Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.75)

Lehekülg 93
Peterhoffile üleandmise küsimus.
Aruandja linnanõunik J.Treumann.
Jaan Kukk on üle annud Elsa Peterhoffile oma ehituslaenu abil ehitatud
Riia maanteel nr.9 as. elamu ühes krundiga V kvart.nr.5.Ehituslaenust, mis
J.Kukele on antud linna vastutusel, on praegu tasumata kokku kr.1760.
Selle elamu üleandmiseks ja ehituslaenu ülekandmiseks uue omaniku nimele
palutakse Linnavolikogu nõusolekut.
Linnavalitsuse poolt selle palve rahuldamiseke takistusi ei ole, mispä-
rast Linnavalitsus paneb Volikogule ette otsustada:
1) Nõus olla Tartus, Riia maanteel nr.9 kvart.V krunt nr.5 asetseva ela-
mu üleandmisega Jaan Kukelt Elsa Peterhoffile (s.Kukk) ja selle elamu ehitami-
seks antud riikliku ja kogukondliku ehituslaenu tasumata osa ülekandmisega
Elsa Peterhoffi nimele, milleks paluda Riikliku ehituslaenu Komitee luba tin-
gimusel, et see kinnisvara panditakse linnale kuni laenu tasumiseni.
2) Eelpool tähendatud elamu ehitamiseks antud ehituslaenu eest vastutus
võtta endiselt linna kanda ja
3)Volitada Linnavalitsust käsundama eelnimetatud ehituslaenu, ajama kõiki
sellega seotud asju ja sõlmima lepinguid.
Linnavolikogu, olles asja ära kuulanud, lahtisel hääletamisel ühel häälel
otsustab:
1) Nõus olla Tartus, Riia maanteel nr.9 kvart.V krunt nr.5 asetseva elamu
üleandmisega Jaan Kukelt Elsa Peterhoffile (s.Kukk) ja selle elamu ehitamiseks
antud riikliku ja kogukondliku ehituslaenu tasumata osa ülekandmisega ostja
Elsa Peterhoffi nimele, milleks paluda Riikliku ehituslaenu Komitee luba tin-
gimusel, et see kinnisvara panditakse linnale kuni laenu tasumiseni.
2) Eelpool tähendatud elamu ehitamiseks antud ehituslaenu eest vastutus
võtta endiselt linna kanda ja
3) Volitada Linnavalitsust käsundama eelnimetatud ehituslaenu, ajama kõi-
ki sellega seotud asju ja sõlmima lepinguid.
VII.
Marta Treimanni palve loa saamiseks alkholita einelaua avamiseks Kalda uul.1.
Aruandja linnapea K.Luik.
Marta Treimann palub luba alkoholita einelaua avamiseks Kalda uul.nr.1
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 27
14
Otsustatakse häälteenamusega:
1) Okupatsiooniaegse linnawalitsuse poolt tehtud ajalehtede ainu-
müügi õiguse leping tühjaks tunnistada.
2) Kawatsetawa maksu küsimuse läbiharutamiseks 4 liikmeline kom-
misjon walida.
Komisjoni walitakse ühel häälel: O.Rütli, O.Liigand, E.
Kapsta ja A.Kena.
7. Taksi kommisjoni aruanne ja ettepa-
nek habemeajajate, käskjalgade,
woorimeeste ja saunapidajate tak-
si kohta.
Aruandjana esineb ln.E.Juhanson.
Taksi kommisjon, läbiharutades habemeajajate, woorimeeste,
käskjalgade ja saunapidajate taksiküsimust, juurekutsudes was-
tawate ettewõtete esitajaid, esineb järgmiste ettepanekuga:
1) Habemeajajatele taks määrata 1 m.50 p. habemeajamise
ja 3 m. juukselõikamise eest.
Linnawalitsus on seda ettepanekut muutnud järgmiselt: ha-
bemeajamise eest 1 m.50 p., juukselõikamise eest 2 m.50 p. ja
mõlemate eest korraga 3 m.50 p.
Ln.Johanson teeb ettepaneku waba wõistlus jätta ja taksi
mitte määrata.
Hääletamise saawad: 1) Lnw.Johansoni ettepanek 11 h.poolt,
12 wastu, 3 erapooletut. 2) Kommisjoni ettepanek 7 h.poolt, 17
wastu, 3 erapooletut ja 3) linnawalitsuse ettepanek 17 h.poolt,
5h. wastu, 4 erapooletut,- seega wiimane ettepanek läbiläinud.
2) Woorimeeste kohta teeb kommisjon ettepaneku silmaspida-
des kõikuwaid tarbeainete hindasid, taksi mitte määrata.
Otsustatakse häälteenamusega kommisjoni ettepanek wastu wõtta.
3) Käskjalgade kohta on kommisjon käskjalgade ühisuse poolt
sisseantud taksi määrad wastuwõetud ainult raionide piirisid laien-
dades.
Otsustatakse kommisjoni ettepanek tagasi lükata ja käskjal-
gadele taksi mitte määrata (13 h.poolt, 8 wastu, 5 erapooletut).
4) Saunapidajate taksi kohta on kommisjon saunapidajate esi-
tajatega järgmiselt kokku leppinud ja paneb wolikogule kinnita-
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 61
31
gune sundmäärus kesklinna kohta maksma jätta,aga linna äärtel wõi alewites
lubada müüa piima endisel wiisil.
Linnapea K.Luik leiab, et lwol. W.Koppel'i ettepanek ei ole wastuwõe-
taw, sest puudub selgus. Sundmääruses tuleb kõik kindlasti ette ära näha.
Lwol. J.Müürisepp teatab, et kaupmehed pole süüdi selles kui halba piima
müüakse, sest piim tuuakse maalt ja kui selles on mustust, siis on süüdi
piimatoojad.
Läbirääkimiste lõppemise järele paneb wolikogu esimees hääletamisele
küsimus, kas ollakse selle poolt, et teha muudatusi sundmääruses piimaga ,
koorega ja wõiga kauplemise kohta Tartu linnas.
Lahtisel hääletamisel anti selle sundmääruse muutmise poolt 6 ja wastu
29 häält.
Sellega on Linnawolikogu otsustanud:
Sundmäärust piimaga, koorega ja wõiga kauplemise kohta, mis wastuwõetud
wolikogu poolt 19 mail ja 30 juunil 1926 a., mitte muuta ja kõik kaebused ja
palwed selles asjas jätta tagajärjeta.
13.
Sundmäärus jalgratastel sõitmise kohta.
Aruandja: Linnapea K.Luik.
Wene walitsuse ajal Linnawolikogu poolt 30 mail 1895 a. wastuwõetud
sundmäärus jalgratastel sõitmise kohta on wananenud ja ei wasta praeguse aja
nõuetele. Sellepärast on Linnawalitsus selle sundmääruse ümbertöötanud ja
esitab wolikogule wastuwõtmiseks.
Lwol. M.Kurs-Olesk soowitab maksma panna kindel aeg ja kord jalgratas-
tel sõitmise harjutamiseks politsei platsil. Ei ole soowitataw, et lapsed
teewad seal harjutusi niisugusel ajal, mil plats on tolmu täis.
Lwol. A.Reeben soowitab awada sõiduteed jalgratastel sõitmiseks; niisu-
guseid teid Tartus ei ole ja neid tuleks teha. Ka Tähtwere pargis tuleks mää-
rata erilised teed jalgratastel sõitmiseks.
