Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3400)

Lehekülg 65
- 8 -
kes laususid:
„Ka läbi tormi ja kõnemürina laulame meie
kiitust Loojale ja mälestust muistsele minevikule."
Vihma voolas kui pangega. Kell oli juba
4, pidu pidi aga juba kell 3 algama. Mängisime "Loo-
tuses", et osagi laulupidulisi "vaos" hoida. Viimaks
ometi, taevataadi häal tahtmisel, aeti pilved laiali
ja ilm läks selgeks. Kohe seati pidurong kokku ja
muusika saatel marssisime piduplatsile.
Suurte hurraa-hüüetega tervitati meid pidu-
platsil. Ja peagi olid kõik jälle pidutujus.
Alguses mängiti keisri-laulu. Siis aga
esinesid üksikud koorid. Esimesena mängis üks
Märjamaa koor Haydni "Maailma loomist". Siis laul-
sid Kanapää, Ambla j.t. voorid.
Vahepeal esinesid mitmed kõnemehed.
Toimkond oli bengaali-tulesid muretsenud ja
süütati nad nüüd lõpuks öö ilustuseks. Värvilise
kuma all avanes ilus vaade piduplatsile. Nõidus-
likus kumas lehvisid lipud, virvendasid rahva-
riided ja peegeldasid sajandeis värves üle avara
välja.
Anti pärgi nimekamatele tegelastele ja karjuti
huraa. Nii olime hilja õhtuni koos ja laulsime
veel omavahelgi kauneid, isamaa-laule.
Teisel hommikul vara olime vaksalis kaas-
pidulisi muusikaga saatmas. Aga ei olnud meid-
ki kauaks enam pidu-linnas - Tallinnas. Ja lah-
kudes jätsime siia tükikese südant ja verd. Vist
küll Kalevile kosutuseks, et tal kergem oleks
puhata...
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 92
56 57
K. A.
82
Saadud: 3 OKT. 1916
"Postimehe" tallitus
Palume Teid nii lahke
olla, ja oma auuwäärt
lehe weergudel meie
terwitustele ruumi lubada
Eesti Rahva Museum
Meie suuretüki wäelised
kuue kuulise sõjawäljal
olemise järel oleme praegu
kõik terwed
Ja terwitame
südamlikult kõiki kodu-
maalasi, sõpru, tuttawaid,
sugulasi ja kodumaa
neidusid ja palume
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.17)

Lehekülg 14
21. April 1914
20/IV 1914.
W. a. "Postimehe" toimetus!
Eest Rahva Museum
"Postimehe" toimetus soowis minu
ümbruskonnast teateid Saksa kolo-
nistide ja tööliste kohta saada
Teadustan, et minu kodukoha ümb-
ruses, ja nimelt Harju-Madise ja
Risti kihelkondades praegusel
ajal küll Saksa töölisi ega ko-
lonistisi mõisades ei ole.
Minu teated puuduwad järgmiste mõisade
kohta: Leetse, Pallaste, Põlküla
Ämmari, Wasalema, Kloostri, Hattu
Risti, Wihterpalu ja Nõwa. Mis
wäljaspool ülemalnimetatud mõisade
kohta puudub, siis selleks ei ole mul
mitte küllalt kindlat materiali
käepärast. Niipalju on aga selge,
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 36
- 4 -
korraga silmadega nähtav, et oli kaos ja nüüd on
kõik plastiline ja kõigel on kontuurid ja kin-
del kuju, ja et meie ise seda elavas fantaasia
töös loome. Sest mitte ainult kunstnik ei loo,
vaid meie loome ka, kui tema töösse süveneme,
mitte ainult luuletaja ei luuleta, meie luuletame
ka, kui tema luules elame; meie luuletame sage-
li, nagu Ibsen ütleb, isegi ilusamini luuleta-
jast, luuletame luulesse midagi juure jne.
Meie kordame seda loomise protsessi, mis kunstni-
ku fantaasias toiminud, meie elame üle sama
loomise õnne, mis luuletajagi.
See ongi see rõõm, mis meie kunstiliseks nau-
dinguks nimetame. See nauding on sugulane tolle-
le intellektuaalsele naudingule, tollele vaimlisele rõõ-
mule, mida tunneb ka teadlane, kui ta loogiliselt,
teadusliselt mõteldes asjade ja mõistete kaoses
vähehaaval korra loob. Teadlased räägivad õigu-
sega suurest esteetilisest rõõmust, suurent ilu
elamustest, mida nad läbi elavad, kui nende
töö hästi edeneb.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 245
Sõjawäljald 31. Märtsil 1917.a.
Eesti Rahva Museum
Wana Eesti ja Waba Eesti.
Armsad suguwennad ja õed weikseid
suureni ja nooresid wanani mull on
teile üks weikene palwe ette saata
ärke lükake minu wiimasd lootusd
entitesd eemale ülestõusmise pühad
on käes kõik lootus ärkab uues jõus
aljasd taemesd weikse putukatki Eesti
rahwas ka meie olime niiweiksed nii
alatumad nii odawat kui need puttukad
ja need kuwatised taimed kes küll nii
ulkana maapõuesd üles tärkawad
aga paljud saawad neisd alastamata
wiisil iga läbikaija räntaja jalajälje
kohal ärapurustatud pealegi kewade
kui matalamad kohad weel porised läheb
iga teekäija ikka kus kõrgem seal kui-
wem on muitugi mõista kõrkemad kohad
akawa ika waremald aljentama ja need
kuiwemad kohad saawad siis selleläbi
ka suutumas kõwaks tallatud
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3400)

Lehekülg 6
Elavama osavõtu, eriti vanemate inimeste seas
leiavad rahvaraamatukogu seltsid, milliseid on
Avinurmes üldse kolm: Maetmal, Pärnikul ja Sae-
kannul. Tähelepanuväärilisem neist on Maetmal
kus asutati karskusselts "Vapruse" järglasena. Enne
ilmasõda oli Vaprus" Avinurme elujõulikum selts.
Kuna aga sõda paremad juhid röövis, lõppes tema
tegevus. 1918. a. asutati temast rahvaraamatukogu
selts, mis kaua aega püsis tegevuselt oma isa
jälgedes. Nüüd aga valitseb juhtide põud ja selts
on kiratsema jäänud.
Jõukaim selts on tuletõrje, millel varan-
dust üle poolemiljoni ja liikmeid umbes 60. Tule-
tõrje-seltsil on ka ruumikas seltsimaja mida kasu-
tavad teisedki Avinurme seltsid. Pääle mainitu
omab maja veel Vadi laulu- ja mänguselts "Metsa-
kaja.
Hariduslikult on Avinurme hästi edenenud
vald. Kuus neljaklassilist algkooli ja üks kõrgem alg-
kool on selle eest hoolitsenud, et kirjaoskamatute
arv pea täiesti puudub. Haritlaste arv kasvab iga
aastaga järjekindlalt. Kuna varem vaid 1-2 pere-
meest valla kohta omi lapsi edasi koolitanud, on
nüüd Avinurmes juba oma 5-6 üliõpilastki. See
arv ei ole sugugi väike, kui mõtelda, milliste ras-
kustega oli Avinurmes koolitus seotud.
Hääd hariduslikku valgust paneb kohaline
kõrgem algkool oma energilise juhi all. Kõrge-
mat algkooli lõpetada peab iga vanem oma lapse
kohuseks. Koolitööle teeb takistusi ainult ruu-
mide kitsus. Juba ammugi oodatakse kesk-
kooli avamist Mustveesse. Onju savitee tõttu
koolitee Avinurmikul palju hõlpsam, kui käitus
Mustvees
Tartusse või Tallinnas.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3387)

