Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Lui_Olesk (EAA.2275.1.15)

Lehekülg 18
wisite ka üks süld
kase ja teine süld
leppa Puid kui teie
mitte wäga kallis
nõndega ei ole üttel
ta tema elab Fortun
ulitsas No 5.
ja kui teil on siis
sadke müge mulle
üks 5 ehk 6 naela Wöid
Turo pealt on ni alb
osta bean enne jelle
arjuma. teid tervitab
ONorrmann
sel 15mal Januaril
Olesk Louis teatas
mulle et teil wõi-
malik ei pea olema
Arthurile raha sata
ja siski palun
ma wäega kui
teil edespidi woima-
lik on temale sata
siit ei sa mina
mitte sellepärast
et siin ise sur pudus
on sest Paula on
Linnas aige maias
aige

Lehekülg 19
ja kopikaid ei
ole majas heda
igal pol kus sa
aga watat Arthur
kirjutab eige kurwa
sest peale selle kui
teie traha satsite
ei ole tema enam
sanud peaks ometik
ta üks kord palga
kohta sama anno
Jumal seda head
head päewa ja
head terwid teile
Koikile O Norrma
Tere hommikud Olesk!
Mul tuli prägo melde
et Jüripäew käes, ku
ehk Katta, mis ma kül
ei usu ära läheb, siis
olge nõnda head ja maks-
ke see raha mis mina
Kattal wölgu ollen ärra
ma lodan, kui mitte
enne siis Mai kuu lõppel
Meomale tulla, kus ma
tänuga teil ära maksan
Mino asjad mis Tarto
pidid widud sama on
wist wimata jänud
mina olin 6 nädalid

Lehekülg 20
wäga aige ja ei sanu
teid mitte paluda ära
saata, kui kaugel
see Krubink on wist
juba walmis. nüd ta
jäb kül tulewaks tal-
weks. - Arthuri Abika-
sal on Poiig Märtsi kuus
ollnud ja Arthur so on
kõrgema seisuse sanud
ja ka palk on kõrgem
head terwid ja häd
pühi sowib teile ja
Koigile
ONorrmann
sel 16mal
Aprillil
Olesk! Mina olen eila-
sest päewast Linnas
kui woimalik on siis
tulge esmaspäev Linna
ma olen kella 9 ja 10 wahel
radimöisaso kabelibolt
minnes tee peal wastas
mikspärast san ma teile ütlema
ead terwid sowib
8mal Junil ON

Lehekülg 21
Lui Olesk
Meomal
1917 aastal
Kuldne Kodu
Kottus
ma sagedaste
und näen sest
kus armsa isa
kallis kattus
Olesk! Esmaspäl olen
deid asjata odanud wist
ei sanud teie mino kirja
kätte, ehk on teil tulewa
Esmaspäew wõimalik tulla
wõi Pühapäew õhtapol ka siis
olen mina üksinda
kodus mina elan praua
A Kusiko jures Kastanie Allee
ulits No 1a Olewi maja
owiwärawast siisse tulla

Lehekülg 22
Kiwi maija üks
trepp ülese teise kõrra peal
Estiüliõppilaste ma konwen-
ti maja nurgast tee Tä
ülese esimene maja wära-
wast sisse ma lodan
et teie tulema saate
teid tervitab
ONorrm
14mal Junil
Tere Hommikud
Herra Olesk!
Et teie mitte isse
ei olle tulnud, sis
pean ma juba teile
kirjutama ma palun
teid eige wäega
jätke mul Katta
kuni pühadeni seie
ma ei sa wäehemalt
wälja. ja siis palub
Louis et teie temale
neljapäw järele tulete
kolmapäew sel 29mal
pannge kool kinni

Lehekülg 23
kui wõimalik toge
mulle üks pund woi
ka siis, tänan pima
ja jahude eest
head terwid teile
sowib
ONorrmann
Tarto sel 28mal Oct
Ollesk! Ma lotsin et
ma teid nende päewa-
de ses mis mina sin ollen
räkida saas, aga teil
ei ole wist asja Linna
tulla sest seie mani
pole teid näha ja
pean ma teit kirja
teel paluma, olge
nönda head ja toge
kui kegi teilt linna
tulete mino s hõbe
Lusikad nõnda paljo
Kui neid on ära
Arthur on neid oma-
le palunud ja mina
tahan neid Arthurile
Lui_Olesk (EAA.2275.1.15)

Lehekülg 24
saata antke neid
Louis kätte tema
saab neid seie toma
kus mina nüd korte-
ris ollen siit sadetasse
postiga ära kui
teie ehk mino kirja
aeksast kätte sate
ja teil wöimalik
on siis tulge Linna
mina jän nelja-
paewani siia taha
teiga kõnelda
ead terwid teile
ja ead paew
ONorrmann
Tere Omikud Ollesk!
Louis kirjutas et
Krupink walmis, nud
tuleb selle palwe, kui
teil ehk on wõimalik
enne pühi teda Tartu
sata, neljapä woi
rede sõidab meilt
Kegi Tartu wöiks
siis ara tua satke
siis J Wirks J
Wirkhausi jurde
Peterpuri ulitsa, kui
on wõimalik kui
mitte siis jäb ju edesbidi

Lehekülg 25
milla ma Meomale
tulen ei tea ma
wel wist peale
pühii.
tr ead päewa ja
ead terwid sowib
teile Koigile
ONorman
28 Mail
Kolga Jani sel 22 m J
Tere ommikud Olesk!
Et mul wõimalik
ise koju tulla põle
siis pian juba kirjuta
ma mis sugugi hä ei
olle, motelge ometi
sell warsal on jälle
see muhk ülese aja
nud, ja sele parast
mina palun teid
wötke see obune
tagasi, mina oleks
hea melega tahdnud
et Reiman tema sin

Lehekülg 26
oleks ära münud tema
ei taha seda teha, se
muhk se muhk
nädal peale seda
kui see obone seie
sai on juba talle
see muhk ülese aja
nud Põltsama Obese
tohter on wenemale
läinud wiljandis ei
olle ka koddo mudo
oleks nende käest
abi otsinud 20mal
märtsil sadetase
Mihkel ära siis ka
see Obune olge nenda
head ja sadke siis
Tarto obusele wasto
et öpetaja Reiman
8sast kust wangi
on mõistedut ja
öpetaja ametist walla
olete kül juba Postimehe
seest leidnud, see kohus
kül läheb edasi, aga
mis see köik aitab
ega ned teised kohtud
seda mõistust ümber
ei lüka, waene lugo
kül mu seni kaua
ta on ika ametis kui
koik kohtud läbi on
mis siis sab, seda teab
üksi Jumal. - head
terwid teile Emale
ja wennale sowib
ONorrmann

Lehekülg 27
Olesk! Mulle ütteldi
et mino tasko raamat
Meomal teie oio all
on, kus minu sur-
nuaja Kwitungid
sees on. Ma palun
teid wäiga satke
see raamat mulle
ärra mina elan
Tartus wabriku
uulitsas No 3 Kor 15
sealt uksest sisse
minna kus Maimi
nimi

Lehekülg 28
peal on, tõise kor-
rapeal.
Kui mino kätte tua
ei taha siis olge
head ja antke Herra
Schwartsi kätte kül
nemad toimetawad
siis mino kätte
Teid terwitab
ONorrmann.
Tarto 10mal Februaril
ukse peal seisab Reimani
nimi
10 mal Decembril
Olesk! Seelandi polt
san mina ühe kirja
teise järele selle raha
pärast s nõnda et mul
kaelani süda täiis walo
on ma ei tea enam
mis ma pian tegema
tulewa nädali 16mal
se on rede ollen mina
Tartus ja palun teid kui
wöimalik ka senna tulla
ja wel palun pui wähe
wõimalik on üks paar
sülda puid turgo sata
mul on ädast natuke

Lehekülg 29
raha tarwis palun
wäega ja ka mino
willad palun seks päe-
waks Tartu tua sest
mul ei ole segord
mitte wõimalik Meon
sõita mino perenaine
on juba 4tat nädalid
aige tema ei saa m
kõndida Jumal teab
mis sest saab Süda
on täis walu ja
muret ja seele pära
on mul wähe aego
eat päewa ja eat
terwist teile kõiki
sowib
ONorrmann
Olesk! mina ei
tea mitte kas
ma teit juba palu
siin Arthurile Apill
Aprilliks 50 Rbl sata.
Kui mitte siis olge
nenda ha lead ead
ja sadke kohe talle
millal mina ise
Meomale tulla san
ei tea ma wel mitte
meile sündis üks
weike Pois ja seda
pean tallitama ja
Emad pöetama
lapsed on kõik
Lui_Olesk (EAA.2275.1.15)

