallstein & Ko" ja
Salomon Fallsteini vastu 379 krooni 79 sendi pärast.
Kohtuistungile ilmus Hilda Minteri wolinik vandeadv. Burchard
Niidu, wolikiri jaoskonnakohtuniku aktis.
Asja esildas riigikohtunik R. Eliaser TKS § 803 ette-
nähtud korras.
Wandeadv. Burchard. Niidu toetas kassatsiooni kaebust ja
palus seda rahuldada.
Pärast nõupidamist nõupidamise toas eesistuja kuulutas
Riigikohtu otsuse käesolevas asjas.
Riigikohus_(kohtuotsuste_protokollid) (ERA.1356.2.2298)

Lehekülg 16
Riigikohtu administratiiv- osakonna toimetus nr. 266 - 1940 a.
Kohtuistungi protokoll.
Riigikohus arutas 1940. aasta detsembri kuu 13. päeval
Tallinnas oma administratii-osakonna avalikul kohtuistungil,
millest osa võtsid:
eesistujana osakonna esimees M.Klaassen
ja
liikmetena riigikohtunikud K. Luud ja E. Fridolin
prokuröri
ja sekretäri as. H. Truupõld'i
juuresolekul.
Jakob Blechmann'i kaebust Sotsiaalministri otsuse
peale 21. maist 1940.a.-hambatehnikuna registreerimise asjas.
Kutsed on kätte antud.
Kohtuistungile selles asjas ilmus kaebaja
Jakob Blechmann
Asja esildas riigikohtunik E. Fridolin.
Kaebaja toetas kaebust ja palus selle
rahuldada kaebuses ettetoodud põhjendustel.
Pärast nõupidamist eesistuja kuulutas
Riigikohtu otsuse selles asjas.
Sekretäri as. H. Truupõld.
Riigikohus_(kohtuotsuste_protokollid) (ERA.1356.3.4540)

Lehekülg 13
Riigikohtu tsiviil - osakonna toimetus nr. 553-R 1940 a.
Kohtuistungi protokoll.
Riigikohus arutas 1940 aasta novembri kuu 14 päeval
Tallinnas oma tsiviil - osakonna avalikul kohtuistungil,
millest osa võtsid:
ja
eesistujana, osakonna esimees T. Grünthal
liikmetena riigikohtunikud P. Poom ja R. Eliaser
ja sekretäri as. J. Taras'e
prokuröri.
juuresoleku Täisühingu firma "Käsmu Laevaomanikud"
voliniku vandeadv. O. Leesmenti kassatsioonikaebust
Tallinna Ringkonnakohtu otsuse peale 11/18 märtsist
1940.a. Ühing "Käsmu Laevaomanikud" nõude asjas
Eesti Tööliste Kinnitusühisuse vastu 719,83 kr. pärast
Kohtustungile ilmus käesolevas asjas nõudja Täis-
ühingu firma "Käsmu Laevaomanikud" volinik v.adv. O.
Leesment, esitades volikirja ühes ärakirjaga ning
tasus 1 kr. tempelmaksu, mis volikirja ärakirjal tem-
pelmarkides kustutatud. Algvolikirja sai volinik tagasi
Riigikohus määras: tunnustada /natsionaaliseeritud/
Täisühingu firma "Käsmu Laevaomanikud" volinikuks
vandeadv. O. Leesment
Asjaolud kandis ette riigikohtunik P. Poom, TKS
§ 803 ettenähtud korras
Vandeadv. O. Leesment toetas kassatsioonikaebust
ja palus seda rahuldada.
Peale nõupidamist nõupidamise toas eesistuja
kuulutas Riigikohtu otsuse käesolevas asjas.
Riigikohus_(kohtuotsuste_protokollid) (ERA.1356.2.11531)

