Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 19
Tuntke teie oh tuuled
Seda mis rindus mul keeb
Wiige! mis hüüdwad mu huuled
Neiule rõemu see teeb
Saatus kui wali ja wilu
Minule olla sa wõid
Riisusid õntsama elu
Walu ja waewa mul tõid
N: 12 Kadunt.
Oh mure ja kurptus
Kuist waewad sa mind
Miks walu sees ähwardab
Lakkeda rind.
Mu ilusam lootus
Mu õnnede ilm
Kus oled sa jäänud
Kõik kare ja külm
Kuis enne nii õnnele
Kiskus mu suu
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.164)

Lehekülg 8
- 2 -
vaeste komiteed" ei taipanud arvele võtta,
siis kohapealsed purjelaevnikud "realiseerisid"
puhta raha eest "küttematerjaalina" Kroon-
linnas ja Peterburgis. Ka sügisel oktobri
kuus 1918 aastal "natsionaliseeriti" ka Kur-
gula maaninas asuvad Rudolf Andersoni
ja Kutõschini konservivabrikud, Tiks´i laua-
veski Struupov'is (Luuga jõe ääres).
Et terve "neutraal maa" endid elatas solakaubit-
semisest ja hangeldamisest", - siis poliitilise
meelsuse järele elanikkond jagunes kolme
voolu, kuid kindlaid organisatsione ei ol-
nud. Ametlikult organiseerituks võis lugeda
ainult "külavaeste komiteesi", kuid need
ei pidanud Jamburgi sovjeti ettekirjutustest
kuigi palju kinni. Jõukamad talupidajad, kaup-
mehed, laevnikud olid passivsed enamlaste korra
vastased, vähemad spekulandid ja kottimehed,
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 121
Wastastikuse laskmise tagajärjel paremal
frondi liinil on surma saanud 3
roodu sõdur - Tamman. Suudar tegi
wahwa laua, tõmbasime selle weel ajalehte-
dega üle, - päris tore kohe! Kella 24 ajal
parajasti juttu puhudes oma blindaashis
tormas Õun suure kiirusega sisse, ähmides
seletades, et nende землянка põlema olla
läinud. Jooksin wälja, et tuld kustutada. Seest
olid õled juba põlenud, tuli puudutas ju-
ba katust. Loopisin miskit mulda labidaga
sisse, see kustutas tule ruttu. Hea oli, et
kahju suurt ei tulnud. Niisugune juhtu-
mine on ainult lohakuse tagajärg - me-
19 magavad nagu kotid, kui ometigi kõwa
käsk on mitte magada. Ime siis, et tuli
ahjust õlgede külge ei lähe. Edaspidi tul-
leb walwata, et süted kõik ülewal olek-
sid. Niisugune magamine wõib weel lõpuks
hädaohtlikuks saada.
Koscheljaka jaamas, 6.X.19.
Öösel ei maganud sugugi. Alles hommiku
heitsin magama ja tukkusin kella 7, seni
kuni Triik mu ülesse ajas. Läksin külasse,
pesin silmad puhtaks ja läksin staapi Ли-
сички külasse. Sealt sain enda puhkuse
tunnistuse kohe kätte. Tulin tagasi, panin
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.641)

Lehekülg 22
II ja III bataljon vahetasid
omad seisukohad
ümber. Muidu muutuseta.
29 XI
Käisime maakuulamisel
Itowo mõisast Lõuna
hommiku pool metsas
Waenlasega kokku ei
puutunud (Teadaanne
N 114/0).
30 XI
Saime käsu Orlõi
külasse kolida
Kell 14 saime
sinna.
Õhtul punaste kallale
tung Feodorovka peale
tagasi löödud.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 63
saata. Tubli asi! Meil on roodu juur-
de tulnud lpn. Kornell. Ka Fuks
on ajutiselt 3-as roodus.
Podlipje küla all, 21.VII.19.
Eila õhtul käisime umbes 10 mehega
üle jõe külas. Kolasime ringi ja ei
midagi nähes, pistsime majadele tule
otsa. Ju ennem lasi meie batarei
2 maja põlema. Nüüd on umbes 1/3
küla täitsa maha põlenud. Sain
Tomsoni käest L. M kirja kätte; olla
seekord haige olnud, kui ma Walgas
olin. Täna hommikul tulime üle
jõe ja wõtsime seisukohad Podlipje
juures tee peal.
Pihkwa, 22.VII.19.
Eila liikudes kuni Мал. Заходы´ni,
walmistasime reserwi nõudmise. Paber
sattus warsti Tõnsoni kätte, kes sel-
lega ka ülemuse juurde sõitis.
Täna hommikul liikusime tagasi -
Pihkwa poole, kuhu peale wäsitawa
päewase käimise jõudsime. Homme
sõidame edasi - Sangaste mõisa.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 35
Siis wõttis hoole surnukeha
Ja kandis roosi põesasse
Siis põlwili ta langes maha
Suu andes hüüdis sõber sa
Meid peastad ära elust raskest
Ja endal rinda pistis ta.
Seal lille põesas puude wilus
On hauda pantud mõlemad
Ja kena kiwi risti külges
Need sõnad on seal kirjutud
Mis arm on maapeal kokku pannud
Ei wõi neid ükski lahuta
See kole lugu näitust andnud
Ei see ei sünni kirjuta.
N: 21 Wiimist kord.
Jäe jumalaga walu sunnil
Küll lõhkemas on minu rind
Kui kurwalt lahkumise tunnil
Ma wiimist kord weel nägin sind
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1740)

Lehekülg 37
Käs 1452
Vabadussõja ajaloo komitee
Saadud "19" 03 1940.
No 86-mäl.
Enn Välk.
Mälestusi Eesti iseseisvuse võitluse
päewilt.
Minu sattumine Eesti Vabadussõja alul
vabatahtlikuna sõjaväkke oli suurelt osalt
kahtlemata tingitud asjaolust, et meie
perekond juba Maailmasõja päevil oli
sõna tõsises mõttes sõjaperekond. Vaba-
dussõja alguspäeviks oli meie perekond
saatnud sõjaväkke viis minu vanemat
venda. Kui vendadest mõnikord üks või
teine käis kodus puhkusel, siis oli ala-
liseks jutuaineks sõda ja sõjaseiklused.
Nende juttude mõjul tekkis minugi 16-aas-
tases südames igatsus näha ja läbi
elada kõike seda, millest teised jutus-
tasid nii kõditavaid ja jubedaid
lugusid. Mõnikord ei suutnud end
pidada ja teisedki said aimu sellest,
millised mõtted minu peas pesitsesid.
Siis vennad naersid üleolevalt ja sageli
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 15
Ja kui ma ükskord kodu
Jõudma saan ükskord siit
Ja sinu armu ei leia
Et armas on teine sull.
Siis õnnetus on minu
Osa siin ilma peal
Kurptusel murel ei otsa
Ole mu südames siis.
See pärast oh neiu sa
Jäe truik minule
Su wastu tuksub mull süda
Mis täis on armastust. Weskimets
N: 8 Armuawaldus.
Oh neiuke kas tead sa
Mis mõtleb minu süda
Miks sinu peale alati
Nii waatwad minu silmad
Mu neiuke et tea sa
Sa armas oled mulle
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 22
Ajalehti ei saa enam. Tallinnas olla
trükitööliste streik, käib ainult
"Postimees." - Uus walitsus on kok-
ku seatud: Strandmann pea ja
sõjaminister. Reserwist pole ei kih-
ku ega kahku kuulda.
12.V.19.
Nüüd on minu puhkus tingi-
tud just reserwi minekust. Saa-
me Walka, sõidan ühes teistega, ei
lähe, ei saa kuskile loll asi! Kir-
jutasin kirja H-le. Kaardi kirjutasin
Baabule, mis wast Feldt ära
wiib, kui ma ei sõida. Eks waa-
tame, mis homseks on kujunenud?
Tehnilise roodu pääliku raportiga
N 103 pandi mind noor. al. ohw.
ette. Oodetakse öösel wahetust.
Staab pani juba asjad kokku,
sest wahetus sõitnud juba Wal-
gast wälja.
Tallinnas, 14.V.19
Jõudsin hommiku kella 9 ümber
koju. Eila enne ärasõitu tulime
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1526)

