Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Emmaste_vallavalitsus (EAA.2589.1.10)

Lehekülg 40
III Ka Torud on jämetuse
järel Kalwikus hinnatud
1/4 tollist kuuni 6 tollini
wõib neid saada -
Kas mustad ehk need
mis on üle tsingitud
hinnad on siin järgmiseld
I mustad torud
1 1/4 tol 38 kop jalg
1 1/2 tol 47 kop jalg
1 3/4 tol 57 kop jalg
2. toll 68 ko jalg
3 toll 133 kop jalg
4bl 201 kop. jalg.
ja n. t. e.
46 39.
Tsingitud torud on 8 kop jala peal
kallimad kui Teil sada jalga
peaks kaew sügaw tulema
se on siis 200 rbla töö raha
Tselenter pump 23 rbla
(poolteist)
45 jalga 1/2 toli toru 21. 15 kop
summa 244,rbl 15 kop
Aga kui wesi tuleb enne saja
jalga siis weel odawam, Aga kui
üle siis ka kaew kallim.-
Ka reisu kulu nii kui
masina ja laewa sõit on minu
oma kulu aga mis weel hobuse
teed tuleb tulla nõuan paar
küüt hobust wasta.
Nii on siis minu tingimised
Kui soowite siis palun kirjalik
kontrakt minule ära saata -
ka sellepoolest on mull enam

Lehekülg 41
40.
Emmaste mõisa omaniku,
47
Baron A. Hoyningen-Hüüne'le
Emmaste valla rentnikude sisseandmine,
ja nõudmine:
1., Kõige renti kohtade pealt rendi alandamine
kolmkümmend (30) protsenti.
2., Kinnitus mõisa poolt, et hooned rendikohtade
peal rentnikude omad on;
3., Maanteed mõisa ja walla wahel kõige kohtade
peale maade suuruse järel ära jäutada, kus juures
Maapäewa määrus maanteede kohta tähele panema-
ta jääb /Maarus/.
1905 a.
4., Wallamaa (Haldi, Kaderna, ja Kuusiku mets)
walla liigete tarwitada anda;
5., Metsad rentnikude kohtade peal rentnikude enes-
te tarwitada;
6., Ajad mõisa ja walla piirede peal mõisa ja wal-
la wahel pooleks teha.
Rentnikud tegid määruseks: enne mitte renti maks-
ta, kui need punktid mõisa omaniku poolt
wastu wõetud ja täidetud on.-
wõimalik, et ma Habsalu
Linna ka suwel kaewu
puurima tulen siis oleks
mull kunni Habsaluse
üks sõit olewad
Aupaklikult.
L Poltaw
adres
Talinnas
Suure Arehkna uulits
maja N 17. Kort N 9.

Lehekülg 42
41.
48
Protokoll.
1905 aastal, 5 Jõulu kuu päewal Emmaste
walla Täisealiste liigete koosolek Em-
maste walla tallitaja Juhan Rand juha-
tusel ühel häälel otsustas: 11 ja 12mal
Jõulu kp. 1905 a. Tallinnas ära peetawa
asemikude
Eestimaa Kubermangu waldade koosole-
kust Emmaste walla saadikutena osa
wõtma sellesamma walla täie ealise
liikmed talukoha rentniku Kaarel Andruse
poeg Seppel ja ilma maata elanikude
liigist Andrus Andruse poeg Leisberg
/Peale kirjutatud "asemikude"/
Walijate nimel:
J Kalju
W Suurwärrand
P. Waim,
M. waim
Tallitaja: J. Rand.
Usalduse kirjad wäljaantud 5. Jõulukp. 1905 a.
No1091 ja 1092 all -

Lehekülg 43
49
Allkiri
Et Wollikogu määranud on nõdrameelse
Andrus Leisberg maja ehituse kulud
minu peale panna, on mulle teada
antud. - 16 Talwekp. 1898a.
J. Leisberg
Tallitaja: S. Onno:
Emmaste_vallavalitsus (EAA.2589.1.10)

Lehekülg 44
Allkiri.
51
Anname allkirja see üle, et tõutame ende sugu-
last Simmu Andruse p. Leisbergi kroonu teenis-
tusest tagasi ende juure ende järelwaatamise
ja hoole alla wõtta. Emmastes, 3 Jaani kp. 1901a.
Liisu Leisberg palwe peale, kes kirja ei oska
kirjutas alla Georg. Härd.
P. Leisberg.
Allkirja wõttis Tallitaja: M. Weskis
50
Allkiri
Sellega tunnistan oma nime allkirjaga, et olen ennast
kohustanud nõdra meelse Andrus Leisberg eest hoolt kanda
ja ka korda seada, et Andrus Leisbergil sell ajal kui mina
päewi peal wäljas olen ühtegi puudust ei ole. Emmast,
28 Jõulu k. p. 1898 a.
Jakob Leisberg
Allkirja wõttis
Tallitajaabi: M. Metsale

Lehekülg 45
Allkiri.
53
1907 a. 25 Jüri kp. annan mina Priidu Prikk
selle allkirja Emmaste walla walitsusele
see üle, et mina sell korral, kui mina
ja minu perekond Emmaste walla
hingekirja oleme ümberkirjutud, nõutud
üks tsetwert rukid ja neli tsetweriiki odre
kolme aasta jooksul - 1907 - 1909 a.-
Emmaste wallamagasinisse tõutan sisse
maksta.
Pridu Prikk
Tallitaja: J. Rand.
52
Allkiri
1904 a. 17. Paastu kp. annan selle allkirja
Emmaste walla walitsusele see üle, et mina
selle wilja, mis minul Emmaste walda sisse
astudes wollikogu määrust mööda, nimelt:
üks tsatwert rukid ja pool tsetwerti odre
maksa on, 1. Talwekp. 1904 a. ära tõutan maksa
W. Suurwarwand
Tallitajaabimees:
A. Lauper.

Lehekülg 46
N. 27. Emastes 14. Febr. 1887. EMMASTE 54
VALLAARHIIV
FOND A
SEERIA XIV
Nr. 37
Emaste
walla walitsusele.
Keiserliku Hiomaa kihelkonna kohtu
poolt sain ma tänna ühe kirja mille läbi
minu lubamine, mis ma kesknädal Emas-
te wolli kogule andsin enam ei maksa. Ma
lubasin, et Juhan Pumbri ja tema pruudi Liisa
Hallik mahakulutamine ja laulatamine jääb
tulewal pühapäewel seisu, Keiserliku Hiomaa
kihelkona kohtu poolt on nüüd otsuseks tehtud
et Emaste woli kogu kolamine saab tühjaks
arwatud. Mina olen kihelkona kohtu nõudmise
peale ühe tunistuse kirja sene üle teinud
et peigmees Juhan Pumben lubab sest ajast kõik
walla maksusi täieste maksta, ja et Juhan-

Lehekülg 47
Pumbri isa ja wanem wend teotanud, et polle
elades karta, et Juhan Pumbri perre (ta lesk
naene ehk lapsed) kord walla ka ela peäle tulleks,
waid et omma koht peab neid ülespidama.
Seda tunistuse kirja pean ma Keiserliku Hiomaa
kihelkona kohta kätte muretsema.
Seda asja walla walitsusele teada andes tunis-
tan mina, et Juhan Pumber ja tema pruut Lisu
Hallik minult hoome 15mal küünla
kuu päewal kirikus sawad laulatud, sest et
kelamisi Keiserliku kihelkona kohto polest
said tühjaks arwatud
Emastes
R. Rinni
14mal Küünla k-p.
Emaste õpetaja
1881
N 37
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.182)

