Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Voisiku_vallavalitsus (EAA.1073.1.281)

Lehekülg 454
Mihkel Kuusk 2 Rbl 35 1/2 Cop. Woisikul
Kohtumehe Jürri Sussi ja Jüri Kõrgesaar kätte
Kihelkonna kohtu kirja põhjusel 20. Nowembril
1885 No 5540 on Tönnis Palta palk kes
Woisiko mõisas teenis 4. Rubla 34 kop. sell
ajal Woisiko mõisa kinni pantud.
Nüid on Kihelkonna kohtu poolt käsu kiri
tulnud 14 Juulil 1889 No 3185 millal se kinni
pantud raha on wälja makstud saanud
Se Tõnnis Palta kinni pantud raha 4 Rubla
34 kop. Hendrik Schönbergi heaks Painastis
nõudke wälja - ehk kui se raha peaks juba
wälja makstud olema, siis kwitung ja
nimelt kelle kätte ta on makstud.
Selle asja üle peab kirjalik seletus kunni
28 Juuli kui pääwani Kihelkonna kohtule
saatetud saama, kui mitte tuleb 2 Rubla
trahwi maksa.
Woisiko kohtumajas 18 Juulil 1889
Keller
Kirjutaja
moisa wal 5 974 wälja

Lehekülg 532
22. Aug 1889 No 493.
K. M.
V.
Kihelkonna Kohus
Woiseko
Pöltsamaal.
Kogukonna Kohtule
Sell 17 August 1889.
No 3788
Nimetud kogukonna kohtule saab
Põltsama tohtri herra Eeck kirja põhjusel seeläbi
ettekirjutud, ühe tulekahju juures wigastud
Grunvaldi vamili liikme arstimise, apteegi
ja posthobuste rechnung summa 39 rubla
8 kop. kui see üks wasturaakimata nõudmine
peaks olema, sissenõuda ja välglase kulu peal
nimetud tohri herra juure sissemaksta
vastalisel järjil aga see nõudmise assi kohtu
seletuse ja moistuse alla wõtta ning selle üle
et ja kuidas see asi aijundud on 10 päewa
ses 2 rubla trahvi ähvardusel siia teadust
anda
Kihelkonna Kohtuherra Ruthby
Adullile
Voisiku_vallavalitsus (EAA.1073.1.14)

Lehekülg 34
Kooli 22 Mail
1885
Ülemal nimetud päewal
on wallawöörmönder Jüri
Berg, weel puudunud kooli
walgustamise raha (6) kuus
rubla ära maksnud.
Koolmeister Jtonisson
Voisiku_vallavalitsus (EAA.1073.1.281)

Lehekülg 17
19 Januar 89 14
Auustatud
Kolga Jaani kirikuw. walitsusele.
No 61.
Andres Kimmel kaebtuses
Jüri Sihwer wasta
ähwartamise pärast,
saab nimetatud walitsus palutud, alamal tähendatud inimesed
leg.ts
puudumata 10 Webruaril s.a. kell 11 enne lõunat
seia kogukonna kohtu ette tellida lasta ja nimelt:
Hans Wint
Wastalised langewad seadusliku trahwi alla.
Kogukonna kohtu käsul:
Kirjutaja:

Lehekülg 117
15. Webr No 106.
Auustatud
Wõisiku Walla walitsusele.
No 44.
Nimetud wallawalitsust
saab siit walla peremehe
Jaan Mõttusse palwe
pääle palutud, sealt walla sol-
dati lesele Sohwi Meeritsale
üks ülespidamise luba täht
ehk wana pass sellewalla wa-
litsuse kätte saata. - Ehk kui
sealt wallawalitsusel selle Sohwi
Meeritsa Kastlatsi wallas elamise
wastu midagi on, siis palutak-
se seda sealt siia teatada.
Wallawanem: J. Madisson
Kirjutai. Todreid

Lehekülg 295
Peale selle warsi on seesama hobune Jaan
Kowite käest, Wõisiki kogokonna kohto mõist-
mist mööda, kui warastud hobune Põltsamaa
walla mehele Jüri Tammile, ära wõetud.
Seda mööda pärib siis Jaan Luki oma raha
mis tema Juhan Siirmannile hobuse eest
maksnud, Juhan Siirmanni käest tagasi.
Et see hobune siin ühe lühikese aja sees
mitme käe läbi käinud, ei taha need ini-
mesed keegi enne maksta, enne kui selle
asjale kohto poolest üki tõe põhi saab
kinnitud ja kindlaks tehtud, et seesama
hobune, mis Jaan Luki Johan Siir-
manni käest ostis, ka tõeste see on
mis Wõisiki kogokonna kohto mõistmise
järele Jaan Kowite käest Jüri Tam-
mile sai ära wõetud. - Selle asja seleta-
miseks ja põhjendamiseks on häda
pärast tarwis Wõisiki kogokonna kohto
protokoll, mis senna pututab.- Auus-
tatud ülemal nimetatud kogokonna
kohus saab seeläbi wäga palutud, üks ära-
kiri (Copia.) selle asjasse puutuwast
kogokonna kohto protokollist saata ja
nimelt asi ruttu, kui iganis wõimalik
sest et Põltsamaal kihelkonna kohus
kes Jaan Luksi käest seda raha pärib,
temale aga kahe nädalase terminiks
24mast selle kuu päewast peale, - määra-
nud on.
Kohtu Peawanem: Tõno Siimsen
+++

Lehekülg 413
21 Juun 1889 No 382.
K. M.
V.
Kihelkonna Kohus
Woiseko
Pöltsamaal.
Kogukonna Kohtule
Sell 19 Juni 1889.
No 2903
Et Elena Waggisaar siin on
Kaebtust tõstnud, et ülemal nime-
tud kogukonna kohus tema kaebtuse
asja Mart Luk vastu seletusele ei wõtma
ehk tema küll mittu korda selle asja
seletuse perrast kogukonna kohut
palunud, olema.
Selles põhjuses saab ülemal
nimetud kogukonna Kohtule ette-
kirjutud, kui seal midagi seaduse
wastalist takistust ei ole see, asi
peetuse alla võtta wastalisel korral
aga seletust ja teadust kuidas see
asi toimendud saab 3 nädali sees
2 rubla trahvi ähvardusel see
sisse saata.
Kihelkonna kohtuleerra: Raso
Voisiku_vallavalitsus (EAA.1073.1.281)

Lehekülg 414
21 Juni 1889 No 383.
K.M.
Woiseko
Kihelkonna Kohus
Kogukonna Kohtule
19 juni 1889
2912
Et Woiseko mõisavalitsuse poolt
siin on kuulutust tõstetud, et
ülemal nimetud kogukonna kohus
mõisawalituse kaebtuse asja Jürri Pärris
vastu seletusele ei võtma selle üleandmi-
sega et ülemal nimetud kogukonna
kohtu otsus siitpoolt kinnitud saanud.
Et siitkohtu poolt see asi uue
ja täieliku seletuse on antud saab
ülemal nimetud kogukonna kohtule
seeläbi ettekirjutud, seda asja seletusele
wõtta.-
Kihelkonna Kohtoherra: Rathby

Lehekülg 417
Austatud
Kriimanni
Brinki wallawalitsusele.
No 1073
Nimetud wallawalitsus on 29. Märtsil 1888
No 81 all endise Tartu /Maa/ Sillakohtule
teadustanud, et üks Aleksander Kuiw
1861 aastal sealt wallast Woisiko
walda on ümberkirjutud saanud.
Et nüid siin selle ümberkirjutuse kohta
mingisugust Dokumenti leida ei ole,
saab austatud walitsus palutud, ni pea
kui wõimalik seda siia teada anda
mil Dokumenti põhjusel nimetatud
Aleksander Kuiw on siia kirja kirjutud
saanud; wäga soowitaw on kui selle
Ümberkirjutuse Dokumenti ära kui
saaks siia saatetud.
Wallawanem: J. Käosaar
kirjutaja Keller