Lehekülg 38
Esijalgu näis, et kommissari korraldusel reaalseid
tagajärge ei ole, kui aga teatati pataljoni ülema poolt
peale selle veel täidesaatva komitee esimehele, et
pataljon paneb vastu kuni viimase meheni, mis
ka teise pataljoni koosseisu ühine otsus ning komi-
ssar veel kordas oma nõudmist, komitee esimees
teatas mõne ajapärast, et käsk on antud oma
asukohtadesse minna tagasi Audrust ja Taalist välja-
tulnud osadele. Ka kompaniid, mis Krasnojarski ka-
sarmust väljusid, peeti meie sõdurite poolt kinni
Braakmanni ja Aia tänavate vahemikus ja astuti lä-
birääkimistele. Pataljoni ülem tuli isiklikult välja ja
küsis kuhu nad kavatsevad minna. Vastati, et
lähevad täidesaatva komitee käsutusse. Pataljoni ülem
ütles, kui tahate verd valada, siis lööme lahti, sest
võim on meie käes, mille peale vastatud, kui võim
on Teil, siis peab alluma võimule, meil verevalami-
seks lusti ei ole. Nad läksid kasarmutesse tagasi.-
"Algasid läbirääkimised, mis sellega lõppes, et mad-
rused ja vene soldatid, ilma võitluseta taganesid, kirju-
tab Uus Pärnu Postimees N22.-
Seisukord oli päästetud ning kokkupõrge oli selleks
korraks jälle välditud.- Pataljoni ülem pidas diviisi
kommissari seni kinni kuni saadi kindlad teated
hädaohu möödumisest. Selleks pataljoni ülem saatis
täidesaatvasse komiteesse adjudanti, kes küll hirmust
valge ja kahvatu olnud, kuid käsk oli antud, mis vastu-
vaidlemata tuli täita (kpt. Tannebaumi määlestused).
Adjudant pidi veendumusele tulema, et antud käsud
on täidetud täidesaatva komitee meeste poolt. Komi-
teesse aga pataljoni ülem kõlistas iga 10-15 min järele,
et märku saaks, kas adjudant pole ka areteeritud.
Järsku tormanud punaste staapi sisse kaks meest
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 12
Punaste ratsanikud hakanud meie
põgenejaid taga ajama, kuid peale
selle, kui meie poisid neile wastu
hakanud, taganenud nad. Läbi Must-
jõe silla tulles, jõudnud nad öösel
Ala külasse. Lähemalt weel kao-
tuste üle ei tea. - Täna on Eesti
Asutawa Kogu awamise päew. Oleme
siis ometigi nii kaugel.
24.IV.19.
Kella 1/2 5 ajal p.l algas uus punaste
pealetungimine meie käesolewa
mõisa peale. Terwelt 12 tundi kes-
tis wahetpidamatu lahing, mida toetas
mõlemilt poolt suurtüki tuli. Sõdi-
sime käsi-käes soomusrong N 3 mees-
tega, kes meie pääliku käsutada olid.
Hommiku kella 1/2 5ajal, kus pärale
jõudnud abiwägi, soomusrongide Wal-
ga tagawarapataljoon, pealetungimi-
sele läks, põgenesid punased paanikas.
Lõpuks nähes, et lahing kaotatud, awas
ta ägeda granaadi ja schrapnelli
tule mõisa peale. Meie kaotused
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 36
Mu ees kõik ilus on must ja pime
Kõik õnn on kadund igawest
Ja ainult sinu kallist nime
Huul sosistab weel tasakest
Küll kuu ja päike kultsel kumal
Weel paistwad nii kui ennegi
Kuid troosti walgust õnnetumal
Ei wõi nad tuua iialgi
Kui sinu silma selge waade
Mu waese eest on peidetud
Siis kurptus on mu elu saade
Ju rõem on hauda peidetud
Sa wõtsid minu rinnas aset
Ja walitsesid südames
Ei suuda tunnid tulewased
Sind kauta sealt igawest
Ja kõik see läbi ilma raja
Su kuju kaasas kannab sind
Oh elaksin ma aasta sajad
Su mälestus ei jättaks mind.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 65
Sangaste mõisas, 25.VII.19.
Kolisin eila õhtul siia, umbes 1 1/2 w.
karjamõisast. Korteri sain II korra
peale. Olen täna korrapidaja. Iseene-
sest kaunis loll amet. Hommikul
oli ohwitseride kogu koosolek. Kõige
esmalt austati al. kapt Kamali,
kui lahingus langenut, püstitõus-
misega. Teiseks päevakorrapunktiks
oli uute, reserwist saadetud ohw.
vastuvõtmine Kalewlaste Malewa
ohwitseride kogusse. Wastu wõeti:
al. ltn Matson, lpn Penno, Kornell
ja Ross. Al. leitn Rossi, kui wähe-
kõlbulikku sõdurit wastu ei wõetud.
end. al. kapt. Pauluse wastuwõtmine
lükati ka edasi, seni kui ta üles-
näidata suudab kusagil oma
wahwust. Õppusi, mis lähemal
ajal algavad, asusid korraldama
ohwitserid: Tief, Riisenberg, Pome-
rants, Paulus, Sõster, Müllerstein ja
Matson. Sõdurisi otsustati lasta
koju puhkusele 10%. Ohwitseridest
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1526)

Lehekülg 51
tõmbamisel juhtus iseloomulik nähtus. Ülestõmbami-
sel jäi lipp poolde vardasse seisma, ega saadud teda
varde lõppu tõmmata. Tõmbaja laskis lipu alla lan-
geda. Katsus teist korda uuesti. Nüüd läks tal korda
lippu varde tippu tõmmata, kuhu ta peatuma jäi.
Sümboolne kujutlus meie iseseiswuse võitluse käigust,-
(Pärnumaa nädal N 15).- Viimase kohta olgu ööldud, et
juhus leidis aset, mõned väidavad kull, et natukene
puudunud varde tippust, olgu kuidas oli, aga faktiks
jääb, et lipp täiesti vardasse ei läinud (Paljude koha-
likkude elanikute ja praeguste tegelaste määlestused).
Peale kõnesid algas rongikäik korraldatud ridades
läbi linna raekoja ette, kus kõnelesid linnapea abi
Timusk ja maapäeva saadik Lasn. Rongikäik
liikus raekoja eest Vee ja Rüütli tänavate kaudu
"Endla" ette tagasi. Peale teiste kõnelejate sõjawäelane
Must võttis ka sõna. Terwitus kõnede järele lauldi
Eesti rahwa hümnust ja mängiti porilaste marssi.
(kus Pärnu Postimees N 19).-
Kuid sel ajal, kui riiklist iseseiswust kuulutati
välja ning rahwas rõõmustas ja juubeldas tänavatel,
tehti mõnedes linna majades kibedasti tööd saksa
sõjavägede vastu võtuks. Õmmeldi hoolega saksa
riigi lippe ja arutati ning kurjustati selle üle, et kui-
das nad julgesid iseseiswust väljakuulutada just
saksa sõjavägede ilmumise eel. Balti sakslased ja
neile kaasasörkijad olid muidugu eeltööde tegijaks.
Saksa sõjavägede osad liikusid Riia, Valga ja
Saaremaa poolt üha Pärnu poole, mille kohta ka
elanikudel oli teateid. Ühed kuulsid saksa
sõjavägede edasiliikumist rõõmutundega, kus
teised jälle murega vaatasid tulewikku.
Meie maakuulajate salk ratsutas Pärnust välja
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 90
Teie pilt mo meeles seisab,
Unes kuulen ma Te healt!
Elades, Te pilt ei kau
Minu meelest mõttetest
Ei Te nägu iial wao,
Minu puhtast südamest!
Kõnnin ma ehk seisan paigal
Siis Te pilt end näitab mull
Asub mõttes minu ette
Ikka armastan ma sind.
Wahel kurptus wahel häda
Wahel ahastus mull on
Waimus astud siis mu juurde
See mu südant rõemustab.
Kaugel nii kui tähed taewas
Kaugel nii Te armu meel
Tahaks loota Ta ees wälja
Südant mis mull rinnus lööb.
Ehk küll kaugel siiski Teie
Armas mulle olete
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.2.608)