Lehekülg 134
lekäimistel: sõnad sedeleile kir-
jutada. Aega see küll võtab tub-
listi, võibolla oli tal õigus, kui ta
sooviavaldust ei kirjutanud. Va-
hemetsa ja Randalu on noored,
energiat on neil vähe, aga teamised
head. Eks näeme, mis neist saab
Me saadame igaüks eraldi, pole
vaja teineteise järgi oodata.
Asjast rääkisime ka 7. Kesk-
kooli tüdrukutega. Nad on nõus,
pole ju neil sellist iseseisvust leni
meil, kardavad aga, et käesoleva
ülesandega jäävad hiiljaks. Kui
kaua seate lasutada hilinenud
materjale?
Sain viibida maal vaid
kolm päeva Saunas käies kogu-
sin andmeid sõna "kolhoosnik"
kohta. Ütlesin: "Üks inimene, kaks
inimest, näen inimesi," nemad
vastavalt: "Üks kolhoosnik, kaks..
Rahvas on asjast huvitatud, tuleb
vaid enne rääkida Koreast ning
aatompommist.
Ülesande nr 3. täitsin linnas
oma oni juures. Ma kahjuks ei
tunne ligemalt ühtki siin sündi-
nud elanikku. Meie lagunevas
majas elab vaid seitse noorepool-
set sisserännanut. Ma võiksin kü-
sitella veel kooliteenijat ja teist
onu. Teine onu pole praegu linnas,
kuid ta tuleb peagi tagasi. Ta on
üles kasvanud samas kus esi-
mene onugi, kuid elab linnas
kauem ja teistsuguses ümbrus-
konnas.
Täitsin lehe nii, et välteid la-
sin keelejuhil lugeda, iga sõna kor-
duvalt. Muus osas kasutasin rist-
sõnamõistatuste süsteemi, esemeid,
liigutusi ja miimikat ning ka üt-
lesin enda arvates valesõna. Onu
naine luges välted täpselt samuti,
124
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.183)

Lehekülg 193
166
Akadeemilise Emakeele Seltsile.
Saadan siinjuures ära ankeetlehe
täidetult ja teatan, et võtan vastu
Teie pakkumise ja püüan ka edaspidi
jõudumööda abeks olla keelelise ma-
terjali kogumisel. Keelelise ülesande
nr. 7 püüan Teile täidetult tagastada
hiljemalt 15. juuliks s.a.
Tuuru külanõukogu kuulub endise
Ridala valla piirkonda. Mina olen seal
sündinud ja elanud kuni 1927 a. välja-
arvatud kooliaeg 11. aast. Haapsalus.
Ka sellest ajast veetsin suved ja muud
koolivaheajad samas. Vanemad ja
vanadvanemad on seal pidevalt
elanud.
Lugupidamisega
M Roht
22. juunil 1951 a.
Tallinn-Nõmme, Toome 2-1
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.182)

Lehekülg 17
A.E. Seltsile.
Saadan siinjuures mõningad kogu
tud keelelised andmed. Kuna olen sel-
lel alal alles algaja ega oma täpseid
teadmisi kuidas seda kõike toimida, siis
palun ettetulnud vigadest minu töös
teatata
Et ootasin kogu aeg juhistes kirjel
datud sõnasedelite saatmist, hilines
kogutud materjalide saatmine. Kuna
sõnasedelid pole veel saabunud, ja aeg
on juba hiline, saadan kogutud and-
med küsitluslehel. Puuduvate sõnade
kohta puüan koguda ja saata murde
vorme hiljem.
Teie edaspidiseid korraldusi oota-
ma jäädes.
E. Are
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.206)

Lehekülg 117
2.05.54
Vastat. 27.V 54.
nr. 168.
Lgp. Emakeele Seltsi toimetus.
Kas tohin teid enam tülitada oma kirja
ga, mida alustasin, lootes et te mulle vas-
tate siiski. Olen teile kindlasti võõraks
muutunud, sest jätsin oma kaastööd
pooleli ning nii-öelda nagu vöõrdusin
teile kirjutajate perest. Mul ei ole enda
kaitseks midagi õelda, kuid põhjustan
kõike uude kooli astumisega. Kogusin
teile laensõnu, siis tulid aga mul
eksamite ettevalmistuspäevad, seejärel
sõit kaugele Rakveresse sing siin eksa
miperiood. Nõnda möödus minu suvi.
Sügis tuli pingerikaste päevadega õpin
gute juures uues koolis. Esialgu na-
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.184)

Lehekülg 70
Saadan Teile oma sooviaval-
duse, mille ma sain kätte
Rapla Keskkooli kirjandusringi
kaudu. Ühtlasi palun saata
lähemat informatsiooni kaastööde
tegemise kohta
Palun vastuse saata aadressil
Rapla rajoon
Rapla
Kohtu tn. 6-1
Endel Tiits

Lehekülg 74
92
Akadeemiline Emakeele Selts
SISSE TULNUD
"-2. jaan. 1950. a
Nr. 1
Laimjalas, 29. XII 50.
Lugupeetud
sm. Heino Ahven.
Ennekõike. Hääd uut aastat!
viimaste tööde tasu sain kätte. Tänan väga.
Praegu kirjutan puhta murde grammatikat. Üle
kahesaja lehekülje on puhta valmis. Mustandis
seisab veel ligemalt kolmsada lehekülge. Nii, et
tööd ja vaeva on veel küllalt.
Ole hää ja saada mulle veel sada lehte
paberit.
Ja siis weel. Kuidas on õigem märkida
umbisikuline tegumood?
kas mind loetakse
Voi nii. mind
sind
teda
loetakse
meitid
teitid
neid
Teie nõuandlikku vastust ootama jäädes.
Parimate tervitustega

Lehekülg 80
Laimjalas, 20. II 51.
Lugupeetud
sm. Heino Ahven.
Tänan Teid väga Eesti NSV Teaduste Akadee-
mia presidendi tänu mulle edasi andmast
Siin juures saadan Teile enda lühikese elu-
lookirjelduse. Teie soovile vastavalt
Lähematel päevadel ootan Teilt paberit gram-
matika jauks. 486 lehekülge grammatikas on valmis.
Parimate tervitustega
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.199)

Lehekülg 113
P.S.
Vigade õiendusega harjuksin neist
vabanema ja see oleks mõlemile
kasulik
Kavatsen Teile veel hulk töid
teha - praegu kogun andmeid
vanaaegse rätsepatöö kohta ja
seda peab tegema sest vanemad
inimesed surevad otsast ärä ja
siis ei saa enam midagi.
Tööde korraldamisega läheb pä-
rast küll aega aga viimaks
ehk ikkagi jõuan.
Seesama.
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.182)

Lehekülg 111
2.I 1951.
Akadeemiline Emakeele Selts.
SISSE TULNUD
Austet AES!
"-6. jaan. 1951. a
Nr. 6.
Ma saije keelelise üles(s)andi nr. 3 joba
oktoobri kuul ja saatse kogutu materjali
novembre kuul ärä. Nüid ma saije (ka
"sai, "saie") keskkooli kirjandusringi kaodu
sellesama uuvesti. Kas on midägi (midagi.
vaja täijende (täiende) vai täpsuste (täbsus-
te)? Ma ooda selle kohta andmid ja uut
üles(s)annet.
Korrespondent V. Kiiroja
Elukoht: Puiestee 7. Tõrva.
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.183)

Lehekülg 203
Akadeemiline Emakeele Selts
Saades keelelise ülesande olen jõudnud
koguda vastava materjali. Keelelise mater-
jali sedelitele märkimisel käändsõnade
puhul on ains. ja mitm. tulpadena kirju-
tatud käänete järjekorras, nimelt nim., om.,
os. ja sisseütl.; pöördsõnadel ainsuses-ma,
sa, ta ja mitmuses - me, te, nad
Kohalikus murdes esineb ö poole kaldus
e ja mina märkisin selle tähe järgmi-
selt - e (näit. kiriväte
Mina ise õpin Antsla Põllumajandusteh-
nikumis, kuid praegu olen suvevaheajal kuni
1. sept. k.a. kodus Vastseliina raj Ruusmäe k/n.
Stalingradi klh., siis kogusin siit keelelist
materjali 61. aastaselt Rohtla, Aleksandrilt
Keelejuhi nimel tervitab kaastööline V. Rohtla
12. 08. 51. Ruusmäel
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.184)