Lehekülg 24
Riigikohtu administratiiv- osakonna toimetus nr. 30 - 1940 a.
Kohtuistungi protokoll.
Riigikohus arutas 1940. aasta märtsi kuu 8 päeval
Tallinnas oma administratiiv- osakonna avalikul kohtuistungil,
millest osa võtsid:
eesistujana osakonna esimees M. Klassen
liikmetena riigikohtunikud P. Välbe ja E. Fridolin
abiprokuröri A. Luiga ja sekretäri J. Valge
juuresolekul.
Maksude Talituse direktori kaebust Maksupeakomitee otsuse peale
28.aprillist 1939.a., Salomon Fallsteini 1938.a. tulumaksu asjas.
Kutsed on kätte antud-
Kohtuistungile ilmusid Maksude Talituse esindajana
vanem maksuinspektor Härm Reelaid ja S. Fallsteini
volinik vandeadvokaat Karl Kapper. Viimase volikiri
leidub asja algtoimetuses, H. Reelaid aga esitas selleko-
hase ettekirjutuse, mille ärakiri anti maksukohuslase
volinikule.
Asja esildas riigikohtunik P. Välbe
Maksude Talituse esindaja palus kaebuse rahuldada
toetudes kaebuse motiividele.
Maksukohuslase volinik palus kaebuse jätta taga-
järjeta seletades: Usaldusühingu lepinguga on tõendatud
kuidas ettevõtte puhaskasu osanikude vahel jaotatakse
ning sellest nähtub, et tulust osasaamise õigus on
ka talletajatel. Vastavalt sellele ongi kasu osanikkude
vahel proportsionaalselt jaotatud (lht. 22). Kuna
puhaskasu on kindlaks määratud hindamise teel
ei saa täisosaniku tuluks lugeda kogu tulu. Kuigi tal-
letajad räägivad, et nad ettevõttest tulu ei ole saanud
ja oma tuluteadaannetes seda ei näita, ei või täisosanikku
maksustada nende osade arvel. Ei ole ju mingit põhjust
usaldada talletajaid rohkem kui täisosanikku
Maksude Talituse esindaja tähendas täiendavalt, et
ei talletajad ega ka peaosanik ei ole näidanud, kui palju
talletajad on saanud tegelikult.
Riigikohus_(kohtuotsuste_protokollid) (ERA.1356.2.3321)

Lehekülg 18
Riigikohtu administratiiv- osakonna toimetus Nr. 270-1927 a.
Kohtuistungi protokoll.
1927 aastal veebr. kuu 8. päeval arutas Riigikohus, administratiiv
osakonnas, avalikul kohtuistungil, millest osa võtsid:
Eesistuja, osakonna juhataja P.Puusep
liikmed: riigikohtunikud A. Palvadre ja
M. Klaassen;
ja
Riigikohtu prokuröri abi A. Luiga
juuresolekul
osakonna sekretäri O. Maoma
Pauline Hinti kaebust Töö- ja Hoolekandeministeeriumi otsuse peale
15. okt.1926 a. pensioni asjas.
Kutsed on kätte antud.
Kohtustungile ilmusid kaebaja Pauline
Hint ja Töö- ja Hoolekandeministeeriumi volinik
sama Ministeeriumi peasekretär Johannes Sonin
kes sellekohase volituse esitas, millest ärakiri
kaebajale kätte anti.
Prokuröri arvamise volituse kohta kuu-
lanud ja sellega ühinedes, määras Riigikohus
lubada ilmunud volinikul esineda selle asjas.
Asja esitas riigikohtunik A. Palvadre
Pauline Hint toetas oma kaebust ja
palus temale pensioni välja mõista. Tema
tööjõu kaotus ei olevat mitte 30% nagu seda
tõendanud arstline komisjon, vaid 40%. Vii-
mase tõenduse esitas kaebaja Dr. Peter-
hoffi tunnistuse, millest ärakini vastas-
poole volinikule kätte anti.
Töö- ja Hoolekandeministeeriumi volinik
J. Sonin palus kaebuse tagajärjeta jätta, sest
A.-S. "Varrak", Tartus.
Riigikohus_(kohtuotsuste_protokollid) (ERA.1356.3.4392)