Lehekülg 73
Eluloo - kirjeldus
N. Al. Ohv. Theodor Karli p. Kier sündinud 1901 aastal
Saaremaal loona vallas. Kus ka elasin kunni 15me aasta wanuseni.
Olen ministeerjumi kooli haridusega, kohtupoolt karistamata
pois mees. 1915 a läksin oma sugulastega kuramaale
Vindavasse, ja seal elades kunni sõja lõpuni.
Läti valitsuse alguses mobiliseeriti mind, Läti sõjaväe teenistusse
ja saadeti schreinburchi Riia Instruktorite Bataljoni;
kus kohal sain teenida ligi kaheksa kuud, kunni Eestiriigi
poolt väljanõudmine hilmus kui Eestiriigi alam; ja Läti-
riigi alamaks mitte jäämise puhul saadeti Eestisse tagasi,
1920.a. märtsi kuus, Valka ja seal edasi Pärnu maakonna
Rahvaväe Ülema juurde teenistusse rahvaväkke vastuvõtmiseks.
Ja peale pärnumaakonna Rahvaväe Ülema poolt välja antud
vabastuse tunnistus, kui mitte 19. aastat vanaduse puhul.
sõitsin oma vanemate kodukohta Saare maakonda,
kus elasin kunni 1921 aastani, ja sealt mobiliseeriti uuesti
Eesti rahvaväe teenistusse, ja määrati .L. r. soomusrong N: 2
peale kuulipilduja kompaniisse ja sealt komandeeriti õppe
kompaniisse, mille hääga lõpetasin. Õppekompaniist
komandeeriti tagasi L. r. soomusrong N 2. kuulipilduja kompaniisse.
Ja peale sundaja, teenisin veel ühe aasta üleaega kuulipilduja
kompanii veltveebli .k. t. I rühma vanema kohal kinnitatud.
Peale vabaksvõtmist 1923 a. I septembril elasin reservis
kodukohas ehitus töödega. Ja praegu viimase kaheaasta
jooksul Läänemaakonnas olen elanud.
25 juunil
1927 a. N. Al. Ohv. ThKier
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.18)

Lehekülg 5
et teda on Narwa
ja
toodud seitsme ja teist
seitse meest. Tema käe
käest olla küsitud kas
tahab kodu minna
wõi punasesse sõja-
wäkke. Tema oli ütelnud,
et Kodu minna. Aga kodu
Teda minna ei lastud
ja on 20 detsembril kell
11 hommiku Narwas
maha lastud kui walge
kaardi ohwitser.
Auustates Lipnik
Kats
J. Murumägi
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1526)

Lehekülg 30
"Kõigi selle peale vaatamata," jätkab J. Paju, "olid võrdle-
misi noored pataljoni ohwitserid omal kohal ja eeskuju-
likud ka sõdurid, kes viimase võimaluseni oma kohu-
seid täitsid. Teatav hirm oli siiski enamlaste Eesti
pataljoni ees ja suuremad segadused jäid tulemata.
Pataljoni ülema ja teiste ülemate valimine.
Kuna Vene väeosades ülemuse valimise süsteem oli vii-
dud täielikult läbi, nõuti ka meilt valimiste läbivii-
mist, sest Eesti väeosade kongressi otsuse kohaselt pidi
ülemus olema valitav, kus juures tuli arvestada järg-
misi tingimusi:
"2. Rügemendi ülema valib kogu rügement ja kinni-
tab ametisse ülemkomitee.-
3. Pataljoni ülema valib kogu pataljon ja kinnitab
ametisse pataljoni komitee.-
4. Kompanii ülemad, abid, valib rühm (rod) ja
kinnitab ametisse üks aste kõrgemal olev komitee.
Valida võib ainult neid, kes on saanud tarwiliku
sõjaväelise hariduse, kõik valitud peavad vabalt ja õigelt
eesti ja vene keelt kirjutama ja kõnelema. Rügemendi,
pataljoni, kompanii jne. ülemaks võib ainult neid
valida, kes juba enne rügementi, pataljoni, kompan-
nid on juhtinud. Ülemuse kandidaadid seatakse
üles komitee poolt.-
Valimisi toimetakse üleüldise, otsekohese, ühesuguse
ja kinnise hääletamise teel. Valimistel peab 2/3 väeosa
liikmetest osa võtma. Valimise aja määrab kindlaks
rügemendi komitee."-
Vastavalt viimasele, 2se Eesti polgu komitee koosoleku
protokoll N5§1- 10.01.18 kohaselt polgu komitee
teatab, et omal koosolekul 10 jaanuaril 1918a. tehti
otsuseks Pärnusse kolmanda pataljoni pääle määra-
tud komanderi sms Tannebaumi kui üldiste vali-
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1961)

Lehekülg 47
jõudnud. Häratasin omad võitlejad lõbusad
lõvid ülesse, võtsime õhtu eined ning nüüd
algas jälle marss! Kuusikusse. Endiselt sündis
meie vahel vahetus ning oma endist vana rada
algasime hoolast valvet pidama. Ilm oli kaunis
vagune ning sojem kui ta seda ennem päeval oli.
Öösine vaikus kattis maad. Taevavälvil säras hõbedane
kuu, kui kuningas tähtedes riigis. Õhuke pilvede koor
takistas kuu täieliku valgust maa pinnale. Kõik
loodus uinus rahulikus unes, kuid sõjamees ei maganud
temal seisis eel võitlus, elu ja surma peale! Sest oli
ju kätte jõudnud aeg millal tuleb vaadata oma
elu peale! Helme kantsid tormi jooksuga vallutada!
Olime kõik ootel sest igal oli nüüd midagi
suuremat ees oodata kas võitjateks jääda ehk ka
võitluses langeda! Sõna "vabadus"! on meie pühama
püüde hüüd sõnaks. Öö oli käes, ka vaenlane oli näha
kaunis rahulik igal pool valitses vaikus, et oma plaani
rohkem täiendada siis otsustasin minna ette poole
ning peale tungimiseks täpsemaid kohtasi ära valida
kust oleks minul võimalik enam-vähem hädaohuta
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.301)

Lehekülg 9
6.
poolehoidu.
Õhtul wolikogu koosolekul seletas kub.
komissari esitaja, et praegune linnawolikogu
kui wana tsensuse alusel valitud, wajab
kiiret ümberkorraldamist.
Tormiliste läbirääkimiste peale tunnis-
tas koosolek soovitavaks, et uude, ajutisse
linnawolikogusse kuuluksid: 16 Eesti, 16 Läti,
4 Wene, 2 Poola ja 2 Juudi rahwusest esitajat.
9 Läti, 9 Eesti ja 2 teiste rahvuste tööliste ning
2 sõjawäelaste esitajat. Pealeselle otsustas
wolikogu maha panna wolitused ja üle-
anda linnawalitsus uuele organisatsioonile
niipea, kui lõpulikult kindlaks on mää-
ratud nõukogu täidesaatwa komitee
koosseis.
Ajutine linnawalitsus
see sündinud
Kolme päeva pärast oli kindlaks mää-
ratud täidesaatwa komitee koosseis ja 14
aprillil telegrafeeris linnapea siseministrile,
et kub. komissari woliniku nõudmisel
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 6
Tallinna. Ülepea läheb meid nüüd
8 tükki koju. Kell 16 oli tehnilise
roodu uute meeste laskeharjutusi
lasid kaunis hästi. Ise lasin 150
sammu pealt 4 - 3 sisse. Käib kah!
16.IV.19.
Päewalehes" - 9.IV.19 - leidsin enda
kirjutatud wiimase lahingu kirjel-
duse. - Kirjutasin tehnilise roodu
päewaraamatut, mida langenud
Ludwig 25.III pooleli oli jätnud.
Määrati mind tänaseks ja homseks
köögi juurde korrapidajaks.
17.IV.19.
Ajasime eila õhtul weel kaua Klem-
meriga "запродная" filosofia´t. Me-
tafüüsika puhas! Täna Suur Nelja-
päev. Siin nüüd sellest aru saad!
Elu hea: lesi päewad otsa maas, ehk
istu õues "grünes". Sehik "olemine"!
Huwitab mind küsimine: kaua
kestab sõda? Aastate viisi nii ka-
kelda tüütab muidugi mõista ära.
Mängisin õhtul staabi ees kurna.