Lehekülg 91
Laimjalas, 10. VIII 51.
Lugupeetud
sm. Heino Ahven.
Kogun praegu materjali tuulikule kohta. Pukk-
tuulikute alalalt sain umbes 100 lehekülge teksti
ja palju jooniseid. Nüid asun hollandite alalt
materjali koguma. Nimetatud töö koostan endise
Laimjala vallapiiride ulatuses. Tuuliku üksik osade
nimestikke märgin igast külast ka endiste naaber-
waldade küladest
Kuidas märkida töösse keelejuhtide elukohad?
Kas rajoon, külanõukogu, küla ja talu. Või tuleb
märkida veel endise kihelk. ja valla nimetused.
Mul on kavatsus septembrikuus sõita Tartusse,
et tutvuda ligemalt Akadeemilise Emakeele Seltsiga.
Eesti Rahva Muuseumiiga j.n.e. Kas Teie sm. Ahven
võiksite mulle öelda, et palju umbes maksab
sõit rongiga Saaremaalt Tartusse, ja kus võiksin
Tartus üks nädal aega peatuda. Kuidas saaksin
Teid kõige paremini kätte ja kas Teie võiksite
ka lubada mulle veidike abi Tartuga tutvunemisel.
Nagu teate on mulle seal kõik nii võeras.
Tervitades
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.206)

Lehekülg 101
Lugupeetud Emakeele Selts.
Sain Teie kirja juhendite ja paberitga kätte ja
asusin kohe nimesid koguma. Aega mul selleks
just palju ei jätkunud, sest abistasin isa heina-
töödel. Kooli ajaks ma nimesid kuigi palju just
koguda ei jõudnud. Varsti peale kooli algust
hakkasime õppima näidendit ja nii jäi mul
nimede kogumiseks üsna vähe aega. Nüüd on
näidend läbi ja aega klassiväliseks tööks
jätkub. Nüüd koolivaheajal võtsin nimede
kogumise tõsiselt käsile ja lõpuks selgus, et
paberitest tuli puudus. Minu uus tööpöld
osutus hulga suuremaks kui ma seda ise
arvasin. Teie saatsite mulle mitte 100 vaid 130
sõnasedelit. 16 sedelit läks esialgsete kogemuste
puudumisel praaki, sest mõnda nime ma
kirjutasin vahel isegi kaks korda. Nüüd
aga seadsin endale sisse vastava
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.212)

Lehekülg 61
4.
läbi käia kogu Lõuna-Eesti või vähemalt kogu Võru rajoon.
Kogu lõuna-eesti või võru murde
uurimine ei peaks meile mitte ülejõukäivaks osutuma, sest
meil ei ole lõuna - eesti murde tundmise alal mitte
üliõpilaslikud algajad, kes A-B-C-st peale peavad
hakkama, vaid meil on vaja selgusele jõuda teatud
spetsiaalküsimustes, vaieldavustes, teatud peensustes, isegi
ülipeensustes jne.
Suurimaks takistuseks võib osutuda
vaid ürituse materiaalne külg, ei miski muu. Praegu
igatahes kogume uurimisreisi jaoks raha, paneme
paigale iga kopika, näpistame kokku kõhtu ja
loobume mitmestki minimaalsest elutarvitusest, sest meid
ei toeta mitte keegi muu kui meie ise, kuigi töötame
kogu eesti keeleteaduse huvides.
On lu ülilihtne uurimisreisile sõita
riigi poolt antud rahadega, nö. palgatöölisena, ülilihtne ja
mugav, võrreldes meie olukorraga, kes me kuski kopikatki
ei saa, kuigi oleme uurimisreisidel viibinud, ennast salgavalt
töötanud jne.
Meie teaduslikku uurimistööd on
senini oluliselt takistanud just materiaalne häda,
kuigi vaimse võimsuse, keeleteadusalaste teadmiste ja
välja töötatud uurimismeetodite poolest meie kõik
vaieldavused ja spetsiaalküsimused kindlasti lahendada
oleksime suutnud. Kuid olgu materiaalsed takistused kuistahes
suured, ikkagi teostub see, mis teostuma peab. Palju tervisi
Austavalt: Karl Madi
Teile, tervisi!
Tartus.
23. aprillil 1955.a.
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.199)

Lehekülg 118
postkontoris Teile kirjutada. Kuid polnud ka pa-
berit. Nii siis palun kohe siinkohal: Saatke
paberit! Nimetatud kahe töö puhtalt kirju-
tamiseks kulub umbes 450 lehte. Kui paberi
hinnaks on vajalik raha saata siis palun tea-
tage sellest kiiresti.
Mõtlen peale nimetatud tööde valmimist
Tartu tulla ja siis püüan parandada ka selle
vea, et rändelu juures üks väike tööke enne
Teile lähetamist kaduma läks: Kas haug
või purikas - Omnibus või buss jne.
täidan need uuesti Tartus kui seda veel vajate.
Nii palun siis: lähetage arvamus nende
„Tehaste" kirjutamise kohta, võimaldage paberit
samuti teaatage, kas ES-i töö on endiselt tasu-
line. Kui "Tehased" tulevad kirjutada siis palun
lähetage, vahest ehk koos paberiga, võimaluse korral
uuesti juhend. Palun lähetage tähtsaadetisena
kuna saadetis on väärtuslik ja kättesaamine siis
kindel.
Praegune aadress: Viljandi rajoon, Kolh. I Mai
Tänassilma Sidekontor
Helmut Kurt.
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.182)

Lehekülg 114
Saateks.
Käesolev ülesanne on täidetud
võrdlemisi kiiresti, kuid seekord
on vanema põlvkonna esindaja
hääldamist senisest suurema
täpsusega jälgitud. Tuleb mai-
nida aga, et keelejuht P.V. (sa-
muti teisedki) tarvitab vahete-
vahel ilmselt kirjakeelest mõjuta
tud vorme ja väljendeid.
Muutevormid, mida tarvitatakse
harva ja n.ü. hädapärast, on ase-
tatud sulgudesse; muide, tarvita-
takse neid vorme Helmes üsna
mitmeti, olenevalt isiku vanadusest,
päritolust jne.
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.184)

Lehekülg 76
Akadeemiline Emakeele Selts
SISSE TULNUD
27. jaan 1951. a
60
Laimjalas. 23. I 51.
Lugupeetud
sm. Heino Ahven.
Siin juures saadan Teile keelelise üles-
ande nr. 6 vastused.
Paberit Teilt sain. Tänan. Aga ei tarvitse
kohkuda kui edaspidi veel oma gramma-
tika jauks paberit küsin. Sellest kindasti
ei jätku. Praegu on üle 300 lehekülje
puhta valmis, vaevalt pool. Pöördsõnade
materjali on üksi kaugelt üle 200 lehekülje
Mõni päev tagasi tulin korjamis reisult.
Sain käesoleva töö jauks veel materjali
juurde. Isegi teksti sain kirja panna mis
käesolevasse töösse sobib.
Puhta kirjutamine nõuab mult küll
palju aega ja vaeva. Aga teen seda tööd lootuses,
et selle valmimisega on jälle terake keeletea-
dusele kaasa aidatud ja terake oma kodu
nurga vana murret kadumisest päästetud.
Parimate tervitustega
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.206)

Lehekülg 163
Türil
11. veebruaril
1954. a.
Lp. Emakeele Selts.
Omasin Teie vastuse 8. veebruaril.
Mõtlesin järele korrespondendi kü-
simuse üle ja otsustan astuda liik
meks. Selleks, palun saatke mulle
sooviavaldusleht, mille Teie olite unus
tanud kirjas saatmata.
Sirje Mikkola
Türi, Sauna 12-1
Vastat. 16. II 54, m. 56.
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.212)