Lehekülg 8
7
Kuid möldri ja rentniku tagajärjeta "kokkulepe" ei rahul-
da weel meie "mõisa" maaküsimust. Endine Wana Otepää-
karjamõis "Aiaste" on umbes 1825 aastal wallawakumaast
asutatud. Wanarahva mäletamise järele on 8 talu selleks wõe-
tud ja nimelt kaksik talud, Kolo, Kikka, Looga ja üksik talud
Juhani ja Näbro. Nende muinastalude pidajate järeltulijaid
on weel elamas ja nemad arwawad enestel oma esiwanemate
päranduse järele õigust olewat ja tahawad seda lähemas tule-
wikus walitsusele ette kanda, kuid arwatawasti on seda
dokumentide waral wõimata tõendada.-
Olgu küll, et meil suuri mõisaid ega ka suuri talusid
ei ole, on meie wallas siiski wõrdlemisi elanikkude arw õige
suur. Elanikke Wa Umbes 34-35 inimest elawad ruutwersta
peal, ja missugune arw pisut suurem on kui Lõuna Eesti
läbistikune rahwa arw linnad ja alewid ühes arwatud.
Rahwa arw tõusis selle läbi, et suuremad talud juba
aasta kümnete eest perekonna liikmete wahel tükel-
dati ja aastat wiis tagasi walla piiris ollew kroonu
mets 29. maata perekonnale ära jaotati 12-13 tiinu
suurusteks Kruntideks.
Iseseiswaid majapidamisi on walla piirkonnas 118, nii et
läbistiku igas majapidamises 6 hinge on. Sellega on ja jääb
Wastse Otepää põial poisiks Eesti wallade hulka ja naabrite
pilge "papside wald" on tabaw nimetus.
Muidu elame rahulikult, oleme praeguse Eesti walitusega
rahul, tõmbame Eesti iseseiswuse püüdele tubliste kaasa, kuid kah-
juks hindab kohalik maa konna walitus meid samase mõõduga
Kui suuri waldu, maapinna wiljakust ja rahwa arwu arwesse wõtma-
ta jättes. Selle tagajärg on, et maksud rekwisitsionid jne. meil
tihti üle jõu tikuwad minema. Kuid ka sellest loobume, niipea
kui riigipiirid kindlustatud ja üleüldine rahu jalale seatud. -
"Kes kannatab - see kaua elab!"
O. E.
Wastse Otepää 4.6.19
K. Eisenschmidt.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.25)

Lehekülg 18
konda asuma.
Põlisi kaas kodanikusi
neist sinna ei saawat:
kuna nad kangesti
palawat kardawd ja
suwel ainult öösel
töötawat!
Neli noort meest
läinud sügise laewa
pääle, teises ähwarda-
nud tagajärel minna.
Sellega oleks ka asu-
mise lõpu arwe tehtud
Olewat üleliigset majjas-
mokkad; süüa rõõsa
ja koore walmimates.
nahka. Muidu olewat
töö jõud hulga suurem
kui naabritel Eestlas-
tel näituseks niitwat
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3400)

Lehekülg 55
2
49
parvedena rändavad need tuhkjashallid, valgelapilised linnud mööda
puiestikke ja teevad säärast kisa, nagu sõidaks voor regesid krudiseval
lumel. Isegi lennul ei saa need linnud "vaiki" olla?
Igasugustes haohunnikutes, küüniurgastes ja puutüvede vahal elutseb
ristamisi kasvanud.
talvel käblik. See väike töntsaks, lühikese kinnisavaja punakaspruun
lind on tugeva ja kõlava häälega. Sagedi võime teda näha järskude kummer-
duste saatel tikitamas ja trillerdamas otse kui suurtsugune kanaarialind.
Samesugune elurõõmus ja kõlavahääleline talvelind on käblliku sugalane
vesipapp, kes sageli vee all käib pisikesi kalu püüdmas.
Kaunis sageli võib linnas näha talval talitsiitiitajat ja rohelist
vinti, kes salkadena rändavad valju kirinaga oksalt oksale ja katuselt
katusele. Samasugune linnamees on urvalind ja tuttlõoke ehk tali-
lõoke. Viimast nähtakse laialdaselt ka maal ja mere ääres lumehange-
del, mis ta vahetpidamata hüüb oma pikki "tsirr'e
Huvitavad talilinnud on rähnad (hall-, roheline-, must-, väike -, valgeselg,
kolmevarbaline rähn jne. jne), kes oma kopsimisega tihti pargi või metsatukka
kajama panevad. Isegi mitte-linnuarmastaja oma jalutuskäigul looduses
jääb sageli tahtmatult nende ülikärmete lindude hüplemist vaatama.
Lumerohkel talval lendavad sageli elamute lähedal igasugused
tihased, koputavad nokaga aknale ja lenduvad jälle jälle kiiresti mine-
ma oma pink-pink hüüdega.
Võikseimaks talilinnuks on põialpoiss, mille kaal ainult mõni
gramm. Varjata ostab ta inimeste eest hästi, kuigi ta häälitust kostab kõikjal
Meil on hulk linde, kes talvel pesitsevad siin, suvel aga
lendavad jälle ära. Nii tulipea ja kuldpea, musta lagipea ja
läikivpunase rinnaga leevike ja kauneim talilind - ohaka-
lind. Viimase punaksmust pea ja pruun rind äratavad kohe
tähelpanu ning kui ta veel ööbiklikult laulma kukub, siis
peame tunnistama, et kaunimat ehet taliloodusel pole kui seda on ohakalind.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 71
2.
Seal wõitleb wahwast wene wägi
Sa tungib peab waenlasel
Kas olgu ees tall tule meri
Ta siisgi tungib edasi
Kord öösi laagris tule ääres
Salk noori Eesti soldatid
Naad istwad waikselt ümber tule
Neil kurbdus täidab südameid
Neist eemal wäljas muru pinnal
Üks Eesti poeg on mõttedes
Ta waatab üles: taewa poole
ja mõtleb iseeneses
Et hommikul kui tõuseb päike
Meid wõitlusele wiiakse
Kus tuhanded siis jälle langwad
Wõib olla öhes minagi
Ei ole ühte ainust sõpra
Kes hauale seal saatjaks on
Waid Poola muld see oma hõlma
Seal wõtab kõiki langejaid
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 4
Wiltune on Teie seletus et Eestlased nüüd
eneste põliste waenlaste wastu wõitlewad
ja sellepärast tarwis werd ja warandust ohwer-
dada. – Ja olekski endine waenlane olnud?
Ega meie nüüd, ligi 2000 aastat pärast Kristuse
sündimist, ei haka were taga kuulaja osa eten-
dama: Meie ei ole siis tuhande ehk kahe-
endid
tuhande aasta jooksul põrmugi parandanud.
Sakslane algas sõda, tungib piale, tale tarwis
wastu panna: - Algamise sisu tunneme
kaunis selgesti, nii hästi sääduse tundjad kui
ka suur jagu põllumehi ilma, et me Sasonowi
diplomaatia tarkust läbi uuriksime. Aga,
kas teate härra Tõnisson! ükskord tuleb
aeg ja, võib olla ehk on juba ligidal, kus
need ilma südame tunnistuseta mehed: nagu
Goremõkin, Suhomlinow, Sasonow ja nende
peremees Kõigewägewama kohtu ette kutsu-
takse ja sial küsitakse: "Teie äraneetud! Kas
oli niisugust hirmsad werewalamist Weneriigi
rahwastele tarwis? Näidake kus se kasu on?
Ja nemad ei wõi sõnagi lausuda.
Paber lõpeb jälle otsa aga mull oleks weel
wäga palju kirjutada olnud: sest ma tean et
Teil heast tahtmisest iialgi puudus ei ole olnud:
aga wõib olla, ehk waatate ka weel mõne asja
piale ennemuistse prilli läbi. Ma usun
weelgi et Teie "kingituste woori pial" mõnda
asja näha saite mis endist sõjawaimustust
waigistab.
Teie tundmata kaastööline
minewikust kes pikisilmi muutust
ja paremaid aegasid ootab.
Nime awaldan siis kui uus wabadus tuleb.