Lehekülg 73
tralli ja lamoori. Õiete ei teagi, mi-
da me Klumbergiga kesk ööd woo-
rimehega taga ajasime?!
7.VIII.19.
Saatsin öö Majanduse jaoskonnas
mööda. Koch sõitis eile puhkusele,
nii et üks woodi jäi wabaks. Päris
lahe plaan siin - Walgas. Tõnson
ja Tief kolistawad ka siin ringi -
kirjutasin Sassile ja tädile kirju.
Ostsin ühte ja teist kribu-krabu
kraami. Taskukella sain meistri
käest kätte, kuhu ta eila andsin.
Sangastes, 8.VIII.19.
Eila kella 16 ümber trehwasin L-le
Wladimiri uulitsal. Esimene mulje
räbal. Ei salli naisa! Paar tundi
ümber kolistades ja umbes 1/2 tundi
tema pool sees istudes, astusin kord
weel Majanduse jaoskonda, wõt-
sin mõned asjad kaasa ja sõitsin
kella 1/2 8 rongiga õhtul, mis kell 1/2 9
wälja kihutas, tulema. Sangaste
jaamas, oli hulk hobuseid ees, sain
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.2.608)

Lehekülg 6
2.
Vanem-allohvitser Jaan Jaani p. Niglason'i
Elu-loo kirjeldus.
Olen sündinud 23 aug. 1895a. Harjumaal Kaiu wallas
talurentniku pojana. Aghariduse saanud wallakoolis
ja pärast lõpetanud Tallinnas Kanut-Gilde õhtu
kooli. Töötanud esialgul wanemate juures talus põllu
töölisena ja pärast Tallinnas äriteenijana naha
kaupluses. Wene sõjawäkke mobiliseeritud septembri
kuul 1915a. Wõidelnud lahingutes lõunawäerinnal
Kardiwäe-Grenaderi polgus haawatud ja põrutatud
ning kihwtiste gaasidega silmad rikutud. Wene sõja-
wäest wabanenud demobilisatsioni puhul aprilli
kuul 1918a. ja Eesti rahwawäkke mobiliseeritud Detsembri
kuu 14 päewal, määratud 1.se Ratsa polku kust
admiral Pitka poolt 16 Dets. 1918a. üle toodud
Soomusrong N1 pääle. Rongil teenisin II kuuli-
pildujate komandus kuni demobilisatsionini
27 apr. 1920a. 5 juunist, 1920a. kuni 15 jaan. 1925a.
Tallinna linna politseis raioni ülemana ja 16 apr.
1925a. kuni tänase päewani Tallinna Karistus
wangimajas walwurina.
25. VI. 27a.
JNiglason
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1526)

Lehekülg 9
käterätikuid, padja püürisi, linasid, nahka, söögi-
nõusid, toiduaineid, seepi j.n.e. Niisama hädasti
tarwilikud on rahalised annetused.-
Annetusi võtab vastu Eesti Maleva Büroo kella
10 - 1 ja p. l. kella 4-5ni. Eesti Maleva Büroo asukoht
antakse teada, kui korter käes.
Sirutage vastu meie toetavad käed sõjameestele,
kes meie kodukollet kaitsma tulevad.
Täitke oma kohust nende vendade vastu, kes
halli sinelit kandes kodu kaitseks välja astuvad ja
ennast kodumaa teenistusse annavad."
Pärnu Eesti Maleva Büroo (P. Postimees N 277).
8. XII. 17 kutsuti rahwast üles annetama muusika
riistu, asutatava muusikakoori heaks. Paluti neid,
kellel anda pasunaid, neid saata Pärnu Maleva
Büroole teated ühtlasi juurde lisades; missuguste tingi-
mustega on võimalik anda muusika riistu (Pärnu
Postimees N 278).-.
Maleva Bürool, kui ka sõjaväelastel puudusid
kirjutusmasinad, jällegi pöörati üleskutsega linna
kodanikkude poole:
"Eesti polkudel on eesti ja ka venekeelseid
kirjutusmasinaid tarwis. Palutakse, kellel neid anda
on, seda Pärnu Eesti Maleva Büroole Pärnusse üle-
anda, missugune masin ja missuguste tingimustega
anda".
Nähes, et Maleva Büroo ja seltskond tuleb vastu
igati pidi kohale jõudnud sõjameestele, avaldasid Pär-
nusse jõudnud Eesti sõjamehed kõige südamlikumat
tänu Maleva Büroo liikmetele ja iseäranis Pärnu
linna noorikutele ja neidudele, kes neid, Eesti sõja-
mehi-vendi vastu võtsid lahkesti ning esialgseks elutse-
miseks astusid vasimata sammusid.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.641)

Lehekülg 25
sai meil üks mees kergesti
11
haavata, üks kuulipildur
surma, teine haavata.
Korda 3-4 tungisid
punased Luga kallast
mööda Feodorowka
poole, kuid löögi
m 5 ja 6r. ühise tulega
igakord kaotustega
tagasi. Ka Itovo
mõisa pääle tungisid
paaril korral
vaenlased, löödi samuti
tagasi. Küla elanikkudest
said 3 surma ja paar haavata,
mitu hobust ja muud
looma tapetud.
Punaste ahelik lamas
kogu päeva metsa ja
jõe vahel, meie kaevikuid
kuulipildujast ja püssidest
lastes, ilma et edasi
tulla oleks saanud.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.19)

Lehekülg 4
1. 2
Tallinn - Kopli 12.06.39.
Vabadussõja ajaloo komitee
Saadud "17" 06 1939 a.
No 63-mal
Vabadussõja Ajaloo Komiteele
Nagu ma ühes varemas kirjas tähenda-
sin, kaisid kol. S. Pinding'u algatusel
Tartus 2. Diviisi staabis koos endised
5. Polgu mehed. Muuseas, nendel koosvii-
bimistel vesteldi omavahel sõjasünd-
musist ja nende vestluste tähtsamad
punktid protokolliti mõne osavõt-
ja poolt. Kas need protokollid hiljem
puhtalt ümbertöötati ja kusagil säi-
litatakse, enam ei mäleta.
Isiklikust arhiivist leidsin neil
päevil ühe katkendi sellisest minu poolt
kirjutatud "protokolli" mustendist, mille
lisan siia juurde.
Muuseas, sellest katkendist selgub, et
need kooskäimised toimusid 1928 a.
algul. Katkendi lõpul leiduv nimi
"Altman" ei käi mitte minu, vaid mi-
nu sugulase Ernst Altmani kohta.
Austavalt
AllrAltma
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.641)

Lehekülg 12
Kella 18 paiku wõtsidgi
Prirjetschje ära, kus
juures sääl olew 4 rood
kõik oma 3 Maxi kaotas
ja hulk mehi wangi
jättis. Selle järele
ta jättis Steinmann
ka Wolkowo maha ja
tuli 2 ja 7 ning 8 p 10 rooduga
Arssijasse, ühtlasi Куроица´le
(Remmelile) käsku taganema
andes. Et aga see neil
vastu pidas, saatis polk. Wende
meid Wolkowot tagasi
wõtma. Üks rühm 2 roodust
Lipn Rätsepa juhatusel
(13 tikku) pidi Wolkowo - Hani
teeristil olema, tuli aga
alles pärast järele, kui
küla all olime, kapt. Steinmann
ühes. Nemad jäid metsa
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.105)