Lehekülg 30
köha aiguses ja
aeg selle pärast
wedi se ta head
terwid sowib teile
ja teistele
ONorrm.
olge hea ja sadke
Arthurile kohe ja
teatage mulle
sedda
Olge nõnda head
Olesk ja laske sellel
wanal Jurikul awi-
tada ned Lambad
easti ratastele panna
tema ise on wäega
kohmetand ja pika-
line ma pelgan wäga
et ta perale ei sa
ja kui wõimalik
siis see weikene kapi
kappikene ka, tema
wõtti on Kimbo sees
kappi sisse palun
mõni õun ja üks
keel teie weikestest
werewatest kartulitest

Lehekülg 31
meil ei ole nemad
mitte nenda head, kui
teie omad, ja siis palun
satke tema aeksast
tuleme mino Kurja
on ollete wist käll
sanod n kus ma
palusin w kui wõi-
malkik malik üks
Lamas ülepidada.
Sowin teile head
paewa ja head
terwid
ONorrmann
sel 31mal
Oktobril
Olesk! olge nönda
head kui wähe
wõimalik sadke
Puid linna müja
miina Käino mind
taga otsimas ja üttel-
nud oma saksad ka
ilma olewad, ehk
sadate prowiks ühe
sülla ja sab Kaupa
tema elab professor
Schmitti jures ratuse
kõrwas Schlossstrasse
No 3.

Lehekülg 32
ja siis lille ulits
ma usun No 2 Rötscheri
Praua peab ka tarwi
tama olge nõnda head
ja müge nie palju
kui wähe wõimalik
on. seda teatust olete
wist juba sanud ja
ka pud era sadnud
Seelandile lähedal elab
ühe Antoni prauale
üks wõi 2 sulda raha
sealt ei sa tema teb
meile seie töd.
Kuidas teie siis selle
kange külmaga ela-
te m on jo täna
homiko jälle 18me
gradi külma
meie tuad on eige
külmad et kul 2 korda
ahjud kütta sawad
ilma kasukata õige
paha wäljas käija
Reiman pidi see nädal
tartu oma terwise pä-
rast sõitma külma
parast ei wõi, tema
kaebtusest ei olle
wel ühtegi kulda
muido kõik wana
wisi meie pol.
head päewa ja
head terwid teile
kõigile sowib
ONorrmann

Lehekülg 33
Terre homikud Herra.
Tänan nõnde teiwaste
eest olge nõnda head
ja laske ned wabar-
nad heast ja ilusast
maha istutada aga
mitte pudega ühte ridase
waid wahe peale ja senna
kus parem maa on ja
masikad, aida tahha
ja olge nie head ja
sadke mulle kui keki
jelle Linna tuleb
ruki jahusid ma ollen
ilma. head päiwa ja
head terwid
ONorrmann
koduurija_Pavel_Tisler (EAA.5166.1.37)

Lehekülg 2
9. jaanuaril.
Täna algas jälle õpetöö.
Tunnid algasid kell 9 hommi-
kul. Klassid olid nii kül-
mad, et õpilased panid
kasukad ja palitud selga, ja
kindad kätte. Kooliõpetajad
olid kaunis lahked. Tele
Saubel oli ka palitu seljas,
vist oli tal nii külm. Pr.
Kurrikoff andis saksa keelt tei-
si päewaks nii palju pähe
tuupida, et tuubi kas või pea
lõhki. On ikka ka nalja-
kas oma ülesandmisega.
Hr. Tann andis eesti keelt hea
lahkami korrata, loe kas
või hulluks ennast, enne kui
korrale läbi loetud saab.
Võimlemise tundi jäin hiljaks
ja sain hr. Vervold'i käest
pragada. "Kas teil ei ole tundi?"

Lehekülg 3
küsis ta. "On küll", vastasin
ma. Et mul täna 6. tundi
ja ka klassid külmad olid,
siis läks aeg väga igavaks.
Kurvalt istusin ma külmas
klassis.
Lõpsid tunnid. Tulin koju,
küpsetasin liha, sõin kõhu
täis ja läksin Jüri'ga P-inna.
Tulime tagasi oligi õhtu käes.
Tuupisin saksakeele tükki, tahtis
ajud segi ajada. Süda sai täis
ja viskasin raamatu minema
ning mõtlesin referaati kir-
jutada "halkoholi mõjust" aga
et mu pea oli uimane, siis ei
saand ma sellega ka hakka-
ma. Läksin kella vaatama,
kui ma tagasi tulin ei pannud
ma tähelegi istet laua ääres
ei olnud ja istusin põrandale.
Seda nähes Jüri naeris, nii et
hoidis kahe käega kõhtu kinni. Õhtul
rääkisime selleüle, et Vervolt
käskis võimlemise tunnis puusad
ette ajada, puusi aga ei sa
ette ajada, puusade asemele tuleb
kõht ette, kui rikka mehe supi ka-
tel. Kell oli 1/2 11, kui meie maga-
ma läksime. Oleks saksa keelt õp-
pinud, aga pea hakkas valuta-
ma, ja tee mis teed tahad aga
õppida ei saa.
10. jaanuaril
Tõusin hommikul kell 1/2 6
ülesse ja õppisin kella kahek-
sani saksa keelt. Tükk oli juba
kenasti peas, kui ma silmi
pesema hakkasin. Pärast sööki
katsusin peast lugeda, aga
ei olnud mitte sõnagi enam
peas. Oh seda pudru pead!
Oh seda puu pead! Ühest kõr-
vast läheb sisse ja teisest välja
Hr. Pedasson näitas meile loodu-
seloo tunni ajal uut mikroskoo-
pi, mida koolile osteti ja mis
koduurija_Pavel_Tisler (EAA.5166.1.37)

Lehekülg 4
22.000 mrk. maksis. Suuren-
dab kuni 1480 korda. Saksa
keel oli täna üks soolane
tund. Et mul tükk lõpuni
peas ei olnd, siis palusin
ma välja, kui Jüri tundi
vastas. Jumalale tänu läks
õnnelikult see kuri saksa keele
tund mööda. Pr. Kurrikooff
andis jälle saksa keelt palju
õppida, tuubi kas või ham-
bad risti. Et meie Jüriga
ladina keelt ei õpi, siis tuli-
me mainitud tunni ajal
koju. Ilm oli külm ja kange
tuul vastu, nii et meie pidime
tagasipidi tulema. Raske oli
ta küll, võttis jalgest võimu
ära aga, mis sinna para-
ta. Sõime lõuna ootest ja läksi-
me jälle kooli. Viimne tund
oli laulmine. Et ma ei laula
siis läks see tund igavaks
ja läksin üksinda koju.
Õhtul tuli Hilda T.
meile külaliseks ja ajasime
tükk aega juttu. Kui Hilda
ära oli läinud, siis tuli hr.
Relle meie tuppa. Ajasime kõik
ühes koos juttu. Mina aga pea-
asjalikult rehkendasin algebra
ülesandeid. Kõigi rohkem huvitas
meid see kuidas "Hull Puhk ja
Matsi Otto" ühe mehe nimega
luik ära tapnud. Ülesannete
lahendamine õnnestus keskmi-
selt. Peale õhtu söögi sõime
hernid. Juri ütles: Oleks nad
herned, siis ma sööks, aga see
on peeretus rohi". Muidugi
sarnane kõnekäänd ajas
naerma meid kõiki. Klass
oli täna niisama külm,