Lehekülg 65
-4-
Missuguse ime läbi x oleks siis kräsandus - sõnas
seletatav ning põhjendatav palataliseeritud ś (pro ź), kui
sõnakujus peituks a-line pluurali tüvi? See "ime" ei ole
üldse seletatav a-lise pluurali tüve puhul, kuna siis palatati-
satsiooni ei oleks üldse esinenud.
Just palataliseeritud ś-i (pro ź-i)
olemasolu oleks pidanud keeleteadusliku taipe ning
koolitusega inimesele otsekohe silmatorkav olema, oleks
pidanud a-lise pluurali tüve oletamisel kahtlema
sundima. Kuid pole midagi sellist juhtunud, dogma on viinud
eksitusse - hukatusse.
Sm. Ahven, siin näete vaieldamatult kuidas
põhja - eesti a-list pluurali tüve vägivaldselt püütakse
peale suruda teatud lõuna - eesti sõnale, kus teda selles
sõnakujus iialgi ei ole esinenud. See on väga õpetlik
näide (kuigi teisi sellelaadseid näiteid on veel sadu), kuna
tänapäeva murdeuurimistöös tihti püütakse lõuna - eesti
murdeid vägivaldselt põhja - eesti liistudele tõmmata. See viga
oleneb peale muu ka sellest, et mitmed murdeuurijad
omavad põhja - eestilise keeleuususe, tunnevad põhja - eesti
murdeid ja murrakuid paremini, lõuna-eesti murdeid ja
murrakuid aga kehvasti või väga kehvasti. See ei tee veel
kedagi keeleteadlaseks, et ta omab diplomi, on teiste
omataoliste poolt kiidetud jne. , vaid oluline on täpne
ning põhjalik asjatundmine, omatagu siis diplomit või
mitte. Teaduses on ainult üks autoriteet - tõde,
igasugune muu „autoriteet" on nagu udusulg - puhka
kord ning juba vajub tuulde.
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.206)

Lehekülg 9
22. II 54. a
Emakeele Seltsile
Sain kätte Teie saadetud kirja,
milles olid sõnasedelid ja keeleline
ülesanne nr. 8. Kuidas neid sõ-
nasedeleid tuleb täita, on juhen-
dis kästud vaadata "kogumis-
töö juhendaja eesti keele alal nr. 1,
kuid mulle ei ole seda saade-
tud.
Kas peab olema sõnasedelil mär-
gitud ka kirjakeelne tähendus?
Kas näitelaused peavad ka ole
ma? Kas näitelaused peavad
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.184)

Lehekülg 3
Palun mind vastu võtta AES murde-
korrespondendiks. Ühtlasi palun saata mul-
le juhiseid ja materjali, mida ja kuidas
koguda. Olen ka varem murdekogumise
alal töötanud, nimelt kooli isetegevus rin-
gides. Näärivaheajal kogusin murret ka
AES ülesandel, mille mis saadeti teile
kooli kirjandusringi kaudu. Tunnen ka
ise huvi murdekogumise vastu, seda
enam, et see on tasuline
Paul Saaliste
X kl
Raplas, 2.02.51.
Rapla Keskkool
Minu aadress: Rapla rajoon, Rapla Kooli tn 8.
P. S. Parem on kui saadate kirjad
aadressil: Rapla Keskkool, Rapla.
Austusega
P. Saaliste.

Lehekülg 45
AES-ile.
Siinjuures saadan andmed keelelise ülesanden nr 3 raames. Mõnede
sõnade kohta puuduvad andmed; neid kas kohalikus kõnekeeles ei esine
või esinevad hoopis erineval kujul. Osa andmeid on ainult ühelt keele-
sel juhul
juhilt, kuna teine haril. mainitud sõna ei tundnud. Rida sõnu on märgi-
tud ilma sisseütleva vormita; sel juhul väljendatakse nende sõnade
sisseütlev "sisse" abil (näit: lumelortsu sisse; rediste sisse, närude sisse,
närtse siise, lehtride sisse, jne)
Rein Zirk
3.02 51.
Kirepi p.ag. Elva rajoon
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.199)

Lehekülg 184
Lugupeetud
H. Ahven
Hiljuti omasin Teie kirja, mille üle
rõõmustasin väga, sest see andis mul-
le teateid mu argliku katse kohta murde
tekstide kogumisel, kui ka lootust Teiega
isiklikult kohtumiseks. Teiega kohtumine
oli juba minu ammuseks sooviks, et võiks
ühiselt arutada mõningaid üleskerkinud kü-
simusi murde kogumise ja märkimise üle
Mis puutub külastamise ajasse, siis oleks
minu suhtes vist sobivam selleks augusti
teine pool. Praegust võtan osa arheoloo-
gilistest väljakaevamistöödest Rõuge Linna-
mäel, mis kestavad vististi augusti keskpai-
gani või natuke üle. Igatahes oleks soovitav
Kui Te külastaksite mind enne Septembrit
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.183)

Lehekülg 3
Tallinnas 2. III 1951. a.
V. lp.
sm. H. Ahven
Saadan sinjuures täidetuna küsimuslehe nr.4. Selles on
mõned problemaatilised kohad, näit. sõna kolhoosnik. Tundub
et tegelikult kaldutakse seda käänama teisiti, kui see on
määratud praegu ametlikult, nii siis enamasti kolhoosnikke,
mitte kolhoosnikuid. Kuna aga viimane vorm on ametlikult
juba üldiselt tarvitusel, siis on küsitav, kas maksab seda ümber
korraldada. Või teha lubatavaks mõlemad vornid? Sõna omni-
bus, omnibuse puhul on isiklikult mulje, et oleks loomu-
likum teatav ebareeglipärasus käänatuidel, nii et mitte omni-
bust, vaid omnibuset. On tehtud ka ettepanekuid omnibuse
asemel võtta tarvitusele rahvalik omnibuss, omnibussi
Tundub, et see vorm võiks jääda lubatavaks paralleelvormiks.
Palun kasutage saadetut niivõrd kui see on kasutatav.
Mis puutub murdeuurimuslikesse küsimustesse, siis tundub, et siin

Lehekülg 33
Akateemilisele Emakeele Seltsile
Saadan selle vähese materjali, mille jõudsin koguda suures aja-
puuduses, sest oli kibe heina ja lõikus aeg. Minu proovitöö jääb
igatahes teiseks korraks. Kuid kas ma suudan seda murdematerjali
koguda, Teie nõutavas ulatuses.
Esiteks võtab see töö minult palju aega, kaasas käib sellega
muidugi harjumatus tööga, aga raskustega saan toime, kui
selleks antakse elamistingimisi ja soodustusi: (näiteks, töökohustustest
vabanemine j.n. e), muidugi tuleb küsida selle töö tasu. Soodustuste
puudumisel ei sa ma selle tööga pidevalt tegeleda, vaba aja puudusel
Aga tasu ja soodustuste põhjal võin pühendada kogu aja tööks
ning uuringuteks. Tööd takistab veel kirjutus materjali puudumine
vihikuid saavad ainult koolid talongide alusel. Palun kui on
võimalik saada vastav talong või luba, et ma saaksin osta mõned
vihikud. Sellega palun veel, kui olen Teile kasulik ja vajate minu
kaastööd, saata ka minule tõend või tunnistus, et töötan murde-
korrespondendi ridades.
Austusega Jaan
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.206)

Lehekülg 10
olema murrakus? Kas harilikult
tihti tarvitatavatel sõnadel ka peab
märkima keelejuht? Kas sõnasede-
lil peab olema ka põhimuuted?
Kas küsitluskavale 2 ja 4 võib vas-
tata vihikulehel või peab tingi
mata olema sõnasedelil
Veesõidukite- ja kalastusalast
sõnavara meie pool on vähe
sest ei tegelda selle alaga.
Neid ma teile kirjutada ei
saa. Saadan teile avalduse ja
ühe sõnasedeli. Kas niimoodi tuleb
sõnasedel täita?
Eha Paigro
Kuldre 7-a Kooli 7. klas-
si õpilane
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.183)

Lehekülg 9
Akadeemiline Emakeele Selts
SISSE TULNUD
Akadeemiline Emakeele
Selts
Keelelise ülesande nr 3.-da teine
punkt jäi mul täitmata.
Ka murret uurides kaudse
küsitlemise teel ei leidnud
ma sõnade: smirgel või mirgel
tsistern või sistern; hämm või
hemm kasutamist murdes.
Punkt nr. 4; sõnapaari kärt-
sahais või kärsahäis ei leia mur-
des kasutamist. Kasutatakse
kärsehais (põhimuuted: karsehaisse,
kärsehaisu - mitmuses kärsehai-
sud, kärsehaisude, osastav kärse-
haisusid).
Punkt nr. 6. sõnapaäri kõbli-
ma või kõplama ei kasutata uuri-
tavas murdes. vaid kasutatakse
kõblama, põhimuuted (da -tege-
vusnimi kõblada, olevik-kõblan,
minevik - kõblasin, tud - kesksõ-
na kõblatud.