Lehekülg 42
läpme meie järe. P. linna poole,
see maa on küll halb käia,
meie tulime wene piirist wiie
päewaga Lwowi see on uumbes
160 wersta, nüid oleme siin paar
päewa paigal ja siis lähme siit jälle
minema, see tee on ütlemada rasge
käia, minul on jalat praegu
kõik katgi, saab näha kudas
edasbidi lähep, kohe kui linna
saine sain kuulda et lähedal
on langenuide sõjameeste matus
jalat oli küll wäsinud ja katgi,
aga tahtsin waatama minna, ja
läksin ka sellest hoolimada, siin
on palju maetu igas hauas on
seidsekümmend wiis surnud, ja
waatasin nimesi mes seal oli
kirjutatud, nende hulgas leidsin
mitmed eestlaste nimesi, läksin
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.25)

Lehekülg 10
mitte arusaanud?" Meil oli jutu algus tõlgitult
kodus. Wõõrdlesime ja wõõrdlesime: muud ei leidnud
küll teisiti, kui ainult Wöhrmanni nimi
töö eesotsas...... Noh, see on ikka wist mõni tudingas?
Minu Liht koolmeistri naene ja - tuding - sääl on
juba waks wahet ja rahwa sõna ütleb ju ka: "Suuremal
hundile suurem pool sood!" niisugust suurt tööd
es tohi "wäikesed inimesed" teha.
Meel tahab nagu nukraks minna. Aga mis sa teed.
Materjal. Kooliolud
Siis imestan ma weel et mõned minu kirjast
"Kodumaa tundmine külakoolis" jagu ei ole saanud
Kui ma "kirjatähe" täitmisest kõnelesin, siis ei kõnelenud
ma mitte, et nad paljalt kirjatähe järele Wene keelt
õpetawad ja üle selle ei tee: rohkem ei õpeta! Mina
kõnelesin et nad Eesti keelt oma kodumaa tundma
õpetamiseks mitte sõrmegi ei liiguta, waid nimed ai-
nult Wene keeli pähe tuubiwad, kuna ometi keegi kätt
nende suu pääle ei pane, et nad Eesti keeles ümber ütleks
siwad, mis laps ei tea. Seda ei tule ükski inspektor
keelama, ega ole klassis ka kedagi - salakuulajat. Mina
ütlen ikka: Юрьев - on wene keeles - Eesti keelas aga
Tartu. Waene kooliõpetaja! Kas see on sulle ütlemata raske?
See on nõuudmine, mida täita ei saa! Sul on isegi koos-
mad: järeletöö õhtul ja 50 kirjutuse raamatut parandada
sellepärast hull see, kes weel nõuab et Wene keelest peab
arjubatse Eesti keelde ümberütlema. Tuupige ainult W. keelt!
Ma tunnen koolisi kus 15-20 last on, ühtegi kirja-
likku tööd ei tehta, sest et lapsed wäikesed on - nii siis eftis paran-
data ei ole, - aga Eesti keeli tunni asemel on Wene keele praktikalik harjutus
ehk rehkendus...

Lehekülg 42
Auustatud Herra M Raud! Eesti Rahva Museum
Saadan Teile oma kirjatöö teisendatud kujus. Wististe saate Teie seekord Seda
tarwitada wõima. Minu arwates on kuju sisuliselt kui ka wormileselt
kaunis arusaadaw. Kui teie minu paigaga rahul ei ole, siis jätan
Teile wõimaluse seda maha tõmmata töö jälle nimeta. Edaspidi
kirjutan teile midagi muud: tähtsamat, enam wiilitut huwitavamat
kui see mis ma teile siia ajani saata olen suutnud. Minul on mõtteks
lentajärjal põhjusmõtteid teie lehes kaitsma hakata muidugi saan me teile
nende põhjus mõtete üle ennem aru pärima.
Auustusega Menwäeldsepp
P.S. Töö on kaunis aveda kirjaga kirjutatud, nii et ega tahes ta kolme
lehe külje pääle ära mahub. Pääle selle lähendan, et sellel tööl ei ole
mitte sugugi otstarbeks kõlawaid sõnu heli tuule, waid just tõsise asjaga
ette astuda ja seda tõsist asja olen ma wõimalikult silmas pidada
katsunud. Loodan, et Teie seekord minule wastu häste ja wõimalikult
selle samas nbr. minu kirjatöö awaldate. Muidugi wõite ju
minu kirja tööd hiljem ka tarwitada. See kippub ju Teist ära
Seesama
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 131
elage õnnes kenad Linda
tütrekesed olge julged kalew
kanged pojakesed
elage õnnes õitsewas
Kodu kollet kangelaste käed
teil kaitsemas.
Ähwardanud maru tuuled
Murd saara tamme puud
Siiski hüütku meie huuled
Eesti ma, sull anna suud
järgmised Eestlased
L. Sepp. Tallinnast
J. Meister
meie adres.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 47
14
26
3
Eesti Rahva Museum
Jaama hoonesse, mille aknad puruks
pekstud ja ametnikud-elanikud
läinud, seatakse latsareti sisse, mis
Permi talupoegade poolt - nende abil
seatud. Sinna tulewad wõitlejad
kes haawasi saanud. Muud pole näha,
kui sõjamehi, sõjamehi ja halasta-
jaid õdesi ja sanitarisi, Punase Risti
märkidega. Neil on tööd ja nad on
ka kõik väledad. Eemal, umbes 10 w.
kauguses kerkiwad paljud suitsu-
sambad ülesse – need on poolakate
kodud, mis põlema pandud. Häwitus
on suur ja kurb tundus tekkib rin-
nus, seda häwitust nähes. Ilus ke-
vade on juba Poolamaale jõudnud.
Lund ei ole enam sugugi, päike pais-
tab ja lõokesed lõõrivad. Orgude woola-
wad weed ja maa hakkab tahenema, wilja-
ukasetel Poolamaa päewadel näed
ainult kaitsekraawisid, samati
ka langenud sõjemeeste puhkepaikasi

Lehekülg 183
lugeda saame, Awaldame
Kõige sööjemad südame
tänu selle wäiwa ja
lahguse eest
Tahame nii kaua
tänulikud olla, seeniks
ajaks kunas meie neid
numbrid enamb. lugeda
wõimalik ei ole.
Soowime lehele head
ärilist ja suurepäralist
läbi käimist, een tulewa
Uuel aastal ja suure
läbi käimisega, ka meid
käppu täid Eestlasi
siia sellesse, siberi kütti
polku meeles peaks
Kui Jumal elu päiwi
jagab, et wõime ajalikult
elada, Tahame ikka
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 221
jutatud, Berliinis redakteeritud
Kahjuks ei wõi ma terwet num-
mert mitte Teie poole saata sest
õhureis on lehele wiga teinud, nen-
da et ta pea kaltsus on. Wõin
ainult teatada, et ta wihast ing-
laste wastu ülekeeb ja igate-
pidi inglisepolitikat mustata
püiab meie sõjawangide sil-
mis, kelle jõuks teda nähtawast
wäljaantakse. Omaks üllatu-
seks leidsin lehes peatükki, kus
koguni "Postimeest" meelde tu-
letakse, nagu oleks wiimane
inglise surwe wastu Wene-
maal kõnelenud. Juttu teh-
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.25)

Lehekülg 44
arvustuse väljakannatavad, võiksiwad
nad "Postimehes" ehk "Elu ja isunur-
gas ilmuda. Nüüd ja "kus magus
kõla" on kõige nooremad töödest
umbes 1 1/2 aastat tagasi sepitsetud
nendest nagu paistab lapsik vaim
vastu, ma usun, aga et neil mõte
on hää, võib tõsi olla ja kui see neid
läbi viib, siis võivad need "Lastelehes
aset leiduda. Kõigile oleks siis esi-
teletud. "Tahtmine on sonimine"
ütleb Gorki. Enam ma ei taha!
Olen 16 aastane, amet : edasi-
õppija. Adress: Veski uul No 34. Siin
kirjavastutus tähtede A. Tr.
all "Nooresoo lehesse" parem kui "Pos-
timehesse, kus teda ennem ma leida
võiksin, sest, et ma juuni kuu
keskpaigas maale sõidan. Seniks
jälle nägemisini!
Auustusega
Arthurtsime
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3387)