Lehekülg 4
4
kuna kuulipildujate kompanii ühes leitnant Villupi ja lipnik
Elkeniga ja 4 kompanii ühes ltn. Mirkaga käsu saiwad peale-
tungida ja ära võtta Põlwa kihelkonnas asuwad Lutsu ja Hol-
wandi külad, kus asusiwad punawäe osad, kes külasid rüüsta-
siwad ja ümbruskonna elanikkudele palju kahju ja hirmu
sünnitasiwad. Leitnant Villupi agaral ja julgel juhatusel
piirasime nimetatud külad ümber ja peale tunni ajalist tule-
wahetust saime külad omale ühes suure sõjasaagiga, mis oli
pataljonile esimene suurem saak ja nimelt 3 rasket kuulipildu-
jat maximi; 1 väljaköögi ühes paljude söögi ja toitmise nõu-
dega 2 Inglis k-kuulip. Leviisi, 2 hobust ja hulk hobuse riistu
Kaotused olivad meie poolt 2 surnut ja 2 haawatut, kuna pu-
nastel peale 10 surnu Holwandi põldudele jäi. Järgmisel
paival sai 1 weebruaril sai vabastatud Partsimõisa punas-
test rööwsalkadest, seal saadi sõjasaagiks muuseas 4
Internatsialistide lööksõnadega lippu, mis saivad saadetud
pataljoni poolt 2se Diwiisi staapi. 1sel weebruaril tuliwad
pataljoni juurde täienduseks N. ltn. Luik, ltn. Ellram, lipnik
Rosenberg, ja lpn. Põldsepp. 2sel veebruaril 1919a. sai Järwamaa
juures
pataljoni 2se kompanii poolt Wõbsu alewi kohal Sai järwe kohal püssi-
kuulidest maha lastud punawäe aeroplaan, Fahrmanni tüübiline
doppeltdecker: missugune sai 2se kompanii sõdurite poolt, peale aeroplaani
maandumist usatno poolsaarel, äratoodud. Aeroplaan oli terwe, vigastused
maandumisel: rattad kõweraks vajunud ja bensiini ruumi oli tunginud vintpüssi
kuulide augud. Aeroplaan sai saadetud Tartu 2se Diwiisi staapi. 4 weebrua-
ril 1919a. 2-18 weebruarini asusiwad pataljoni osad Muisekatsi moisas ja
polguks
ümbruskonnas - pataljon sai ümbernimetatud 7daks jalawäe rügemendiks,
ülemaks määratud Colonel - ltn. Wahtramäe, abiks ltn. Kanep.
8 weebruaril jõudis uus rügemendi ülemaks colonel-ltn. Wahtramäe
kohale ja vaadas rügemendi väeosasid üle, kus koosseisud juba palju
vähenenud olivad, sest Järwamaa pataljon ei olnud weel meeste poolt
kuna
senini täiendust saanud; samuti laskurite arw päev-päevalt ikka
vähenes surnute, haavatute ja haigeksjäänute arwel. Samuti oli ka
varustus võimatu vilets, paljud oliwad paljajalu, katkistes jalanõudes
ja räbalates riietes, kuna saadi ja loodeti saada paremat varustust
ainult punaväe sõduritelt, sest kodust tulnud riided ja jalanoud ha-
kasiwad juba otsa saama. Relwadest juba puudu ei tuntud, neid sai
iga päev kuni seni ajani kokkupõrkamistel punaväe osadega ja ruššal-
kadega - nendelt äravõetud; Need olivad mitmesugused - Wene 3" vintpüss
Jaapani "Arisaka", Inglise vintpüss, automatpüss Madsen, k-klp. Leviis ja
raske-klp. Maxim, peale selle mitmesüsteemilised ja caliibrilised rewolwrid.
Koosseis oli väike ja nõrk, varustus halb, relwastus ja patroni tagawarad
kasin, toit wilets, kuid selle vastu oli rügemendi vastuvõtmisel meeleolu
nii vaimline kui ka väljanägemise kaasakiskuv hoog - ohvitseride kui
ka sõduritel väga hää ja polkownik Wahtramäe terwituse peale
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.641)

Lehekülg 5
1
13 November.
Kell 13 sain polk. Wendelt käsu
Получие külasse 2 bat.ül käsutada
minna. Kell 15 välja astudes saime
kella 16 p. Chabalowosse, kust viibimata
kästi edasi minna. Vooridega üle Chabalovo
järve liikudes saime ju kesk järve
tuld. Vaenlase 3 tag. polgu 1 ja 2 bataljonid
tungisid seljatagant pääle, Куровицы
teed ringi telles, metsavahi maja
kaudu, mis Глубоке pool, kust
päeval 8r. valvetõke välja oli löödud.
Получыsse jõudes jooksime
kohe ahelikku küla äärde,
kus ju 5 r. ees oli. Vaenlane katsus
kohe külasse tungida, sai aga
tagasi löödud ja põgenes mitu
surnut ja haavatut maha jättes
Meil kaotusi ei olnud.

Lehekülg 14
käima hakanud. Et
mul küla kaitsta raske
oleks olnud 40 mehega
ja tiivad arwabamisti
kaitsmata, taganesin mets
ääre. Minutit 10 pääle
selle ilmus külas rakett,
sellele vastas rakett paremalt
poolt metsas. Pahemal
pool oli metsa tule pool.
läbi. Raketi peale hakkam
külasse laskma, sealt ja
pahemalt poolt vastati
Teel peatasime veel
mitu korda ja andsime
tuld. Punased tulid
järele metsa äärde.
Kell 6 jõudsime Arssiasse.
Siin oli ees kapt. Steinmn.
2r. ja 8 p. 10 rooduga.
Selgus, et Mertwizy ju
õhtul kell 20 paiku
maha oli jaetud.

Lehekülg 36
1920.
3 I 20 kell 5 astus k-do Keiki-
nost välja ja võttis 11 roodu kaitse-
liini Fitinka vastas oma
alla.
kell 10-30 hakkas vaherahu maksma
4 I - 5 I muutuseta.
6 I kell 11 katsusid 6 punast
kes Rossoni mööda meie
traataia ette tulid, meie
mehi vennastama kutsuda,
kuid said tagasi saadetud.
7 I - 13 I. muutuseta.
14 I. 2 sõjavangi jooksid Korostelli
ja meie liini vahelt
punaste poole üle.
Teised kaks said
polgu staapi saadetud
16 I kell 16 võttis 11 rood
meie kaitseliini oma alla.
K-do tuli Jõesuhu
Kubermangu uul 68 puhkus
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.2.165)

Lehekülg 54
46
Vabadussõja ajaloo komitee
Saadud "15" 04 1940 Tartus 8. aprillil 1940.
W.a.
1-mal
Wabadussõja Ajaloo Komiteele
Ma ei tea kas wajate weel mälestusmaterjaali
Wabadussõja kohta, saadan aga siinjuures siiski
3. päewapilti. Palun mulle lahkesti teatada, kas
wõib päewapilte ja ka muud materjaali weel ka
edaspidi saata?
Ühtlasi esitan Teile suure palwe Wabataht-
likult läksin wabadussõtta wiies omaga kaasa
weel hulga teisi. Sõjas kaotasin oma terwise ja
selle tõttu on mu teenistus wõimalused wäga
wäikesed olnud. Tahaksin omale muretseda
"Wabadussoja Ajalugu", kuid mul on raske niipalju
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.641)