Lehekülg 22
19
Akadeemiline Emakeele Selts
Akadeemiline Emakeele Selts
Sekretärile
SISSE TULNUD
-7. sept. 1951.a
Nr. 307.
Juuresolevaga saadan täide-
tult keelelise ülesande nr. 7.
Kuna Teie poolt saadetud
sõnasedelid saabusid liiga hilja
ei olnud materjali nendele enam
võimalik üle kanda, oma pealegi
algas uus õppeaasta
Edaspidi püüan täita ka
sõnasedelid.
Palun vabandades, et töö on
korratu - täitsin ta algul mustan-
dina, kuid aja puudusel ei ole
võimalik ümber kirjutada
PLehestik
P. Lehestik
Räpina rajoon
Radamaa rik
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.184)

Lehekülg 127
142
Akadeemiline Emakeele
Selts.
Tartu
Juuresolevalt saadan
keelelise ülesande nr. 3.
täitmiseks 111 sõnasedelit
Palun teatada selles kaas
töös esinenud puuduste
ja vigade kohta.
Kastnas, 22.I 1951.a.
Kohanimi?

Lehekülg 134
Lugupeetud
Akadeemiline Emakeele Selts.
Esmalt suurim tänu liikmekaardi ja
Teie poolt saadetud materjali eest.
Juures olevalt saadan ära minu poolt
kogutud materjali. Võibolla leidub töös
puudusi kuna olen algaja.
Puudewad ka andmed mõningate sõnade
kohta, nagu mõru, manner. Neid sõnu
tarvitatakse vähe.
Pikema teema juurde ei saa praegu
asuda, kuna pole leidnud vastavat
inimest.
Tervitades
A. Valu
Rakveres, 27.07.51.a.
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.199)

Lehekülg 117
101
neist kirjutada. Tööde juures saan kohanimede
ümber keerutama, samuti saan, õigem - püüan
koosviibimisi kirjeldades noodis kirja panna.
mida seal pillimehed mängisid. Tean, et neist
mõni pillilugu on tõesti igivana näit. „Kummi-
augu polka" j. t. ja kardan, et neid kuskil kirja
pandud pole kuid kas nad on pesueht eesti sünni-
tus, seda ma isiklikult muidugi ei tea. Kui noodis
midagi kirja panen, siis lasen kontrollimise mõttes
mõnda head muusikatundjat veel mängida, et kuu-
len, kas olen õieti teinud.
Haigestusin aasta alul grippi. Töö ei
soodustanud tervist ja selle tõttu haigestusin
pärast korduvalt. Sain rasked tagajärjed, endi-
ne haigus - südame laienemine raskenes ja m
Praegu on vajadus arstinoa alla minna, ootan
sellega veel, kuna kardan, et süda ehk veel nõrk.
Haiguse pärast võtsin töökohalt lahti nii olen
praegu ametlikult üksiktalupidaja (0,15 ha).
Tahaksin koontada praegu olemas olevat aega
nimetatud tööde läbiviimiseks. Tööd takistab
tõsiselt paberi puudus, ei saa osta ka mustalt
kirjutamiseks. Kuu aega tagasi tahtsin Viljandis
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.183)

Lehekülg 59
V.a sm. H. Ahven
Vastuseks Teie kirjale on mul au jägmist teatada.
Mind rõõmustab tõsiselt, et AES korraldab murde-
korrespondentidele nõupidamise - seminari. See on minu
arvates väga vajalik uritus, mis pakub minule kui ka
teistele korrespondentidele kindlasti palju õpetlikku
ja tulusat.
Minul isiklikult on võimalik osa võtta, sest
nõupidamisest küll. Mulle sobivad mõlemad ajad,
kuid siiski soovitaksin 29. aprilli, eriti just kauge-
mate korrespondentide huvides, kellel tuleb arvestada
teeoludega. Kuid teiseltpoolt on põllutööde hoog
29. aprillil märksa intensiivsem kui varemalt.
Võib-olla selt seisukohalt sobiks enam 22. aprill?
Nii et küsimust on kullaltki raske lähendada.
Minu arvates tuleks siin toimida enamuse osa-
võtjate ettepanekute alusel. Samuti nõupidamise
algus kell 11 on mulle vastuvõetav.
Muist ettepanekuist mainin allpool järgmisi:
1) Murdekorrespondentidele tuleks täpselt teatavaks
teha nõupidamise ruum või tuba, et ei
esineks asjatuid otsimisi, majapidi kolamisi.
2) Miks peaks nõupidamise kestvus olema 3-4 tundi?
Milleks piirata aega juba ette? Nõupidamine - seminar

Lehekülg 185
58
Lugupeetud
Akadeemiline Emakeele
Selts
Tutvunud Teie juhi-
sega
ja ettepanekuga, nõustun
astuma murdekorresponden
tide võrgu liikmeks.
Kahjuks pean ma
muutma oma elukohta
alates 1. sept. k.a ning see
tõttu.
pole praegu teada
kuivõrd suudan olla ka
sulik
Teie üritusele
Elukoha muutmisel
teatan Teile oma uue aad-
ressi
Lugupidamisega
Varal 5. juunil 1951. a.
SISSE TULNUD
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.182)

Lehekülg 97
Saadan siinjuures keelelise
ülesande nr. 7 alusel kogutud
keelelise materjali. Et kogusin
keelelist materjali esmakordselt
siis tingimata leidub selles
mõningaid puudusi. Ma palun
esinevatest puudustes mulle
teatada, kuna siis edaspidises
töös saan neist hoiduda.
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.184)

Lehekülg 110
Akadeemiline Emakeele Selts
SISSE TULNUD
" 22. juun. 1951.a
Lugesin Akadeemilise
Emakeele Seltsi toöst ajale-
hest ja olen nõus teid
abistama, niipalju kui
suudan. Et paremini ja
kasulikumalt töötada, sel
eeks oleks hea, kui tea
taksite, mida mul õie
ti tuleks teha.
Olen Võru Keskkooli X klas-
si lõpetaja ja töötan
praegu kolhoosis.
Mu aadress on:
Ülo Tootsen
Võru rjn. Rõuge k/n
kolhoos "Kommunist".
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.206)

Lehekülg 119
Vastat. 17 IV 54. nr 89
J. V. Stalini nim.
Antsla Rajoon
kolhoos
Luik, Helgi Jaani t.
sünd 1938.a. 26. juunil
elukoht J.V. Stalini-nim.
kolhoosis.
Kuldre k/n.
avaldus
Tahan astuda Teile alluva Muuseumi
kirja saatjaks. Olen huvitatud
Teie uurimis töödest ja tahan
koguda oma kodukoha ümbruses
vastavaid andmeid. Palun saata
minule juhendeid, küsimusi selleks
tööks.
Kuldres 17/03.54.a
Austabalt:
Helgi Luik.
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.182)