Lehekülg 5
kui eilagi. Papa ja mam-
ma heitsid magama õige
aeksasti. Üksinda istume siin
laua ääres ja päevaraama-
tud kirjutame. Suur seina
kell lööb vaikselt taktit. Kell
oli juba 11, kui magama
läksin.
11. jaanuaril.
Magasin hommiku õige-
kaua, esimene tund oli va-
ba. Aeg koolis läks kau-
nis ruttu mööda, ei tunnud
enam niisugust igavust
kui eila. Kooli-õpetajad hari-
likult esimesel tunnil
soovisid head uut-aastat
aga hr. Kisla on seda ära-
unustanud. Tulin koolist
koju.
Karli N. tuli meile ajasime
juttu koolielust. Viimaks
läksime Põltsamaale. Karli
läks kuhugile tutava juure ku-
na mina läksin E. Jaansoni
juure. Kirjutasin ingliskeel
"exercises", ja siis läksime ja-
lutama. Ilm oli väga ilus,
peaaegu sula aga sula ka
just mitte. Uulitsal oli ini-
meisi, kui sipelgid, peaasja-
likult kooliõpilased. Kui jo
küll olime jalutanud, siis
tulin koju. Hr. Relle oli meil.
Istusime pimedas toas tükk
aega. Mina kuulasin pealt,
kui teised juttu ajasid. Hakka-
sin õppima; viimaks tuli
Piilmann'i Kaarel meie tuppa.
Ajasid Jüriga naljakid jutte,
et naera, kas või kõht lõhki
ja silmad vesiseks. Aeg läks
niisama pääliskaudselt
koduurija_Pavel_Tisler (EAA.5166.1.37)

Lehekülg 6
mööda ja ei saanud
tükka õppida. Kell ju 11 ja
tunnid veel valmistamata; hai
kui soolane! Oh, kui kibe, pa-
neb päris kipitama? Nüüd
hoolega tööle! Saab, mis saab.
Kella 11 kuni 1/2 1ni õppisin
hoolega.
12. jaanuaril
Et ma õhtul kaua üleval
olin, siis magasin hommi-
kul kaua (kell 7.) Pesime
silmad puhtaks, õppisime
tükka ja siis läksime kooli.
Elu koolis oli päris hapu.
Eduard Jaanson lõikas nuaga
mitmetel õpilastel riided kat-
ki. Suure vahetunni ajal Jüri
luges ajaloo tundi Karl N..
raamatust. Jaanson Eduard
võttis raamatu oma kätte ja
üteldes: "ma vaatan kust
see teine jägu halgab," ja
tõmbas raamatu pooleks. Mui-
dugi mõista Karl N... ei
võtnud seesugust raama-
tud vastu. Paljud õpilased
olid peaaegu hullus tujus.
Tatistasid üksteist. Viienda a
klassis paljud õpilased pea-
vad endid üleval üksteise vas-
tu. Ei tea kas igas keskkoo-
lis nii viisakuseta õpilased
on, kui Põltsamaa reaalgüm-
naasiumi õpilased. Halvad
mälestused jäävad paljudest
5a kl. õpilastest. Paljude õpi-
laste kohta maksab see sõna
"Vana mees aga vana aru".
Elu läheb sarnases koolis
päris hapuks. Õpimise himu
ja huvi õpeainete vastu kaob
ära.

Lehekülg 7
Oh kurba lugu! Oh seda
paha lugu, et 5c kl. ära
kaotati! Õpilased olid üksteise
vastu viisakad, korralikud j.n.e.;
Niisama ka plikad. Vaikne
ja korralik oli 5c kl. Oh kah-
ju, et see klass hävines!
Õhtul käisime Põltsamaal
jalutamas. Naabri (Lääne)
Albert'iga käisime Vana-Põlt-
samaa lossis. Täna tuli 60
sõdurid siia. Enne oli 6 nii
siis summa on 66 (60+6=66)
Tulin koju; oli juba pime. Eit-
sin pikali ja viskasime
nii videviku.
Meel mõru, süda raske,
nii kurvalt istun lauaäres
ja kirjutan. Lahendasin
algebra ülesandid. Üks neist
oli nii pöörane, et ei tulnud
välja. Kella 10ne aeg
läksin magama.
13. jaanuaril
Et meil esimene tund vaba
oli ehk õigemini ütelda ei
olnudgi, sest siis läksime hilja kooli, sest tunnikava on
nii kokku seatud. Pr. Kurrikoff'i
tund oli vaba. Cr. Jürgen män-
gis suupilli ja mõned õpi-
lased lõivad tantsu, nii, et
lust näha. Et klassis vähe
ruumi oli, siis läksid jalu-
tus tua kõrva tühja tuppa.
Et saksa keele tund vaba oli,
siis oli meil kaks tundi.
Täna oli meeleolu kaunis rõõmus.
Hr. Tann oli 12. jaanuari õhtu
oma seltsilistega sõitmas käi-
nud; ümber läenud ja prillid
ära kaotanud. Täna kutsus
ta õpilasi kellel aega on, Klubi
ette tulla ekskursjonile.
koduurija_Pavel_Tisler (EAA.5166.1.37)

Lehekülg 8
Meie Jüriga jäime hiljaks.
Turn kaevas juba labidaga
lund. Enne, kui meie saime pea-
le hakkata leidis Turn prillid
ülesse. Prillid olid kaotud ka-
dunud uulitsale Epru vihu-
sauna kohta. Teel koju minnes
tulid poisid vastu. Pöörasid ta-
gasi ja läksime õpetaja mäe-
le liugu laskma; ka hr. Tann
laskis mäest alla. Tulime sealt
koju, juba oligi pime. Kell oli
juba 12, kui ma magama läksin.
14. jaanuaril
Esimene tund oli vaba, sest
hr. Mootse puudus. Vaba tunni
ajal õppisin ingliskeelt ja füüsi-
kat. Vahetunni ajal poisid män-
gisid suupilli. Laam loosis oma
pilli välja. V. Gutmann sai pilli
omale. Hr. Kisla tuli kord
peale. Otsis pilli aga ei leid-
nud. Viimaks ütles, et pilli
koolis mängida ei tohi. "Mis
mees teeb, seda ta vastutab". Keegi
teine ei pea ülesandma, vaid ini-
mene ise peab seda tegema,
kui ta on midagi kurja teinud.
Tulime koju. Tuul oli kange;
tuiskas nii, et ära tee silmigi
lahti. Tee oli kangesti tuiska-
nud, nii et andis sammuda,
enne, kui koju jõudsime. Keetsin
kapsa suppi. Õhtul käis Hilda
P... meie toas. Ajasime juttu
selle üle, et plikad lõikavad omad
juuksed lühikseks. Papi rääkis,
kuidas üks poiss teist petnud.
Ta kannud tüttruku riidid. Poiss
ei ole tunnud, et see poiss on.
Lasknud endid laulatada. Pä-
rast selgunud, et mõlemad on poi-
sid. Läinud õpetaja juure ja lask-
nud endid ära lahutada. Mui-
dugi Hilda sai pahaseks niisu-

Lehekülg 9
guse juttu üle. Uni kippus
külaliseks ja läksime magama.
15. jaanuaril.
Et täna pühapäev oli siis
magasime kaua kella 1/2 9 ni.
Tõusime üles pesen silmad
puhtaks ning panin riidesse.
Viimaks kirjutasin kuulutuse
koera kadumise üle, viisin
Vana-Põltsamaa valla majasse
ja panin üles kuulutus lauale.
Lund sadas ja tuiskas, nii et
kole. Ilm oli päris külm. Ja-
lad hakkasid külmetama.
Tulin koju ja et ilm halb
oli ei läinud ma enam
välja. Ka Jüri tuli kodu ja
tõi pilli hr. Raatleffi käest,
mida ta osta tahav, et proo-
vida kas ta korras on ja mis
hinda
võib tast maksta. Õhtul
keetsin suppi. Päev läks
mööda nii, et ei tea isegi kuhu
ta jäi. Olin ametis ühtelugu,
aga siiski ei saanud tükka
õpitud ega ka muud mida-
gi õieti tehtud. Siin laua
ääres istun ja kirjutan. Ot-
sas raske pea, ei tunde tea.
Oh häda, et pea nii paha!
Oh kui raske see kooli elu,
et otsas raske pea ja tunde
ei tea!
16. jaanuaril.
Esimene tund oli vaba,
sest pr. Kurrikoff puudus.
Poisid täna mängisid seda pilli, tantsi-
sid ja tõivad Seil'i käest
kartulid ning küpsetasid neid.
Ajasid kartulid põrandale,
sõkusid puruks ning põrandad
sai niimoodi määritud.
koduurija_Pavel_Tisler (EAA.5166.1.37)