Linnawolikogu, olles ära kuulanud Linnawalitsuse ettepaneku ja sundmää-
ruse kawa, otsustab, lahtiselt, ühel häälel:
Linnawalitsuse poolt esitatud sundmäärus jalgratta pidamise ja -sõidu
kohta Tartu linnas wastu wõtta ja maksma panna järgmiselt:
§ 1. Jalgratastel sõitmine Tartu linna administratiiw piirkonnas on lu-
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.75)

Lehekülg 89
vad raamatutega hooletult ümber."
Eeltoodud põhjusil Linnavalitsus paneb ette Volikogule:
Linnavolikogu poolt 14.juunil 1933 vastu võetud Tartu linna raamatukogu-
de tarvitamise määrusest kustutada § 24. ja selle tagajärjel nimetatud määru-
se §§ 25.ja 26.ümbernimetada vastavalt §§ 24. ja 25.
Linnavolikogu , olles asja ära kuulanud, lahtisel hääletamisel ühel hää-
lel
otsustab:
Linnavolikogu poolt 14.juunil 1933 vastu võetud Tartu linna raamatukogu-
de tarvitamise määrusest kustutada § 24. ja selle tagajärjel nimetatud määru-
se §§ 25. ja 26. ümbernimetada vastavalt §§ 24. ja 25.
IV.
Näituse, Savi ja Uus-Savi uulitsate ning Veeriku uul. ühe osa ümber-
nimetamise küsimus.
Aruandja linnanõunik J.Treumann.
Eesti Põllumeeste Selts Tartus esines Linnavalitsuse ees 25.septembril
l.a. järtmise palvega:
"Eesti Põllumeeste Seltsi peakoosolek, kiites heaks uue näituseplatsi
asutamise, otsustas pöörduda Tartu Linnavalitsuse kaudu Linnavolikogu poole
palvega, ümbernimetada Savi, Uus-Savi ja Veeriku tänavad Näituse tänavaks ja
senine Näituse tänav Tartu Põllumeeste Seltsi näituse algataja nime järele
Mart Mitti tänavaks.
Oma palve põhjendukeks meil on au alljärgnevat ette tuua:
Võrumaa Tamme v.Kiltre talu peremees Mart Mitt (1833-1912) oli üks Tartu
Eesti Põllumeeste Seltsi asutajaid. Valiti 1873.a. Seltsi abiesimeheks ja 29.
sept.1874.a. esimeheks, millisele kohale jäi 9.aastaks, kuni 29.septembrini
1883.a., mil lahkus hädise tervise tagajärjel. Teenete tõttu Seltsi vastu esi-
mehe ametist tagasiastumisel valiti Seltsi auesimeheks.
Mart Mitti valikuga T.E.P.S-i esimeheks algab S-i vabanemine sakslaste
eestkostmise alt. Rahvuslikult iseteadvale eesti väikepõllumehe omategevuse
arendamisele on suunatud kogu M.Mitti töökava ja tegevus T.E.P.S-i esimehega.
M.Mitt toonitab, et eesti väikepõllupidamist takistavate asjaolude vältimi-
seks pole loota abi kohalikelt saksa suurpõllupidajailt, eesti talupoeg toeta-
gu ainult oma jõule ja riigivalitsuse kaasabile.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 10
13. Laenu küsimus Ajutiselt Walitsu-
selt.
Linnapää Kriisa teatab, et möödaläinud aastal linnawolikogu
otsustanud 3.000.000 marga wäärtuses lühikeseajalisi linna wõlako-
hustusi wäljaanda ehk Ajutise Walitsuse juures selle summa suuru-
ses laenu teha linna warustamise ja jookswate kulude katmiseks.
Walitsuse esitajatega läbirääkides, on linnawalitsus otsusele jõud-
nud, et wõlakohustuste wäljaandmine esialgselt tarwilik ei ole,
kuna Walitsuselt alguses tarwisminewaid summasid laenu teel saada
wõiks. Selle järele on linnawalitsus Ajutise Walitsuse juures lae-
nu saamiseks sammusid astunud, mille tagajärjel 500.000 marga suu-
rune laen on lubatud kuue kuu pääle 6%, kohustusega, et linnawalit-
sus ilma Ajutise Walitsuse loata teisi laenusid ei teeks ja et ta-
gasi maksmise kindlustamiseks kõik linna päralt olewad waranduse
ja sissetulekud oleks
Wolikogu poolt antud wolituste põhjal on linnawalitsus selle-
kohased wõlakohustused juba allakirjutanud, mille järele ja krediit
ülemaltähendatud summa suuruses Tartu renteis awatud on. Et linna-
wolikogu otsuses protsendid ette ei ole nähtud, tehtud laenu päält
aga 6% maksta tuleb, siis on linnawalitsus selle küsimuse woliko-
gule ettekannud, sellekohase täiendawa otsuse wastu wõtmiseks.
Selle pääle otsustab wolikogu ühel häälel järgmist: Linnawoli-
kogu seletab, et protsendid laenu mõistega koos käiwad, kui mitte
just laen ilma protsentideta otsustatud ei ole.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.75)

Lehekülg 94
kino "Heli" ruumes.
Tervishoiuosakonna poolt ei ole takistusi nimetatud einelaua avamiseks.
Linnavalitsus paneb Volikogule ette lubada Marta Treimannil avada alko-
holita einelaud Kalda uul.nr.1, kino "Heli" ruumes.
Linnavolikogu, olles asja ära kuulanud, lahtisel hääletamisel ühel häälel
otsustab:
Lubada Marta Treimanni avada alkoholita einelaud Kalda uul.nr.1 kino
"Heli" ruumes.
VIII.
Eduard Kenkmanni alkoholiliste jookide müügi õigusega Uueturu uul.
nr.35 as. restorani üleandmine Aleksander Jakobsonile.
Aruandja linnapea K.Luik.
Aleksander Jakobson palub luba Eduard Kenkmanni alkoholiliste jookide
müügi õigusega restorani, mis asub Uueturu uul.nr.35, üleandmiseks temale,
Jakobsonile, milleks E.Kenkmann on annud oma nõusoleku.
Linnavalitsuse poolt takistusi selle palve rahuldamiseks ei ole.
Sel põhjusel Linnavalitsus paneb ette Volikogule:
Nõus olla Uueturu uul.nr.35 asuva kõigi alkoholiliste jookide müügi
õigusega restorani üleandmisega Eduard Kenkmannilt Aleksander Jakobsonile.
Lvol. J.Sütt küsib, kas Jakobsonil on kuskil mujal ka mõni restoran või
ei ole? Ma olen majaomanike ringkonnast kuulnud nurinaid restoranide üleand-
mise asjus. Võetakse teatavate kohtade peale load ära ja hiljem hakatakse
rändama ühest kohast teise. Majaomanik, kes on nõusoleku andnud restorani
sissekolimiseks, on juba kulusid kandnud ja nüüd tuleb mõni teine majaomanik
ja meelitab enda poole üle - ja varsti lähebki see üle. Kas ei oleks võimalik
niisugune äri ära kaotada? On isegi juhtumeid olnud, et restoranipidaja on
hakanud lubadega spekuleerima. Praegusel juhul ma just ei tea, kas Jakobsonil
on mitu restorani, aga ma tahtsin seda teada.
Linnapea K.Luik: Raske on neid põhjusi siin hakata välja uurima ja
kaaluma. See on teataval viisil äriküsimus - ja üks või teine otsib ärilisest
seisukohast, kus tal soodsamad tingimused, siis mina kardan, et volikogu võ-
tab endale väga raske ülesande peale.
Kui ma ei eksi, Jakobsonil oli Vene uul. restoran.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 16
mid enne einelaua ülewiimist seatakse korda wastawalt alkohoolsete jookide müü-
gi õigusega restoranide ja einelaudade ruumide kohta käiwa sundmääruse (w.R.T.
nr.108-1927) nõuetele.