Lehekülg 31
29
Akadeemiline Emakeele Selts
SISSE TULNUD
13. jaan. 1951.a.
Palal 10. jaan. 51.
Nr. 30.
AES vastutavale sekretärile- Heino Ahven'ile.
Kõigepealt soovin Teile (kui ma sellega juba hilinenud
ei ole) head ja tegevusrohket uut aastat.
Nüüd aga palun jällegi vabandada minu hilinemist
materjali ära saatmisega. Pean ütlema, et hilinemise põhjustas
just kõigepealt ajapuudus, kuid küllap siin ka oma osa
mängis neetud hoolimatus. Kuid nüüd ma saatsin siis
tusaga kolmanda keelelise ülesande raames osa materjali
teile. Tusk pesitseb minus just seepärast, et ma pole
ise oma tööga rahul. Ma pean ennast ikka jälle võrd-
lema varblasega (või harakaga), kes tõmbas noka lahti,
kuid saba jäi kinni, tõmbas saba lahti aga nokk jäi
jällegi kinni jne. Nii ka mina, mõnes osas ehk taipan
veidi rohkem, kuid teises "soperdan" veelgi hullemini.
Nüüd ma segasin siis just sedelitele kandmisega.
märkisin ühele sedelile sõna paralleelvormid ning ka
topelt keelejuhid. Noh siin ma lähtusin ka algul oma
teada "arukast" mõttest, et kui vormid ühtivad, miks
siis neid kahele sedelile kanda, kuid nii siiski vist
oleks pidanud olema. Siis ei tea ma veel kuidas nende
pöördsõnadega on; kogumistöö juhendajas näutakse verbi
kohta peavorme, kogumise juhistes aga pöördeid (ma õpin,
sa õpid jne). Mina andsin peavormid. Vigu on töös kind-
lasti väga palju mujalgi; vilumust on ikka liig vähe, igal
sammul aina takerdu. Kui Teie oleksite lähemal, ma

Lehekülg 69
Meie kohalikus ajalehes avaldati
üleskutse, millega kutsuti üles kõiki
keelehuvilis kaasa aitama kirja keele-
küsimuste selgitamisele. Nagu üles
kutsest selgus, on Teil vaja keelehuvi
lise aadress, mille peale saadate
välja keelelise ülesande.
Käesolevaga soovin kaasa
aidata õigekeelsus küsimuste lahenda
misele. Lisan oma aadressi:
Edgar Jaanilill, Pärnu Jaagupi. al.
Pärnu-Jaagupi rajoon. Postkast 49.
Teie lahket vastutulekut ootama jäädes,
austusega. Jodleee
P.-Jaagupis, 12 juunil 1951. a.
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.183)

Lehekülg 126
5. IX 51.
Parim tervitus!
Saadan Teile 33 sõna
sedelit täidetult tagasi.
Tõsi mõned pole täiesti
täidetud, kuidas siiski ma
ka püüdsin nende kohta
andmeid hankida, siiski
ei saanud. Eriti on palju
tühje kohti seal, kuhu on
tarvis kujutada sõna
tähendus.
Mõne sedeli ma rikku-
sin ära ja nüüd pa
lun saatke mulle veel
juurde sõnasedeleid, kuna
muidu tuleb mul neist
puudus.
Lisa: 33. sõnasedelit.
Tervitades
E. Paide
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.206)

Lehekülg 174
19.01.54.
Va. sm. H. Ahven.
Teile paar sõna minu tegevusest.
Kohanimede ümberkirjutamist sedelitele
ma ei suuda nii pea teha - silmad
on ikka üle koormatud kolhoosi tööde-
ga. Dets. lõpul saatsingi ära eeltöö
loomanimede kohta. Kui kohanimed
ka samasugusel kujul võin saata,
siis jõuaksid nad küll rutemini ko-
hale. Ei tahaks hädaldada, aga kae-
ban siiski, et mul on päris piinlik
nende santide silmade pärast.
Lisan mõned sedelid vahepääl
kuuldud-meenunud vene laensõnadega.
Teile ja kogu Emakeele Seltsile
hääd uut aastat soovides
M. Mäesalu.
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.199)

Lehekülg 185
Vastusega hilinesin pisut ka seetõttu
et tahtsin kirjaga ühes saata mõnin-
gaid sõnasedeleid külade ja taude ni-
medega Rõuge külanõukogu piirkonnast
Muidugi on siin veel küllluses kohani-
mesid nagu järvede, jõgede, muistendi
tega seoses olevate kohtade nimetused jne.
nagu näiteks: "Evarist, "Katri võrrõng",
"Inimise lohk" j.t. Kui ka veel mõnin-
gad talunimed mille kohta pole mul
täielikke andmeid. Kuid kui vähegi ae-
ga jätkub, siis püüan ikka ka selle
tööga suve jooksul valmis saada.
Teie külaskäiku ootama jäädes tüilasläiku ootama padis
Rõuges 30. VII. 53
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.184)

Lehekülg 5
Akadeemiline Emakeele Selt
SISSE TULNUD
"26. juun. 1951a
Nr. 200.
V.a. A.E.S.
Palun saatke mulle edaspidi
kui veel tööd saadate, ka sõna-
sedeleid. Avaldan nõusolekut iga
suguste keeleliste ülesannete vasta-
miseks. Kuna praegult pole mul
sõnasedeleid, saadan kogutud
andmed ära tollel-samal lehel.
Kui saan sõnasedeleid, võin ka uuesti
ümber kirjutada ja muidugi põhja-
likumalt.
Ehk vaatate järele, võibolla on
mu eelmiste tööde eest saada honorari!
Parimate tervitustega
Saaliste
Raplas, 24.06.51.a.

Lehekülg 52
Adaveres, 27. aug. 1951.a.
Lugupeetud AES!
Saanud teada Teie uuest keelelise materjali kogu-
misest teosesse "Morfoloogilised paralleelvormid murdes"
mille ülesandeks on saada materjali aktuaalsete keeleküsi-
muste selgitamiseks, avaldan soovi osa võtta sellest keele-
lisest üritusest. Palun mulle välja saata ukskõik mil-
line keeleline ülesanne, mille kohta saadaksin AES-ile
andmeid.
Austusega Zukovits, Aleksei, 16. a. vana,
õpilane.
Aadress: Põltsamaa rajoon, Adavere s.-ag.
kolhoos "Ühine jõud".

Lehekülg 59
Akadeemitine Emakeele Selts
SISSE TULNUD
-5. märt 1951.a.
Nr. 98.
Akadeemilisele Emakeele Seltsile.
Riia tn. 60. Tartu
Vastuseks Teie kirjale 22. veebruarilt 1951.a. tea-
tan, et olen hea meelega nõus hakkama koguma
murdematerjali, niihästi kui seda lubab ajanappus.
Teie kirjas tähendatud keeleline ülesanne nr. 3 ei
ole kirjale juurde lisatud.
Sadalas
1. märtsil 1951.a.
P. Tammepuu.
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.180)

Lehekülg 46
Nõmmel, 12. sept. 1952.a.
Akadeemilise Emakeele Seltsi
vastutavale sekretärile sm. H. Ahvenale
Teie poolt nimetatud kuupäevad
19. või 26. oktoober s.a. on mulle
soodsad. Ettekande "Sõnade kokku-
kirjutamine ja rahvakeel" saadan
Teile tutvumiseks oktoobrikuu
esimestel päevadel.
Kardan, et ma sõna kravat
rõhumärgi asetuses eksisin Teile
saadetud sõnasedelil. Rõhk aset-
seb ikka sõna esimesel silbil, mina
ekslikult märkisin ümberkirju-
tamisel vist järgsilbile. Seepä-
rast saadan uue sedeli, samuti
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.183)