Lehekülg 10
Laupäeval 7mes ja 8sas kl.
said enne lahti, kui meie kl.,
siis viies a kl. pidi kella kõ-
listama. Kell jäi muidugi
meie klassi. Täna hommiku
oli kell meie klassis laul.
Keegi oli pannud kella kong-
su otsas, kus harilikult tahv-
li träpa seisab ja träpka
peale. Otsiti kella taga, keegi
ei teadnud, kuhu ta oli jäänud.
Esimesse tundi kõlistati
mingisuguse plekki kopsiku-
ga. Vaba tunni ajal Laam
hakkas Jürile pesa nurka
tegema Luik (Jüri) munevat
pessa ja leidis träpka alt
kella. Hr. Litter juhtus para-
jasti klassi. Ta nõudis sel-
gust selle üle: "Kes pani kella
sinna", aga asjata. Keegi ei
ütelnud ning Litter jättis oma
nõudmise.
17. jaanuaril.
Täna oli nii külm ilm,
et tahtis nina ära näpistada.
Tuba läks öösi külmaks, ei võ-
ind enam kuidagi moodi
magada. Viimaks mammi
tõusis üles ja tegi tule plita
alla. Nii siis tuba oli juba
soe, kui ma üles tõusin.
Kooli minek külmetasid jalad
ja nina. Kooli-maja oli nii
külm, et käed läksid sini-
seks, kui poti põhjad. Et klass
külm oli, siis poisid kütsid
ahju iga vahetunni ajal.
Saksakeele tund oli vaba, sest
pr. Kurrikoff oli ikka haige.
Saksakeele tunni ajal tulin koju.
Tuul oli vastu ja külm; tah-
tis hinge kinni panna.
Õhtul viskasin videviku sängis.
Pea valutab juba mitu päeva

Lehekülg 11
sest ilmad on külmad
ja külma ta ei kannata.
Täna sain kirja Narvast.
Hilda P... tõi postkon-
torist ära.
18. jaanuaril.
Ilm oli kaunis külm, jalad
päris külmutasid kooli minnes.
Poisid kütsid iga vahetunni
ajal ahju (klassi.) Õhtul õppi-
sin looduselugu nii et pea
auras. Oh kui raske pea, ei
loodulugu tea.
19. jaanuaril.
Tõusin kella 6 ajal üles ja
õppisin looduselugu. Kooli
minnes oli nii külm, et ham-
bad lõgisesid. Inglis keele tunni
ajal pandi seerumi. Meie
klassist lasksid kuus õpilast
seerumi panna. Järgmine
tund oli looduselugu ja ni-
melt klassitöö. Et seerumi pandi
oli pea uimane ja segane. Klassi-
töö pidi olema nuivetikatest.
See on neljas osakond kolmas
klass. Minul aga läks segi
kogemata võtsin kolmanda
osakonna ikkesvetikad kuna
esimese
klassi esitajaks, see on paaris-
vetikad; võtsin "Sparella". Nii siis
klassitöö läks nurja. Füüsika tund
oli füüsika kabinetis, seega oli esi-
mene kord mainitud kohal käin.
Venekeele tunni ajal mõned poisid
näit. Jürgen, Mürk j.n.e istusid
ahju suu ees ja suitsetasid pabe-
rossi. Õhtul lahendasin algebra
ülesandeid ja kirjutasin füüsikat.
Seerum teeb mulle väga haiget.
Pea valutab, ihu väriseb j.n.e.
Pean magama minema, haigus
kipub kallale, pole midagi teha.
koduurija_Pavel_Tisler (EAA.5166.1.37)

Lehekülg 12
20. jaanuaril.
Esimest tundi ei olnd. Mina
ja Jüri olime korrapidajad.
Vaba tunni ajal tuli kits klassi.
Viiaks poisid viisid kitse üles
teise korrale. Kuhu kits sealt jäi,
seda ei tea. Saksakeele tund
oli vaba, seega oli meil täna
kaks tundi. Algebra tunni ajal
oli hr. Kelder päris vihane.
Ei tea, mis tall pähe oli tul-
nud. Vaba tunni (saksakeele) ajal
poisid jutustasid korda mööda
loba jutte j.n.e. Seerumi järel-
dusel olen ma täna päris
haige. Pea valutas ja ihu
kartis väga külma. Ladina-
keele tunni ajaks kooli ma
ei jäänud, sest et ma haige
olen. Jüri jäi kooli ja andis
klassi üle kuna mina koju
tulin.
21. jaanuaril.
Geomeetria tund oli vaba,
see sünnitas meile suurt rõõmu.
Vaba tunni ajal poisid jutus-
tasid naljakid jutte. Et täna
laupäev oli, siis läksin ma
koju. Enne minekud ootasin
Kuppar'i, sest ta lubanud
meilt läbi tulla, et siis kahe-
keisi koju minna. Aga ei
tulnud. Läksin üksi. Raja
lepiku vahel Puhk'i poisid
võtsid mind peale, nii siis
sain ma sõita. Õhtul heit-
sin kaunis vara magama.
22. jaanuaril.
Kodust tulin jalgsi, sest
isa tuleb, kas esmas- ehk
teisipäeval Põltsamaale.
Kui ma korteli jõutsin;
siis olid Kuppar ja Hans Saks
seal.

Lehekülg 13
Kuppar viis oma noodi-
raamatu ära. Kutsisivad
mind ka välja aga mina
ei läinud. Kui nad ära
läksid; panin teised riided
selga ning läksin kooli
maia, sest seal peeti reefe-
raate. Jäin hiljaks. Lõpuks
olid mitmesugused läbi-
rääkimised. Kui läbi rääki-
mised lõpsid, siis tahtsin ma
tulema hakkata, aga võta nä-
pust jalgest oli võim ära, kui
oleks nad halvatud. Kiskusid
kokku ja võim kui ka tund-
mine oli ära. Ma langesin
põrandale. Tõusin üles, kuid
langesin jälle. Viimaks sain
üksi käsirauast kinni ja klas-
sist välja. Trepi käsipuude
najal seisis tükk aega vii-
maks toibusin ja tulin koju
Pärast oli säärtes valu
tunda. Kõik kes seda nä-
gid naersid seda. Sellega
langes hirmus häbistav plekk
minu peale. Millest sarnane
juhus tuli, ei või kindlasti
ütelda. Arvatavasti selles, et
ma püsti seisin. Et mul nõrk
tervis on; siis ei oleks ma mitte
tohtinud püsti seista.
Mul raske istun siin
laua ääres ja kirjutan
oma päeva-raamatut. Oh,
mis saab küll minust, tükka
nii palju õppida, ei minu
pea seda kinni võta.
23. jaanuaril
Täna valutas pea ja
sellepärast ei saanud ma
kooli. Magasin peaaegu
terve päeva. Õhtul tõusin
koduurija_Pavel_Tisler (EAA.5166.1.37)

Lehekülg 14
üles. Keetsin suppi, sest
kõht oli kangesti tühi.
Pea küll valutas aga mi-
dagi ei olnd parata. Õh-
tul Karl P... käis meie
toas, tegi vallutust j.n.e.
24. jaanuaril.
Täna anti klassitööd loodu-
seloos kätte. Et minul sega-
mini läks; nagu eelpool kir-
jeldud; siis hr. Pedasson ei pan-
nud numert alla (tööle). Sak-
sakeele tund oli jällegi vaba.
Tulin koju. Käisin kooli kant-
seleis järelküsimas kas on
vallatunnistus maksu koolirahast
vabastamise kohta. Täna käis
isa siin. Pärast lõunat
käisin hr. Lund'i matusel.
Kiriku kell helises, kui ma
Graffi maja ette läksin. Ini-
mesi oli väga palju
Kiriku kella helina ja muu-
sika saatusel läks matuse
rong Põltsamaalt läbi. Ka
mina läksin saksa surnu-
aiale. Tee oli väga vilets, sest
lumi oli sügav. Õpetaja tegi
matuse kõne nii lühikese, et
ma ma mõtlesin ta alustab kõnet.
Keegi "Landesveeri" poe sell...
pidas kõne seo-
tud kõnes. Peale selle pidas
"Pillistvere Tarvitajate ühisuse kaup-
luse" juhataja tervitas Pillistvere
laulu koori ja Tarvitajate ühi-
suse nimel. Tulin koju.
25. jaanuaril.
Esimene tund oli vaba.
Bli jäi järski haigeks, ei tea,
mis tal viga oli ja sellepä-
rast ei saanud inglisekeelt
õppida. Teisi tundi õppisin
selili sängis olles.