Lehekülg 19
Riigikohtu tsiviil - osakonna toimetus nr. 657-R 1939. a.
Kohtuistungi protokoll.
Riigikokohus arutas 1939. aasta Detsembri kuu 7 päeval
Tallinnas oma tsiviil osakonna avalikul kohtuistungil,
millest osa võtsid:
eesistujana osakonna esimees T. Grünthal
liikmetena riigikohtunikud P. Poom ja R. Eliaser
ja sekretäri Ed. Vahla
prokuröri
juuresolekul Elisabeth Viidiku kassatsioonikaebust Viljandi Ring-
konnakohtu otsuse peale 19. aprillist 1939.a. kaebaja nõudeasjas
A/S "Viljandi Linavabriku" vastu 60 kr. pärast.
Kohtuistungile ilmusid Elisabeth Viidiku volinik eraadv
Aleksander Jõeäär ja A/S "Viljandi Linavabriku" wolinik vandeadv
Elmar Sonin, mõlemad wolinikud esitasid kohtule wolikirjad
ühes ärakirjadega, paludes algvolikirja tagasi ja tasusid kumbki
üks kroon tempelmarkides, mis kustutatud wolikirjade ärakirjal
Riigikohus määras: tunnistada eraadv. Aleksander Jõeäär
Elisabeth Viidiku volinikuks ja vandeadv. Elmar Sonin A/S "Viljandi
Linnavabriku" wolinikuks
Asja ettekandja riigikohtunik P. Poom kandis ette nõude-
palve punkti ja tõstis üles küsimuse kas käesolev asi allub
tsiviilkohtule.
Eraadv. Aleksander Jõeäär ja vandeadv. Elmar Sonin
jäid arvamise juurde et asi allub tsiviilkohtule
Pärast nõupidamist nõupidamise toas eesistuja kuulutas
Riigikohtu otsuse käesolevas asjas.
Algvolikirjad said eraadv. Aleksander Jõeäär ja vandeadv. Elmar
Sonin tagasi.
Riigikohus_(kohtuotsuste_protokollid) (ERA.1356.2.11442)

Lehekülg 12
Riigikohtu. administratiiv- osakonna toimetus nr. 99 - 1940 a.
Kohtuistungi protokoll.
Riigikohus arutas 1940. aasta mai kuu 17. päeval
Tallinnas oma administratiiv- osakonna avalikul
kohtuistungil,
millest osa võtsid:
eesistujana osakonna esimees. M.Klaassen ja
liikmetena riigikohtunikud P. Välbe ja E. Fridolin
prokuröri abi. A. Luiga ja sekretäri J. Valge
juuresolekul.
Maksude Talituse direktori kaebust maksupeakomitee otsuse peale
2. Juunist 1939 .a., Isak Oltron'i 1938. a. tulumaksu asjas.
Kutsed on kätte antud.
Kohtuistungile selles asjas keegi ei ilmunud.
Asja esildas riigikohtunik E. Fridolin.
Prokurör arvas, et käesolev kaebus tuleks jätta
tagajärjeta.
Pärast nõupidamist eesistuja kuulutas Riigi
kohtu otsuse selles asjas.
Riigikohus_(kohtuotsuste_protokollid) (ERA.1356.2.15203)

Lehekülg 10
Riigikohtu Administratiiv- osakonna toimetus nr.748- 1932.a.
Kohtuistungi protokoll.
1932 aastal septembri kuu 16 päeval arutas Riigikohus administratiiv-
osakonna avalikul kohtuistungil, millest osa võtsid:
Eesistuja osakonna esimees P. Puusep ja
riigikohtunikud M. Taevere ja M. Klaassen;
Riigikohtu prokuröri abi M. Luua ja
sekretäri abi Ed. Mailennu juuresolekul
Narva vallavolikogu revisjonkaebust Narva I jsk. rahukohtuniku
otsuse peale 30/31.dets. 1931.a. Aleksander Ahonen'i kaebuse asjas
Narva vallavolikogu otsuse peale 4.okt. 1931.a. isikumaksu liigita-
mise pärast
Kohtuistungile ilmus selles asjas Narva
vallavolikogu esindajana vallasekretär Mihkel
Loy, esitades volituse, mis avaldati.
Prokuröri arvamise kuulanud ja sellega
ühinedes Riigikohus määras: lubada esineda
ilmunud Narva vallavolikogu esindajal selles asjas
Asja esitas riigikohtunik M. Taevere
Narva vallavolikogu esindaja M. Loy toetas revis-
jonikaebust ja palus kaebus rahuldada selles ette-
toodud põhjendustel ja seletades, et Ahonen on
jõukamaid isikuid külas.
Prokurör arvas, et rev.kaebus tuleks tagajärjeta
jätta Aleksander Ahonenisse puutuvas osas Marie
Ahoneni kohta käivas osas tuleks kaebus läbi-
vaatamata jätta.
Pärast nõupidamist kuulutas eesistuja
Riigikohtu otsuse selles asjas.
Riigikohus_(kohtuotsuste_protokollid) (ERA.1356.3.5849)