Lehekülg 424
Moisekatze walla walitsus
tunistab, et selle kirja toojad
siin on olnud.
Moisekatzes sel 12 Julil 1889.
Wallaw: M Polakese
Kirjotaja Sikkut
Selega tunisttab Moisekatzi
wallawalitsus, et neil meestel et ei olle
peed wahherit ära wija et tema 1 Ku
wõimata
aiga raske haige om sest temma ei
kule Ka mitagi ja om meje walla latsaretis
Kats nätalit ära olnu ja ei olle weel parembas
sanu sis palleme meije et teije-timate abbi
ei olle tetta mitte ära ajanud waid abbi palunud
satassi kellega tedda awwitata wõib sest meije
Moisekatzis sel 12 Julil 1889
Wallawanemb M Polakess
K.M.
Kihelkonna Kohus
Woiseku
Sel 26 Juni 1889.
kogukonna kohtule.
2999
Tähendades siitpoolne kirja peale
sest 9 Junist s.a. No 2746. saab seeläbi kuu-
lutud, et see raha 9 rubla 5 kop. Mõisa
walitsuse poolt siin sisse maksetud on
ning seega see asi oiendud.
Kihelkonna kohtuherra: Rathby
Aeregevere
Nat.
Voisiku_vallavalitsus (EAA.1073.1.14)

Lehekülg 13
Prod. 5. May 1879. No 30.
Austud Sosaare koggokonna kohtole
9. Marzis 1879.
Keisrelik wijes Perno kihelkonna kohos
on, Sosaaremoisa kaebtuse asjas Karel Reimanni
peale, arwand, et mitte Karel Reimann üksi, waid
ka Hans Kymmel, Jaan Wattmann ja Jaan
Lepp südlased on, ja on nimmetud meeste
peale koggokonna kohtuse kaebada käskind.
Siis pallub Sosaare möisa austud koggokonna
kohot sedda asja lähemal kohto päewal, kui
9 Märzil s.a. ette wõtta ja sadab ommat mehhet
nimmetud päewaks sinna, pallub agga kohot
Enno Härm Hermanni, kui tunnis meest ka
seks ajaks sinna telli lasta.
Sosaare moisa pallub koggokonna kohot
järele kulada, kes se südlane on ja pallub, et see
wert kaeru, mis Hans Kymel ja Jaan Watt-
manni tunnistuse järrele rehe juurest on warrastud
moisale ärra tassutud saaks ja peale selle
südlased köwa trahwika trahwitud.-

Lehekülg 39
Tunnistan, et olen tänni
Sosaare Wallawalitsuse käest
1885 aasta talwel tootud kohtumaeas
sauna ja kögi palgide ja lattide
eest kaks kümmend kaheksa rubla
kaheksa kümmend kuus koppik
(28 Rbl. 86 kop.) kätte saanud olen
Sosaare kohtumaean 13. Nowemr.
1885.
Metsamüüa
Kitsung

Lehekülg 132
Karrola Wallawalitsusele.
Nimmetud wallitsuse kirja pääle
sest 23. Febuarist s.a. No 94 all, on Sosaare
Wallawallitsusel se läbbi wastutada, et
Jaan Keskülla ja poeg Alexander ei ennest
mitte Sosaare piiris ülles ei pea, miks
pärrast kawoimata on, neile sedda ette
kirjatud käskuanda, waid nenda kui
kuulda, ellavad Jaan Keskülla, Rõika
Piigli wabrikkus (SpiegelFabrik zu Catarina).
Sosaare kohtumaeas sel 28. Febuaril 1879.
Walla Tallitja H. Kaur
No 82.
Kirjut H. Caldda

Lehekülg 139
Armsad koggokonna wannemad mõnna kes ma teile
setta weigesd palwe kiria satan ollen teile kül
tuntmata ia tuntmatu agga minna pallun teid süttam-
esd kui teie selle kiria kätte sate et mõttelge minnu
peale minna ollen waene soltati nain ei mul on
kaks weigesd last minno essi poik ia mees n on kaugel
nowa karrota linnas wannemad on mul wannad nüüd ei
olle meel kusgile abbi egga armu ma pallun teid
süttames et hallastage minnu waeste laste peale minna
ollen wõera j ma sees ia kaswatan kaks poega ni
teia walla ees wälea
waewa roisi üllese ia pärrast lähwad nad ialle
Aus Senpärgi naine
Voisiku_vallavalitsus (EAA.1073.1.281)

Lehekülg 455
K. M.
15 Juuli 1889
No 421.
V.
Kihelkonna Kohus
PÄRNU KREISIS.
Woiseko
Pöltsumaal
Sell 14 Julil 1889.
kogukonna kohtule
No 3185
Tähendades wastuskirja peale sest
4. Tetsembrist No 1885 sub No 1131 saab ülewal
nimetud kogukonna kohtule seeläbi ettekirju-
tud 14 päewa sees 2 rubla trahwi ähwardu-
sel siia teadust anda millal see kohaliko
mõisawalitsuse juure kinnipantud Tõnnis
Palta palk wäljamaksetud on saanud
Kihelkonna kohtuherra: Rattby
Wastas
Лелели
31 Juulil 1889
No 1247.

Lehekülg 617
22. Septbr 1889 No 576.
Austatud walla wallitsus.
Se kirri 9 Septbr. s.a. No 1392. ollen minna 13 Septb.
kätte sanu, ja kahetsan wäiga järgi et minna
ei olle Jaan Orri Billet essimisse kirjaga
sinna satnu.
Niid minna sadan se Billet teil kätte
selle sure palwega nii ruttu kui woimalik
pass ja Billet jelle minno kätte sata, - ja
pallun wäiga minnul kirjutada kui pailo
se kullu waid maks wälja teeb, et minna woin
sedda rahha jelle ruttu taggasi sata.
Schloss Segewold
sel 14mal Septbr 1889.
Eduard Lewerenz
Voisiku_vallavalitsus (EAA.1073.1.14)

Lehekülg 40
Soosare Walale
Müdut
117 Tüki 1" Lauda N 2. 930 Tolli a 3 kop. Silbr Rubl 27 90
26 - 1 1/2" - N 2. 228 - a 4 kop - - 9 12
Summa 37 02
Rannaküll
Sedda Raha wõtis wasto
Sell 10mal Junil
per Herrn O von Stryk
1885
LNieländer
Voisiku_vallavalitsus (EAA.1073.1.281)

Lehekülg 64
Keerimõisa
1. Webr 89 N. 53.
Mõisa Politsei.
Auustatud
Keerimõisas
24. Januaril 1889.
Wõisika kogukonnawalitsusele
N:12.
Kirja pääle 27. mkp. No 1149 saab seega
wastatud, et säät kogukonna liikmel Jakob Wares
+ soldati Märdi ja Mari poeg, naene Anu, Rannust päri
ainuke laps, tütar Marie, 8 a. wana, siitsaadik wõi-
mata on olnud nõuetawaid kiriklike tunnistuse
kirjasid saada, sest et igaüks tema liikmetest kau-
gel ise kiriku juures on üles tähentatud,- tema on
kreeka õigeusuline-, mis tema aga niipea kui wõi-
malik saab muretsema ja neid siis ühes oma
awaliku maksudega saab ära wiima ja maksma.
Et aga nüüd tungiwalt uue politsei läbi ülespida-
mise tunnistusi nõuetakse, siis saab seega uueste
tungiwalt palutud sarnast ülespidamise tähte tema
le, kes siin 3. aastat põllupidajaja Kiwitegija on,
ja

Lehekülg 415
K.M.
21 Juni 1889 No 384.
V.
Kihelkonna Kohus
PÄRNU KREISIS
Woiseku
Pöltsamaal.
Sell 19 Juni 1889.
kogukonna kohtule
No 2993.
Tahendades palvekirja peale sest
23 Maist s.a. No 1009 saab ülewal nimetud ko-
gukonna kohtule seeläbi teadustud, et Pajusi
wallawalitsuse wastuskirja järgi Karel Wald-
mann wigase terwisi pärast mitte ei ole wõi-
nud Woiseko kogukonna kohtu ette ilmu-
da, tohtre herra tunnistus mis siia sisse,
saadetud saab siia juure pandud.
Kilulkonna kohtuherra: Rathby
Tohtre kiri
22. Septmbil 1889 Karl Waldmanni kätte antud.
Voisiku_vallavalitsus (EAA.1073.1.14)

Lehekülg 104
Prod. Sosaar d. 14. Septemb 1879.
Kolga Jaani
No 140
Koggokonna kohhus
sel 6. Septembr 1879.
Sosare vallavallitsus
No 100.
saab seega pallutud, Mäe Jaak
Juhansonile se köwwa käsk anda
laske, et tema selle kohtu
moistuse järrele 19. Octbr. 1878.
oma piiri aed wasta kuni Meenu
õue, nenda ölles teeb kuida
siin on moistetud: sedda aeda
peab temma nüüd 14. pääwa
sees walmis teggema, kui siis
mitte tehtud ei olle, saab siit
poolt tema kullu peal ärra
tehha lastud.
Koggokonna kohtu nimmel.
Peakohtumees:
Mik Rosenberg
Kirjutaja: Juhuus
Voisiku_vallavalitsus (EAA.1073.1.281)