Lehekülg 19
poolset külge kaitsma, et
teistel võimalik taganeda.
8
Kell 16 algas külast lahkumine.
Läksid täies korras, ilma
et punased märganudgi oleks.
kell 18 olime Fitinkas.
Järel oli mul 18 tikku, teised
olid hommikul Arssiast
tulles laiali jooksnud.
Vahetasin ühes 5 rooduga
7r. ära, kes omakorda
8p. ja 10r. ära vahetas.
Võtsin oma kätte
2 kaevikut küla lõuna -
poolses otsas, sidet pidades
7 rooduga paremalt, 5r. vasakult.
Vaenlane tungis kogu
öö Korostelli ja Fitinka
peale, löödi aga tagasi.
Korostelli peale tungisid
põhjapoolsest metsast
meie 6r. peale samuti põhja
poolt.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 42
Ja sinu armu rinna najal
Ma puude wilus istusin
Oh neiu sinu ilu pärast ja sinu armu
Ma olen raskest pettetud rajal
Sa lubasid seal põesa wilus sarn
Mull truuiks jäeda surmani.
Nüüd oled sina teisel läinud
Ja südant annud teisele!
Kuit sind ei wõi ma unustada
Mind kurwastasid surmani.
Kui ära suren siis saad otsma
Mind leiad surnu aia seest
Mu risti peal sa leiad kirja
Mind kurwastasid surmani!
N: 25. Õitswad tunnid
Oh ned olid õitswad tunnid
Kui üht armu ei tundnud ma
Nüüd mind waewawad kõik tunnid
Ei wõi rõemus olla ma!

Lehekülg 99
Mull on küll armsaid sõpru ka
Kes püüawad mind rõemusta
Et igal pool kus langen ma
Nad kannawad mind kätte peal
Mull haigus saatab kurwastust
Mis peale pantud õelatest
See sööb nüüd minu südame
Ja wiib mind wara hauale
Sust kuulge laened metsa puud
Kui lahti teen ma oma suu
Ma kaeban kurwa meelega
Ja rusuks pekstud keelega.
Mull oli ka üks armas pruut
Ta jättis mind ja wõttis teist
Kus on see arm nüüd neiu jäänd
Miks ta nii ruttu tuulde läind
Kuis juhtus sull nii usinast
Mis kindel näitas igawest
Küll walusaste tunnen nüüd
Et mull see juures pole süüd
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1740)

Lehekülg 55
19
Mäletan, üleminekukatsed iseendast
kujunesid väga mannetuiks. Üks poiss
Põltsamaa poistest, Lepane, tahtis jõe
ületamiseks kasutada põlenud silla
tugiposte, kuid kukkus jõkke. On nagu
meele jäänud, nagu oleks ta selle
supluse tagajärjel oma püssist ilma
jäänud. Siis asusime meisterdama parve.
Materjaliks kasutasime kanditud palke,
millistega oli kaetud jõe ääre viiva
tee pealispind, et tee oleks kõvem. Samal
ajal nägime vaenlase kaeviku äärele
ilmuvat meest, kes hõõrus silmi, nagu
oleks ta ärganud raskest unest.
Veidi aja pärast see mees kadus uuesti
kaevikusse ja siis juba ilmus näh-
tavale kolm punast. Roodülema
Rooduülem Elbrecht andis siis käsu
parve vette viimiseks, kuid otsekohe
avasid punased tule ja üks parve-
kandjaist, Jakobson, sai keskkohast
haavata. Punaste tule tõttu taga-
nesime kaevikusse. Seal rooduülem
käskis, et kes ei lähe parve kandma,
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 17
N: 9 Armuawaldus. (rinda
Kas tead sa neiu mis rõhub mu
Mis mure mul südames salajas on
Miks pärast ma ikka su silmasse waatsin
Ma ei tea kas armasta wõid sa mind
Su mõtte ei anna ei rahu mul iial
Senni kui teada seda ma saan;
See parast oh neiu mull utle sa ära
Kas armastad mind wõi iialgi ei.
Kui wastad sa ei siis kurptus mu osa
Siis mure saab rõhuma südames minul
See pärast sa ütle mul armas sa oled
Siis rõemuga õiskama saab minu rind.
Weskimets.
N: 10 Oh neiuke.
Oh neiuke su sini silmad
On süitand minu südame
Üht armu tulukese lõkkel
On süitand lõkkel põlema
Su tule sunnil pean mina
Su peale üksnes mõtlema
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.301)

Lehekülg 11
8
leidnud, tarwitati omawoli. Halastamatu laas-
tati linna metsa, sildade ehitamiseks ja plan-
kudega teede sillutamiseks. Kogu mets ähwar-
dus hääbuda, mispärast linnavalitsus 8 mail
otsustas palgata ametnik, kes linna metsa-
wahil aitaks wähemalt raiutud puude arwugi
kindlaks teha.
Uus demokraatlik linnawalitsus
16 juulil olid linnawalimised uue korra
järele. Kuid linnapea koha pärast ei jõu-
tud kokkuleppele. Eestlaste kandidaat H.
Hellat, ei leidnud wastuwõttu lätlastelt, kes tu-
rohkete
genesid suurearwulise Leedu ja Kuramaa sõja-
pagulaste peale, kellede uus walimisseadus
hääleõiguse andis ja et kohalised wenelased ka
lätlaste poole lõid, siis ei wõtnud eestlased ühtegi
pakutawat kohta linnawalitsuses wastu. Lin-
nawalitsus moodustati ilma eestlaste esitajata.
26 juulil andis ajutine linnawalitsus asja-
ajamise üle uuele, kuhu kuulusid Walgale
wõõrad neli lätlast ja üks juut, nimelt:
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 52
seljataha, kes meie teiste wäeosadega
lahingut pidas. Kutsusin kohe roodu abiks,
et waenlasele seljatagant hoopi anda.
Awasime tule kõigist tehnilistest riistadest.
Sakslased wastasid püssi ja "maximide" tu-
lega. Kawatsesime rooduga liikuda kuni
Riia kiwiteeni, saime aga käsu tagasi
tulla wanadele positsioonidele, sest, et
meie rood teistest liig kaugele ette olla
läinud. Tulime tagasi, seadsime pooled
mehed korraga, 2 tunnilise walwega, wälja.
Hommikul sai teel postil seistes, eksiwa
kuuli läbi haavata Sillenthal. - Wõt-
sime endile paremal pool tallu metsa
sisse positsioonid ja peame kõwa sidet
naabritega. Endi luurajate salka ta-
gaotsimas käies, jõudsin kuni wii-
mase mäekünkani, kus eila sakslaste-
ga lahingut pidasime, teda aga mitte
leides tulime tagasi. Eksisin pisut ära
ja ainult peale kauaaegse kolistami-
se sain omad mehed kätte. - Sain L. M.
käest kirja. Nuriseb, et mine ei pida-
wat kirjutama. Kus sa siis kirjutad,
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 6
Oh ära wõtta enam,
Teist südant waewata
Sest sina wiimsel päewal
Ei jõua wastata.
Kui sina pulma lauas
Saad rõemus õiskama
Siis mina külmas hauas
Saan rahus hingama!
3. Kurptus.
Mustad pilwed katwad taewast
Tuul see puhub haledast.
Maru möllamas on hirmsast
Kohisewas lainetes.
Hoolimata marust möllust,
Waatab noormees kalju pealt
Südames tal tormid waljud
Wõitlemas on kangel wäel.
Hirmus kahwatus ta palgel,
Wiha musta juukste alt;

Lehekülg 64
Mu elu ajal iialgi
Ei lähe meelest see!
Ja rääksid aust ja sõprusest
Peab kinni pidama
Ja armastusest iialgi
Ei pia me lahkuma
Nii selle waga mantli all
Mind wötsid melita
Nüüd närtsind on ju armu lill
Ma waene õnnetu!
N:31 Kadund õitsus
Mis kasu on neist roosidest
Mis kenast õitsewad
Ja kui see tui on mööda läind
Siis jälle närtsiwad
Mis kasu on neist neidutest
Kes näost ilusad
Mis kasu nende sõprusest
Kui nemad eksiwad
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.2.608)