Lehekülg 16
Riigikohtu tsiviil osakonna toimetus nr. 319-K 1940 a.
Kohtuistungi protokoll.
Riigikohus arutas 1940. aasta oktoobri kuu 31 päeval
Tallinnas oma tsiviil osakonna avalikul kohtuistungil,
millest osa võtsid:
eesistujana, osakonna esimees T. Grünthal
liikmetena riigikohtunikud P. Poom ja R. Eliaser
prokuröri
ja sekretäri as. J. Taras'e
juuresolekul Anna-Olga Sommer'i voliniku vandeadv
August Allikmäe kass. kaebust Kohtukoja määruse peale
15./29. veebr. 1940.a. surn. Tõnu Sommer'i päranduse
jagamise asjas.
Kohtuistungile ilmusid selles asjas Anna-Olga Sommeri
volinikuna v.adv. A. Allikmäe (volikiri ringkk-toimikus), Mag-
da Kadakas'e volinikuna v.adv. V. Petron (volikiri ringkk.
toimikus) ja surnud Dagmar Sommer'i päranditombu
hooldajana J. Raidal, esitades Tallinna linna Vaestelaste-
kohtu tunnistuse 12. juunist 1940.a. nr. 2075 ühes ärakirjaga
ja tasus 1 kr. tempelmaksu, mis tunnistuse ärakirjal
markides kustutatud. Tunnistuse algkirja sai tagasi.
Riigikohus määras: tunnustada surn. Dagmar
Sommeri pärandikombu hooldajaks J. Raidal
Asidud kandis ette riigikohtunik R. Eliaser
TKS § 803 ettenähtud korras
Vandeadv. A. Allikmäe toetas kassatsioonikaebust ja
palus seda rahuldada.
Vandeadv. V. Petron ja hooldaja J. Raidal palusid
kassatsioonikaebus jätta tagajärjeta.
Peale nõupidamist nõupidamise toas eesistuja
kuulutas Riigikohtu otsuse käesolevas asjas.
Riigikohus_(kohtuotsuste_protokollid) (ERA.1356.4.719)

Lehekülg 16
Riigikohtu kriminaal osakonna toimetus nr. 746 - 1940 a.
Kohtuistungi protokoll.
Riigikohus arutas 1940. aasta novembri kuu 23 päeval
Tallinnas oma kriminaal osakonna avalikul kohtustungil,
millest osa võtsid:
eesistujana osakonna esimees P. Kann
liikmetena riigikohtunikud K. Saarmann ja R. Eliaser
prokuröri abi A. Luiga ja sekretäri Ed. Vahla
juuresolekul Jakob, Rachel ja Isak Jankelsoni'de kaitsja vandeadv.
Adolf Lauba kass. kaebust Tallinna Ringkonnakohtu otsuse peale
4. novembrist 1940.a. Jakob, Rachel ja Isak Jankelsonide süüd.
KrS § 239l järgi.
Kohtuistungile ilmus kaebealuste kaitsja vandeaadw.
Adolf Lauba, kelle volikiri jaoskonna kohtuniku aktis
Asja esildas eesistuja osakonna esimees P. Kann KKS
§ 5640 ja 641 ettenähtud korras
Kaebaaluste kaitsja seletas, et kaitsealuste palve on olnud,
et süü üles tunnistamise tõttu kohus määrab neile kergema karistuse,
kohus on aga määranud liiga kõrge karistuse, koguni 10 kuu
palga suuruses, kuna kaebealuste varandus on nationaliseeritud. Kohus
oleks pidanud äranäitama need alused mikspärast ta valib nii
kõrge karistuse. Seda aga ei ole tehtud. Toetas kassatsiooni-
kaebust ja palus seda rahuldada.
Prokurör avaldas arvamuse, et kassatsioonikaebus tuleks
tagajärjeta jätta. Tähendas, et karistused on määratud krS § 239l
piirides. Karistuse määra suurus ei kuulu kassatsioonikohtu
kontrolli alla, kui see on määratud seaduse piirides.
Wiimaks sõna palus kaebealuste kaitsja kassatsioonikaebust
rahuldada.
Kohus läks nõupidamise tuppa ja sealt välja tulnud eesistuja
kuulutas Riigikohtu otsuse käesolevas asjas KKS § 649 ette nähtud
korras.
Riigikohus_(kohtuotsuste_protokollid) (ERA.1356.4.1344)