Lwol. B.Unt ei soowita alkohoolsete einelaudade awamist söögimajadesse ja
südalinna - raekoja ümbrusesse. Tarwis on olla ettewaatlikum niisuguste eine-
laudade ületoomisega südalinna.
Linnapea K.Luik teatab, et Töösturite Keskühingule ei ole wõimalik jääda
tema senistesse ruumidesse, sest need ei wasta alkohoolsete joogikohtade ruumi-
de kohta käiwa sundmääruse nõuetele ja neid ei saa ümberkorraldada. Ühe söögi-
maja ümbermuutmine seltsi alkohoolseks einelauaks ei awalda mingit mõju, sest
alkohoolita söögimaju ja einelaudu on linnas 85 ümber.
Linnawolikogu, olles asja ära kuulanud, otsustab lahtisel hääletamisel
häälte enamusega 3 hääle wastu:
Nõus olla Tartu Töösturite Keskühingu Aleksandri uul.nr.24 asuwa alkohol-
sete jookide müügi õigusega einelaua ülewiimisega Wana uul.nr.11 asuwasse maija
tingimusel, et ruumid seatakse enne einelaua ülewiimist korda wastawalt alko-
holsete jookide müügi õigusega restoranide ja einelaudade ruumide kohta käiwa
sundmääruse (w.R.T.nr.102-1927) nõuetele.
VIII.
Marie Kirise Gildi uul.nr.9 asuwa alkoholse restorani üleandmine
Aleksander Hornile.
Aruandja: linnapea K.Luik.
Gildi uul.nr.9 asuwa alkoholsete jookide müügi õigusega I järgu restorani
pidaja Marie Kiris palub luba üle anda restoran Aleksander Hornile. Sama palwe-
ga esineb ka A.Horn.
Nimetatud restorani üleandmiseks Aleksander Hornile esitatud dokumentide
järele takistusi ei ole.
Sel põhjusel ja Piirit. ja alkohol.jook.müügi sead.§ 8 põhjal paneb Lin-
nawalitsus wolikogule ette otsustada:
Nõus olla Gildi uul.nr.9 asuwa alkoholsete jookide müügi õigusega I jär-
gu restorani üleandmisega Marie Kiriselt Alekander Hornile.
Linnawolikogu, asja ära kuulates, otsustab lahtisel hääletamisel häälte
enamusega ja 2 hääle wastu seismisel:
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 51
26
Neljas kandidaat Mihkel Õunapuu sai poolt 18 ja wastu 25 häält, seega
mitte walitud.
7.
Algkoolide hoolekogude liikmete walimine.
Algkoolide sead.§ 82 ja 83 põhjal (R.T.Nr.75/76-1920) on igal algkoolil
oma hoolekogu ja selle liikmeiks on peale teiste ka kohalise omawalitsuse
esitajad, 1-3, wõimalikult omawalitsuse liikmed, kes walitakse walija woli-
tuste kestwuse ajaks.
Sellepärast tuleb walida iga algkooli hoolekogusse wastaw arw liikmeid.
Walimisi toimetatakse kinnisel hääletamisel.
Ettepandud kandidaatidest walitakse:
1. Linna I algkooli hoolekogusse 3 liiget, nimelt:
1. Magda Sumberg - 33 häälega 10 wastu,
2. Helmi Schlossmann - 28 " 15 "
3. Lwol. Hendrik Imelik - 24 " 19 "
Neljas kandidaat Jakob Lall sai poolt 22 ja wastu 22 häält, seega mitte
walitud.
2. Linna II algkooli hoolekogusse 3 liiget:
1. Mihkel Laurson - 37 häälega 6 wastu,
2. Alma Reinwald - 28 " 15 "
3. Juhan Wäljaots - 23 " 20 "
Neljas kandidaat Mihkel Õunapuu sai poolt 21 ja wastu 22 häält, seega
mitte walitud.
3. Linna III algkooli hoolekogusse kolm liiget:
1. Linnawol.Minni Kurs-Olesk- 42 häälega 3 wastu,
2. Else Pedel - " " " "
3. Anna Lukki - " " " "
4. IV algkooli hoolekogusse, kuhu oli tarwis walida kaks liiget:
1. Dagmar Laur - 26 häälega 15 wastu.
Kaks teist kandidaati Märt Walge ja Eduard Moss said ühepalju hääli,
nimelt 24 poolt ja 17 wastu, mispärast tunnistati, et nende, s.o. Walge ja
Mossi walimine on lahtiseks jäänud.
Kuna hoolekogusse oli tarwis walida kaks liiget, waliti aga üks, nimelt
Dagmar Laur, on teine liige walimata jäänud.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 10
4. Linnaosa jaguneb wiide ehitus-kwartaali. Wastawalt kwartaalide ja ük-
sikute kruntide asukohale määratakse kindlaks ehitustüübi skeemid ehituse
kordsuse, kõrguse ja linna ehitust mõjustawate konstruktsiooniosade kohta.
5. Ehitusmaterjaliks peab olema kinnise ehituswiisi korral kiwi, lahtise
ehituswiisi (erakmajad) puhul wõib tarwitada ka teisi linna ehitusmääruste
järele lubatawaid materjale.
6. Kõrwalhoonete, nagu kuuride, pesuköökide jne. ehitamine lahus eluma-
jast on keelatud.
7. Ehitustüüpide skeemid esitatakse Linnawalitsusele kinnitamiseks iga
kwartaali kohta eraldi ühes teadaandega wastawa kwartaali ehistamisele asumi-
sest. Ehitustüübi skeem peab sisaldama wastawa uulitsa, eesaia ja maja profii-
li, nende ehitamise wiisi, samuti telefoni ja elektriliinide juurdewiimise ka-
wa. Kinnise ehituswiisi puhul sokli ja peakarniisi kõrguse, katuse kallakuse
ning akende iseloomu, lahtide ehituswiisi korral hoone iseloomu, katuse kalla-
kuse ja hoone kordsuse suhtes. Üksikud kwartaalid peawad linna-ehituseliselt
üksteisega kooskõlas seisma.
Linnawalitsusele jääb õigus nõuda wõi ehitusosakonnas wälja töötada üksi-
kute kwartaalide kohta käiwat isemeetrilist wõi perspektiiwilist waatepilti.
8. Linnawalitsusele jääb õigus teha neist määrustest erandeid erilistel
kaaluwatel põhjustel.
Planeerimisekawa on kokkuseatud wõistluse ning eriteadlaste ja linna pla-
neerimisekomisjoni poolt antud juhtnööride tulemusena.
Ehistamise põhilaused on kokkuseatud selleks, et anda uuele linnaosale kin-
del ilme ja et nende järele edaspidi wälja töötada wastawaid sundmäärusi.
Planeerimisekomisjon ja Linnawalitsus on planeerimise kawa heaks kiitnud
ja ehistamise põhilaused wastu wõtnud.
Linnawalitsus, kõike eelpool-toodut arwesse wõttes, paneb ette wolikogule:
1. Kinnitada Tähtwere mõisa maast eraldatud ja prl. Marie-Christine Wulfi
päralt olewale maa-alale kinnistu nr. 1828 uue linnaosa rajastamise ja ehistami-
se plaan, mis walmistatud arhitekt Arno Matteuse poolt 13. dets. 1928. a.
2. P.l. tähendatud uus linnaosa wõtta linna ehituspiirkonda alates plaa-
ni kinnitamise ajast seaduslikus korras, ja
3. Kinnitada p.l. tähendatud uue linnaosa ehistamise põhilaused.
Lwol. M.Kurs-Olesk, terwitades uue ja ilusa linnaosa asutamist, küsib kas
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 24
18 mai 1919 a. pääle kindlaks määrata.