Lehekülg 60
võiks kesta tarviduse järgi, vastasel korral võiks
esineda töö enneaegne katkestamine. Teadagi on
meile kõikidele, nii lektoritele kui ka korrespon-
dentidele, aeg väga kallis, kuid selleks puhuks
tuleb meil ometi aega varuda, et asja vähegi
tõsiselt võtta. Pealegi toimub seesuguseid nõu-
pidamisi ikkagi harva, nii et ühekordsel
koosviibimisel tuleb arutada küsimusi,
milledel määrav tähtsus pikemateks aegadeks.
3) Kas ei oleks võimalik esitada korrespondentidele
mingit üksikasjalist perspektiivset tööplaani kaugemate
aegade peale ette, et oleks võimalik valida teemasid
ja neid korralikult ettevalmistada? Eriti on see
kehtiv keeleliste ülesannete alal, mis saavad
sageli teatavaks liiga hilja, nii et töö lõpule-
viimise tähtpäevaks jääb vähe aega. Minu
arvates tuleks AES-l juba eelmisel aastal
kõik järgnevaks aastaks vajalikud keelelised
ülesanded koostada ja need varakult tööta-
jatele teatavaks teha. Teatavakstegemine võiks
toimuda mitmel teel, ka ajakirjanduse kaudu.
On veel muidki soove ja mõtteavaldusi
millest aga pikemalt koosviibimisel.
Austavalt: K. Madi
Tartu,
9. IV 1951

Lehekülg 79
Tahaksin Teile edasi anda valmis kirju-
tatud materjalid. Ühtlasi palun
mulle kaasa tuua andmed, kust
Harju, Järva- ja Pärnumaalt on
kõige vähem kogutud murdemater-
jale ja kust on vaja esimeses järje-
korras koguda. Koguksin siis ees
kätt just nendes kohtades, et omalt
poolt kaasa aidata murdekogu murde
liikkade täitmisel.
Eelolevast AES-i üldkoosolekust
ei saa ma kahjuks osa votte.
Tervitades.
Tallinn-Nõmmel
15. II 1951.a.

Lehekülg 190
Aadress:
Matsuri side-ag.
Räpina raj.
S.-Räptsovas
8.08.51a.
Mina kod. Ristimäe Vassili Fadei
pg. olen sündinud 31.X.1929a. Räpi-
na rajoonis, Võrumaal, haridus VII-
klassi. Pööran Teie poole palvega
ja tahan teatade, et olen huvi-
tatud murdekeelest ja tahan Teile
selle kohta vastavaid andmeid
koguda. Palun Teid, kui Teil on
võimalik, teatada minule kiire-
mas korras kas võiksin astuda
Teie korrespodents ridadesse
Lahked vastutulekud ootma
jäädes: V. Ristimäe.
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.184)

Lehekülg 23
Akadeemiline Emakeele Selts
SISSE TULNUD
"19" juulil 1951a.
Nr. 238 260
Akadeemilisele Emakeele
Seltsile
Siinjuures saadan Teile
täidetult keelelise ülesande nr.7
Palun selle järele otsustada
kas ma olen kõlbulik Teie
kaastööliseks. Jaataval korral
olen nõus astuma AES-i
murdekorrespondentide võrgu
liikmeks
Rakveres
16.VII 57
Rägawere 181

Lehekülg 108
Akadeemiline Emakeele Selts.
Vastuseks Teie kirjale teatan
oma soovid ja ettepanekud.
Akadeemilise Emakeele Seltsi
Rakveres toimuvast korraspondenti-
de seminarist ei ole mul võimalik
osa võtta. Teie poolt esitatud
kuupäevadel ametikohustuste
täitmise tõttu.
Teen ettepaneku lükata
seminar edasi mai lõpuks, alates
19-ndast kuupäevast.
Nõupidamise algus on vastuvõetav.
27.IV 51.
L. Toots.
P. S.
Edaspidised teated palun saata
minu praeguse elukoha aadressil.
Väike-Maarja Rajoon.
Avispea p.-ag.
L. Toots.
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.183)

Lehekülg 38
Rakveres,
13. juulil 51.
V.a
sm. H. Ahven
Käesolevaga pöördun Teie poole
mõningate küsimustega, milliste kohta
paluks Teilt selgitust.
1) Kui kõik põlvkonnad mõnd sõna
hääldavad ühesuguselt, kas siis on
ka vaja kirjutada igale eraldi sõna-
sedel või kirjutada ühele, et on ühine
kõigile?
2) Kuidas talitada taoliste sõnadega
mis tavalises kirjakeeles ei esine, kuid koha-
likus kõnekeeles esinevad näid. sara - kuur;
kirurk - kiosk. jm.
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.182)

Lehekülg 50
Akadeemiline Emakeele Selts
Akadeemilise Emakeele Seltsi
juhatus.
Tutvunud Teie poolt aval
datud artikliga Rakvere ra-
jooni ajalehes „Punane Täht
(nr .64. 2. juun. 1951.) otsustasin
jõudumööda kaasa aidata
mõningate kirjakeeleküsimus-
te selgitamisel.
Palun mulle välja saata
eelpoolnimetatud artiklis
mainitud keeleline ülesan-
ne nr. 7
Lisa: kirjamarke 1 rubla
väärtuses.
Aadress: Rakvere.
Jakobsoni 7-1
13.VI 51.
K. Gutmann.
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.212)

Lehekülg 125
Eesti NSV Teaduste Akadeemia
Emakeele Seltsi Kohanimede Osakonnale
Tori alevist piki Pärnu jõe paremat
kallast mõned kilomeetrid ülespoole (Tori-
Jõesuu poole) minnes jõuame jõe äärsesse
Tani külasse. Küla vastas teiselpool jõge
asub talu, mis kannab Saksale nime:
Minu isa, kes sündis Toris Pärnu jõe
pahemal kaldal Vanksi talus (mitte kaugel
Saksalest) 1830. aastal ja suri 1903. aastal
enda poolt asutatud Kaseküla Koldema ta-
lus, teadis rääkida järgmist:
Vanasti, kauges minevikus, tulnud praeguse
Tani küla maaalale rikas taanlane, löönud
oma kaaslastega jõe läheduses telgi üles
mõõtnud seal maad ja valinud välja sobiva
maaala, kuhu kavatsenud linna ehitama
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.183)

Lehekülg 114
V.a.
sm. H. Ahven
Käesolevaga püüan vastata Teie
poolt esitatud küsimustele:
Töö olen õpilastega läbi viinud nii, et
dikteerisin klassis antud küsimused ja
nendele vastasid õpilased kodus 2. Selgita-
sin õpilasile, et nad ei jälgiks mitte kir-
jakeelseid, koolis õpetatud vorme, vaid just
peaks silmas sealse elanikkonna enamu-
se keelepruuki.
3. Selleks, et oleks parem ülevaade õpi-
lase pärinemiskohast (mitte õppetöö ajal
elamise kohast), lasksin õpilasel märki-
da oma vanemate elukoha. Kahjuks
nõudsin praegust meie maa adminis-
tratiivset jaotust. Edaspidi, kui osutub
vajalikuks õpilaste abi kasutamine,
lasen märkida endise adm. jaotuse
kuna uue jaotusega murdepiirkonda-
de kaarte vast veel pole.
Teie arvamused osutusid peaaegu
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.182)

Lehekülg 53
48
(Akadeemiline Emakeele Selt
SISSE TULNUD
16 jaan. 1951. a
Nr. 36.
Lugupeetud
Akadeemiline Emakeele
Selts.
Saadan ära keelelise ülesande nr3
kuigi hilinenult. Hilinemise põhjus oli
tingitud sellest, et olen kogu selle aja
olnud linnas, kuna aga kiri teilt saa-
bus mulle mu kodukoha aadressil ja nii
sain sellest teada alles paar päeva ta-
gasi. Sääl oldi lihtsalt unustatud.
Püüdsin selle töö täita nii ruttu kui
mul võimalik sest olin kodus ainult kaks
päeva. Selle aja jooksul jõudsin andmeid
koguda ainult vanemalt põlvkonnalt, ni-
melt mu vanaemalt, kes on põline Tuduli-