Lehekülg 15
26. jaanuaril.
Esimese tunni ajal pandi
seerumi. Ma kaebasin Astro-
v'ile peavalu üle. Ta kirju-
ras "Hermadagini". Füüsika
tund oli vaba.
27. jaanuaril.
Hr. Tann puudus ja hr. Kisla
võttis maadeteaduse ühes 3b kl.
Nagu ennem juba teada
on prl. Kurrikoff haige, siis
saksakeele asemele hr. Vervolt
võttis laulmise. Täna and-
sin ma palvekirja kant-
seleisse ära kooli Hooleko-
gule. Täna olin ma päris
haige. Pea valutas ja ihu
kartis külma, ta värises,
kui haava leht. Palun
direktorilt luba kooli min-
na. Ta lubas ja ma läk-
sin. Libeda Puhk sõitis
järel ning võttis mind
peale. Nii siis sain ma
hobusega koju.
28. jaanuaril.
Olin haige. Lamasin
ligemale terve päeva maas.
29. jaanuaril
Täna oli juba palavik
üle. Pea ei valutanud enam.
Lugesin jutu raamatut ja
see oli kõik, mis ma
mu töö, mis ma tegin.
30. jaanuaril.
Sõitsin kodust Põltsa-
maale, et teisipäeval jälle
kooli minna. Ilm oli
kaunis külm. Mammi
oli kodust ära papi ma-
gas, kui me isaga kodust
tulime. Õhtul kirjutasin
loodusloos kirjaliku tööd.

Lehekülg 16
31. jaanuaril.
Täna oli päris koera
elu, kaks esimest tundi olid
vabad. Aga kindlasti ei
teadnud, kas on vabad või
ei ole. Läksin esimeseks
tunniks kooli. Hr. Kasaa-
rin tuli tundi. Poissa oli
tüki kolm, neli. Hr. Vervolt
tuli ka klassi ja hr. Kasaari-
n'ale, et tal tund peab ole-
ma 6c kl. Esimene tund
läks niisamuti mööda.
Teine tund 5b oli venekeel.
Meie läksime sinna tundi.
Kolmas tund oli venekeel
(meil esimene) järgmine
laulmine. Tulin koju.
Nohu oli kuri; heitsin pi-
kali. Õhtul Jüri mängis
pasunat. Tal on kange isu
pasuna järele, kui plikal
poisi järele.
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.284)

Lehekülg 89
Upsala 20 II. 49
Saadetud
V. A. härrad!
Kuna senini pole kõikide usaldusmeeste
käest aruandeid käes, pole võimalik liikmete
arvu tõusu või kahanemist konstateerida.
Katsume seda teha järgmiseks korraks.
Palun, kui võimalik, saata ainult,
punase ämblikuga (Ingliskeelse tekstiga) propagan-
da marke, neid on järel veel mõni üksik
Neid võiks olla 200 tükki (mitte poognat).
Kalevipoja minek on suhteliselt väike.
Margid võiks saata Folkunga g. 4 AI.
minu nimel, kui muud posti esimehele ei ole
tulemas
Tervitusega
Jaan Lepik

Lehekülg 123
Uppsalas, 2.3.1953.
Armas hr. Peets!
Sõprade kaudu on minuni jõudnud
Kalifornia Eesti seltsi kiri, milles tuntakse huvi kas
ja kust ja millistel tingimustel saaks laenata
Eesti ainelisi filmisid. Et Rootsis on ühte ja teist näi-
datud ja et seda on tehtud ka Rahvusfondi poolt
siis loodame et leiate võimaluse vastata sellele kirjale-
soovile. Vast saab sel teel ka muud sidet ERF
kasuks.
kui vastavate andmete saamine on võimalik,
oleks hea kui vastus ei laseks end seal väga kaua
oodata. Nagu aru saan on kiri küsimusega saabu-
nud juba mõnda aega tagasi. Vastuse palun saata
aadressil: mag. sc. nat. Ants Laasi
4215 Piedmont Ave. Oakland 11, Cal., USA.
Laasi on K. E. Seltsi abiesimeheks.
vastus saadetud
4.3.53
Parimate tervitustega
JuliusMägi
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.84)

Lehekülg 45
Eitav
39
Eslöv, 14.4.47.
V. a. "Eesti Rahvusfond!
Teie austava kirja peale, Eesti Rahvusfondi nõukokku
astumise asjas teatan, et olen kõigiti nõus Eesti Rahvus-
fondi tööle kaasaaitama, kuid nõukogusse ma ei soovi
kuuluda.
Muuseas olgu tähendatud, et siin Eslövis on kaunis väike
eestlaste pere, kus puuduvad igasugused seltsid ja ühingud,
kuid vaatamata sellele, on Eslöv kõigist aktsioonidest, mis toi-
mepandud eestluse heaks, osavõtnud ja teeb seda ka edespidi,
ilma, et siin oleks vaja selle jaoks vastavat ametlikku esindajat.
Kõik on toimepandud eraviisiliselt vastava aktsiooni teadasaamisel
või mulle isiklikult saadetud teate põhjal.
Sellepärast leian, et see väike eestlaste pere siin Eslövis aitab ka jõudu-
mööda ka Rahvusfondi tööle kaasa ilma ametliku esindajata.
Austavalt R. Prostang . R. Prostang. Österg. 20
Eslöv
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.284)

Lehekülg 94
Ehk on Teil minu
uudishimu rahuldami-
seks midagi ära teha
Kõige austusega
Jakob Kaints
S vastb. 50-52 avd. V.
Uppala
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.93)

Lehekülg 48
Goteborg 26.7.49.
Eesti Rahvusfond!
Oleme omandanud siin
Eesti Rahvusfondi Mälestus-
tähtede loterii piletisi.
Palume meile saata
nimetatud loterii võitnud.
piletile nimekiri.
saadetud.
Lugupidavalt
R. Taar
8.8.49
S. K. F. Bostad g - 9,
Sävenär
26.7.49
Gõteberg
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.82)

Lehekülg 89
DR. G. GRUENVALD
D.V.Sc. (BERNE)
Veterinarian
Edenview Rd.
Glen Eden
69
Auckland.
25-XI-1946
V. a. "Eesti Rahwusfondi"
asjaajaja.
Palun leidke ühes sellega 100 Rkr. cheque
mis pidin et välisvaluutad saada Reliefan
(abiandmise fond) nime peale võtma. Kohutuslikke
ärgitusi inglased omal maal väga kõrgesti ei
hinda. Palun teatage ülaladressi peale
kas olete summa kätte saanud. Kui kätte
saata - saadan veel lisaks eeltuleval aastal.
Paremate soowidega "Vaba Eesti eest
võitlemiseks
Jään Teid lugupidm
Dr. Gruenwald
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.84)

Lehekülg 26
10.04.47
PK
Norrahammar.
23
Jaatav
V. a.
Eesti Rahvusfondi Esimehele
Käesolevaga annan oma nõusoleku astumiseks
Eesti Rahvusfondi Nõukokku, nagu Teie kirjas
3. 04. 47. soovitud.
Ühtlasi teen ettepaneku, Eest Rahvustondi
Nõukokku vastu võtmiseks insener Armin Vene,
Norrahammar, Box 278-A.
Tema on kohapealsetest eestlastest kõige
aktiivsem ja tubleim eestlane. Nõusoleku
andis ta minule suuliselt, kui tarvis võib saada
ka kirjalikult.
Mis puutub teistesse kandidaatidesse, siis seda
tuleb minul tuleval pühapäeval alles
selgitada koosolekul, kuhu tullakse kokku
Eesti Seltsi küsimuses. -
Teie töös edu ja õnne soovides,
Parimate tervitustega
P. Kangro. -
P. Kangro.
Norrahammar, Box 278-A.
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.215)

Lehekülg 15
Eesti Rahvusfondile
Palun mulle välja saata.
vastatud
Palun mulle välja saata.
raudkaart maksuga Kr. 3.
kuus ja ühtlasi mind arvata
Eesti Rahvusfondi liikmeks.
Lugupidavalt
2844
Nigol Palmar
Boras
Dalhogatan 23 A
Boras
2. 3. 48
Häid pühade algust ja lõppu
Tere kaasmaalane Madis, Kui
on võimalik siis saada mulle 10
loterii piletit edasi müügiks. Raha
saadan pääle piletite müüki.
Kuidas on muidu üldine olukord
pealinnas? Kas edasi või tagasi sõita,
Minul. 99 kr. puudub sajast kroonist.
Ma ei saa küll edasi ega tagasi.-
Terviseid kogu perele.
26.03.48
Tervitades K. Jäär.
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.84)