Pääle selle otsustatakse linnawalitsuse ettepanek walimiste
eeltöödeks awada krediiti kuni 10.000 margani.
3. Haigemajade pääarsti ettepanek
haigemajade rawitsemise maksu
kõrgenduse kohta.
Ln. Leemann kannab ette haigemajade pääarsti kirja, mis eneses
sisaldab ettepanekut haigete rawitsemise maksu kürgendada linna-
haigemaja sise- naha- ja haawahaiguste jaoskondades 7 marga
päält 10 marga pääle ja külgehakkavate haiguste jaoskonnas 5 mar-
ga päält 7 marga pääle päewas, arwates 1 aprillist s.a.
Linnawalitsus ühes eelarwe kommisjoniga asja läbiharutades
ja silmaspidades praegust tarbeainete kallidust, on otsustanud
ettepanekuga ühineda ja seda wolikogule kinnitamiseks ette panna.
Lühikeste läbirääkimiste järele otsustatakse häälteenamuse-
ga ettepanek wastu wõtta.
4. Linna mõisate kontroll kommisjoni
aruanne mõisate majapidamise üle
ja seisukoha wõtmine aruande kohta.
Aruandjana esineb ln.J.Pehap.
Kontroll kommisjon on ülewaadanud linna mõisate Jaama ja Soo-
taga majapidamised.
1) Jaama mõisas on kommisjon leidnud:
1. mõisa majanduslistest hoonetest karjalaudad ja ait korratumas
olekus, niisama ka osa mõisa ja renditalu hooneid, mis majapidamise
seisukohalt kahjulik;
2. ristikhein ei ole rendilepingu järele külwikorda sisse wõetud;
3. mõisa ilustamise eest, mis rendilepingu järele rentniku pääle
langeb, ei ole hoolt kantud;
4. mõis on wäljarenditud ilma wäljapakkumata 1915 a. kaheteistküm-
ne aasta pääle, arwates 1918 a. aasta rendi 3500 rbl. eest, mis
ei wasta kaugeltki praeguse aja rendi hindadele.
Kõik seda arwesse wõttes, teeb linnawalitsus ettepaneku Jaama
mõisa rendileping äralõpetada.
Otsustatakse 1) ühel häälel linnawalitsusele ülesandeks teha
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 10
ajal ei olnud korteriosakonda juhtiwal linnanõunikul, krediitide puuduse
pärast, wõimalik midagi teha, sellepärast wõib Korteriosakonna töö mõne teise
linnanõuniku peale panna. Ühe linnanõuniku palk, 300,000 mrk. aastas, wõiks
anda toetuseks nendele perekondadele, keda korteriteks wälja tõstetakse.
Pärast seda asutakse ettepanekute hääletamisele.
Lahtisel hääletamisel anti hääli lwol. W.Tubini ettepaneku, s.o. 6
liikmelise linnawalitsuse koosseisu poolt 32 ja wastu 22. Et see ette-
panek läbiläinud on, siis langeb lwol.A.Pau ettepanek ära.
Seega on linnawolikogu otsustanud :
Linnawalitsuse liikmete arw 1927, 1928 ja 1929 a.a. peale määrata
kindlaks kuue peale, selles hulgas ka linnapea ja tema abi.
5.
Linnawalitsuse liikmete ja sekretäri palkade kindlaks määramine
Linnaseaduse § 123 põhjal määrab wolikogu kindlaks linnawalitsuse
liikmete palgad enne nende walimist.
Lwol. W.Tubin paneb ette määrata palkadeks kuus : linnapeale 35,000.-
mk., linnapea abile - 28,000.- mk., linnanõunikkudele a 25,000 mk. ja
Linnawalitsuse sekretärile 28,000.- marka.
Linnapea K.Luik teatab, et Linnawalitsus on otsustanud wolikogule
ettepanna asutada Linnawalitsuse sekretäri koht ja tema peale panna ka
wolikogu sekretäri kohustused.
Lwol. M.Kurs-Olesk paneb ette seniste palkade juurde jääda, nimelt
linnapeale 25,000.- mk., linnapea abile - 21,000.- mk., linnanõunikkudele
a 18,000.- mk. ja sekretäridele 21,000 mk. Eelarwe komisjonis lükati linna
teenijate palkade kõrgendamine edasi, et seda läbi wiia ühel ajal ja alu-
sel riigiteenijate palkade kõrgendamisega. Sellepärast tuleb ka Linnawalit-
suse liikmete palkade kõrgendamine edasi lükata ja läbiwiia ühe korraga
ühes teiste linna teenijate palkade normeerimisega.
Lwol. A.Audowa toetab seniste palkade määramist, sest ei ole põhjust
palka suurendada enne riigiteenijate palkade tõstmist. Ei wõi kurta, et
praegused palgad madalad oleksid ja neid tõsta pole põhjust seda enam, et
teiste teenijate palgad on madalad ja neid on rohkem tarwis tõsta.
Lwol. L.Olesk teatab, et igaüks peab wäärilist palka saama, kuid
Linnawalitsuse liikmete palkasid ei saaenne tõsta, kui teistel pole tõs-
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 90
nikud M.Meister ja J.Toots, seega ei esita ka wiimased enam woliogus E.T.
Parteid.
Ettekandes, mis sisseantud B.Unti poolt nagu oleks E.T.Partei Tartu linna-
wolikogu rühm terwena ära astunud ei wasta tõele. Eesti Töölis-Parteid Tartu
linnawolikogus esitan niikaua mina üksi, kunni on sissekutsutud Meistri, Tootsi
ja Unti asemele järgmised kandidaadid. E.T.P. U.Hein Tartu Linnawolinik,"
Pärast kirja ettelugemist lõpetati koosolek.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 4
mis on awaldatud käesolewa aasta „Riigi Teatajas“ Nr.3, linna
wolikogude wolitused on pikendatud kuni sellekohase korraldu-
seni.
2) Et linnawolinikud V.Mikkelsaar ja J.Parik sellekohaste
kirjalikkude teadaannetega oma wolitused maha on pannud ja nende
asemele nimekirja järele Nr.1 järjekorralised kanditaadid
G.Metslang ja O.Rütli astuwad ja surma läbi lahkunud linnawoli-
niku Gustav Seelandi asemele nimekirja järele Nr.4 järjekorra-
line kandidaat A. Hirschfeldt astub.
Selle järele läheb koosolek päewakorrale üle.
1. Protokoll.
Linnasekretär kannab ette wolikogu erakorralise koosoleku
protokolli 16 detsembrist 1918 a., mis wastu wõetakse ja koos-
olekust osawõtnud linnawolinikkude poolt allakirjutatakse.
2. Linnawolikogu esimehe ja tema abi
walimine.
Juhataja teatab, et linna seaduse § 58- järele wolikogu esi-
mees ja tema asetäitja ühe aasta pääle walitakse. Seda seaduse
nõuet silmaspidades, tulewad ettewõtta nende walimised eelseiswa
aasta pääle.
Lnw. Johanson paneb kandidaadiks ette senise wolikogu esime-
he Lui Oleski.
Häälte lugejateks walitakse lnw.Allik ja Lattik.
Kinnisel hääletamisel kuulidega saab ülesseatud kandidaat
21 häält poolt, 2 wastu, seega wolikogu esimeheks walitud Lui
Olesk.
Wolikogu esimehe asemiku kandidaadiks seatakse üles Karl
Parts.
Häälte lugejateks walitakse endised. Kinnisel hääletamisel
kuulidega saab ülesseatud kandidaat 19 häält, poolt, 4 wastu,
seega wolikogu esimehe asetäitjaks walitud Karl Parts.