Lehekülg 5
4.
Sarnaste kirjawahetuste segaduste ja sekelduste
ära hoidmiseks on tarwis järjekindel olla ja
mõlemaid waldu ainult Wana Otepää ja Wastse
Otepää nimetada. Wiimast walda ei tohiks ka
mitte Uue Otepää nimetada. Keeletundjad, kes
Eestimaa geograafiat põhjalikult ei tunne, hak-
kawad teda siis Põhja-Eestist otsima. Meil ei
ole mitte õigust kohalikus murdes murrakus
sünnitatud kohanime Keskestimaa keelde ümber-
tõlkima hakata. Sünniks see, siis tekkiks
Paabeli segadus. Nimetaksime näituseks, Wastse-
liina "Uuelinnaks" ei teaks keegi seda Setumaa
serwalt otsida.- Mäletan weel wäga selgeste oma
Kihelkonna kooli ajast, missugusesse segaduste
Kohanimede omawoliline tõlkimine õpetajaid
ja õppijaid wiia wõib. Georgraafia raamatu kir-
jutaja, kes nähtawaste kodumaa kohanimesid Eesti
keeles ei tunnud, oli päätüki "Kukkelinna kiltmaa-
le" pühendanud. Meie õpisime ta masinlikult pähe
ja kooliõpetaja oli sellega rahul. Tuli Kooli katsu-
mine. Küsiti: Kus maakonnas asub "Kukkelinna kilt-
maa"? Meie ei teadnud - waikisime. Katsuja waatas
Kooliõpetaja otsa. See arwas selle Äksis Tartu-
maal olewat. Ka kooli katsuja ise ei teadnud,
seda. Wiimaks jõuti wälja arwata, et tähendatud
koht Wõrumaal Rõuge kihelkonnas on, mida
rahwas Haanja nimetab. Raamatu tõlkija oli
Hahnhof'i Eesti keeles "Kukkelinnaks" nimetanud,
mille nimega keegi seda kohta Eesti keeles ei
nimeta.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.17)

Lehekülg 59
21. Aug. 1914.
34
35
46
Soldaus
10. aug.14
Eesti Rahva Museum
Et esimest kirja
(poognat) kibeda trewo-
ga pärast ära saata
ei saanud, leiate ühe
ümbriku seest kaks kahel
ajal kirjutatud poog-
nat, see teine:
Öösel alg vastu
10-ndat algas meil Sol-
dau kallale tungimine
(ataka); Soldau on Tartu
suurune, ilus, kaunis
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 135
85
3 MRZ.1917
Wäga Kõrgesti
Auustatud lehe Postimehe
toimetus!
Palun nii väga lahked olla ja
neidele minu terwituse ridadele omas
lehes wäha ruumi lubada ja neid
ära trükkida lasta -
küdade
Sõjamehena
Kauua ju siin Pihkwa kuberman-
gus haigemajas lamades Terwitan
kõiki tutawaid, ja palun kirjutage
saadge aja lehti aeg on wäga igaw
Aksel Jüris Tartu maalt. Ahjalt

Lehekülg 169
87 /116
Eesti Rahva Museum
106
Anton H. Ladwas, Paide kreisist,
Koeru kih., teise järgu maakaits.
Anton J. Ojasson, Pärnu kreis,
Konga val., Teise j. maakaitsev.
Hants P. Hunt, Pärnu kreis.,
Allis te kih., esimise j. maak.
August A. Klein, Tartust,
ajateenija.
Teel Jaata 917
P. S. Lõpuks palun ma Teid,
kui Teil vast mõni number
Teie auuväärt ajalehest
juhtub üle jääma, neid meile
siia sõjaväljale allpool
järgneva adressi peale saata,
sest lugemise materjali ei ole
neil siin pea mingisugust.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 12
- 4 -
Ehk ka läbi võtmeaugu,
Või ka korstnast vastu savu.
Andi.
Rind on õrn sul, ole vaikne.
Must ema (võtab tüki aja pärast isa käe).
Isa.
Kes mu kätt nii külmalt surub?
Andi.
Isake, su külmi käsi
Hingamisega ma soendan.
(Kummardab ja puhub isa kätele)
Must ema (paneb tüki aja pärast käe isa rinnale).
Isa.
Näe, nüüd rõhub, võtab hinge!
Andi.
Isa, säh mu hingamine!
See on noor ja tugev küllalt.
(Kummardab isa suu manu.)
Must ema ( istub isa sängi veerele; siis surub isa
põlvedele, siis rinnale.)
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 146
81
113
Moskwas, -
haigemajas
dud: 26 OKT.1916
12.X.1916.
Eesti Rahva Museum
A. "Postimehe" toimetus!
Palun all järgnewatele ridadele oma
austatud lehes lahkesti ruumi luba-
da. Lootuses olles, et Teie aimate, kui
palju see hingelist kannatust nõuab
Kui sõjamees, kes oma isamaa?
eest on sõja jumala ohwri altarile
wiinud oma on terwise, oma elu, nüüd
selle eest tasuks kaugel kodust -
kaugel omakstest, wõeraste hulgas
haigena lamema peab.
"Sõprad, tutawad Teid ter-
witades palun wabal tunnil
ka mõned read kodu elust
minule pühitseta. Adres:
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 156
Kus ma oma jõust pidin
lahkuma mille puhul ka mull
enam wõimalik ei olnud teadust
saada Mikspärast nad ei ilmunud
mitte?
Palun mulle selgust anda, kui
on wõimalik, tihti laheb ajalehti
kaduma siis palun seda waewaks
wõtta ja kirjateel teha.
Auustusega
AHelur
Aekta ei uk
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 7
2111-2-19
säädis eesti oma aparadi kaunis minu ligi
lauua piale, mõtlesin kui tall kannge
aparaat on, siis tõmmbab ta minu ka
siit nurgast oma aparaadi ja siis on ta
pildi kurru ikka mokkas, ma ei tahdnud
ka tema tööd rikuda, ja tahdsin weel head teha,
tõmbasin ennast tekise, ainult silmad jätsis
lähdi, juba wenitadi aparadi korts, ja sellega
ja puudu podnimat, juba luges, ras, twa, kuni,
seitsmeni, ma lisasin eesti keeli weel, kahesa
üheksa kümme, ligi, mõtlesin et nüid ikka
pildid paremad ja walligemad saawad, pitsitadi korts
kokku ja läks, 3 ehg 4 päewa pärast illmus eesti
oma pildi patsakuga, ja akkas nägu pidi jagema
palju pildi saajaid kogus ümber jagaja, juba kuulsin
tsorrnõi ja tsorrnõi wist ei leidnud iga üks oma
nägu ülese, trehwasin ka ühde pilti nägema.
sial paistsid küll näod nagu korsnast wällja
pugenud olewad, siis nägin et need 3 eesti
keeli numert olid kes õele selle patsaku pilta
ära rikkus,
- ta katsus oleti minud murda
aga siisgi oli ta selleks nõrk, mull oli juba aaw
kinni kaswanud, aga irmus närwi walu ei annud järele
kuulsin et eesti tohdril rääkinud, et wigurid woodis
teen ja terwe olen, aga siisgi otsiti mull wiga üles
ja saadeti kaukasia mägede wahele terwist parantama
21 Detsem jõuudsin Pjätikorski waksali, kus ma terwist
parantama jäiin, küll oli uudis neid korrgid mäe arrju
waadata, ilus Peshtow waatab alati aknast sise, Mashoki
külle all käisin 2 kuud ja 7 päewa. Terwist kosutaman
nüüd jäta jälle Pjätikorski ja ilusad mäe arjad Jumalaga
ja sõidan, kahe kepiga kodumaale. Weel tuhand tänu
Teie auustadud Postimehe talitajal
Pärnu kreisist Säärja walas uue koiie talus J. J. Poeg
Fridolin