Lehekülg 99
Hallstahammar, 26. 4. 47.
81
Eesti Rahvusfond
Stockholm
Saades Teie austava teate minu
Rahvusfondi Nõukogu liikmete perre määra
mise kavatsusest, olen Teile tänulik
sellega ülenäidatud usalduse eest.
Pean aga kahjuks teatama et
teenistuslikel põhjusil pole minul võimalik
kuigi tõhusalt ega ulatuslikult Rahvusfondi
üritustele kaasa lüüa ja teen seetõttu
ettepaneku Hallstahammar'laste esindajaks
Nõukokku valida hra Gerhard Peet'i
Paluda!
Härra Peet on täisverd rahvuslane,
väga intelligentne ja on tuntud Upsala
akateemilises peres, ka on hra Peet igast
rahvuslikust algatusest tõsiselt huvitatud
Kui Teil võimalik on siis palun
saata üksikasjalikumast Rahvusfondi tege-
vusest olemasolevat kirjandust. Tahame
meie rahvuskaaslasi möödunud tegevusega
tutvustada ja veel enne suve algust uue
korjandus-aktsioniga korda tulla.
Oleks huvitav saada eestikeelne tõlge
Rahvusfondi väljaandel ilmunud hra Kaelas'e
kirjutisest.
Teie teenistuseks alati valmis olles,
Jään austavalt
John Jürvetson
Spangat. 3d
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.93)

Lehekülg 153
Eesti Rahvusfondile
E.R.F. tervitajate nimede hulges esines ka
hra Felix Hallik abikaasaga, kelle aadressi aga
mina ei tea, mispärast piiran palvega Teie
poole ja palun korraldust juuresoleva kirja
edasitoimetamiseks, et saaks luua ühendust
hra Hallikuga.
Austusega H.Lukk
Örbus. 26.12. 1949.
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.257)

Lehekülg 28
Näitab, et hr. Laretei
tuleb. Ajalehtedele teatas
ise, kuna Üürike sõidab
ära. Teema on
Valjoe olewad
ERF
Norrköping
07.04.48a.
Büroojuhataja hr. Üürike
Sain Teie kirja hilja kätte, ei saanud enam kuidagi
ruumi kindlalt küsida. Päälegi ole siin 10 aprillil ka üks
kohalik üritus, see oleks päris inimesteta jäänud, nii ehk on siis
parem kui jäi pidamata. Palun kui oleks võimalik h. min. sõita.
25 aprillil - see päev sobib kõigepaemini, kuna teistel päeval
on ikka milagi ees. Olen juba rääkinud et hr. min. tuleb kõnelema,
huvi on väga suur, nii et üürime 300 istukohaga saali. See meheb
30 kr. ja alguse teeme kell 17 00. Siis saab hr. Laretei igal
juhul õhtul tagasi sõita. Oma toimkonnaga rääkisin ka, ja
nemad tahavad ka et tuleks õige valimine, kus ainult reudkaarti
omanikud koos ja valivad nagu uus põhikiri ette näeb.
Teeksime koosoleku kahes osas. I osa hr. min. Lautei kõne.
(deemal)..... Sissepääs raudk. omanikul prii, teistel 1 kr.
Pärast kõnet ainult raudkaarti omanike koosolek
1. h. min. tervitus
ajutise
2. Kohaliku toimkonna tegevuse aruanne
ja rev. komisjon
3. R. F. Norrköpingi toimkonna juhatuse valimine.
4. Läbirääkimised.
Palun selgitada kas hr. Laretei saab tulla ja kui saab siis palun
nende päewades saata postkaart, et saaksin saali kindlasti kinni
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.82)

Lehekülg 67
50
12. 11, 46. a.
W. a.
Eesti Rahvusfond
Paluks mulle see 10 kr. raha tagase
saata. Mis on adresseretud teie posti
jooksvale arvele. 1.10. 1946, aastal posti pandut
Fijugesta postkontorest kollase raha kaartika
See raha on maaratud Eesti Teataja Talitusele
3 kuu Eesti Teataja maks
Alatas 1. okdoobrest kunne 31 Dedsember 1946a
Sellele kaartile on ka taha külge märgitud.
Selleka on olnud eksitus Nummer oleks
pidanud olema 25, 08,08. aga on märgotud
nr 255252. see kuulub teile.
Paluks lahkelt tagase saata
Aadress
Aleks Rand
Fräntorp
Kvistbro
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.91)

Lehekülg 17
Memmingerlegi
3. 01. 49.
V.a.
Eesti Rahwusfond, Stokholm
Leides siinses "Eesti Radas" oma
tutawa nime, kes on E. Rahwusf.
kaudu Jõulu ja uueaasta õnne-
soowijate hulgas, palun Teie
et
lahket kaasabi, ning saadaksite
minule selle isiku aadressi
selle isiku nimi on järg: Hans Bauer
elab praegu Brasiilias. Rua Alabastro
aust. HToelening Sao Paolo
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.84)

Lehekülg 7
Eitav
Malmös, 5.4.47.
Eesti Rahvusfond
Stockholm
Vastuseks T / kirjale - austavale ettepane-
kule hakata Rahvusfondi Nõukogu liikmeks
teatan, et kahjuks ei ela ma enam juba kauemat
aega Eslövis ja seepärast puuduvad mul võimalu-
sed tegutseda seal piirkonnas Teie esindajana.
Malmös on Teil aga esindajad juba olemas ja seega
pole minu täiendav osavõtt esindajana enam oluline
kuna siinsed esindajad on seni tegutsenud väga edukalt.
Esindajatena Eslövis soovitan hrasid: Robert Prostang
Östergat. 20 ja Alo Tael Södergat. 36. Palun pöörduge
nõusoleku saamiseks nende poole.
P. S. Rahvusfondi Nõukogu senise koosseisu kohta
olen mitmelt poolt kuulnud mõtteavaldusi selle kohta,
et miks ei ole Nõukogu liikmete hulgas mainitud.
ühtegi tegelikku põllumeest, kalurit ega käsitöölist,
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.93)

Lehekülg 87
Ameberg
4.9.1949
Käesolevaga teatan, et
alates 1 juulist tasun oma
raud-kaardi No 2035
liikmemaksu, Götebergi Eest.
rahvusfondi osakonda
Austavalt K. Klamberck
Bromma 9. IX 49.
Saadan Raudkaardi I ja
II lisakaardi täidetuna
ühes soowiga astuda ERF-i
liikmeks. Weerandaasta liik-
memaksu (VI, VII ja VIII-nda kuude
eest) tasusin täna, kandes
summa 3 kr. ERF-i, postgiro
arwele. Usaldusmehe all-
kiri puudub, mida palun
härra Tiiduselt wõtta,
Kui ta ERF-i ilmub.
Austusega.
H.Paff
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.81)

Lehekülg 78
Vastus saadetud
nr. 18. 23. IX. 46.
Eesti Rahvusfondi Juhatusele.
Åkers Styckebruk
21.9.1946
Julgen tähelepanu juhtida ühele korjan-
dustehnilisele puudusele, millise kõrvaldamisel loodan
Eesti Rahvusfondi summade hoopis hoogsamat laeku-
mist. - Puuduvad korjanduslehed!
Puhtinimlike nõrkuste hulka kuuluvad
"mehest mitte madalam olla", huvi kaastöötaja
panuse vastu ja võistlusmoment. Neid peab korjan-
duse läbiviimisel ärakasutama, ei aita ainult
ideoloogilisest sõnademängust. (Muide - E.R. üles-
kutse tekst oli liig pikk.) Korjanduse läbiviijal
peab teada olema kes on annetanud, kui palju isegi,
et täiendavat järelkogumist teostada. Kuid on veelgi
raskusi! Loidus, ükskõiksus, "ah vast edaspidi, mul
ju kaart on", sageli ajapuudus, mõnelgi keelelisi
raskusi ja maaoludes mõnigi kord agentuuri
kättesaadamatus. - Need kõik on ühenduses praegu
reklameeritava postg. süsteemiga.
Loomulikult on see üksikute puhul ainu-
õige tee, kuid eestlaskond on viimasel ajal koondu-
nud pea kõikjal rahvussaarekestena. Sarnasel
puhul on allakirjutaja arvates korjanduslehtede
kasutamine ainuõige.
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.215)

