Kiideva_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3013.1.1)

Lehekülg 3
Kidewa
Tähhendus
Koggokonna Wollimeeste prottokoll.
21sel
Sel ees nimmetud ku päwal ollid Wolli meeste
März
koggo koos piddasid nõu Laeno rahha wõlla ülle
1877
1. mis wallitsusse poolt 1868al aastal waldadele laenati
kolme aasta peale jlma jntressita; agga peale
kolme aasta piddi 1/4 kop. rubla pealt aastas
maksetama. Sedda rahha sai keige koggokonna
peale laenatud, et kui mönni ni waeseks jääb
ehk kogguni ärra surreb, peab koggokond selle
rahha ette wastama.
Se 400 Rbl
Nenda on sel 26al Aprilil 1868al a keige
on keik nüüd
Kidewa koggokonna peale Hapsalo kreisrentreist
ärra
(400) nelli sadda rubla laenanud. Siis sai
maksetud.
Wolli meeste koggule ülles antud, mis sest rahhast
Wimane
maksetud ja mis weel wõlga on.
maks 42 Rbl
Gwitungide pealt olli leida et: (358 Rbl)
sai sel 12 April
kolm saada wiis kümend kahheksa rubla on ärra
sisse makstud.
maksetud; Ja siis jääb weel wõlga (42 Rbl).
jntressedega
Nellikiimend kaks rubla.
ühte 46 R. 10 K.
1.) Gustaw von Knorringi Herra kääst olli
sest maksetud sumast sada (140 Rbl) Sadda nelli-
kümend rubla kehhelkonna kohto toimetamisse
läbbi sai wald se nimmetud rahha kätte, agga
jntressid jähhid maksmatta se on (5 Rbl 22 kop.)
wiis rubla kakskümend kaks koppik.
Sest et G. von Knorringi Herra surnud on, ei
olle wõimalik ennam sedda rahha saada.
Wollimehhed arwawad sedda heaks, et Laeka
rahhast wälja maksta se on: wie aasta jntres-
sid 1872 a 26al Aprilil jähhi G. v Knorringi
Herra jntressi wõlg wiis rubla kaks kümend kaks
koppik ja nüüd wie aasta jntressid teggewad:
72 kop. Se on siis ühte koko, mis Laeka rahhast
tulleb G. v Knorringi Herra eest wälja maksta
(5. Rbl 94 K.) wiis rubla ühheksa kümend nelli kop.
2.) Juhhan Suurkülla on 20al May k.p.
1868 al aastal wiis rubla laenanud ja nüüd
aiab sedda taggasi et ta polla mitte laenanud
Selle asja ülle on jubba 1874al aastal kehhelkona
kohtus mõistetud, et Juhhan Suurkülla peab
2
2
Kidewa
Tähhendus
Koggokonna Wollimeeste prottokoll.
omma wõlg maksma, sest et temma juttud ei olnud
mitte tõssised. Wollimehhed mõistwad, et Juhan-
Suurkülla wõlga ei wõi mitte koggokonna peale
panna, egga ka Laeka rahhast wälja maksta,
waid kui temma ikka ni kange on ja tühja wasto
waidleb, peab temma kramist sedda wäärt müma
mis temma wõllad ärra tassub.
Teiseks:
Saab arro tehtud pea rahha jäggamisse ülle
ja sai jälle ülles loetud, kes 16me kunni 60ne a
wahhel leida ollid.
Neid mehhi olli 216 meest kes 1877 a I poolt
pearahha peawad maksma. Siis sai selle
aasta essimenne pearahha pool ärra jäggatud
ja tulli igga hinge kohta - " - 1. Rbl 60 kop.
Ja koggokonna kohtomeeste 1876 a palk, mis wiljaga enne
makseti ja nüüd ka rahha peale sai arwatud sest et
keik hinged wilja maksmisega korda ei sa, ni kui
Kallakülla mehhed, ja mönned passi mehhed, siis
sai igga pearahha maksja kohta 10 koppik
pandud, nenda et igga üks 1877 a essimest poolt
peab 1 Rbl 70 ja wanna wõllast üks rubl maksma
se on ühte koko: (2 Rbl 70 kop.) Kaks rubla seitse kümend
koppik. Koos ollid wollimehhed:
1. Jaan Kanger
2. Karel Krewam
3, Gustaw Sary
4 Jürri Kattebby.
5 Mihkel Matsik.
6 Juhhan Kaddak.
7 Rein Kreisoe.
Tullematta jänud Jaan Karrileev.
Tallitaja olli ka sel päwal siin: Willem Otsberg.
Kirjotaja.
EJMartensoon