Lehekülg 142
Viljanti kreisisd
Vastemõisa walasd
Jüri Laur
Karla Reika kavastu valasd
Tawed Tuike Kaseba
Levi valasd Jukan Oinas
Elvasd Aukusd Kangur
Roelasd Kotleb Eiman
Hentrik Kool
Karla Kask lohusosd
Uku Utt Ranosd
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3400)

Lehekülg 75
68
- 2 -
Nooo, eei, see eei oolnud aasbest."
Samas keskkoolis oli ajaloo õpetaja, äär-
miselt vali pedagoog. Kord sula ilmaga panid
poisid suure lumetüki lakke ja nimelt sinna
kohta, kus istus harilikult õpetaja. Vaevalt sai
õpetaja kohale istuda, kui laest tilk talle otse
keset pealage langes, õpetaja vaatas ringi, püh-
kis tilga ära ja ei teinud rohkem väljagi. Siis
kukkuks uus tilk ja jälle pühkis õpetaja oma
palja pealae taskurätikuga kuivaks. Kolmandal kor-
ral aga kargas ta püsti ja käratas:
"Non kat, kes näbemata mind pillub lu-
mega?
Peab tähendama, et sellel õpetajal isesugu-
ne kõneviis oli, nimelt iga lause ette non kat
ehk non niiviisi panna.
Kui nüüd õpilased kõik vaikselt edasi
istusid, pööras õpetaja ühe vallatuma poole
ja pidades nähtavasti teda süüdlaseks käskis ta
asja direktorile ette kanda. Vaevalt oli õpila-
ne klassist lahkunud, kui jälle tilk õpetajale
pähe langes. Nüüd alles märkas õpetaja, kuis asi
oli. Muidugi pidi terve klass selle eest kinni istuma.
Keegi noorema klassi õpilane oli laadalt
vile ostnud, mis keele ja huulte vahele nii võis ära
peita, et midagi märgata ei olnud. Selle vilega
ilmus ta kord tundi ja laskis "pehmema" õpetaja
tunnis muidugi kontserdi lahti.
Õpetaja kuulas eriti valkselt, kui aga kont-
sert jätkus, kutsus ta direktori klassi. Direktor
päris poistelt, et kes on vilistaja. Poisid vastasid
et midagi ei ole kuulnud. Õpetaja aga jääb oma
jäi
sõnale juure kindlaks, sest keegi vilistanud kogu
aeg. Direktor on nõuta. Kumba nüüd uskuda
kas poisse, kes ütlevad, et pole midagi kuulnud,
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 134
Auustatud Postimehe
talitus, Palume Teid
omas austatud lehte
järgmiste sõjameste
nimetele ruumi lubada
Petrogradist lahkudes
ja tumedale tulevikule
Kaukarija sure rinde
variu minnes jättame
oma armsaid wanemad
surgulasi ja tutawaid
ja kõige rohkem
koduma neidusi kunni
rõõmsa jällenägemiseni
Tervitades: V. Gäälik.
Tarmast August Kaar.
Tartust. J. Tamvalt
Talliman, Eduard
Lisman Tallinast.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 37
- 5 -
Ent kunstis on veel midagi muud. Kunstilise
ja luulelise mõtlemise ja uurimise viis, selle
teed ja abinõud on teistsugused, kui teaduslise
uurimise abinõud. Mitte pää, mitte aju, mitte
külm mõistus ei tööta siin (kuigi mõistuse abita
pole ka luulelist mõtlemist), vaid eestkätt ja
hingeline
päämiselt eriline xxx võimine: kunstiline fan-
taasia. Kunstilise fantaasia töö, luuleline mõt-
lemine ei ole mõtlemine arvude ja abstraktsete
mõistete abil, vaid mõtlemine elavate konkreet-
abil
sete kujudega, maalide, hingeliste elamuste, mis
rütmis, väljenduvad, joontes, viisides, elavalt kujuta-
tud inimese näos avaldub.
Kunst tahab väljendada mitte ainult seda,
mis inimene mõtleb ja teab, vaid ka seda, kudas
II I
ta tunneb ja elab läbi seesmiselt elu nähtusi.
Ma võin näit. teisest inimesest palju teada
ja teades temast rääkida, ja mõnikord ühest-teisest
rääkida õieti, kuid siiski võib nii olla, et ma
tõeliselt sellest inimesest vähe aru saan, et tema
elav hing on mulle võõras, et ma temma hinge
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 80
Kasaanis 12/II 17a.
Saadud 23 Feb. 1917
vastanud.
K. A.
Postimehe toimendus!
Eesti Rahva Museum
Palume Teid nõnda lahke
olla ja lehes meie adressi ära
trükida, Eestlased kes meie kodumaast
wägu kaugel oleme "Terwitame
kodumaa neidusid ja palume neil
kirjutada"
Aleksander Heibst. Aleksander Krabi.
Juhannes Urm. Otto Stümper.
Leo Richard Koort. Richard Kurs.
August Laul. Richard Leterman.
August Eerik. Aleksander Retpub.
August Juust. Albert Lipsberg.
(Kõik) Tartu kreisist.
adress:
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 111
68 58
85
Saadud:
Sõjawäljald
3 OKT.191
30 Sep. 1916
K. A. "Postemehe"
tooimetus Palume
nende ritatel oma
lehe wergus ruumi
lubada. Eesti Rahva Museum
Terwitame sõja wäljald
kõigi sugulasi sõbru.
Tuttawaid tummada ja
iseäranis Eesti neiusi
Ja palume meile ajawiteks
ja meelelahutuseks mõne
kirjagese kirjuda.
J. Jakobson A. Pulst.
I. Suurkask A. Luri
O. Laurson, adres Br. Desukmb.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 2
Eesti - Läti viisumi kaotamine ja Alolinna eestlased.
Kui meie peame tänapäev konstateerima kur-
ba fakti, et mõned Lätis asuvad Eesti asundused,
nagu Ilseni ja eriti Ludsi, on juba peaaegu
lätistunud või lätistumas, siis peab ka konsta-
teerima, et seda on võimaldanud ja isegi eden-
danud see asjaolu, et nad on isoleeritud Eestist
ja ei olnud ega pole loodud ühinemise võima-
lusi (rahvuslised koolid, seltsid). Siin ei maksa
rääkida Ludsi eestlastest, kes elavad kaugel
letgallaste seas Venemaa piiril ja paljud ei
teagi enam, et nende esivanemad on eestlased
olnud. Samuti Ilseni eestlased. Ka sääl on lä-
tistumine maad võtnud õieti sellepärast, et nad
on lahutatud suurest Eestist, et neid piiravad
lätlased ja puudub kokkupuutumine isegi Alo-
linna eestlastega. Et küll Alolinnas on eestlas-
tel oma 6 kl. algkool, Hariduse selts ja kogudus,
on Ilseni eestlastel kauguse tõttu raske oma