Lehekülg 35
2 rubla trahvi ähwardusel siia teadust
anda.
Lõpeks saab kogukonna kohtule
teadustud, et see keiserliku Parun kreis-
kohtule sel 22 Tetsembril No 168 all
ettepandud kurator noor Kristian Sepp
seal seletanud on et tema mitte selles
protsesis oma isa vastane ei taha olla ja selle
perrast on ka wallavalitsuse poolt
peakohtumees seks 20 Märtsiks sa.
Kell 10 enne lõunat 60 kop. välja jäämise
trahwi ähwardusel siia (teadust anda)
tarwitada
Kihelkonna kohtuherra: Rattley
Raugee
18 Januar 89 No 30.
Woiseku
kogukonna walitsusele
No 37.
Nimetud kogukonna walitsus
saab kirja peale sest 27. Det-
sembrist m. a. N.1156 selle-
läbi palutud, peawõima-
likult siia teadustada.
kas Jaan Warrese hospi-
dali kulud 9 Rbl. 5 Kop. üle-
pea ja nimelt kunas maks-
tud on.
Bürgermeister: N Mosburg
Akünnik

Lehekülg 118
K. M.
18. Webruar 1889 No 107.
V.
Kihelkonna Kohus
Woiseko
PÄRNU KREISIS
Põltsamaal.
wallawalitsusele
Sell 14 Webruaril 1889.
No 810
Nimetud vallavalitsusele
saab III Tartu Kreisi kihelkonna
kohtu kirja põhjusel seelälei ette-
kirjutud, ligipantud rechnungi
järel Hans Määrits matmise kulud
13 rubla 95 Kop Teiliste valla-
valitsusele ära saata ja selle üle
et see on sündinud 14 päeva sees
2 rubla trahvi ähwardusel siia teadust
anda.-
Kihelkonna Kohtuherra: Rattby
Лелоцедия
kot

Lehekülg 255
8. Aprilil 1889 No 236.
Käru
koguk. politseist
4 Aprillil 1889 a.
N 98.
Auustatud
Wõsiku walla walitsusele.
Käru walla walitsuse poolest.
Wirumaakonnast, palutakse
siin wallas elustawa sealt walla
hingekirjus seisma mehe:
Hans Aali
palwe peale et temale saaks sealt
walla walitsuse poolest kohaotsimise
sädel walla hinge kirjast wäilja saa-
sealt
antud
misek kuidas Säädus seda juhatab ja
ka ühtlaisi selle kohased, kulude rehknu
kenesa anda. Käru walla walitsus
lubab teda seie hinge kirja wastu wõtta.
Tallitaja M. Krickmann

Lehekülg 321
K. M.
10. Mail 1889 No 303.
V.
Kihelkonna Kohus
Woiseko
PÄRNU KREISIS
Põltsamaal.
kogukonna kohtule
Sell 6 Mail 1889.
No 2271
Tähendades siitpoolse eeskirja peale
sest 3 Aprilist s.a. No 1576 ja wastuskirja peale
sest 8 Aprilist s.a. No 669 saab ülewal nimetud
kogukonna kohtule seeläbi ettekirjutud oma
moistus sest 28 Märtsist 1886 No 171 nuid
taielikult ärataita ning selle üle et see on
sündinud 3 nädali sees 2 rubla trahwi ähwar-
dusel siia teadust anda, sest nüid on see
moistus sest 10 Webruarist s.a No 52 siit kohtu
moistuse järgi ülestõstetud sest et üks kind-
laks jäänud moistuse ei woi enam seletuse
tulla.
Kihelkonna kohtuherra: Rathby
Tõnnis Orrik
50. Rbl. 13 Juul 1889.
Колоцелия
käest maksude
nõudmine.
kit

Lehekülg 416
Õ. M.
24. Juni 89 No 385.
Pärnumaa
Landrihti kohus.
Woisiku wallawalitsusele.
Wiljandis,
20 Junil 1889.
No 3374.
Ülekuulamise asjus Jüri Karro
wastu hobusewarguse pärast
saab nimetatud wallawalitsusele ettekirjutatud, allnimetatud inimesed
2 rubla trahwi ähwardamisega, igal säädusliku wabanduseta wälja-
jäämise korral, käsku anda, puudumata 13 Juli 1889
hommiku kell 10 siia kohtu ette ilmuda:
1. Ado Kowit
2. Mangul Kowit
Keiserliku Pärnu-Wiljandi
Landrihti kohtu nimel:
Landrichter Golwell
Voisiku_vallavalitsus (EAA.1073.1.281)

Lehekülg 423
peame saatma, ehk saap nendel
säält poolt perra saadetud saama.
Ka lubab see walla walitsus teatus
tada, et Peet Wahheril siin wallas Jüri-
päiw ühes koolimaaja tare nurgas
korteri antud, seeni kuni tema siist
ära saap saadetud ehk temal säält
poolt abi sija saadetud saab.-
Wallawanemb: M Palawes
Kogokonna kirjotaja Sikkut
Moisekatsi wawallavalitsus
No 1183.
saab tähendades sealt kirja
peale 19 Juni k. p. No 321 palutud
siit walla waesed innimesed
Peet Waher ühes naese ja
lastega selle kirja toojale
kätte juhatata kes neid
siia waeste majase saab
ära tooma.
Wallawalitsuse nimel J. Kääosaar
Kirjutaja Keller
Voisiku_vallavalitsus (EAA.1073.1.14)

Lehekülg 107
Prod. Sosaar b. 10. Septemb 1879.
J.-M.
No 137.
Wana Põltsama
Sosaare
kogokonna kohhus.
wallawalitsusele.
sel 10 Septbr 1879
No 463.
Nimetud wallawalitsus saab seläbi pallutud, järrel
seiswad innimesed Masinameister
Schmerlingi kaebtuse asjus Mik alias Mihkel
Hermanni wasto, mahha -
sõitmese perrast
sel 21 Septembr s. a. kel 10 enne lõunat seia
kohto ette tarwitada laskta:
Mik Hermann, wahhi alla
(Kapsare tallust)
Kogokonna kohto nimmel:
Peakohtomees Jaak Hiisik
Kirjotaja Wamler
Voisiku_vallavalitsus (EAA.1073.1.281)

Lehekülg 500
Peakohtumehe Hans Kampus kätte
Kihelkonna kohtu käsu järele peab Sosaare
walla inimeste pearaha wõlad riisumise
teel sisse nõudma ja wõlglaste kulu peal
Sosaare Wallawalitsuse kätte ära saatma
Kui neil inimestel seda wõrt warandust
ei ole et se wõlg tasa saab ehk on nemad
ilma tarwiliku tunnistuskirjaga siis
peab neid wangi wiisil oma walda ära
saatma
Et se Käsk täidetud on, peab selle
üle kuni 16 Augustini teatus kohtu
maja juure tooma, kui mitte siis tuleb 2 Rubla
iga mehe pealt trahwi maksa
Need inimised on
Andres Andreson 1 Rbl 89 Kop x
Woiseko
Jaak Pajomägi. 1 - 89 - x
moisas
Siim Meyel 1 - 89 -
Jürri Wiit 1- 89 Jüri Waps
Hans Pajomagi 1 - 89 stisdes
Wallas
Tõnnis Mölter 1 - 89 suikal
kirjutaja: Keller.
Voisiku_vallavalitsus (EAA.1073.1.14)

Lehekülg 49
Wilhelm Sturmi
Rechnung.
temmal olli saada:
1, 10 kuu palk willi ja heinad 185 Rubl. 80 kop.
2. 70 pääwa wangi söötminne
10 - 50 -
igga pääw 15 kopik.
Summa 196 Rbl 30 kop.
temme on kätte saanud.
1) Wallawannema käst wõtnud 60 Rbl. kop.
2) Assemikku kirjotajale - 50 -
7 wakka Rukkid " - 19 - 60 -
10, wakka Odrad - 20 -
10 wakka kaerad - - 15 -
Passi ja päärahha mis Sturm
isse on wõtnud - - 72 -"-
Kätte saanud Summa 236 Rbl. 50 kop.
No
saada olli - 196 - 30 -
on rohkem saanud - 40 R. 30 Kop.
Sosaare Wallawalitsus sel 28. Junil 1878.
Wallawanem J. Ibjus
Voisiku_vallavalitsus (EAA.1073.1.281)

Lehekülg 10
7. Januaril 89. No 8.
Woisiku walla walitsusele.
Sellega tunnistan et Aleksandri kooli
Kolga Jaani kihelkonna abikomitee oma
tegewuse on täielikult lõpetanud ja
wiimse korjatud raha Tartu kroonu
Renteisse sisse maksnud.
J. Karits
endine Al. kooli Kolga-Jaani
abikomitee esinik.
Näärikuu 1sel päewal
1889.