Lehekülg 181
Borasis, 23/10 50
v.a
Eesti Rahvusfond.
Informatsiooniks teatan,
et minu uus aadress on
nüüd: 4-de Villagatan 18
Boras. (Senine aadr. oli Huldreg.
5. BII)
Palun eelmainitud muudatus
Teie kartoteegis teha võimaliku
kirjavahetuse puhuks.
Austavalt
Viktor Sepp
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.93)

Lehekülg 7
Mälilla, 3.7.-49
Kas eesti-rootslane võib ERF liik-
meks saada? Oleksin tänulik, kui
ma Teilt selle pääl vastuse saaksin
Säälsamas palun mulle neli ERF
propagandamarke saata, mõle-
mist sordist kaks.
Lisan 60 öre kirjamarkides.
Lugupidamisega
Irene Sudman
Sanatoriet E.-pae.
Mälilla kyrkby
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.275)

Lehekülg 11
Skärblacka, 9.6.1948.
Eesti Rahvusfondi Büroo
Palun juuresoleva A seeria pileti
N 962 järele võit N 19 postiga väljasaata
minu nimele järgmisel aadressil.
V. Karuks. Box 94. Skärblacka.
saatekulud palun arvestada posti järelmaksuna
Lisa: pilet
Austusega
Karum
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.84)

Lehekülg 50
Ins. V. Sephans.
Gävle 3.
Gävle-Karskär
15. IV. 1947
42
Eesti Rahvusfondi juhatus
Stockholm
1. Vastusena teie ringkirjale E. R.-Fondi
nõukogu koosseisu täiendamise kohta
teatan et olen nõus astuma Eesti Rahvus-
Fondi nõukokku, kui see vajalikuks
peaks osutuma
Kuivõrd minust seal kasu on - on ise
küsimus, tegutsen meelsamini masinate
ja tehniliste konstruktsioonidega , selle
asemel et õiendada ja sekeldada inimestega
2. Teistest kandidaatidest Gävles ei tea
kahjuks kedagi otseselt esitada või
soovitada, kuna siin olukord aktiivse-
mate seltskonnategelaste suhtes on
üldiselt kaunis kehv ja kesine
Kogu eesti peret siin, ühes ümbrusega
võib hinnata praegu ca 90 ... 100 inimesele
(Gävle ühes Karskäri ja Hagaströmiga 70 ... 80 ;
Skutskär 1, Forsbacka 20 .... 30) ; juurde
arvates Sandvikeni ja Storviki ühes
ümbrusega ( ca 30 in) tuleb kokku 120 ... 130 in
Täpset arvu - ja suuremal osal ka täpset
aadressi ei tea.
excl. lapsed
Enamik E. Koloniist on liht tööstus
töölised, kellest paljud elavad omaette
vaikselt, ilma et neid üldse kuulda
või näha oleks. Kokku oleme saanud
aktustele ja teaatri õhtutele (kokku
Storvik.- Sandvikeniga) kõige enam 60 ... 80 in.
Eesti abi (n.n. "kohvi") korjandusel saime
kokku (ilma Sandvikenita) ainult 37
pakki - kuigi se osalt oli tingitud
kah korjanduse pooleli jäämisest ranso-
meerimise tõttu.
Koosseisult on ca 75 % mehed (neist ca 50 %
vallalind) ; 25 % naised (neist ca 5 % vallalised)
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.91)

Lehekülg 106
Bergsbrunna, 5,IV.1949.
V. A. herra Linkhorst!
Käesolevaga annan osa nõusoleku
nende 10 eesti rahvaviisi paljundamiseks
E. Rahvusfondi väljaandena. Ka Teie
päält ettepandud kaane tekst on
täiesti vastuvõetav ja sobiv, väljaarva-
kud sõna "professor", mida tavali-
selt sellistel puhkudel autori nime ees
ei tarvitata ja mis tuleks välja jätta.
Kuna see on E. Rahvus fondi üritus
siis ma loomulikult mingile rahalise-
le honorarile ei pretendeeri, vaid
lepiksin täiesti - ütleme 15 autori eksemp-
lariga. Palun juhtida noodijoonistaja
tähelepanu asjaolule, et ta korrektuu-
ri ise teeks, kuna nootide siiasaatmine
on tülikas ja aegavõtev.
Parimate tervitustega
teie
Johan Avik
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.93)

Lehekülg 44
Sthlm, 24.7.1949.
ERF büroole Sthlmis.
Juurelisatult tasun postmarkides
enda liikmemaksu k.a. mai, juuni
ja juuli kuu eest (kokku kr. 3.)
Vahur Linnuste
Raudkaart nr. 8176
Aadr. Gimmerstavägen 23r.b.,
Alvsjõ 2
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.91)

Lehekülg 72
11/2
Vastus
kaust
6/II 49.
saadetud
W. A. Eesti teataja toimetus!
Pööran Teie poole palvega. Kui on wõimalik
seda täita siis palun tehke seda.
Leitsin Pühade õnnesoowide hulgast
J. H. Dikkard nime. Ja lugesin ühest
lehest et kes soowiwad wõiwad teilt
nende aadressi saada.
Ma sooviks wäga Dikwardi aadressi.
Kulu aga mis sellega ühes käib pole mul
kudagi wõimalik tasuda, sest siit kirja-
mark pole teil seal maksev. Ja see
on wist siit keelatud kirja sisse panna.
Aga ma palun kui teil see adress on,
olemas ja Teile see wäga tülikas pole.
Nagu Teie nimest nääte olen ma üks
teie lehe lugeja. Siis kirjutage wõi
lööge masinaga see adress. ühe lehe
serwa peale, mis mulle saadate.
Eks ole? Jään lootma ja Teid ette-
tänades Maali Kliima.
Deer Park side W. L. A. Haniton Clyst. Excter.
England.
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.284)

Lehekülg 156
Uppsalas 4. juulil 1957.
Eesti Rahvusfondi juhatus, Stockholm.
ERF Uppsala osakonna juhatus olles tutvunud
hra J. Lattiku poolt antud intervjuuga ajaleht Medhogaren ile ja
ERF esimehe hra E. Laidi õiendusega sel puhul samale ajalehele
leiab, et ERF juhatus pidanuks vastava õienduse esitamisel toimi-
ma resoluutsemalt. Antud korral mõjub õiendus üldsõnalisena,
mis ei tõsta vajalikul määral esile ERF sisulist sõltumatust teistest
eestlaste organisatsioonidest. Õienduse koostamisel on nagu auustatud
ERF struktuurne omapära, mis avaldub tema osakondade täielikus ise-
seisvuses, kui ka selles, et ERF-i kui keskuse tegevus osutub võima-
likuks vaid tema osakondade tõttu ja mitte vastupidi – nagu see tava-
line. Neid osakondi seob ühiseks organisatsiooniks esijoones nende
ühine eesmärk ja ülesanne kuna vastavad vormilised sidemed omavad
rohkem tehnilist tähtsust. Oma sisetegevuses ja oma organite kujun-
damisel on osakonnad alati olnud iseseisvad. Nende liikmeskonda on
kuulunud ja kuulub ka praegu isikuid, kelle tõekspidamised erinevad
nii poliitliselt kui ka vabade eestlaste organiseerimise mooduse kü-
simuses. Pealegi on tagatud liikmeks astumise võimalus igale, kes
seda soovib. See organisatoorne omapära väärinuks allakriipsuta-
mist, kuna see on tagatiseks, et ERF ei muutu ka faktiliselt mitte
mõne teise keskuse filiaaliks. Seda enam, et ERF esinduskogu
liikmed valitakse osakondade liikmeskondade poolt.
On kahju et ERF juhatus pole pidanud vajalikuks rea-
geerida min. J. Lattiku teiskordses sõnavõtus esitatud lausa alatule
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.275)

Lehekülg 22
C. Laviste
Box 303
Skönsberg
Skönsberg 27.2. 48.
Eesti Rahvusfondile.
Käesolevaga kinnitan 15 rinnamärgi ja 20 loteriipileti
kättesaamist. Rinnamärkidele tehti ilusad rosettid ja
nendest laekus kr. 30: -. Loterii pileteid on müüdud kr. 20: -
eest. Tamsin Teie postgiroanele kr. 50.-
Ülejäänud loterii piletite eest tasun kr. 20.-15 märtsil.
Lirsan ühtlasi A. Schelleri Raud-Kaardi No 7788
talongid ja palun temalt raha posti tell sissekaseerida.
Praegu on Sundsvalli linna, Skönsbergi, Östrandi
ja ümbruskonna eetlastele kõigil Raud-kaardid -
100%. Kahel perekonnal küll praegu ei ole, sest üks
on kalur praegu tööta suure perega ja teine on
ema nelja väikese lapsega, kellel kõigil on ERF
Loterii piletid / laste isa kopsu haige, asub haiglas.
Selle hinga aga täidab see et ühes perekonnas on 4 R. Kaarti.
Parimate tervitustega.
C. Laviste
N. B. märkidest laekus esialgul kr. 19.- Üks inimene jäi ilma
märgita, sest meid oli koos 16 inimest. Müüsime ja ostsime
tagast oma märki kuni nendest tehingutest s.o. olematust
märgist laekus kr. 11: - Kokku sellega kr. 30.-
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.284)