Lehekülg 10
- 2 -
Lipst.
Aknad luukidega kinni;
Mis sa mõtiskled ja sonid? (Biernile.)
Ah, kus kangekaelne vana!
Biern.
Tõesti ära tüütab viimaks;
Kui ju rutemini kärvaks!
Isa (üürikese aja pärast).
Niiskus matab kinni hinge.
Noorem poeg, kas ahju küttub?
Andi.
Puud põlevad leegitsedes,
Ainult keha õrn sul külmab.
Pääle sulle katan kuue, -
Noorel soe on minul niigi.
(Ajab kasukakese seljast ja katab sellega isa.)
Isa.
Ah, ma tunnen, ma ju tunnen,-
Kas ei ole mulle tulnud
Juba lahkumise päev?
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 4
12 2
19
Palun kui lehel 29. Feebrul.
Eesti Rahva Muuseum
1916 a
selleks ruumi leitaks.
ja eesti õedel sellega
oma keele sollgamist
Saadud: 4.MRZ.1916
mitte äbenta
Wastatud:
see õde oli
Tänan Teid südamest
Eliisabeth
Teie kõrrgest auustust Postimehe
Bohmon
talitajad. et minu palwet kuulta
wõtside. ja Postimehe päewa lehega
minu igawusele Kaukasia mägede
wahele abise tõtaside
kui õnnelid olin ma. Teie
lehe üle, selleks ei mõista ma
oma rõemu kirjutada
igo Postimehel tõtasin ma
auu andes wasta kui ma juba
suure Tähtedega trükitut Postimees
õe käes nägin. Ka seina
kalendri leiidsin Postimehe põuuest
mõne päewa pärast leidsin
jällegi terrwe Tähe roomatu
Postimehe põuuest
Oh Jumal kui õnnelik olin
ma Teie anni ja kingituste
ees. seda kikega auudi ei jõuua
minu jõuud surmani Teil kõrgest
auustatud Postimehe talitajal
ära tasuda, andgu Jumal
kõik saja wõrra Teie auulikul
igawusel appi tõtamiseks ära kulus
seda tagasi, mis Teil minu
2 Jaanuaril 1915 a Kui kodu maalt lahgusin
ja Kroonu sinelise tükisin
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.17)

Lehekülg 81
wali lahing waenlane tuli
ööse peale meie eel wahid
oliwad magama jäenud
IIse Bataljoni lõhkusiwad
ära 7d ja 8d roodu wõtsid
temelt wangi, kes- külas
küünides magasid, ja siis
asusiwad meie kraawidesse
olid ka juba üle jõe tulnud,
meil oli aga käsk iga hinna
neid.
eest jõe taha tagasi ajada.
Siis hakasime peale minema
laske kraawid olid mäe
peal, jooksime tormi peale
mina mõtlesin et enam
ükski meist järele ei jäe,
Mäe otsa oli hirmus raske
joosta, jõud oli otsas, oleks
Juhkulitsust
wõinud malgaga maha
tagudes, neljas osa mehi
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 75
- 4 -
laval asusid. Suure koori hääl ettekandel võib olla
ka kõige lihtsama rahvalaulu mõju ääretu suur, kuna
keerulise kunstlaulu ebajulge ettekanne ilma igasuguse
mõjuta jääb. Selle poolest paistab näit. tänavune
Tartumaa laulupeo eeskava õnnestunum.
Eeskava sisaldas vanemate meistrite töid. Noortest
oli pääsenud eeskavasse ainult Valdemar Osolin oma
"Sõnajala õiega." Ent see sai tõsise triumfi osaliseks
ja noor andekas autor ilmus kusagilt tagumistest
ridadest estraadile, et tänada tunnustamise
eest.
Laulupeo üldkoori kontsertide vaheaegadel oli
korraldatud ka rida väiksemaid kontserte üksikute
isikute ja kooride poolt. Nii oli Amanda Rebase
lauluhommik, A. Kalnini kirikukontsert, Meln-
gaili ja Reiteri kooride kontserdid jne.
Ka oli korraldatud seks ajaks kunstinäitus
ja kirjanikkude päev, et võimaldada maalt sisse-
sõitmise tutvuneda läti kunsti ja kirjandusega.
Kunstinäituse olid korraldanud ainult "Rippumata
kunstnikkude Ühing" ja kunstnikkude selts "Rohe-
line vares." Teised olid miskipärast keeldunud.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 32
Eesti Rahva Museum
19 23
Teiega pea kokku juhtuda pea
palawa wõitluse järele kui waen-
lane on wõitetud, jarele kui kallis
rahu jälle maailma walitseb!
Kallid pühad Jõulud saatsime
kaunis kenasti mööta anti meile
ka igale ühele kroonu poolt mitu
naela saia varwa pool naela ja worsti
ja muitugi ka suppi katlete rohkem
ika seda wana meelepäraliremad
sisse wisati, nõnda et ka sõjamees
külmal sõja wäljal rohkem Jõulusid
tundis ja weel peale selle olid
jõulu kingitused kotumaald meile
pool naela paremad tubakad kuus
pakki paberossisid ja weel iseäralises
weikses kottikeres oli kirjatäispaberid
prääminguid niiti ja nõel ja mõnda
tarwilikku ja ka mõnedes kirja kuwääri
des
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 94
9 56
23 Feb.1916
15
5 weebr 1916 a.
Austud Herra Tõnison.
Suurest Tänulikud meie
oleme teie lahkuse eest.
meie wäike Seltsi eesti.
wennaste üle.
meie saime juba Jaanuari
kuu lehe numrid kätte
mis üle teid Südamlikuld
täname ja ootame
et teie ikka edasi
weel Saadati numrid.
meid on siin tegewuses
Tartu poisi 6 inemest
Eesti Rahva Museum
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 79
Ei saa
farsitada.
Seitse roosi.
Pavils Rozits.
See oli kusagil Tagakaukaasia linnakese aias täh-
teküllasel maiõhtul. Istusin paviljonis, mille all kohises
kiir mägijõgi ning õhtusööki lõpetades tühjendasin peek-
rit Gruusia veiniga.
Aedades oli esimene viin juba õitsenud ning saabu-
nud paisumise ajajärk. Oli veetlev peale rammestava
päeva soojust juua ühes veiniga ka värskendavat õhtu
kergust. Mu pilk oli kiindunud alleele, kus laskus pimedus
pehmete vaibadena, mis paiguti elektrivalguse tääkega
läbistatud.
Vastu paviljoni, lilledega ärakasvanud kõlakojas, män-
gis keelpilli orkester, ning siidmadudena mässusid he-
lid puu oksade ümber.
Helevärvilised mägielanikkude riided virvendasid
kui Persia vaiba koed, ent nende ruuged näod andsid
just kui põhivärvid sellele muinasjutulisele elukanga-
le.
Iga tühjendatud veiniklaasiga muutusin ikka kurb-
meelsemaks. Millise innuga oleksin ka täna viskunud
sellesse sädelevasse värvide mängusse, ent mul puu-
dus elu, mis oleks suutnud heljuda leegitseva rütmi
painduvuses. Ma olin täna üksi ning asjata otsisin
pilguga südant, kes minuga oleks.
Väike tütarlaps kandis lillesid. Julgesti tuli ta
laua juure ja pakkus neid ka mulle. Võtsin seitse
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.25)

Lehekülg 33
Eesti Rahva Museum
Palume Teid "Wõitleja"
seltsi uuemaja awamise
pidust 11. oktobril s. a.
kell 4 pääle lõunat lah-
keste osa wõtma tulla.
Kõige auustusega
"Wõitleja" eestseisus.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 134
Kannatajatele.
Kui metsikuteks hangusid kokku rahva vihad,
kui valu, saatanlik, see tõstab pääd
ja ilmasiht ei enam näita hääd –
siis purustad ja lõhud hinge pühad ihad!
Siis kuldseks aateks lööb su noores veres
et end vihaks kanda kokku rahva meres...
Ja on sul kord ju eluvalu võõrsil käin'd
ja sind ei enam jätta taha maha,
waid su südamesse poeb ja ümber sinu naha –
siis on sult hingeaated, kallid, läind:
Siis surra, surra sul on ainsam iha
ja purustada metsikuid veel suurem viha.
Nüüd, inime, sa oled hangund vihaks
Ja võitu saada sest su ainsam kroon.
Oo – kuula! – madal, madal sinu hinge Troon! –
Las lüüa Jumal su metsikud kõik lihaks:
Siis võrsuma vast lööb veel siis kallim aade
et kustutada vihad ja päike ainsam vaade
Mu südamesse poeb nüüd eluvalu saatanlik viha
Ei ilmas tunne enam ühtki hääd,
vaid metsik eluvõitlus tõstab pääd –
Löö luud nüüd kokku, päästa hinge liha!
see veel mu järeljäänud iha
mis põrga poeb mu südames ja ümber minu
piha...
Eest Rahva Museum
Juhan Hurt.
12. VI. 1915.
Sõjaväljal.
Adress: Br. gosümb. apostro.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3387)