Lehekülg 179
19. Martsil 1889 No 164.
Auustatud
Wõiliku walla walitsusele.
No 272.
Mihkel Meerits
kaebtuses
Jaak Laarits wasta
härja kauba murdmise pärast,
saab nimetatud walitsus palutud, alamal tähendatud inimesed
puudumata 17 Märtsil s.a. kell 11 enne lõunat
seia kogukonna kohtu ette tellida lasta ja nimelt:
Mihkel Meerits. Rösitl.
Seesama omas kaebtuses Hans
Kukk wastu nõudmise parast.
Wastalised langewad seadusliku trahwi alla.
Kogukonna kohtu käsul:
H. Jürgens
Kirjutaja:

Lehekülg 251
8. Aprillil 1889. No 232.
Auustatud
Wõisiku wallawalitsusele.
No 144.
Annan auupaklikult teada, et sääl-
se õige usu kooli, mis Nõmmawere külas
on, wanemaks on Baltimaa kubermangu-
de Pea õige usu koolide Nõu-kogu (Po-
ветй) poolet Türi (Georgi) Paris kinni-
tud, nagu selle Nõukogu kirjast 29 mart-
sist s.a. sub No 540 näha on.
Palun viia seda wallawalitsust igapidi temale-
Parisile - abiks ja nõuniko olla tema amme-
ti talituste juures.
Auupaklikult
Põltsamaa Preester W.ltman

Lehekülg 422
28 Junil 89 No 390.
Austud
321
Woiseki Wallawalitsusele.
Et Woiseki walla liike Peet
Wahher Jaani poig siin wallas ela-
mas on, kes nüid oma naesega molem-
bad sandis jäänud nink enamb ühtegi
tööd teha ei jõua, et nemad henda ja
oma kahte wäikest lapst, 7 ja 11 as-
tatsed töita jõuawad, siis palub see
walla walitsus sõbralikkult nime-
tud walla politseid nendel säält
wallawalitsuselt ülespidamises abi
saata ja ka nendel walla pass
ligi saata, ehk wastatsel kõrral
neid siist ära laske wija.
Palume sõbralikkult teatust, mes nende
sandite inimestega nende wäetima
lapstega tegema peame, kas neid
siist poolt tolle walla kulo peale ära

Lehekülg 691
20 Oktobr 89 No 651.
Auustatud
No 513
Wõisike walla walitsusele
Teie kirja pääle 16 Sept. s.a. No 1399 palub see
walla walitsus siit poolist kirja 3 Augustist
s.a. No 368 Hans Wäljapõhja mattus kullu
16 rbl 50 täielikult ärä täita, wastalisel
korral saab see walla walitsus üle waataja
kohtus kaebust tõstma, sest see wald ei
wõi mitte seda rehnungi oma pääle wõtta.
Talwel kange kulmaga ei kaewa keegi kas
rohkem 3 1/2 jalga maa külmanu on surnu
hauda 3 rubla eest ja ei lähe mitte keegi 150 kop.
eest 28 wersta Tartu kirstu tooma weel-
wähem 125 kop. eest 18 wersta maha wiima.
Wallawanem: JWalgerist
Kirjut M Jakobs

Lehekülg 793
14. Dekab - 89 No 746.
Woiseko Wallawalitsusele
Kirjaga 31 Oktobrist s.a. N 163 all, mina olen
nimetud wallawalitsust palunud Tönni Mih-
klit minu juure tellida. Et Töni Mihkel
seni ajani ei ole minu juures olnud palu-
takse weel Woiseko wallawalitsust, wae-
waks wõtta, Tönni Mihklile käsku anda,
et ta sel 18 Detsembril enne lõunat kell 11
ajal, minu juure tuuleks
Palutakse, kirjulikult mulle teada anda,
kas se saab sündida ehk mitte.
Joann Skromnoff, Weikse Kolgu Jaani
õige usu Preester
Need kirjad, wist kogemata said, minu taskuse
pantud
Voisiku_vallavalitsus (EAA.1073.1.281)

Lehekülg 796
19 Dekt 89 No 749
Woiseku
wallawalitsusele
Sell 15 Decemb 1889
N 6076
Jaan Suigosaar kaebtuse asjas
Mihkel Suigosaar wastu
einamaa pärrast
saab ülemalnimetatud wallawalitsusele seeläbbi
ettekirjutud allpool nimetud inimesed sell
22 Decembr s.a. kell 10 hommiku howi kohtu ot-
suse kuulamisele selle kindla teatamise all siia
tarwitada, et wäljajäämise korral nimetud koh-
tu otsus kui kindlaks jäänud arwatud saab ja
kuulutus ikka makswaks jäeb.
Selle käsukirja täitmise üle on 8 pääwa sees 2 rub.
trahwi ähwardusel siia kirjalikult teadust
anda.
Michel Suigusaar, Jaan Suigusaar.
Kihelkonna kohtu herra: Rattby
Not:
Voisiku_vallavalitsus (EAA.1073.1.14)

Lehekülg 32
Sellega tunistan mina
Tiu Miljannow et ma Soosare
walla walitsuse kääst 2 Rubla
raha olen saanud sel. 1 Nowembril 1886.
Tiu Miljanow.
Voisiku_vallavalitsus (EAA.1073.1.281)

Lehekülg 15
11. Janr 89 N. 14.
Auustatud
Walla walitsusele
Woiseck
pr. Oberpahlen
Saadab alnimetatud wabriku
walitsus siin jures siitse töö-
lise
Jaan Olo perega
aeast täis saanud pass, selle
palwega, seda samma ühe
aasta peale edasi uuendada
ja walla maksude ülesandmi-
se al peatselt siia tagasi
saata tahta
Quellenstein
Wabriku walitsuse
sel 4 Januaril 1889
nimel
J. Pody
N 34.
maksa
2. R. 31. Kop. Jaan Olo
1 - 1 pg. Johann
Summa: 3 R 32 kop.

Lehekülg 186
15 Marts 89 No 172
Auustud
Woisiko walla walitsusele
Arro moisa politsei poolt
Ülewan nimetud walla walitsus on sel 3. Märtsil s.a.
Lena Sild läbi sija üks üles pidamise täht Ann Wälja-
pohjal saatno, ent säl siin moisas ennegi Ann Wälja-
põhja ema lesk Mall Wäljapohi, Kellele üles pida-
mise tähte soowiti, elab, siis saatis se moisa po-
litsei se üles pidamise leht Surde-Kongota kus Ann
Wäljapohi nüd teenib ja palub se moisa politsei
lesk Mall Wäljapohjal, kes Kui üts waene ja
päle 60 astane inimene issi Woisiko ei jaksa
mina, ühe ehk Kahe astu peale üles pidamise
lubatäht saata.
Arro moisas sel 9. Märtsil 1889.
W. Tarto
Aro moisa politsei nimel.