3. Linnawolikogu korraliste koos-
olekute äramääramine 1919 a. pääle.
Juhataja teatab, et linnaseaduse § 64 põhjal linnawolikogu
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 5
2
aasta algul oma korralised koosolekud terwe aasta pääle ette kind-
laks peab määrama, arwu poolest wähemalt 12 koosolekut aastas.
Linnapää Kriisa annab teada, et linnawalitsus ette paneb
korralised koosolekud ära pidada iga kuu teise nädala reedel.
Otsustatakse ühel häälel linnawalitsuse ettepanek wastu wõtta.
4. Linnawalitsuse aruanne läinud sünd-
muste kohta.
Aruandjana astub üles linnapää Kriisa.
Kui 20 detsembril l.a. linna seisukord hädaohtlikuks muutus,
sest wäerind linnast 6 wersta kaugusel oli, pööras linnawalitsus
selleaegse kõrgema sõjawäe wõimu, Lõuna wäerinna juhataja oberst
Limbergi poole järelpärimisega, kas linna asutuste ewakueerimist
ette ei tuleks wõtta. Selle pääle sai linnawalitsus wastuseks, et
raha ja dokumendid ewakueerida tulewad. Hiljem wastati selleko-
haste järelpärimiste pääle wäerinna juhataja staabist et wäerind
alles kindel on ja sellepärast linnawalitsusel esialgselt kohale
tuleb jääda. Selle pääle pani linnawalitsus oma wäärtused ärasaat-
miseks walmis. Õhtu hilja tuli teade, et wiimane rong Tartust
wälja läheb Tallinna poole pääle k.12 öösse. Ehk kül wäejuhataja
staabist weel rahustawaid teateid anti, otsustas linnawalitsus
siiski wäärtused ära saata, ise aga wiimase silmapilguni paigale
jääda. Kell 4 öösel 21 dets. anti staabist linnawalitsusele teada,
et enne ettenägemata põhjustel sõjawägi taganema on sunnitud ja
sellega linna maha jätma. Selle pääle lahkus linnawalitsus linnast
ühes wiimase sõjawäe osaga, Tartu Kaitse-Liiduga k.½5 hommikul.
Enne äraminekut andis linnawalitsus wolikogu esimehele Lui Olesk'ile
wolitused linnaomawalitsuse asjade ajamiseks ja jättis temale sel-
leks linna kassasse 20.000 marka, mida järgmisel päewal enam kas-
sast wälja ei saanud wiia, sest wõimule pääsenud enamlased seda
takistasid. Järgmisel päewal 21 dets. oli linna kassasse sisse
tulnud puude müügist 1260 m. ja margimaksu lõbustuse päält
141 m.15p., seega oli 21 dets. kassas 21401, 15 m., päewa jooksul
oli wälja läinud 2168,95 m., jäi kassasse 19,232, 20 m., mida
enamlased oma lahkumisel kaasa olid wõtnud. Pääle selle on nad
warustusameti kassast suurema summa kaasa wiinud, mille kohta
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.75)

Lehekülg 84
XV.
Linnamaksudest wabastamise palwed.
Aruandja: linnapea K.Luik.
Linnamaksudest paluwad wabastada:
1. Tartu Jaani koguduse juhatus - kinniswarahindamise maksust koguduse maja
Puiestee uul.nr.66/68, kinn.nr.473, põhjusel, et seda maja kasutatakse wa-
nade warjupaigaks, mida peetakse ülewal peaasjalikult toetuste ja annetus-
te abil.
2. Tartu Ew.luteriusu (saksa) kiriklik sisemissjoni selts - kinniswarade hin-
damisemaksust Marja uul.nr.18 asuwat maja, mida selts kasutab ulualusetute
ja joomarite koduks.
3. Tartu Eesti Käsitööliste Abiandmise selts - wähendada kinniswarade hinda-
mise maksu seltsi päralt olewa ja Wene uul.nr.5 asuwa maja pealt, millele
juure on ehitatud teatrisaal ühes kõrwalruumidega. Kinniswarade hindamise
komisjon pooldab saali wabastamist maksust, sest seda tarwitatakse kultuu-
riliseks otstarbeks, nagu kontsertide, etenduste ja mitmesuguste koosoleku-
te pidamiseks. Saali juurde kuuluwad weel jalutusruum, juhatuse tuba, lu-
gemise- ja raamatukogu tuba.
4. Märt Ereline, elukoht Kaluri uul.nr.9 - 1930 a. koeramaksust 10 kr.suuruses,
sest koer on 8 apr.s.a. auto alla jäädes surma saanud.
5. Auguste Older, el. Kroonuaia 33,- 1930 a. koeramaksust põhjusel, et ta,
Older, on kurttumm ja üle 60 a. wana. Older elab omas majas, milles on 8
ühetoalist korterit, saades üüri 5-7 krooni kuus iga korteri eest.
Linnawalitsus paneb Wolikogule ette:
1. Wabastada kinniswarade hindamise-maksust, alates 1.jaan.1930 a.:
a) Tartu Jaani koguduse maja Puiestee uul.nr.66/68 kuni seda maja kasuta-
takse wanade warjupaigaks;
b) Tartu Ew.luteriusu (saksa) sisemissjoni seltsi maja Marja uul.nr.18 ku-
ni seda maja kasutatakse joomarite ja kodutute koduks;
c) Tartu Eesti Käsitööliste abiandmise seltsi maja Wene uul.nr.5 selles
osas, milles on teatrisaal ühes jalutusruumiga, juhatuse tuba ja luge-
mise- ning raamatukogu-tuba.
2. Märt Ereline wabastada 1930 a. koeramaksust pooles, s.o. 5 krooni suuruses,
3.Auguste Olderi palwe selles asjas jätta tagajärjeta, sest pole põhjust tema
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 114
arwesse wõtnud kõiki asjaolusid ja saab seda ka edaspidi tegema. Lõbustus-
maksu asjas pidudelt, mis korraldatakse eraisikute poolt peab kindla põhi-
mõtte järele käidama. Senini üksikute isikute kasuks korraldatud pidusid
lõbustusmaksust wabastatud ei ole. Kui keegi korraldab pidu, mis lõpeb
kahjuga, siis ei tohi seda kahju linna arwele panna. Kui tahetakse anda
toetusi, siis tuleb seda teha teisel teel.
Lwol. O. Allik leiab, et wolikogu on selleks et otsustada kelle pal-
wele wastu tulla ja kas mõnele wastu tulla erandina üldisest korrast wõi
mitte. Kui on korraldatud pidu ja tegelased on näinud palju waewa ja pi-
du on lõppenud kahjuga, siis ei saa maksu wõtta sealt, kus midagi pole
saadud. See mõjub halwasti seltskonna tegelaste peale, kes asja oma pea-
le wõtnud heast tahtmisest. Üksikutel juhtumistel tuleb wabastada niisu-
guseid pidusid maksust.
Linnapea K. Luik teatab, et ei waidle wastu üksikute juhtumiste waid
põhimõtte pärast. Wolikogul tuleb käia mingisuguse kindla põhimõtte järel,
kui seda ei ole, siis ei saa pidada mingit korda.
Lwol. L. Olesk ja A. Braats toetawad Linnawalitsuse seisukohta.
Lwol. A. Reeben arwab, et mõnel juhusel tuleb erandit teha ja wastu
tulla palwele, sest pidu korraldajad ei ole süüdi selles, kui seltskond
neid ei toetanud.
Linnapea K. Luik arwab, et halwasti korraldatud pidudele ei tule toe-
tust anda linna poolt.
Lwol. A. Kullam teatab, et pidu ei olnud halwasti korraldatud, kuid
seltskond ei wõta osa draamadest.