Lehekülg 13
Riigikohtu kriminaal- osakonna toimetus nr. 338 1940 a.
Kohtuistungi protokoll.
Riigikohus arutas 1940. aasta mai kuu 15 päewal
Tallinnas oma kriminaal osakonna avalikul kohtuistungil,
millest osa võtsid:
eesistujana osakonna esimees P. Kann
liikmetena riigikohtunikud K. Saarmann ja R. Räägo
prokurõri J. Mülleri ja sekretäri kt. A. Volmeri
juuresolekul Ivan Põvvati kass. kaebust Tartu Ringkonna-
kohtu otsuse peale 2 veebruarist 1940a. Ivan Põvvati
süüd. KrS. § 580 lg. i j. 2 järgi
Kohtuistungile ilmus selles asjas kohtualuse Ivan
Põvvati kaitsja vandeadv. M. Päss, esitades sellekohase
volikirja.
Asja esildas riigikohtunik R. Räägo KKS. § 640
ja 641 ettenähtud korras.
Vandeadv. M. Päss toetas kassatsioonikaebust ja
palus seda rahuldada selles ettetoodud põhjendustel.
Prokurär arvas, et kass. kaebus tsiviilnõudmisesse
puutuvas osas väärib tähelpanu. KKS. § 26 määrab korra
tsiviilõiguslikkude küsimuste lahendamisel. Siin oleks tul-
nud rakendamisele BES. § 3337. J. Põvvati poolt kordasaade
tud süütegu on iseseisev, mis pärast temalt ei oleks saa-
nud väljamõista ühisvastutuse põhjal, vaid tema vastutab
oma süüteo ulatuses.
Viimases sõnas vandeadv. M. Päss jäi oma palve
juurde.
Kohus läks nõupidamise tuppa ja sealt välja tul-
nud kuulutas eesistuja, et Riigikohtu otsus selles asjas
kuulutatakse 25. Sept. 1940a.
Riigikohus_(kohtuotsuste_protokollid) (ERA.1356.3.7024)

Lehekülg 13
Riigikohtu tsiiviil-osakonna toimetus nr. 716-R. - 1936. a.
Kohtuistungi protokoll.
1936. aasta oktoobri kuu 30. päeval arutas Riigikohus Tallinnas oma
tsiviil - osakonna avalikul kohtuistungil, millest osa võtsid:
eesistujana, osakonna esimees J. Lõo
liikmetena riigikohtunikud T. Grünthal
J. Moks,
ja
prokuröri
juuresolekul
sekretäri A. Peebu
Eduard Kust'i kassatsioni kaebust Tallinna Ringkonnakohtu otsuse pea-
le 5. novembrist 1935.a. kaebaja nõude asjas surnud. Ralf Rimmeli pärandus-
tombu vastu 60 krooni pärast.
Kohtuistungile oli ilmunud Eduard Kusti wolinikuna
wann.adw. B. Klaarmann, kes loobus esinemisest wolituse
puudusel asjaajamiseks Riigikohtus.
Asjaolud kandis ette riigikohtunik T. Grünthal Tsiw.
Kp. S. § 803 ettenähtud korras
Peale nõupidamist nõupidamise toas kuulutas eesis-
tuja Riigikohtu otsuse käesolewas asjas.
Riigikohus_(kohtuotsuste_protokollid) (ERA.1356.4.178)

Lehekülg 7
Riigikohtu kriminaal osakonna toimetus No: 885
Kohtuistumise protokoll.
1920 aasta Detsembri kuu 6 päewal arutas Riigikohus kriminaal-
osakonnas, Tartus, Riigikohtu ruumides awalikul kohtuistumisel, millest osawõtsid:
Eesistuja osakonna juhataja P. Bensko ja
liikmed: R. Koemets ja M. Taevere,
Sõjaväe prokurööri abi ltn. Knorringi ja
osakonna sekretäri K. Anilini juuresolekul
Juhan Mürki kassatsiooni kaebtus Sõjaväe Ringkonnakohtu
otsuse peale 21.X.20. Mürki süüd. U.N.S. § 109.S.N.S. § 129, 128
134 ja N.S. § 975 II põhjal.
Käesolevas asjas avas eesistuja kohtu-
istumise kell 11 1110 e. l.
Asjaosalistest ei olnud keegi kohtusse
ilmunud.
Asja kandis ette riigikohtunik
R. Koemets s. k.p. s. § 1028 ja 1029 ettenähtud
korras.
Sõjawäe prokurööri abi toetas
kirjalikku arvamist.
Peale nõupidamist kuulutas
eesistuja Riigikohtu otsuse s. kp. s.
§ 1040 ettenähtud korras.