Lehekülg 256
Wõisiko
8 Aprilil 1889 No 237.
Mõisawalitsus
Wõisikos
Auustatud
sell 5. Aprillil 1889
Wõisiko
No 35
wallawalitsus
saab seeläbi palutud, allnimetatud peremeestele,
kellel omad adra- (maa) maksud alles maksmata
on käsku anda lasta, et nemad igapäew Wõisiko
mõisa oppmanni juures omad maksud ära maksta
wõiwad, kõige wiimane maksu termin on 17. Ap-
rilli kuu päew s.a. igal ühel on 25 koppikst taaldri
pealt maksta:
Oddiste külast: Tillo Josep Tillo, Solli Jacob Tillo
Ülesaare Jüri Orgussaar, Solli T. Tillo, Orrawa Lepik;
Lallaste külast: Soodla H. Aren, Pikkasaare Mihkel Oja,
Pikkasaare Hans Kampus, Koksi T. Tillo, Larmi Jacob
Kuusik, Kassimatsi T. Kaup, Loritse Märt Kimmel;
Letkalli külast: Saapa Mihkel Laas, Lambasaare J. Pihlak,
Põrgo Jüri Põrk, Esko Jaan Pihlak, Liiwa Jüri Liiw;
Leie külast: Seppa Hans Pullisaar, Kallisaare Jaan Põrk.
Hokurti külast: Nõgestikko Johan Adow. (uus otsja)
Mõisawalitsuse nimel:
Otsustan
Voisiku_vallavalitsus (EAA.1073.1.14)

Lehekülg 14
Moisu arwamist järrele langeks agga suurem
süüi Karel Reimanni peale, sest temma holeks
olli moisa köik omma willi uskund ja ilma
temma teadmatta ei wöind mitte üks
terra seält ärra witud saada. Temma sai
selle järrel watamise eest palk ja piddi
järgiste seal seisma, üks on, kas on temma
issi need kaerad teiste kätte and, ehk jälle
temma holeto järrelwatamisse labbi see wargus
sündind. mollemil järgil on temma trahwi
allone ja pallub möisa koggokonna kohot
sedda määrata. Peale selle ei wöind need
odrat, mis Leppa tüttar kölgaste sees leidis
kellegi muu läbbi sinna tulla, kui Karel
Reimanni ja see tunnistab jälle temma
kätte rojust ja moisa peab arwama, et tema
ühte luggu sealt sedda wiisi wilja on warrastand.
Kui moisa tenred mitte truid ei olle, moisast
palk sawad ja isse sedda ärra warrastawad, siis
mis nende kätte ustase, siis ei wõi jo moisa
mitte üht aastad üllewel seista.
Hans Kymmel ja Jaan Wattmann on
nönda paljo südlased, et nemmad wargust
wasto on wõtnud ja kui moisa tendred
sedda mitte ülles oigel ajal ei olle and ja
moisa pallub, et nemmad trahwitud
saawad. - Jaan Lepp on nõnda samma
trahwimisse wäärt, et temma sedda
leitud odra kotti mitte moisale ülles
põlle and.-
Sosaares 4. Märzil
1879.
moisawallitsuse nimmel
R. Nurm

Lehekülg 54
F. O.
No 3199. Sossaar.
Wana Woido
Prod. Sosaar v 23 apl. 79
No 59.
allawalitsus
19 Aprilil 1879 Auustud
No 81.
2Soosaare kogokonna kohtole
Nimetud kohto kirja pääle sest 13st s. k.
p. No 141 wastutab sesinane wallawa-
litsus et nõudmiste kinni panemi-
sed ja sisse riisumised mitte kogokonna
asi
walitsuste waid kohtude, on, ja et
wallawalitsus ei ka kogokona kohus
ei ühtki kinni panemist ei ka sisse
riisumist talurahwa Sääduse põhja
peal ilma ülema kohto eeskirjata.
täitma ei sa ega woi.
ad mandatum
Th. Reinberg.
kog. kirjutaja.
Voisiku_vallavalitsus (EAA.1073.1.14)

Lehekülg 105
Kolga
Jaani kirri wallakogokoon
kohtule
Kirja pääle sest 6. Septemb 1879 a. Mill
saab Sosaare Wallawallisuse poole nos
todu, et Mäe Jaan Juhonson siin
Walawalitsuse ees on üle on onn on
et ju. temma piiri aid wasto
Muru tallu onet on jubba mito
aastast saandik eest ja waremki tema
ei wöito eijesteo teddo enne
teittu, see on aido on Sosaar kassa
wetted Tõnnis Wing ja Jaan Tehw
üle waatama käinud.-
Teiseks ütles Jaan Jutamja A.
Keiserlik V Poina kihelkonna
kohtu olla temmale üttend minne-
wa süggis; et kewwad 1879 saab see
aid poolek mõistetu, ja kui suisel poole
Jaak Johansoni poole Andes Vaar
aga ommete ei sellewa keegi temale
nöworu kui nagu temma kohhos
Prod. Sosaar d. 10. Septemb 79.
No 139.
Wiliandi maakonna
wallawanemate kogu
Auustatud
Wiliandis,
Soosaare
sel 1. Septembril 1879.
No 48.
wallawanema ja kirjutajale.
Meie lähem kokutulek, kellest Teid seeläbi osawõtma tulla
palutakse, saab Wiljandis "Koidu" seltsimaeas 23mal Septem-
bril s. a. p. l. just kello 1 aeal ärapeetud.
Nõupidamised:
1. Konferentsi tarwituste üle.
2. Wallakoolimaeade ja koolide nõudmiste üle.
3. Talurahwa tulekassade üle.
4. Wallaametnikude ametitallituste kergitustest üle.
5. Magasi wilja wähendamise üle.
6. Walla ametimeeste walitsemise wiisi parandamise üle.
7. Minewa kordse koosoleku otsuste täitmiste üle.
Den. 11. Sept. c. dem Gemde. Aeltesten Eestseisus.
mittelgetheilt
Voisiku_vallavalitsus (EAA.1073.1.281)

Lehekülg 9
7 Janr 89 No 7.
Auustatud
Wõisiku walla walitsusele
No 7
Jaak Kondose kaebtuses
Hans Rebase wastu
nõudmise pärast
saab nimetatud walitsus palutud, ala-
mal tähentud inimesed puudumast
11 Januar s.a. kell 10 hommiku
seadusliku trahwi ähwardamise all
siia kohtu ette tellida lasta, nimelt:
Jaak Kondas
Mik Kuk
Hans Uint
Kogukonna kohtu käsul: Wanderius
Kirjutaja

Lehekülg 34
11. Marts 89 No 30
K. M.
V.
Kolgajaani
Kihelkonna Kohus
PÄRNU KREISIS
kogukonna Kohtule ja
Pöltsamaal.
vallavalitsusele
sell 9. März. 1889.
No 1029
Keiserliku Pernu kreiskohtu ees-
kirja täitmiseks saab ülewal nimetud kogu-
konna kohtule seeläbi ettekirjutud, selle
eest hoolt kanda, et seal vallas elava Ell
Seppale seaduse põhja peal kohe üks kurator
nimetud saab, kes tema eest kreiskohtu
juures seletuse all seisvas tema kaebtuse
asja oma poja Kristian Sepp vastu nõudmise
pärast, tarwiliku toimentusi toimendada,
wõib, ning saab siis ülemal nimetud valla-
valitsusele ettekirjutud seda uuesti arru-
tud kuratori ja vana Kristian Sepp seks
24 Märtsiks Keiserliku Pernu kreiskohtu
ette tarwitada.
Selle eeskirja täitmise üle on 10 päeva sees.

Lehekülg 530
11. Augustil 1889 No 471.
Auustatud
No 368.
Woiseku walla walitsusele
Nimetud walla walitsus saab see
läbi palutus, säälse walla liike Hans
Wällapõhja mattusse kulu, nii kui
järges saisab siia ära saata.
1. haua kajumise eest sääl rohkem
kolm jalga maa külmanu olli - 6 rbl.
2. Kirst - 4 -
3. linnast kirstu toomine - 3 -
4. Koolja rõiwa - 1 - 25 k
5 Kabelise wiimine - 2 - 25.
Summa 16 rbl. 50 kop.
Wallawanem: J. Walgerist
Kirjutaja: M. Jakobson
Voisiku_vallavalitsus (EAA.1073.1.14)

Lehekülg 53
Ühhe
Keiserlikku Willandi
Sillakohtule.
Ühhe keiserlikku kohtu
kirja pääle sel 18. april xx No 3199
auustab ennast Sosaare Wallawalitsus
se läbbi wägga allandlikku sõnna
kuulmise ja moistutada, et selle
nimmega innimest Peter
Mölter suggugi siin Wallas ei olle;
Ühtlasi julgeb Sosaare wallawalitsus
säädustada, üks siit walla liige Peeter
Mölter, kes kui jubba 40 R. 9 ko pää
rahha võlgneb, ennast mittu ja mittu
aastad ilma passita kui teab kui
üllen päewa ja 1875 aastal siis tulli
kellel kirjalikk V Pärnu kihel-
konnakohtus passi andis, ilma
se järel pärrimata, kui temma
ka ommad massen ärra on
maksnud, ja nii kui kuulda pida-
wa temma ennast Jombugi
kreisis üllen.
Voisiku_vallavalitsus (EAA.1073.1.281)