Lehekülg 12
v. a. o. Willem Kiwi Peetri poja
Elulookirjeldus
Olen sündinud 2040 mail 1895 astal wanemad olid mul
tegiwad pollu tööd Isal on talu koht kodus Isa juurdes
tegin ka põllu tööd ilma sõja ees käisin ka
Riigas Puu tööl, olen walla kooli haridusega,
1916 astal mobliseeriti mind wene sõja teenistusse
Krasnoje seloosse kaks kuud opedati seal ja Märtsii
kuus läksin sõja liinile 239le Konstantinokratski
Polku Riia alla, Sügisel augusti kuus tulin eest
liinilt ära ja 583le transporti. Seal olin sõja lõpuni
lõpuks teenisin Ises Eesti polkus Haapsalus kust meid
m sakslane vabastas. 1918 astal kewadel.
Vabadus-sojast wotsin osa akatusest lõpuni
Estiks läksime s r Tag. Pataljoni 2se kompaniisse
vahepeal käisin kapten irwe peal kui lõpuks tulin
jälle s. r. Tag. Pataljoni Õppe kompaniisse seda lõppetades
läksin 6se roodu ja seal kuni sõja lõpuni
1920 astal läksin reeserwi
Praegu elan Saaremal Kihelkonna wallas Oju
külas Kiisa talus teen Põllu tööd
Oelen naise mees ja luteruse usku
24tal Juunil 1927 astal.
W. Kiwi
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.301)

Lehekülg 20
jäid waid Austria sõjawangid, kes asialgu
paigutatud olid linna taha barakkidesse,
kuid pärastpoole linna toodi ja Kuperjanowi
tänawale uude poeglaste gümnaasiumi
poolwalmis majja asetati.
Täbaraks läks seisukord detsemb-
rikuul: Tööliste ja soldatite täidesaatew komitee
hakkas juhtiwat osa mängima. Linnawalitsus
nähes, et tema olemasolu enam kuigi kindel
ei ole, otsustas linnakassa 4% riigirentpaberid
20.800 rubla wäärtuses hoiule viia Tartu renteisse
missugune otsus ka uue aasta algul täideti.
Walgamaa täidesaatew komitee oli oma
otsuse linnawalitsuse kohta juba teinud ja tea-
tas sellest 3 jaanuaril 1918 a. järgmiselt: 1) Läti-
maa tööliste, soldatite ja maatameeste deputaa-
tide kogu otsuse põhjal kaotatakse ära Walga
linnawolikogu ühes linnawalitsusega. 2) Linna-
walitsuse funktsioonid lähewad üle t. ja s.
nõukogu kätte. 3) Linnawalitsusel on asja-
toimetis ühes rahasummadega üleanda
likwideerimise komisjonile, kuhu kuuluwad
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1974)

Lehekülg 20
külwatud et parantamata tuli taantuda ja uus seisu koht
wõtta. Meie paarikümne meheline salk akasime taantuma
kaunis sügawa oru põhjas mis kaugemal muutus oma suuna
meie siht kohani kuid mina tahtsin teistest enne kohale jõuda
ja walisin endal teise suuna mis küll häda oluga seutud
olli otse nõlwakult alla üle põllu teise lähetal olewa üksik
maja warju ollin waewalt poolede mäele jõudnud kui mind
waenlatse poolt märgati ka lumi muutus nõlwaku tõttu
paksemaks kus kuni rinnuni sisse wajusin waenlane juhtis
kuulipilduja tule minu peale mis lume kui wahutuwa moel
kirama panni kummili lamates ootasin wahe aega edasi liikumiseks
nii pea kui edasi liikusin sadasid ka kuulid mis mind lõppmata
wäsitawasse olu korda pani tegin katsed jookstes kuid muutus
weel tabaramaks waenlane esimesele kuulipildujale ka teise
tööse siis lugesin oma elu päewad otsas olema laskusin
selili lumme waatates weel wiimast korda ümbrust sinetawad
taewast siin siin on minu lõpp kui abi ei tule ehk ööd
ooteta pimetuse katte all kui enne kuul ei taba mõnda
sügawas pehmes lumes lesites wiimsid mõtteid mõlgutates
lakas ka waenlaste tuli arwasid muidugi mind kuulitest
läbipuuritud olema ega surnud keegi ei puututa tulista
tema ei ole enam kahjulik tegin katsed püsti tõusta ja
jooksta mis ka esmalt õnnestas waenlase tähelepanu olli
mujale juhitud läks tüki aega kui nende märklauks sain
tulli parantamata endiselt lumme ja jälle joosk mis
wõrdlemata sügawa lume tõttu raske olli lõppuks
meie mehed olli enne mind kohale jõudnd kus häge
tule waenlase sihis awasid olukord muutus weel täbaramaks
kahe tule wahel püsti tõusust polnud mõtted kuulid
jooksid liigmadalt mis tingimata oleks mind pea jagu
lühentand kuid siht kohale tahtsin jõuda olin kõigeks
walmis maise eluga lõppe teinund kõik mõtted läbi
mõtlend lapse põlwest Wene sõjast kogu minu elu on olnud
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 13
19 3/X 05
N 6. Armsamale.
Mu armas kallis neiuke
Seal kaugel kodu pinnal
Ma igatsen su järele
Ei unusta sind iial
Mu südames on kurwastus
Et sinust kaugel olen
Et sinu sini silmasid
Ei näha ma saa iial.
Mu armas kallis neiuke
Su pärast kurb mu meel on
Su pärast igatsen ma nüüd
Mill saan ma kodu pinnale
Kui ükskord kodu pinnale
Saab astma minu jalg
Siis sinu juure ruttada
Ma tahan esmalt tõest
Su kaela ümber akkada
Sull armust anda suud
Ei sinust iial lahkuda
Sii enam iial tõest
Weskimets.

Lehekülg 79
Ei tea mis murede sundmus
So süita ja lapselik meel
Weel puutmata wõrgude paelust
Ja ilmast mu hellake siin
Ei tunne sa õelust ei kurjust
Ei tea mis sudame piin
So elu näen pole weel hilja
Saad tunda wast seda kõik weel
Su saatus wõib kulida wiha
Arm õrnalt wõib õitseda seal
Wõiks kuldne su tulewik olla
Wõiks suuga ehti
Wõik peagi kätte
Üks õnnis ja õnnelik järg
Mull aga on elu tee tume
Ja külitud ohakaid täis
Ei sulle tee lõppu mo tummus
Ei lehka ka ükski mull õis
Ei sina mull meelest ei lähe
Sind igatseb süda ja meel
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1974)

Lehekülg 19
Peale Haanja munamäe lahingut algas meil Ristlemine
Wõrumaa mägistel ja orputes piilurite krupil olli ise äranis
raske ja kartetaw külad asusid mägide ja kummete taga
kõige parema ette waatuse läbi wõisid waenlaste jälle langeda
taibates liiga hilja mägete taga olewad waenlast seda küll
ei juhtund waenlane olli selleks liiga arg et laskis end all
nii läheneda ja sellega langes wangi sattumise ada oht ära
kuid kuuli wõis wäga kergetste kerre saada teed ollid
porised lumi akkas lagun sulama kewatel päikese kõrgema
tõusuga mis raskust tekkitas iseäranis moonawoorile
need jäid kaunis sagedaste kaugel maha mis tuntawalt meile
raskusi tekitas toitlus suhtes endale ja hobuselte tulli
külast ankita teine kord wäe wõimuga ja wargusega
talud ollid enamaste lagetas tehtud waenlaste wäe osade
poolt ega nemadgi ei hoolind kust wõtta olli sealt wõeti
talust süia küsitetes olli arilik wastus ole noh endalgi
üts tsipake on mis tost soldanil saab olli ka talupidajad
kes oma wiimase wäha tõid mõnes talus ollime paar
päewa paigal kus pere laudad sõime kümme - 15 mehega
ilma et meilt oleks marka tasuks wõetud nii rünnates
ise enda ha hobuse eest hoolitsetes külast külla mõisast mõisa
kus sagetaste tulli waenlastega päewad läbi wõidelda mis
ikka samm sammult meil kasuks langes wahest ka mõnda
seltsimeest ohwriks andes Wõru Misso mõis Meksi mõis
Wasteliina Laura alew ligi marenburgi.
Missu mõisa lähetal Märtsi lõppul 1919. tungisime peale
waenlaste tugewad salgad asusid postmaantee ääres endises
kiwi kõrtsis mis hästi kaitses püssi ja kuulipildujatte tule
eest mägise maa tõttu olli meil ligipäs wõimetud asusime
4 Eskadroni 2se rühmaga kõrtsi wallutama umbes pool wersta
kõrtsust asusime mäele w nõlwaku taha aheliku
kust awasime tule waenlaste seisukohtade pihta
saime waenlaste poolt kuulipildujate tulega nii üle
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.2.608)