Läbirääkimiste lõppemise järele wõetakse palwed otsustamisele lahti-
sel hääletamisel.
Jaan Perti lõbustusmaksust wabastamise palwe rahuldamise poolt an-
takse poolt 9 ja wastu 23.häält, kuna erapooletuks jäid 5, sellega palwe
tagasi lükatud.
Teiste palwete rahuldamise poolt ollakse ühel häälel.
Seega on Linnawolikogu otsustanud:
1. Jaan Perti palwe 29 aprillil s.a. korraldatud piduõhtu lõbustusmaksust
wabastamise asjas jätta tagajärjeta.
2. Wabastada järgmistest linna maksudest:
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 11
5
Tartu linnawolikogu erakorraline
koosolek 17 märtsil 1919 a.
Juhatas: wolikogu esimees Lui Olesk.
Koos oli: 24 linna wolinikku.
Puudusid lnw.: Parts, Tõnisson, Koppel, Aule, Rebane-Sild,
Raudsepp, Brock, Rosenthal, Willberg, Mutse, Ostrat, Russis,
Kropmann, Challandes, Stshukin, Saint-Hilaire, Koloshenkow, Blau-
feldt, Anwelt, Kleement, A.Lukin, Doskinski, Podrjatshik, Kirs,
Nieländer, Dwolaitskaja, Dimara, Raal, Meos, Landmann, Lemmats,
Sõkutaja, Piho, Bukk, Sammel, Meister.
Sekretär: Linnasekretär J.Kristelstein.
Enne päewakorrale üleminekut teatab juhataja, et lnw.Eduard
Kangro kirjalikult oma woliniku kohused maha on pannud ja tema
asemele nimekirjast Nr.1 järjekorraline kandidaat Oskar Zimmermann
astub.
1. Protokoll.
Linnasekretär kannab ette linnawolikogu erakorralise koosole-
ku protokolli 7 weebruarist 1919 a., mis wastu wõetakse ja allakir-
jutatakse lnw.P.Põldi märkusega, et tema sellel koosolekul puudunud
ja lnw. O.Wirkhamsi parandusega p.11 kohta, et õigusteadlisse
komisjoni juurde walitud 2 liikmest üks tagasi astunud lnw.Pariku
asemele walitud, teine aga kommisjoni täienduseks on walitud.
2. Linna mõisate majapidamise korral-
damise küsimus.
Linnapää Kriisa teatab, et Maanõukogu määruse põhjal maade
kontrolli alla wõtmise kohta 27 now. l. a. linna mõisate kontrolli
linnawolikogud teostawad. Et 1917 a. linnawolikogu poolt walitud
kommisjon kokku on kuiwanud, linna mõisate majapidamistes aga kor-
ratust on tähelepandud, peale selle ei wasta aastate eest tehtud
rendi lepingud praegusele seisukorrale, pealegi ei ole mõned le-
pingu tingimused rentnikkude poolt täitmist leidnud, siis paneb
linnawalitsus ette uut 6 liikmelist kommisjoni walida, ja seda
kommisjoni kohustada koha pääl mõisate majapidamist rewideerida
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 97
50
Ametite nimetus Arw Palgasumma kuus
--------------------------------------------------------------------
Jaama mõis.
Walitseja 1 7,500.- + moon, kort.k.walg.
Raamatupidaja-karjarawits. 1 8,000.- + piim, kort.k.walg.
Aednik,ühtlasi linna aedn. 1 11,000.- + " " " "
Ulila mõis.
Walitseja 1 7,500.- + moon, k.k.w.
Kaagwere mõis.
Walitseja 1 6,500.- + " " " "
Kütte- ja ehitusematerjali muretsemine.
Küttewolinik 1 15,000.-
Ametnik 1 7,000.-
Puude wäljaandja 2 7,000.-
Tööstuse-kaubanduseosakond.
Asjaajaja 1 12,000.-
Elektrijaam.
Direktor 1 24,000.-
Abidirektor,insener 1 20,000.-
Masinameister 1 17,000.-
Wanem raamatupidaja 1 15,500.-
Wanem montöör 1 14,000.- Märkus: Teenijad,
Kõrgepinge montöör 1 13,000.- kelle teenistuskoht
Montashi montöör 1 13,000.- Ulilas, saawad pea-
Töökoja juhataja 1 10,000.- le rahalise palga
Lukusepp 1 10,000.- prii korteri,kütte
Laborant 1 10,000.- ja walgustusega.
Arweametnik-laohoidja 2 10,000.-
Wanem ametnik 1 10,000.-
Laekahoidja 1 10,000.- + 300 mk.lugemise
raha kuus.
Raamatupidaja 1 10,000.-
Masinameistri abi 2 9,000.-
Wanema montööri abi 1 9,000.-
Masinist 2 9,000.-
Montöör 2 9,000.-
Wanem umformeri walwur 1 9,000.-
Lukusepp 1 8,000.-
Umformeri walwur 3 8,000.-
Montöör 11 8,000.-
Raha sissenõudja 5 8,000.-
Korrespondent-masinakirj. 1 8,000.-
Noorem raamatupidaja 1 8,000.-
Masinisti abi 3 7,500.-
Kütja 4 7,500.-
Laohoidja abi 1 7,500.-
Kütja abi 3 7,000.-
Kantseleiametnik 8 7,500.-
Tuha kärutaja 1 7,000.-
Teener 1 6,500.-
Majahoidja 2 6,000.-
Walwur kantseleis 1 6,000.-
Ööwaht 1 5,500.-
Elektrijaama turbatööstus Ulilas.
Turbameister 1 14,000.- ) + kort.,küte, wal-
Lukusepp 1 9,000.- (
Barakkide waht 1 5,500.- ) gustus Ulilas.
Gaasiwabrik.
Raamatupidaja 1 13,000.-
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 16
läbihrutades järgmised palga normid wäljatöötanud ja paneb
need linnawolikogule kinnitamiseks ette, arwates 1 weebruarist
s.a. kuni eelarwe wastu wõtmiseni ja nimelt järgmiselt:
Senine kuu Kõrgendatud Aasta palk
palk kuupalk
Mk. Mk. Mk.
Brandmeistrile ............. 225 450 5400
Brandmeistri abile ......... 150 350 4200
Autojuhile ................. 262.50 350 4200
Mehanikerile ja autojuhile 262.50 400 4800.
Mehanikeri abile ............ 112.50 225 2700
16 tuletõrjujale à .......... 75.-- 200 38400
Passijale ................... 22.50 35 420
Lnw. Lattik teeb täiendawa ettepaneku passijale 75 mk.kuus
määrata.
Lnw. Zion teeb ettepaneku linnawalitsuse poolt wäljatööta-
tud palgalised kinnitada, wäljaarwatud brandmeistrile ja tema
abile.
Hääletamisel saawad: 1) Lnw.Lattiku täiendaw ettepanek
14 häält poolt, 8 wastu, seega wastu wõetud, 2) lnw.Zioni ette-
panek 7 häält poolt 20 wastu, seega tagasilükatud ja 3) linna-
walitsuse ettepanek 21 häält poolt, seega wastu wõetud.
Sellega on linnawalitsuse poolt ettepandud palga määrad
kinnitatud ja selle täienduseks passija palk 75 mk. pääle kõr-
gendatud.
8. Ühe wangimaja hoolekandja wali-
mine.
Juhataja teatab et Ajutise Walitsuse poolt 22 jaanuaril
s.a. wastuwõetud seaduste põhjal ja Kohtuministeriumi selleko-
hase ettepaneku põhjal linnawolikogul üks wangimajade kurator
tuleb walida, kelle ülesandeks on järelwalwust pidada wangimaja-
de sisemise korra seaduslikuse üle, majanduslist asjaajamist
kontrolleerida ja muu wangimajadesse puutuwa korra järele walwata
Lnw. Jaska paneb kandidaatiks ette lnw. L.Johansoni.