Lehekülg 123
Ärra J Kellerile
Tõnnis Lauk on.
soltatiks läind
Anna Sumberg
on wene maal
Jaak Kotil ei
olle siin.
An Jaakus ei olle
siin
Juli Härmann
ei olle siin
Mihkel Kanisaar
ei olle siin.
Josep Merits
Karu_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.2522.1.2)

Lehekülg 52
waid peab kuuratori härral teada antud
saama, nii sama ka Silla kohtul, kui üks niisugu-
ne kool kinni pandud saab.
/allkirjad/
Ringkiri II. Pärno Kihelkonna kohto poolt
No 2980.
Wändra Kihelkonna wallawanematele, et ümber-
kirjutamise rewisioni kommissionist läbi waadatud
ümber kirjutamise lehed senna tagasi on saadetud,
kust neid all pool üles antud maksu eest kätte wõib
saada, nimelt on maksa:
Wana Wändra 36 kop.
Kerro- 60 "
Lelle - 54 "
Roodil 28. Septbr. 1887.
No 9.
50
II. Perno
Kihelkonna Kohto
poolt 5. Octbr, 1887.
No 3032
Ringkiri
Kuberneri herra käsu täitmiseks saawad
ülal nimetud wallawanemad juhatud, Kuber-
neri Herra ringkirja tähele panna, mis
Kubermangu tseitungis 23. Sept. s.a. No 105
maha trükkitud on.
Perno
Silla kohtust
9. Octobril 1887
No 11356
Wallawanematele saab kuberneri herra
käsu järel Perno Silla kohto poolt ette kirju-
tud, nüid juba iga ühele, kes seel aastal Liiso
alla tuleb, suusõnaga wõi kirjaga teada
anda, et nad peawad terminiks Perno
Kommissioni ees ilmuma ja mis trahw
neil tuleb, kui nad wälja jääwad.
Nende nimed, kes tundmata, kus elawad,
peawad kohe Silla kohtul üles antud saama.
Sirkulair:
1888 käib kihelkonna posti tasku ringi:
Iga lauba ja iga kesknädal saab postitask kiriko
mõisas wasto wõetud ja käib:
1. Uue Wändra vallamaeas
2 " " mõisas
3 Wändra wabriku
4 Kerro wallamajas
5. Kerro mõisas
6 Lelle Kreeka õigeusu kiriko mõisa
7. Lelle mõisa
8. Lelle walla majas
9. Eidapere mõisas
10 Wilowere mõisa
11 " wallamajas
12. Wäna Wandra mõisa
13. Wana Wändra wallamajas
14 Wändra Kreeka õigeusu kiriko mõisa ja tagasi
15 kiriko mõisa
Karu_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.2522.1.2)

Lehekülg 60
Kihelkonna Eestseisja poolt
2. Septembril 1889 No 21.
Wändra kihelkonna teed saawad sõidetud:
Lauba 23. Septembril Lellest - Wana Wändra mõisa
küüthobosed 3 Wana Wändrast kell 12. Eidapere mõisas
3 " " " 2 Wana Wändra mõisas.
Esmaspääw 25. Septembril Lellest Wilowere kaudu Kango ja Wihtra
küüt hobosed 3 Lellest kell 7 homiko Lelle mõisas
3 Wilowerest 9 " Könno
3 Ue Wändrast 11 Wana Wändra mõisas
3 " 12 lõuna Suurejõe weskil.
Teisipääw 26 Septembril Wändrast Kollosse ja Kollost Lelle
küüt 3 hõbost Kaismalt Wändra kiriko mõisas 7 homm
3 " Kerrust Kerro walla majas 8 1/2 -
3 " Lellest Kerro Orawel 11 -
Silla kubjad ootwad mind ratsa obga postil walla-
wanemad tükki lõppul.
Tee olgu 8 jalga lai hea kruusiga tubliste prügitud,
kõik rööpad parandud ja augud täidetud, kraawid
sugawaste puhastud ja kõik wõsad ja aud mõlemilt poolt
kraawi maha raijutud, trummid olgo kõik hästi parandud
ja kraawid trummide alt puhastud. Koik wersta ja
tükki postid olgo püsti ja käsi puud parandud.
Ringkiri
Kogukonna kohtudele Wändra ja Käru Kihelkondas.
Selle Ülema talurahwa kohtule
sisse saadetud protokollidest on näha olnud,
et kogukonna kohtud mitte sääduse
järele oma asju ei toimeta ja Ülemalt
No 46.
poolt kohtu pidamise asjus kinnitud
reeglite järele ei käi. 1) Nimelt ei ole
kaebdused mitte selle wormi järele protokolli wõetud,
kuidas § 20 Talurahwa kohtude uuenduse säädus ette
kirjutab; 2) tsiwil ja (kriminal) politsei asjad ühes
ja sessammas protokollis üles pandud ja koku
ära otsustatud, ehk neid küll üksteisest lahutama,
ära seletama ja otsustama pidi; 3) ei ole pro-
tokolli lõpul tähendud, et kohtukäijattele
pärast otsuse kuulutust edasi kaebduse reeglid
ära seletud, mille pärast siis ka inimestest sisse
antud kirjaliku edasi kaebdustest mitte näha
ei ole, kas kaebdus appelatsioni, tühjaks
tegemise, ehk ülewaatamise kaebdus on.-
Et nüid protokollis leitud wigade pärast sell
wiisil Ülemal talurahwa kohtul mitte wõimalik
ei ole asja oma sisu poolest uueste ära seletada,
waid teda jälle kogukonna kohtule wigade
parandamiseks tagasi saatma peab, mis aga
asja toimetuse aega pikendab, ja kohtukäijaid,
kui ka kohut, ilma asjata waewab, sellepärast
saab kogukonna kohtudele ettekirjutud Ülemalt
poolt kinnitud Talurahwa kohtude uuenduse
säädusi hästi tähele panna ja nende järele
asju toimetada. Kogukonna kohtus
on oma kindlaks jäänud otsuse palumise peale
§.134 ja järgmiste põhjusel ise ära täita ilma
ülema kohtu poolt käsku ootamatta.
Kõige pealt aga oleks tarwis hadasti, et
kogukonna kohtu kirjutajad uue säädusega end
hoolega tutwustaks.
Wene keeles saab uut säädust Kubermangu
seitungi toimetuse poolt 50 Kop. eest.
See ringkiri on wallast walda läkitada ja
wiimselt jälle seia tagasi saata:
(Allkiri:)
Ringkiri
Kogukonna kohtudele Wändra
kihelkonnas,
saab see läbi teada antud, et Eesti keelde
tõlgitud talurahwa kohtude uuenduse seadus
No 54.
igal ajal selle ülema talurahwa kohtu
kantseleist saada on. Hind kõidetult 60 kop.
ja kõitmatelt 50 kop. Soowida oleks, et iga kogukonna
kohtu liige, kui ka erainimesed kellel kohtuga
Karu_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.2522.1.2)

Lehekülg 61
tegemist, selle raamatu, uue kohtu seadustega
tutwustamiseks, ostaks.
Ülema talurahwa kohtu eesistnik.
Ring kiri
Kogokonna kohtudele
Wändra kihelkonnas
No 153.
saab § 286 Talu rahwa kohtude
uuenduse seaduse põhjusel 9. Juulist 1889 ette kirju-
tatud, oma aktide (leppingute) raamatud
selle Ülema talu rahwa kohtudele sedamaid
kinnituseks ette panna.
See ring kiri on wiibi matta wallalst
walda saata ja wiimsest siia jälle tagasi läkki-
tada.
Ringkiri
Ülem talurahwa kohtu
poolt ette kirjutud, Wändra
kihelkonna kirjutajad 20 Aprn.
s.a. Tori walla majasse Ülem
No 218.
talu rahwa kohtu ette tellida, Pernu
rahu kogu käsu peale suusõnalisi juhatusi
wastu wõtma. See ringkiri on wiibimatta
wallast walda saata ja wiimselt jälle tagasi
läkitada.
59
Ringkiri kogukonna kohtudelle
Wändra kihelkonnas
24 Mail 1890
N 450
Talurahwa kohtude uuenduse Sääduse põhjusel
§. 51 Lisa I, peawad kogukonna kohtu eesistnikudel
ja kõrwalistnikudell kohtumeestel oma ameti
talituste juures ameti märgid olema ja
nimelt selle wormi järel, kuidas uue kohtude
sisse seadmise juures Riigiwalitsuse poolt on
kinnitud. Kogukonna kohtudelle nimetatud
kihelkonnas saab see läbi ette kirjutud siia
wiibimatta teada anda, kui palju kohtumõist-
jast iga kogukonna kohus kokku seatud on, et see
Ülem-Talurahwa kohus, kui kogukonna kohtude
Ülewaataja kohus, nimetud ameti märkisid
muretseda wõiks, muidugi teada, peab iga wald
nende märkide eest kulude kandmise oma
peale wõtma.
See ringkiri on wallast walda staffeti läbi
edasi saata, ühes kätte saamise, ära saatmise kuu
päewa ja wastu wõtja nime siia teise külle peale
märkimisega ja wiimsest wallast siia wiibi-
matta tagasi saata.
/Allkirjad:/