Lehekülg 3
2
Odenpäh adressil. Et tol ajal uuel Wastse Otepää
wallal wähe kirjadega tegemist oli, ja Nuustaku
elanikkude arw praegusega wõrreldes waewalt
Kümnes osa wõis olla, tunti Nuustaku kaupmehi
kõiki nimepidi ja posti saadetused lahutati juba
postkontoris ära. Kuid pärast postiametnikkude
wahetamist ja Nuustaku elanikkude arwu tõus-
mist saadeti suur osa Nuustakule määratud Kirju
Wastse Otepäässe. - Mina, nende ridade Kirjutaja
tegin siis awalikus ajalehes asja kohta seletuse ja
palusin Kalendrite kirjastajaid waldade nime-
Kirjas walda Wastse-Otepääks (Neu-Odenpäh)
ja Nuustaku alewikku (Nustagu) nimetada.
Selle järele kadusid adresside segadused. Terwe
äri ilm oli seletust lugenud ja selle järele omad
kirjad kõrwaldanud. - Uus segadus tõusis wenes-
tuse ajajärgul. Ehk küll Wana Otepää Kõige suurem ja
ajalooliselt üks tuttawamatest Eestimaa Kohtadest on
ühendas wene Kommissaar selle Kolme wäikese ja nimelt
Otepää kirikuwalla, Nüpli ja Kastolatsi wallaga. Et
Kastlatsis Wene Kirik oli, siis anti ühendatud wallale
see nimi ja Otepää (Schloss-Odenpäh) nimi kaotati
waldade nimekirjast. Otepää nime-kandjaks jäi
nüüd Wastse Otepää ja wene nimekirjas wõis
ainult Nowo Otepe nime leida. Wana Otepää
wallaliikmed ja paljud ameti asutused ei loobunud
nii kergesti Otepää nimest ja kõik need Otepää
nime peale adresseeritud, kirjad ja pakid saadeti
nüüd Wastse Otepäässe. Kulus paar aastat ära, enne
kui ameti asutused, Wana Otepää asemel Kastlatsi
nime hakkasid tarwitama. -
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 208
staapi, kus meid kahe päewase sääl wiibimise
järele, suurem jagu, üle 30 mehe, 2 oträti
tööle määrati, kuhu poole 11mal jala teele läk-
sime, kraam wiiti hobustega, Kahe päewase
wampsemse järele, jõudsime pärale. Oträt
asus ühes maha põletadud külas riidest palati-
de all korteris. Järgmisel päewal 14mal aeti
meidgi juba tööle. Püha päewal aeti kõik sauna
ja lasti ka palat maitserikalt sisse sääda.
Kõik puhtaks teha, ka uued õled külle alla.
Palat oli kahe kordse magamise asemedega
nii et all neli rida ja pääl kaks rida ma-
gamise asemeid oli, kus umbes 70 meest
magas. Soojust saime kahest raudahjust
keda ööd kui päewa küteti. Nii oli elu pääle
pika reisi kaunis rahul oldaw, ja meeste meele
olu juba õige hää. Noh wana sõna utleb et õn-
netused mitte üksi puid mooda ei käi waid wahel
ka inimesi ära otsiwad, nii otsis ta ka meid
ära. See oli teisipaew 18 s. k. kui töölt kodu tuli
me
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 117
Austatud Herrad
palun neid ridasi ka
päewalehe toimetusesse
edasi saata.
Eesti Rahva Museum
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 46
peale. Ja kui on wõimalik
siis teadustage mulle ka seaduse
põhjus wõi No. No. mille alla on
wiimased määratud, nimelt Eesti
ja Lätti bataljonide kohta
Ja kui kõrged haridust nõuab
eksami ära andmine / hd kepbo-
Киассстой чинъ/ Kas niisama
sugune kui (вольногодеделуъ поизия)
IIa розрца/ Wõi /вольнодрелунонъ
e) Ta Laspuga.) see on /N) IV klassi
gimnasiumi wõi linnakooli lopuline
eksam. Ja kas annab see õiguse
Lippnikude kooli sisse pääsemises
wõi mitte? Palun olge nii head
ja teadustage mulle missuguse
küsimuse peale, kui Teil aegu
juhtub olema.
-adress, Auupaklikult:
Samuel Torop.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 21
2111 – 2 – 18
Aga suuret tükit töötawat ööd kui
päewat läbi: nii palju siis olime jõulu
võemu saanud: ilmat on rasket külmat
pori on poolest säärest!
Sain kahe kuu tagast kodust Tartust
kirja Maha jäänud # Naese ja jõutu
lapsukestest uue aasta rõemu sõnumit
ootates lugesin kirja läbi aga sain
kurbtust ja südamewalu rohkemb
enesele. Kudas Eesti wennat ja nimelt
Oa uulitsas Nr 24. olew maja peremees
Mandel ülekohtusel wiisil petlika üüri
raamatusi kirjutab ja meelitates ja pettes
käseb alla kirjutada et kui ei kirJuta
peab korterist wälja kolima:
Naene ei tea midagi mis ta kirjutas
Tulep peewestko et kohtusse nõutas
5e kuu üür on maksa peremehele
kellel kolm maja on ja 3me maja
kohta üks soltati naene. Nüid siis
peab naene selle abiraha mis leiwa
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 113
saad: 23 FES.1917
Aulik postimehe toimetus
paluksin neid ridasi oma aja
lehte mahutada.
Kiri sõjawäljalt
Eesti Rahva Museum
Terviseid kodumaale amakstele
Ja tuttawatele iseäranis Eesti
Neiudele ja sini silmadele mis
mind tunnewad, ja minu saatusest
osa wõttawad teatan teile wähe
omast minewikust seal kaugel.
wõera waenu wäljal külmas kaitse
kraawis kus mina oma kallid
Jõulu pühad ja mööda saatsin ja
armast Uut aastat wastu wõtsin
Muidugi ei wõi neid endiste koduste
pühadega wõrrelda sest seal puudus-
weike Jõulu puukene ja kena lahke
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 135
Eesti Rahva Museum
Kalapüüdmise kunst sõjaväljal.
Kõige kasulikumaks kalapüüdmise kunstiks
tuleb küll meie soldatide kalapüüdmise kunsti
Dubissa jõel nimetada. Niihästi õhtuti kui hom-
mikute kostavad jõgede äärest püssipaugutused –
mõtled, et vaenlase aeruplanile tuld antakse.
Aga kui lugu vaatama lähed, siis näed kohe,
et soldatid uue kalapüüdmise kunsti kätte on
leidnud ja jõe ääres kalu põmmutavad. Näit.
viskavad nad leivaraasukese vette, mille
ümber suurel hulgal kalad koguvad, ja siis
lastakse nende sekka püssikuuliga, mis kalad
uimaseks ehmatab ja neid sellejärele väga kerge
on kätte saade. Sagedasti saab ühe pauguga umbes
20 kala. Seesugune kalapüüdmise süsteem leiab
isegi ohvitseride poolt hääkskiitmist.
Muidugi mõista, ei saa Emajõel sarnast
kalapüüdmise süsteemi tarvitada, sest Emajõgi
sügav on, kuna Dubissa sellevastu koguni ma-
dalaveega on.
Juhan Hurt.
Podubisses,
13. juunil 1915.