Lehekülg 88
Akadeemiline Emakeele Selts
vastatud
Olen huvitatud murdema-
terjalide kogumisest. Õpin Li-
hula Keskkoolis. Õppetöö vahe-
ajal töötan kolhoosis ja mul
avaneb võimalus jälgida prak-
tilist kõnekeelt
Palun mulle välja saata.
vastav keeleline ülesanne koos
juhendiga murdematerjali ko-
gumiseks. Need palun saa-
ta aadressil: Helja Jõgise
kolhoos Tulevik, Paadremaa
s-ag. Lihula rajoon.
H. Jõgise
8. juulil 1951. a.
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.212)

Lehekülg 169
Emakeele Seltsile
Kahjuks ma ei saanud Tallinna
sõita kuigi oleksin väga tahtnud osa
võtta instueerimiskoosolekust ja
keeleteaduslikust sessioonist. Sain
kirja kätte hilja ning mul ei
olnud enam võimalik korraldada
asendamist töökohal
Siinjuures saadan Teile tagasi
komandeerimistunnistuse nr. 54
Tervitades
Rein Zirk.
(murdekorrespondent)
11.12.55.
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.184)

Lehekülg 129
Akadeemilisele Emakeele
Seltsile.
Teie üleskutsest huvitatuna kirja-
keele küsimustes, sooviksin omalt poolt
aidata kaasa nende selgitamisel.
Palve saata mulle sellekohane üles-
anne (nr. 7)!
Rakveres, 6.06.51.a
Austusega A. Vahi
Posti 25a-5
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.212)

Lehekülg 18
13.10. 55.
sm. Ahven!
Käesolevaga saadan Teile
osa oma tööst - umbes 110
sõnasedelit. Kindlasti on need
puudulikult täidetud, mis on
muidugi tingitud minu mitte-
teadlikkusest selle töö alal.
Mul on täitmata ka avaldus
murdekorrespodendiks astumise kohta.
Sooviksin ka tulevikus tegelda
selle tööga.
Kohanimede kogumisel sattusin
sellisele huvitavale asjale.
Nimelt Lihula raj. Koonga k/n
Kõima külas asuvad 2(!) ohvri-
allikat, üks matusepaik ja mingi-
suguse kabeli varemed (müürist
on isegi osa veel alles.).
Külas ringi käies ja ini-
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.206)

Lehekülg 109
Tammistul
12.08. 54
Lp
Emakeele Selts
Tartus
Käesolevaga tõendan, et sain
Teie poolt saadetud. Kogumis-
töö juhendaja nr. 2 ja nr. 4 kätte
Kahjuks pean teatama, et meie
lähemas koduümbruses tööstu-
si pole olnud. Loksal, s.o. 18 km
kaugel on küll olnud ja on prae-
gugi Tellisetehas, Lauaveski ja
sadamas enne elling, nüüd dokk.
Need 70-80 a. mehed kes seal
on ennemalt töötanud on ju-
ba surnud. Raske on nende töös-
tuste kohta andmeid saada
Tuulikuid ja vesiveskisi ka
lähemal ei olnud kui 15-18 km.
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.182)

Lehekülg 5
Akadeemiline Emakeele Selts.
Mina Meinhard Abram pöördun teie
poole palvega. Kas oleks võimalik saata
minule vastavat materjali kogumis töö
alal. Nagu "Kogumistöö juhendaja keele
ala" vastavad numbrid kui on olemas.
ja võimalik saata siis paluksin seda teha.
Ja juurde lisada rahasumma palju
tuleb tasuda.
Saata aadressil
M. Abran
Kil-Nõmme rajoon
Treimani side-ag.
21. mai 1957.a
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.183)

Lehekülg 25
22
3. Septembril. 1951.a.
Akadeemilise Emakeele
Seltsile.
Palun alandlikult andestust,
et nii kaua lasin teid oodata
kiireloomulist ülesannet. Ootamatu
takistus ei lubanud mulle aega.
Kuid täna, s.o. 3. Septembril võin
ma teile saata ülesande nr. 7.
See on kogutud keelejuhilt ja teis-
telt inimestelt. Peamiselt keelejuhilt.
Ülesanne on kirjutatud küsitlus-
lehele ja on teaduslik, nagu nõudsi-
te, minu kodukolhoosi "Tuleviku" piires.
Punkt 1. (käändsõnadel) on kirjutatud
ainsuse omastav, nimetav, osastav, sisse-
üllus ja ka mitmuses samad käänded
ainult ilma sisseütlevata. Osaliselt on
ka mõni teine kääne puudu. Anekeetlehe
saadan järgmise ülesandega.
Seltsimehelikult
Tervitades A. Lepik

Lehekülg 78
AES-i sekretär sm. H. Ahven.
Sain Teie saadetud küsitlemis-
sõnastiku ja murdekorrespondendi
liikmekaardi, mille eest ütlen Teile
palju tänu. Küllap piisab liikme-
kaardist. On vähemalt midugi
ette näidata. Sõnasedelitega
on aega, nii et palun võtke nad
kaasa, kui Tallinna tulete.
Praegu kirjutan materjale üm-
ber, mida 1950.a. suvel ja käesoleva
aasta jaanuaris ja veebruari algul
kogusin Juurus, Kosel, Keilas ja
Pärnus. Need on peamiselt murde
tekstid. Kohaliku murde grammatika
põhijoonte kohta olen kogunud
Kose Kuivajõe külakonnast
Kui Tallinna sõidate, siis
palun teatage mulle varem kirja-
teel, et teaksin, kust Teid tabada
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.184)

Lehekülg 78
Laimjalas, 12.II 51.
Lugupeetud
sm. Heino Ahven.
Olen oma grammatikaga nüüd nii
kaugel, et üle nelja saja lehekülje on
puhta valmis. Kuid paber on lõpule jõudmas.
Ole nii hää ja saada mulle kohe kui
võimalik kolmsada lehte paberit.
Pöördsõnad mille kohta tuli koguda
ainult peavormid. Kas sinna jatkub üksi
jaatavast kõnest? või tuleh märkida ka
eitav. Juhendajas selle kohta midagi ei ole.
Minu viimane saadetis "Keelelise üles-
ande nr.6 vastused on Teil kindlasti juba
käes.
Parimate tervitustega
NAE_ERA_R-2632_ENSV_TA_Emakeele_Selts_1945-1955 (ERA.R-2362.2.212)

Lehekülg 15
Pöördusin juba varemalt
Teie poole kirjaga. Kind-
lasti läks see kiri kadu-
ma. Saatsite mulle kirja
koos juhenditega. Tegin
otsuse, et kogun sel suvel
kohanimesid. Kuidas aga
koguda loomade nimesid.
Kas ka sedelitele?
Palun mulle siis välja
saata kohanimede kogu
miseks vajalikud sedelid.
Kui mul töös ja sedelite
täitmisega tekib raskusi
siis kirjutan. Kas kaardid
teatud maaaladest peavad
olema täpsete mõõdetega
või võib olla ka visand?

Lehekülg 78
7.01.55 a.
Lgp. sm. H. Ahven.
Korresp. E. Metsa soovi kohaselt
teatan Teile, et ta viibib mõnda
aega haiglas. Enne haiglasse minekut
valmis talt uus töö "Kohanimed
mille ta palus Teile ära saata
Et aga normaalselt iga töö peaks
kuuluma tasu alla, siis avaldas
ta ühtlasi imestust selle üle, et E.S.
pole viimase töö eest tasunud.
Iseasi oleks see, kui E.S.-ile seniaja
ni Teid töid ilma tasuta oleks
tehtud.
Korrisp. on seepärast tänulik
Teie teate eest, kuidas tööde eest
tasumisega viimasel ajal üldse
on. Vastasel korral ei ole ta huvi-
tatud oma valminud töö ärasaat
misest üldse.
Austavalt.
Toila Õuna 3
L. Mets.
Jõhvi rajoon