Lehekülg 62
Cirkulär.
Et mitmes kohas weel leida on, et püst ajad ja rõhtajad
tee ääres seiswad, siis annan selle läbi käsku, kiriku teede
No 20.
ajad wiibimatta põhjani ära lohkuda ja nimelt 24mal Now.
peab wiimne kui aed maas olema, muidu saawad wallawa-
nemad, kelle piiris sell ajal weel aeda leitud saab Pernu
kreispolistseil ülesantud.
Lelle 18 11/XI 90
Kirchspielsworsteher
(allkirjutas) EBaron Huene
60
Circulair.
Wändra kihelkonna teed saawad sõidetud.
Esmaspääw 27. Mail Lelle mõisast Kõnno kaudu Wilowere tee,
Wana Wändra kaudu Kaanso tee ja Wihtra tee.
küüt hobosed: Lelle mõisast hommiko kell 1/2 7 - 3 hoost Lelle wald
Kõnno - - 9 - 3 - Wilofer
Wana Wändra mõisas - 11 - 3 - Kirikomõis
Kaanso piiris - 1 - 3 - Uue Wändra wald
Wana Wändra mõisas - 3 - 3 Uue Wändra wald
Teisipääw Wana Wändra mõisast Kerro kaudu Kollo tee ja Lelle mõisa
küüt hobosed: Wana Wändra mõisas kell 7 homiko 3 hoost KergoKõnno.
Kerro wallamajast - 10 - 3 - Kerro
Kollo kaudu Lelle
Kõik kraawid peawad sügawaste puhastud, kõik
trummid kindlad ja kõwaste parandatud, kõik
rööpad tubliste täidetud; kõik lassinad ja silla
tükki postid püsti säetud ja kõik tee kõwaste
8 jalga lai hea kruusiga prügitud olema.
Silla kubjad ootawad mind ratsa akkatuse posti
juures, wallawanemad silla tükki lõppu posti juures.
Lelles 8. Mai 1891
E. Baron Huene
No 4.
Karu_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.2522.1.199)

Lehekülg 17
16
et otsekohe teoorjust seatakse ehk rentnikult kogoni ilma
kõige kontrahita orjust noutakse.
Sellepärast peaksiwad kõik talumaa kontrahid
Riigi walitsuse poolest läbi waadatud saama, ja kus tarwis,
oiendatud, et teo orjus kauks
IV. Jahiõigustest.
Päriseks müüdud talukohtade maad tunnistab mõisnik
kül ostja omanduseks, aga jahiõigus ja seega müüdud maa
peal olewad metsa linnud ja loomad on mõisniko päralt.
Mõisniko metsawahid ja küttid wõiwad keelmata päris-
talu piirides ilma peremehe teadmata ja luata jahti pidada.
Sagedaste saawad talu heinamaad ja wili neist ära tallatud
ja mets põlema lastud, karjad koertega hirmutatud j.n.e.,
ilma et talunik midagi wõiks parata, sest kahjo tasumise
nõudmine on osalt wõimatu, osalt teeks see weel suurema kulu.
Ka kasuliku metsalindude ära häwitamist on sell wiisil karto.
Kiskjad linnud siginewad ruttu, sest talunikul on luba neid kül
ära tappa, aga püssi ei tohi tema selle tarwis mitte pruukida,
ja mõisa kütt ei lase muid linda, kui neid, mis mõisa rendiks
wiia kõlbawad, kus neid ka sell aeal wasto wõetakse, kus
lindude haudumise pärast jahipidamine seaduslikult kõigile
keeldud on. Mõni talupoeg on omale kasulikka linda, näit.
põldpüüsid ostnud ja neid oma piirides püüd sigitada, aga
mõisa kütt laskis nad pärast maha. Juba sedagi on nähtud,
et talunik kasuliku lindude pesad oma maa pealt ära häwi-
tas, et mõisa küttidel tema piiris linda leida ei oleks
ja nad temale kahjo tegema ei tuleksiwad.
Sellepärast oleks soowida, et iga talukoha omanikule
tema piirides seaduslik jahi õigus saaks antud, et ta
kasulika linda ja oma wara wõera küttide eest wõiks
kaitseda._
V. Kroono ja maa maksude ühelwiisil jäutamisest
nii mõisa kui talu maa peale.
Tänini langeb suurem hulk Kroonu ja maa maksusid ja töösi
talumaade, s.o. weiksete põllumeeste peale, kuna suuremad ja jouka-
mad põllumehed - mõisnikud - neist priid on. Näituseks on teede
sillutamised täieste talu maade peale pantud, ja iga mees, kes
põllu harimisest midagi teab, wõib arwata, kui suurt kahjo kalli töö
hinna ja aea wiitmise poolest weike põllu mees selle läbi peab kandma.
Ka ei maksa - weel näituseks nimetatud - mõisa maad walla
walitsuse ja kohtude ülespidamiseks midagi, ehk kül just mõisa
maade peal asuwad inimesed kõige enam wallawalitsust ja kohut
tarwitawad.-
Sellepärast oleks õige, kui see kahjulik mõisa maade eest
õigus saaks kautatud ja nii mõisa - kui talu maade suuruse
ja hinna järele üks ühetasane aru nende nimetatud maksude
ja tegude pärast tehtud._
VI. Talurahwa eestseisusest, mis Balti kubermangudes
nõuks on wõetud.
Kõikide asjade kohta, mis ühel wiisil talu ja muu seisuste
rahwasse puuduwad, ei ole talurahwal, nagu teistel seisustel
eestseisjaid, et nüüd Riigi walitsus juba nõuuks on wõtnud,
ka Baltikubermangudes eestseisusid seaduseks teha, siis oleks
soowida, et need maakonna eestseisjad (genekid õppeks)
genist) wõimalikult pea ja muutmata nõnda saaksiwad
sise seatud, nagu Wenne maa kubermangudes. Kohalikud
muutmised tuleksiwad aea jooksul ise enesest.-
Karu_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.2522.1.2)