Lehekülg 168
Peetri linnas.
Saadud: 9 NOV. 1915
5 now.
Wastatud:
W. A. Postimehe toimendus!
Eesti Rahva Museum
Wõime Teile rõõmuga
teatata, et Teie saatetud
lehe korralikult kätte
oleme saand, millede eest
Teile, suurt tänu wõlgneme
ja palume meile ikka edasi
saata.
Kõikide 8 rodu Eestlaste
nimel.
Oskar Muima
Lehe lugeja N 22798
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3872)

Lehekülg 6
näha on see poiss pehme, aga vaata teda natuke lähemalt, siis näed, et
tal on kümme korda enam mehisust, julgust ja jõudu kui kellelgil teisel.
Ta ei näe olevat tavaline merekaru."
Ja nii see oli, Tommi, sa polnud harilik merikaru, kes salaja kodust
plehku paneb ja teda pääle esimeses võõras sadamas viibimise veel vaevalt
mäletab... Sa olid pehme, kuid sa polnud käsn, kes enda olemasolu
unustades kõik endasse imeb millega ta kokku puutub.
Kas mäletad, mis edasi juhtus? - Su käest hakati pärima kes sa oled,
kes su vanemad, kus su isamaa? Ja sina vastasid küsijaile otse -
koheselt, et oled kaluri poeg, eestlane, Eestimaalt. Kuid kes tundis tol
ajal seda nime peo päält maakera teisel küljel Ameerikas Valparaisos?
Nali lõppes sellega, et ohvitserid otsisid välja kõik Baltimere kaar-
did, kust nad üles otsisid selle sinu poolt nimetatud Eestimaa.
Ja siis tuli ka kaptenile ja ohvitserile õige mõte. "Tublid poisid
ja merimehed need eestlased!" ütles kapten Foster, ja Tommi, minu
süda paisus uhkusest. Sarnase mehe sõnad, kui seda oli kadunud
kapten Foster, kaaluksin ma kullaga üle. Mina taipasin kohe alguses,
mis mees sa oled, kuid vaikisin, sest tahtsin näha, kas sa teistega üksi
toime saad. Ja kui olin seda näinud, siis tunnistasin uhkusega, et
oled mu suguvend - .
Siis sain sinuga tuttavaks ja kohtasime veel mõnigi kord laia
vaalgendiku piiris... kuhu nii paljud jäljetult kaovad. Looja, kodust
tunnet, äratas vestlemine sinuga kodust ja kodumaast. Ka minul
olid kaugel kodumaal inimesed kelle järele igatsesin, kelle pääle
mõteldes soolakõrbes uitav merikaru, kellel õrnus muidu harva tuntav,
leidis palgelt pisara, ilma teadmata, kuidas see sinna sattunud...
Sinu isa oli uppunud, Tommi. Kuidas? Selle järele pole ma veel kunagi
pärinud. Ja milleks?... Ka minu kaks poega läksid... Lamasin külmunult
jääpangal ja vaatasin päält, kuidas lained nad minust mööda kandsid,
et teisel silmapilgul sügavusesse kaduda...
Meri oli siis ja on praegugi meri, aga kui just vahel... siis nagu näib
nüüd midagi... mõnikord tundub, kui poleks lained muud kui lõputa
haudade read." _ _
Vaikides kuulas Tommi kapteni pikka kõnet, mis haruldane, muidu
armastas vanamees alati lühidalt rääkida. Tommi nägu tuksatas;
mälestused olid Tommile valusad ja valus oli neid puudutada.
"Ei ole see merimees, kes hakkab lainetes haudasid nägema... Kuigi
nende seas mõningaid sarnaseid narre leidub, kes vaime usuvad ja
viirastusi näevad! Kuid öö on juba käes ja aeg puhkama minna
ammugi. Head ööd, kapteni-isand!"
Tommi läks. Minnes komistas ta kivide üle, ta jalad jäid vana
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 39
25/41 20
W. A. Postimehe toimetus!
astatud:
Kohetsusega saame tunnis-
tama, et nii kauaks Teile tänu
wõlglaseks jäime, olgugi, et lehed
ju ammu meile uudisi too-
wad! Palume siisgi usku-
da et see tahtmise süü pole
sõjamöllus eksiwad paljodgi
Meie jääme aga lootma,
et Teie meie südamliku
tänu wastu wõtate ja meid
edasi kodumaa poigadeks
peate.
Teid tänades:
Petr 10/V 16. P. &. I. nimel.
Eesti Rahva Museum JEksembusch
Adr. 4. Ots. 1 jama 3. 5. A. Obfson
nõukla
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 33
Kunsti elulisest tähtsusest.
Mitte kõige juure läheme meie elus häälmeelel,
mitte iga tööd ei tee meie rõõmuga. Nii mõnegi töö,
nii mõnegi asja juure asume meie külmalt, ükskõik-
selt, huvita, sageli isegi teatava pahameelega, sel-
lepärast et ei taha, ei meeldi, kuid ometi peame.
Ent kuhu me alati häälmeelel ja rõõmuga
läheme, see on - sinna, kuhu kunst meid võõrsile
kutsub ja avab meile oma nõiduslikud väravad,
kuuleme
kus me tunneme kunsti ja luule salapäraste tii-
bade kohinat, kus me tunneme luule suurt ja
sügavat hingepuhangut, kus kunsti nõidusline
vägi meid ümbritseb. Kõik läheme sinna rõõ-
muga, sääl on meil hää olla, sääl oleme me
õnnelikud.
Mis on siis see, mis meile niisugust suurt rõõmu ja õn-
ne annab, kui kunsti maailma läheme? Kõikidele!
Küll neile, kes tunnevad ja tõsist, suurt kunsti, küll ka nei-
le, kes rahulduvad kõiksugu kunsti surrogaatiga; neile,
kes sügavas tõsiduses süüvivad, ütleme, Dante "Divina
Komedia´sse,“ ehk kuulavad Beethoveni
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 71
20
43 38
pühade aeg. Täna laskis kogemata wintis
peaga Sakslane laengu wälja, mille eest
tema 2 tuniks puukülge tõised soltatid
köitsid karistuseks, et pühade rahu ei rikuks.
Wiis Saksa soldatid (Poolakad) tulid meile
pühateks õnne soowima ja awaldasid
soowi meile jääda. Nemad külwadi
kingitustega ülle. Meie andsime
omalt poolt neile, mune, saia, worti sigarit,
nemad antsid konjakid, shokoladi
Suurem osa neisd räägib wenekeld hästi
25 Märti ööse kell 12 kuulutasid saksa
batareid, et pühad möödas ja sõda uuesti
algab. Tahtsin oma armsatele koolilastele
kirja kirjtada, sellegks asusin paarsada
sammu metsa üksildusese. Sooja
päikese paistele ja tuulewarjus on nii
armas nagu kodumaal rahulikus elus.
Harwa wihiseb siin ehk sääl granat, mis
oma lõhkemisega närwisid põrutab.
Püssi paukusi kuuldub ainuld kui

Lehekülg 84
Eesti Rahva Museum
26
46
53
Estlasdel juhdub anndakse
peksa ale on waadata kuida
mittme lapse isad ja suure
abemega mehed ühe wene
karja poisi käesd wasdu
kõrwu saawad kui pallju
ohwerid on meie weigene
kodu maa selle sõia heasd
kannud kui pallju haige
majasid ta ülewal peab kui
pallju kingitusi on ta
korjanud aga sellegi pärasd
oleme meie kui hunndid
lammasde sekka sattunud
keda tarwis on maha tappa
siin kaub inimesel waimus
tus, ja ased wõttab teine
tunntmus meie soow on
kõigile kodu wenntadele ja
õdetele et ärgo nemad enam
midagi meie heasd korjagu
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.25)

Lehekülg 19
Eesti Rahva Museum
Tiinu heina maad
üks mees kahe päewa-
ga maha (rammutatud
heina) Wikatid olla
oma töö ja hästi
pikkemad
Karwa päält sama-
seltsi: teated tulewad
ka Käsper Wiigist
Säälsete 10 Saksa
kolonisti kohta, keda
wõis sinna tui mees-
teks toonud, kuid nüüd
rentnikud on. (Jõe-
lehtmes on selle
sama plaani järele
wiimased sinna sattu-
nud).
Kõige austuses.
A. J. Kurmann
kamp. Врапельсъъ мольия