Lehekülg 145
Uppsalas 7. 6.1956.
Eesti Rahvusfondi Juhatusele,
Stockholm.
ERF Uppsala osakonna juhatus kaaludes omal
koosolekul kirjastus EMP küsimuslehte Eesti kroonikas avalda-
misele kuuluvate andmete kohta pagulasorganisatsioonide osas, leidis
üksmeelselt, et vastav kirjutis ERF kohta peaks tulema ERF kes-
kusest. Selles kirjutises võiks siis leiduda ka vastavad andmed
ERF osakondade kohta. Kirjutaks iga osakond omaette, võiks
ühtlus kannatada ja ka muid mõeldavad ebasoovitavaid viperusi
esineda. Vajaduse korral saaks iga osakond anda keskusele
täiendavaid andmeid.
Võimalik, et seda on ERF keskus juba teinud või
et seda tehakse. Peaks keskuse seisukoht olema teine, palume
meid esimesel võimalusel sellest informeerida, et saaksime
vastava kirjutise saata siit.
Ühtlasi peab osakonna juhatus vajalikuks märkida, et
senini avaldatud andmeil tuleb kõnesolev Eesti kroonika 256 lk.
küljeline raamat ja on seega midagi muud, kui osakonna
liikmete poolt proponeeritav teadmete kogu (tasku formaadis).
Eesti kohta
Austavalt
ArturMägi
ERF Uppsala osak. esimees.
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.257)

Lehekülg 29
panna. Palun ka kõne teema teatada. Panen ka nii affinid välja
ja korraldesse ajalehtedes kuulutused in, kuna teil sääl palju
tööd. Kui teil aga ajalehtedega paremad suhtud, siis oleks hää
kui teeksite seda säält. Pääasi, et teated ilmuksid õigiaeg-
selt 21 april. Teatajas ja 24 Välis Eestis ja Stockholm Tidningenis.
Saadan siinjuures ära ka markide vastuvõtu kviitungi.
Tervitustega pleering.
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.82)

Lehekülg 138
110
Hoiatus!
Olge põgenikud, ei võimu haarajad!
Armastage üksteist ja olge nii kui 1943-1944 a.
läänemere lainettel!
Loot põgenes Sodomast ja ei vaadanut mitte Tagasi,
sest Tagasi vaatamine toob kahju hinge eest
põgenejalle ja kasu nendele kes on Jeesuse ja
Isamaa salanud, nemad ootavad!
Ja kas ei juhtu nii, et, vöimu haaramistega,
isakkese vastu eksijad, saavad võimaluse
oma vaimukaaslasi siia aidata; Mailmalle
dünamiidiks!? Kas ei Tule Aatom pomm
maailma hävitajaks ja Rahvusfond pagulastelle
Kattastrofiks. Kaasas olevattest lehtedes on näha, et yks
valetab väga palju! Austusega JohSirkkunen.
7. Laas, Julius
8. Lilleste, Evald
ERF usaldusmees, Boras
9. Lupp, Hans-Otto
ERF Esinduskogu liige, Boråsi Eesti Seltsi ERF sekts. juha-
10. Mellikov, August - Ehr. Riskdale kogu liige, Kää (Skeme osakonna esimees, Skene
11. Musting, Alfred
use liige, Boråsi Eesti Seltsi juhatuse liipe, Borås
- Boråsi Eesti Seltsi ERT sektsiooni juhatuse liige, Fristad-
Meie töö ja võitluse eesmärk on üks
ja jagamatu - iseseisev Eesti
Vabariik. Kõik isiklikud ja üksi-
kute ringkondade erihuvid peavad jääma
kõrvale selle ühise ja kõiki ühendava
eesmärgi taotlemisel.
NII EHITAME EDASI EESTI RAH-
VUSFONDI - MEIE VABADUS-
FONDI.
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.84)

Lehekülg 10
8
Västerås 7. IV 47 a
Lgp.
Eesti Rahvusfondi sekretariaat.
Oleksime väga tänulikud lähema
informatsiooni eest E. R. tegevusest.
Meil ei olnud kahjuks võimalik seda kor-
aldata Teie soovi kohaselt pühade ajal.
Kui Teile sobib, siis võiks see toimuda
tuleval laupäeval 12 apr. kell 19-22ni. Kui
see aeg aga ei sobi, siis palun määrake ise
aeg, kuid eelteade on igal juhul vajalik
Palun teatage telefonil: Västerås 35508,
pastor Koolmeister'ile
Suurima lugupidamisega JKaigas
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.81)

Lehekülg 59
"Eesti Rahvusfondi" Juhatusele
Saatsin 31. VIII Färjestadenist "Eesti Rahvusfondi"
167kr. saatja aadressiks märkisin "Eesti sõjapõgenik".
Saatsin M. Lüllmaaga kaasas.
M. Lüllmaale saatsite aadressi järgi
kviitungi, minule ei saadetud midagi, mispärast?
Minul suurimaks õnnetuseks perekond Eestis, seepärast
ei soovi nime all tegeleda kuni teatud selguseni
kodustest. Ootan kviitungi.
Suurima lugupidamisega Eesti põgenik.
Färjestaden Borg.

Lehekülg 82
Uus pakk saadetud
Västervikis 23. 9. 46.
Vastatud 5. X. 1946
Eesti Rahvusfondi Juhatusele!
Käesolevaga teatan, et Västervikis on
moodustatud aktsiooni teostamiseks toimkond
järgmises koosseisus: H-rad J. Tamm, kpt. M.
Loorents, O. Heinola ja B. Koppel.
Teie kirjas 17. 9. 46 teatasite, et olete meile
saatnud materjali, kuid me pole teda
kahjuks veel kätte saanud, milletõttu on
aktsiooni algus viibinud. Mälestustähtede
raamatute kohta teatan hiljem.
Viivituste ärahoidmiseks palun saadetised
adresseerida minu nimele s-o. Benno Koppel
Västervik apoteket.
Austusega
B. Koppel
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.93)

Lehekülg 162
Eesti Rahvusfond Rootsis
juhatusele.
Et rootslased meile väga palju rõõmu
on valmistanud. Siis teen mina omaltpoolt
Eesti Rahvusfondi liikmena ettepaneku
avaldada Rootsi ajalehes alljärgnev
õnnesoowi kuulutus:
Rõõmsaid Jõulupühi
ja head uutaastad rootslastele!
Meie ei ole väärt, et tulla teie ette õiguse
nimel. Aga meie tahame tänada teid
meile eestlastele osutatud abi ja toetuse
eest, mida teie Rootsi rahvas eesotsas
kuningliku Majesteediga meile olete
valmistanud ja tahame põgeneda
meie kõikide õnnistegia Jeesuse Kristuse poole
tänu ja palvega
Kui meie seda väärt ehk au oleme
ära teeninud, et nemad sinu sõnade
pärast meie peale on alastanud, meile
valmistatud raske teekonna pärast, siis
palume sind, et sina neile tasuks ei
mitte meie õiguse pärast, vaid sinu
sõnade pärast. Sest sinu sõna on tõde.
Eesti_Rahvusfond (ERA.4935.1.84)

Lehekülg 40
Jaatav
Broby,
13.IV 47.
34
Lugupeetud
Eesti Rahvusfondi Juhatus
Kuna siin teisi kaasmaalasi ei ole,
sellepärast ei saa ma oma arvamist
uute kandidaatide suhtes anda.
Kristianstadist oleks vahest mõne leid-
nud, kuid minul ei ole viimasel ajal
olnud võimalust sinna sõiduks.
Ise aga annan nõusoleku astumiseks
Eest Rahvusfondi Nõukokku.
Austavalt
A. Hermann
Minu aadress endine
Vildhemmet
Broby