Lehekülg 54
trükkitud Kuberneri herra käsk No 8948
tagawara wäe teenistuse kohta õppetab.
/Allkirjad/
Ring Kiri
Wändra kihelkonna wallawalitsustele.
Sallentak
11. Januaril 1888
No 66
Kuberneri Herra käsu täitmiseks
saab ülemal nimetatud wallawalitsustele
teaduseks ja täitmiseks seeläbi kuulu-
tud, et:
I wõlgsede wallamaksude eest ei tohi mitte
trahwi protsendid peale pandud saama, sest
et talurahwa seaduse raamat niisugust
maksu ei luba, maksude seaduse peatük
525 aga niisugust trahwi maksu otse kohe ära
keelab.
II. Passi lehede ja maksu raamatute eest walla
liikmete käest ei tohi mitte maksud wõetud
saama. Maks passi lehede eest wõib passi
rahadest tasutud saama. Maksu raama-
tude maks aga on kõige walla liikmede
peale ära jägada, sest et iga ühel wallaliik-
mel niisugune raamat wälja anda on.
III Nende kulude üle, mis walla walitsustel
seeläbi sündind, et postiga saadetud walla
maksud ja passid post kontorist saawad wasto
wõetud, peab woli kogo määrama, kui paljo
iga kord wallawalitsuse liikmel tasuda
on selle järele kui paljo seal juures tõeste on
kulud olnud ja on need kulud nende inimeste
poolt tasuda, kelle läbi nad on sündinud.
Kihelkonna kohto herra
allkiri
kirjutaja allkiri
52
II Kihelk. kohus.
22. Webr. 1888
No 502.
Kuberneri herra käsu täitmiseks saab ette
kirjutud ja kuulutud, et wallawalitsused pea-
wad kõige schandarmen - unter officirielle,
kes ametis sõidawad ja selle üle käsu ette
näitawad, küüthobused andma ja korteri
juhatama, kui tarwis on.
II Kihelk. kohtus.
22. Webr. 1888
No 494.
Kubermango walitsuse käsu täitmi-
seks wallawalitsustel üles antud, et oma
kirjade juure, mis nad Kreisist wälja
teiste ülema kohtude katte saada-
wad, maksude nõudmiste, passide
ehk niisuguste asjade pärast, kelle juure
wastus oodata on, - ka oma adressi
üles panema, kust posti pealt nad raha
ehk teised asjad wastu wõttawad.
II Kihelk. kohus
22. Webr. 1888
No 498.
Kuberneri herra käsu täitmiseks
wallawalitsustele (ette kirjutud)
meele tuletud, et peawad kõik sea-
duslikud pärimised, mis nende kätte
Kreeka õige usu kooli walitsuste poolt
saadetud, wiibimata täitma.
Kihekonna Eestseisja
22. Webr. 1888.
No 5.
Walla walitsustele ette kirjutud
tuisand teed 27. Webr. lahti rooki
ja oksdega ehk tuustidega ära märkida
Karu_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.2522.1.311)

Lehekülg 2
Prodt. 14. Juuli No 104.
J. M.
Kerro
Walla wannem
Sallentack,
den 11 Juli 1888
Sega saab Teil üles antud
No 1831
walda kokko kutsuda
ja selle üle laska otsust
teha, kas wald tahab Jaan
Siwersti, kes Riigamaa hoo-
wikohtu mõistuse läbi 24 mast
Aprilist 1887 oli 1 1/2 aasta peale
wangi roodo moistetud warguse
pärast jäle walda tagasi wõtta
ehk mitte ja seda walla pro-
tokolli otsust 3e nadali aja
sees siin sisse saata.
Jaan Siwersti attestat saab siin
juures ligi saadetud.
Kihelkonnakohtotees: J. raa Naaekar
Karu_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.2522.1.2)

Lehekülg 49
II Perno
kihelkonna kohus.
Roodil,
23. Junil 1886
No 1981.
Ring kiri.
Wändra kihelkonna wallawanematele.
Sest et mittu palwe kirjad pearaha
maksu pärast Liiwi maa kuber-
neri herrale on sisse antud saanud,
saab tema käsu peale waldadele
47
seeläbi kuulutud, et Baltimaa kubermangude ära
mõisade peal kroono pearaha maks 1.se Janu-
ariga 1886 on ära loppend ja kroono mõisade peal
saab 1.sel Januaril 1887 ära lõppema
nähtud 26 Juni c.
Kihelkonna kohto ringkiri 16. Web. 1887. No 533,
ette kirjutud, et waldadel assekurantsi maksud
rentereisse maksa on:
Kerro, 23 rbl. 97 1/2 kop.
Lelle, 12 " 30 " -
Perno Silla kohto ringkiri 22. Maist 1887 N 5476 all ette
kirjutud Hans Hanso p. Rabba 115 Wjäsemski regimen-
tist järel otsida ja Silla kohto saata._
N 9. Ringkiri Wändra kihelkona eestseisjast.
Wändra kihelkonna teed saawad sõitetud:
Reede 19. Junil Lelle mõisast hakkatud Kerro kauda
Wana Wändra, Wiljandi ja Wihtra tee.
Küüt hobused homiko kell 6 - Lellest 2 hoost Lelle mõisas.
" 8 - Kerrost 2 - Kerro -
lõuna 12 - Uue Wändra 2 - Wana Wändra
Esmaspääv 22. Junil Lellest Kerro piirini õhto pool.
Keik krawid peavad sügawaste puhastud, trummid kõwaste
parantud, keik rooped tubliste täidetud, keik lasingad
ja silla tüki postid püsti seatetud ja keik tee
kowaste kruusitud olema.-
Silla kubjad hootawad ratsa hakatuse posti juures - Walla-
wanemad silla tüki lõppe posti juures.
Lelle silla kubjas ootab Lelle mõisas.
Karu_vallavalitsus_Parnumaal (EAA.2522.1.199)

Lehekülg 18
17
VII. Kõrtside wähendamisest
Praegusel aeal on kõrtsisi liig paljo, mida mõisnikud suurema
rendi pakkujale wälja rendiwad. Kõrtsi mees püüab kallist
renti wälja teenida ning ei waata seal juures igakord mitte selle
peale, kassta ka seaduse järele teeb. Nõnda ei aita mitte
üksnes kõrtside hulk rahwa wara wälja kiskuda, waid kõrt-
sid on ka enamiste jootikutele, wargatele ja muu hulgustele
pesapaigaks. Sel
Sellepärast oleks soowida, et kõrtsida arw ülepea
wähendatud ja küla kõrtsid soutumaks ara kautatud saak-
siwad, nõnda et üksi suurte teede ääre mõned kõrtsid jääk-
siwad, keda teekäijad tarwitawad._
VIII. Eesti keele ja kirjanduse professorist.
Tarto univesität opetab meile õpetajaid, adwokaa-
tisi, arstisi j.n.e, aga kõikide nimetatud ametnikude Eesti-
keel, mis neil oma ametis rahwaga ümberkäies tarwis
läheb, on wäga puuduline. Sagedast tuleb ette, et õppetaja
arst, kohtunik j.n.e. Eesti keelt paljalt puudulikult wõib rääki-
da, aga mitte kirjutada ei oska, mis neid ameti talituses takis-
tab ja rahwale kohto käimist, arsti abi nõudmist j. n.e.
raskendab.
Sellepärast oleks soowida, et Tartu universitat peale
saaks
Eesti keele ja kirjanduse professor seatud ja seaduseks tehtud,
et kõik need, kes tulewikkus Baltimaade Eesti jauskonnas
õpetaja, arsti, kohtuniku j.n.e. ametid nõuawad, ka
Eesti keele tundmises iseäralise eksami peawad ära tegema._
IX. Õiguse mõistmise ja politsei kohtudest.
Kohto ametnikude seadmine on muidu niisugune asi ja
õigus, aga meie Balti maal on see õigus wanaste mõisnikute
kätte langenud ja tänini jäänud. Linnad maha arwatud,
annab see suur õigus mõisnikudele täit woli ja wõimust üle kõige
ma, nõnda et kõiki ülemal alamal nimetatud wigadusi
ei wõi parandada, kui mitte enne Riigi walitsus seda oma
päris õigust jälle sell kombel oma kätte tagasi ei wõtta,
et kõik seisused ühtlaisi kohto ametnikusi waletawad ja
neid kohtule ministrile kinnitamiseks ette panewad.
Selle pärast oleks soowida, et oodatawa uueõiguse
mõistmise kohtude seadusega ühtlaise ka politsei kolitud
üleuldise Riigi seadmise järele muudetud saaksiwad.
Ihu nuhtluse ära kautmisest.
X Balti maade kaheks Kubermanguks
muutmisest.
Eestlased elawad kahes kubermangus, Eestis ja Põhja
Liiwimaal mille kohtudes mittu keelt tarwitatakse. Wene-
Saksa - Eesti- ja Lätti keel ja peale nende weel wanast pruugitaw
Saksa kohtu keel, poolelt Ladina keele sõnnadega segatud, keda
saksad isigi ei mõista, kes õiguse seadusi põle õppinud. Sellest
wõib arwata, kui raske Eestlastel on kohto teel oma
õigust nõuda, liiategi Liiwimaa Eestlastel, kui peab
Riiga oma kubermango pealinna minema, kus keegi
tema sõna ei mõista, sest alam rahwas on seal Lätlased ja
muidu räägitakse seal Saksa ja Wenne keelt.
Selle pärast peame wäga kahetsema, et wanad pooli-
tika seadlused Sakslaste heaks Baltimaad, kus kaks
päris rahvast elawad, Eestlased ja Lätlased, on kolme Kubermangu
jaotanud. Kõigipidi oleks tulus ja soowitaw, et Balti praegused
kolme Kubermangu rahwaste järele kaheks kubermanguks