Lahtisel hääletamisel walitakse 21 häälelise enamusega L.Jo-
hanson wangimajade kuratoriks.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 11
5
tetud. On põhimõtteliselt palkade tõstmise poolt, kuid peab kõrgendatud
palkade wastu hääletama, sest palkade tõstmine peab sündima ühel ajal kõi-
kide teenijate suhtes.
Lwol. H.Sumberg leiab, et kui nõutakse tööd, siis peab ka wäärilist
tasu andma. Pärnus on tööerakondlased nõudnud palgaks linnapeale 35,000 mk.
kuus. Tartu pole mitte wähem. Ilma põhjuseta wastu rääkida ei maksa.
Lwol. W.Tubin teatab, et ettepandud palganormid pole palju suuremad
kui läinud aastal tegelikult ühes lisadega makstud palgad, nüüd on aga
uuesti ettepandud palgamäärad ümarikkudeks tehtud.
Lwol. P.Treiberg seletab, et põhimõtteliselt kõrgendamise wasti ei saa
olla, kuid kui palkasid kõrgendada, siis tuleb seda teha ühel ajal kõikide
suhtes, aga mitte mõnele erandit teha ja paremat seisukorda luua. Peab ole-
ma üks mõõt ja ühtlane süsteem.
Linnapea K.Luik teatab, et linna seaduse järele peab Linnawalitsuse
liikmete palgad enne nende walimist kindlaks määratama. Sellepärast ei saa
seda küsimust edasi lükata, sest see wõib esile tuua mõnesuguseid raskusi,
näit. et palkasid kõrgendada, peawad Linnawalitsuse liikmed ametist ära as-
tuma ja neid tuleb siis uuesti walida. Mis puutub ametnikkude palkade regu-
leerimisse, siis wõetakse see ette arwatawasti juba käesolewal kuul.
Läbirääkimiste lõpemise järele wõetakse ettepanekud hääletamisele
kinniselt, mille juures anti hääli :
Lwol. W.Tubini poolt ettepandud palga määrade poolt 27 ja wastu 22,
aga lwol. M.Kurs-Oleski ettepaneku - senised palgamäärad jätta - poolt 24
ja wastu 25.
Seega on Linnawolikogu otsustanud:
Määrata palkadeks kuus :
linnapeale - 35,000.- marka,
linnapea abile - 28,000.- "
linnanõunikkudele a 25,000.- "
linnawalitsuse sekretärile - 28,000 marka.
6.
Linnawalitsuse liikmete ja sekretäri walimine
Asutakse linnawalitsuse liikmete walimisele.
Linnapea K. Luik teatab, et Linnawalitsus on otsustanud wolikogule ette-
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 6
Linnawalitsus paneb ette wolikogule Linnawalitsuse poolt wäljatöötatud
sundmäärus selles asjas wastu wõtta ja wälja anda.
Asja ettekannet ära kuulanud olles otsustab Linnawolikogu lahtisel hää-
letamisel ühelhäälel
wälja anda järgmisel kujul
"Sundmäärus uute linnaosade ehistamise ja uulitsate ehitamise ning korras-
hoiu kohta Tartu linnas.
Antud Linnasead. § 108. põhjal.
§ 1. Linnawolikogu määrab iga aasta kindlaks, missugused ehituspiirkonna
osad wõiwad tulla ehistamisele järgnewatel ehitushooaegadel. Kui mõnel aastal
wolikogu niisugust otsust ei ole teinud, siis on ehistamis-õigus maksew ainult
neis ehituspiirkondades, mis kindlaks on määratud eelmistel aastatel.
§ 2. Kruntide ehistamisele wõib asuda mitte enne kui krundi juurde tulew
uulits wõi plats täies suuruses ühes kõnniteedega on walmis ehitatud ja reowee-
kanalisatsiooni torustik krundi juure wälja wiidud käesolewas sundmääruses et-
tenähtud korras.
§ 3. Enne kinnitatud linna ehitusplaanis ettenähtud uulitsa wõi awaliku
platsi ühes kõnniteede ja reowee-kanal. torustiku ehitamisele asumist peab was-
tawa maa-ala omanik wõi waldaja teatama sellest Linnawalitsusele ja esitama
kinnitamiseks uulitsa ja platsi põik- ja pikiprofiilide projektid ning muud
tarwiilikud projektid ja plaanid.
See pean sündima wähemalt kaks nädalat enne ehitustööde algust.
§ 4. Peale uue uulitsa wõi awaliku platsi walmisehitamist ühes kõnnitee
ja kanal. torustikuga wolikogu poolt kindlaks määratud ehituspiirkonnas, kuid
enne uulitsa wõi playsi juure tulewate kruntide ehistamisele asumist on maa-
ala omanik wõi waldaja kohustatud linnaomawalitsusele pärisomanduseks tasuta
üle andma maa-ala, mis linna ehitusplaani järele on määratud uulitsa wõi awa-
liku platsi alla ühes kõnniteedega ja puude istutamise alla tulewa maaga, mil-
le kohta tuleb teha wastaw kinnistusakt.
§ 5. Uute uulitsate, platside, kõnniteede ja reowee- (raiskwee-) kanali-
satsiooni torustiku ehitamine on lubatud igal juhul ainult Linnawalitsuse
poolt kinnitatud kawa, korra ning juhtnööride järele.
§ 6. Uute uulitsate, platside ja kõnniteede ehitamine ühes reo-wee-kana-
lisatsiooni torustikuga tehakse wastawate maa-alade omanikkude wõi waldajate
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 5
2
Walitud wolinikkudest on tagasi astunud Sotsialistliku Tööliste Par-
tei nimekirja järgi walitud Aleksander Mekkart ja Kristliku Rahwaerakonna
nimekirja järgi - Martin Willberg. Esimese asemele on kutsutud järgmine kan
didaat Willem Ernits ja teise asemele - Robert Funcke.
Lnwol. Hans Oraw, kes walitud wolikogusse Tartu Majandustegelaste koon-
duse nimekirja järgi, on esinenud teadaandega, et tema liitub Majaomanikku-
de ja teist. selts. rühmaga.
Lnwol. Oskar Allik tratab, et Tartu Majaomanikkude seltsi, wäike-
kaupmeeste seltsi, sellide ja meistrite keskseltsi ja kaubandus-tööstus-
seltsi ühise nimekirja järgi walitud linnawolinikkude rühm nimetab end
edaspidi nimetuse lühendamise mõttes "Majaomanikkude rühmaks".
2.
Tõotuse andmine.
Koosoleku juhataja P.Põld teatab, et linna seaduse § 58 järele peawad
linnawolinikud enne tegewusesse astumist pühaliku tõotuse andma, et nad
õiglaselt ja ustawalt oma kohuseid täita tahawad.
Tõotuse wormel ei ole seaduse järele kindlaks määratud ja sellepärast
tuleb tõotus ära anda wormeli järele, mida wolikogu ise heaks kiidab. Wor-
meliks wõiks wõtta senine wolinikkude tõotuse wormel. See wormel loetakse
ette. Ettepanekuid selle wormeli muutmiseks ei tehtud ja linnawolikogu ot-
sustab, lahtiselt, ühel häälel : pühaliku tõotuse wormel wastu wõtta järg-
misel kujul :
"Tartu Linnawolikogu liikmena tõotan õiglaselt ja ausalt täita oma
kohuseid ning ustawaks jääda Eesti demokraatlikule Wabariigile ja tema
seaduslikule Walitsusele."