Lehekülg 47
30.
Elulookirjeldus
v. a. o. Aleksei Koolmann Augusti p.
Sündinud Lehtse vallas Järvamaal 10 märtsil 1895.a
vanemad pidasid väikest talu kohta, olin
selle tõtu sunnitud ka üks aast karjas käima
üle jäänt aja saatsin kodus vanemate juures
mööda. Algkooli haridusega.
Teenisin vene sõja aeg 315-das Gluhovski polkus,
polk tegutses sel ajal 1915 Tvinski ümruses
esiteks olin ees liinil, ja võtsin isiklikult lahingkutest
osa, 15 detsembril 1915 aastal läksin õppe komandosse
ja lõpetasin selle 30 Aprillil 1916 aastal. säält saadeti
jälle ette liinile. 24 Juunil 1916 saadeti meie
diviis Austriasse Karpati mägetesse kus tegutsesin
kunni Oktoobri kuu lõpuni iga päev lahinkutest osa
võtes. siis olin sunnitud haiguse tõtu hospidali
minema. Hospitalis olin Kasaani linnas
paranedes haigusest saadeti kodu parandusele
kus olin kunni vabaduse sõja alguni
mobilistatsiooni puhul läksin teenistusesse ja
teenisin K. Roopalise Soomus rong N 3da peal
dessant komandos. de-mobilisatsiooni puhul Aprill
k. 1920a. vabanedes läksin jälle kodusse vanemate juure.
1921sel aastal teenisin 8a kuud Tallinna linna
Politsei 5das jäuskonnas, kust vanemate surma
puhul jälle kodusse sõitsin elama ja kus
praegugi elan väikese talu pidajana.
Naise mees. Lutheruse usku.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 63
Siis neiu ära ehmatas
Ja langes põlvili
Küll näikse kaugel paadi sees
Üht rätti lehwima
Ja noormees kaldal kübara
Tall wastu kõigutab.
Kui öbe pärlid läigiwad
Seal peipsi järve weel
Ned kurwad neiu pisarad
Mis nuttis paadi sees.
Oh armastus miks oled sa
Nii tuimaks külmaks läind
Kus enne palaw igatsus
Kui teine teist ei näind
Ja saatsid mind küll kaugele
Mind omast rahwast maast
Ja jätsid pisar laugele
Sest armu kultsest aast
Ma tulen siiski tagasi
Ehk wilets on mu tee
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1507)

Lehekülg 18
11
vaatlik ja kirjutage preili
kuidas kord ja kohus.
Teate, Teie võiks mul
iga nädal ühe kaarti
saata, saksa näitlejate
pildi. Neid on vist teie
pool saadaval, aga
muidu seda meest
mulle poleks saatnud.
Esimestel päivadel, kui
kaardi sain, kantsin
teda südame pääl, nii
meeldis ta mulle.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.98)

Lehekülg 110
naisewõtmise küsimus päewakorrale
tõusnud), siis sõidan mina. Lahe asi!
Andsin Taburi juurest ärakadunud
asjade raha asjus oma tunnistuse
Arule ära, kellel selle kohta juurdlus
teha on antud. Triik ja Siigor käi-
sid päewal läti taludes, tõid wõid
ühes. Meil õhtuks blinid wõiga. Kirju-
tasin õhtul kirja Sassile ja Adyle.
Meeleolu on kaunis pessimistliseks muu-
tunud, mingi apatia on tõusnud elu
ja olemasolemise wastu. Lööks käega
kõige rämpsu peale ja kaoks kusagile..
Olen märkanud, et ise püüan endale
niisuguseid sisemisi kannatusi peale suruda,
mille tagajärjeks ongi üleelataw apatia.
Terwe elu tundub nii tühjana, huwi-
ta, tähtsusetu. Kui leiaks mingitki hu-
wi temast! Kui terwe tulewik sar-
nane olema saab, siis lõpuks milleks
olla? Kui olemisel mõtet ei ole!
27.IX.19
Staapis hommikul käies, kuulsin, et
hoopis Fuks puhkusele on sõitnud.
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1673)

Lehekülg 86
Üht karbikest kandis ta kaelas
Üks pildike oli seal sees.
Kui noormees see piltikest nägi
Siis kahwatas ära ta palg
Ja rutuste ümber ta põõras
Ja surmale sammus ta jalg
Ja warsti ka pealegi selle
Üht surnud ka leitakse sealt
Seal Ema jõe kulmates laintes
Üks noormees kes tapnud on end
Nii õitses see nagusam neiu
Täis ilu ja armastust ta
Ja warsti ka pealegi selle
Ta õnnetult nutma ka jäi.
N:40 Neiu troost.
Miks noormees mures seisad
Ja kaebad igawust
Kas elu lained laiad
Sull riisund seltsilast
Vabadussoja_Ajaloo_Komitee (ERA.2124.3.1974)

Lehekülg 14
9/10 wersta Polja küla peale
I II ja IIIes Eskadron läks rünnakule Polgu ülem Jonsoni
juhatusel meie 4 eskadroni jäi reserwi selja kaitseks meie omad
ründasid küla nagu selgus olli waenlane tõelikus rahus
mureta magates isegi posti ei olnd wäljas kes oleks alarmi
tõstnd meie mehed kasutasid juhust kraanatisi läbi
akente elamustes wisates mis suurt paanikad ja ka palju
ohwrid w nõudis oli juhus kus üts üks punawäelane
suutis meie poolt wisatud kraandi kinni püüda ja läbi
akna wälja heita kus eelmine wiskaja raskesti haawata
sai paanike peale õnneks kogu küla ja ka järgmine
küla kus wõeti wastu kaitse tarwituselle ühtlasi olli
kuulada ka lähedal olewa Soomus rongi müra mis
ikka lähenes meie ootasime iga etk et ta peaks kas
rööpast wälja jooksma ehk õhku lendama kuid kumpakid
ei juhtund Rong lähenes juba akasid kuulipildujad tärisema
Rong jäi peatuma meie ja eelpool 3 eskadroni wahele
punane pani kogu oma relwad püssist kuni kahuriteni
tööse Irmsam tseen Ratsa polgul wabatus sõjas Rong tulistas
kahes külas olewad waenlased tulistasid Meie 3 Eskadroni
olli kahe tule wahel meie 4tad Eskadroni lõikas läbi
waenlase Soomus rong ka meie abi oleks naeru wäärt wäike
olnud Meie ei and elu märki mis õige olli asjata ohwrid
mis oleks oma tähel panuga äratand Meie omad olli mõttetu
wastu laska keegi otsis kaitsed kus sai kraawi lumme
ja nii edasi Ühel meie mehel õnnestos waenlase polgu
raha kassad tühentada püss õlal pa raha pakkid
kumpi kaenla all algas põgenemist waene Pihlakas langes
kuulist tabatuna kummiti lumme rahapakkisid enda
alla mattes tuli uued rahad mis kattusid punase werega
õnnetu soomuse ohwer olgu kerge sulle wõeras mulla
pind ei tea millest see tuli et Soomus Rong lakkas
järgu tegewuse ja sõitis ära Oudowa sihis peale
selle akka ka üksikuid meie mehi kurnatud kehwadd