Pärast seda kirjutasid kõik koosolejad wolinikud oma nimed pühalikule
tõotusele alla, millega tõotus ära anti.
3.
Wolikogu esimehe ja abiesimeeste walimine.
Juhataja P.Põld teatab, et linna sead, §58¹ põhjal walitakse wolikogu
esimees ja abiesimehed wolikogu poolt määratud arwul ühe aasta peale ja
paneb ette kindlaks määrata abiesimeeste arw.
Wolikogu otsustab, ühel häälel, lahtiselt :
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 17
August Pau - 22 poolt, 34 wastu,
Jaan-Aleksander Rekand - 49 " 7 "
Karl Lepp - 46 " 9 "
Aleksander Ruuben - 50 " 7 "
Bernhard Unt - 45 " 11 "
Seega on walitud linna rewisjoni komisjoni liikmeteks linnawolinikud:
Aleksander Keiss, Woldemar Koppel, Wetscheslaw Bulgarin, Aleksander
Braats, Eduard Kirs, Mihkel Wellberg-Wellema, Jaan-Aleksander Rekand, Karl
Lepp, Aleksander Ruuben ja Bernhard Unt.
Lwol. M.Kurs-Olesk teeb ettepaneku järgmise linnawolikogu koosoleku
päewakorda wõtta üles rewisjoni komisjoni liikmete arwu täiendamine ühe
liikme wõrra.
8.
Eelarwe komisjoni walimine.
Wolikogu esimees P.Põld paneb ette määrata kindlaks eelarwe komisjoni
liikmete arw.
Lwol. A.Pau paneb ette eelarwe komisjoni liikmete arw määrata kindlaks
11 peale.
Otsustatakse ühel häälel lahtiselt, eelarwe komisjoni liikmete arw
määrata kindlaks 11 peale.
Kandidaatideks pannakse ette ja need said hääli kinnisel hääletamisel:
Hans Oraw - 45 poolt, 10 wastu,
Jaan Raudsepp - 50 " 6 "
Willem Tubin - 50 " 6 "
Jaan Treumann - 47 " 9 "
Karl Karheiding - 47 " 9 "
Johan-Oskar Rütli - 45 " 11 "
Minni Kurs-Olesk - 48 " 8 "
Eduard Pikand - 50 " 6 "
August Reeben - 48 " 7 "
Ulrich Hein - 35 " 19 "
Ernst Daugull - 49 " 7 "
Seega on walitud linnaeelarwe komisjoni liikmeteks linnawolinikud:
Hans Oraw, Jaan Raudsepp, Willem Tubin, Jaan Treumann, Karl Karheiding,
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 30
15
grammi, millest senini ära tasutud 125,5 kuldgrammi.
A.Bachmann soowib ülaltähendatud krunti edasi anda ja elumaja ära
müüa Hans Sonin'ile tingimustel, mis ettenähtud nende poolt Linnawalitsuse-
esitatud ühises palwas.
Linnawalitsuse ja A.Bachmann'i wahel ehituskrundi kasutamise kohta
sõlmitud rendilepingu järele on linnal krundile ehitatud hoonete ostmiseks
eesõigus.
Linnawalitsus, küsimust läbiwaadates, otsustas wolikogule ette panna:
1. Adam Bachmann'i poolt Tamme 1.o. ehituskrundile.nr.8, kw.VI (Wäike-
Kaar nr.17) ehitatud elumaja ostu-eesõigust mitte tarwitada, ja nõus olla
krundi edasiandmisega ning krundile ehitatud elumaja müümisega Hans Soninile
ja ehituselaenu wiimase nimele ülekandmisega tingimistel, et H.Sonin wõtab
oma peale kõik kohustused ja tingimused, mis ette nähtud ehituselaenu sea-
duses ning määrustes ja krundi rendilepingus.
2. Ehituselaenu eest wastutus endiselt linna kanda wõtta ja
3. Wolitada Linnawalitsust wastawate lepingute sõlmimiseks ja laenu
käsitamiseks.
Lwol. O.Allik toetab ettepanekut ja küsib kes on käemeesteks laenu
eest. Arwab, et käemehi tuleb terawalt silmaspidada, sest nagu teada, on
mõned neist, et peaseda wastutusest laenu eest, oma waranduse ära müünud
ja mõned ära kinkinud. Toob selle kohta näitusi. Arwab, et soowitaw on
antud laenusid kindlustada wastawate märkuste tegemisega kinnisturaamatu-
tes, kui see wõimalik on.
Linnapea K.Luik teatab, et käemehed wõtab wastu Linnawalitsus, nagu
wolikogu seda omal ajal otsustanud. Linnawalitsusel on raske käemeeste
järele walwata. Praegu ei ole wõimalik laenu kruntide peale kindlustada,
sest krundid on riigistatud maa peal ja need pole weel riigi ega linna ni-
mele ümberkirjutatud wastawa seaduse puudusel. Linnawalitsus omalt poolt
on teinud kõik, mis wõimalik, et laenukindlustada ja nüüd on algust tehtud
sellega, et majad panditakse linnale. Kui maja on panditud linnale, siis
pole käemehed niiwäga tarwilikud.
Lwol. M.Mihkelson arwab, et kui majaomanik on wõlgasid teinud ja linn
lubab maja ära müüa, siis aitab linn kaasa sellele, et wõlausaldajad ja
girandid jääwad ilma omast rahast. Seda aga ei tohiks olla ja niisugusel
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 107
55
8.
Linnapanga direktorite ja diskontokomitee liikmete walimine.
Aruandja: linnapea K.Luik.
Linnapanga põhikirja § 6 ja 15 järele (w.Wene kred.sead.XI köide 2 jagu
1912 a. wäljaanne) koosneb linna panga Juhatuss ühest direktorist ja wähemalt
kahest abidirektorist, ning nende asemikkudest, keda walitakse nelja aasta
peale. Panga diskontokomitees peab olema wähemalt 5 liiget, keda walitakse
2 aastaks.
Et linna pank ligemal ajal awatakse, paneb Linnawalitsus wolikogule ette
panga direktorid, abidirektorid ning diskontokomitee liikmed ära walida.
Walitawad isikud peawad wastama linna pankade põhikirja §§ 8, 9 ja 15
nõuetele.
Ettepanekule järgnesid läbirääkimised. Sõna wõtawad:
Lwol. L. Olesk - Weneaegse seaduse järele walitakse panga direktorid 4
aasta peale.- Praeguse seaduse järele, kus wolikogu walitakse kolme aasta
peale, ei saa neid walida mitte pikemaks kui wolikogu wolituste ajaks, s.o.
3.a. peale. Panga põhikiri tuleb wiia kooskõlla meie aja seadusega.
Linnapea K.Luik - lwol. L.Oleski poolt ettetoodud põhimõtte on õige,
kuid Weneaegses seaduses, mis praegu maksew, on täpselt ettenähtud, millise
aja peale tulewad walida linna panga direktorid. Sellepärast seadust teisiti
seletada ei saa.
Ühtlasi teatab linnapea K.Luik, et Linnawalitsuse arwates tuleb walida
Panga juhatusse kolm liiget, nimelt direktor ja kaks abidirektorit ning
wiimastele kaks asemikku, aga diskontokomiteesse 6 liiget, nimelt iga woli-
kogu nelja ja enam liikmelise rühma poolt üks esitaja, kusjuures, nagu sel-
gunud, üks rühm ei wõta osa diskontokomiteest.
Lwol. L.Olesk arwab, et Panga direktorid tulewad walida kooskõlas prae-
guse linna seadusega kolme aasta peale.
Linnapea K.Luik - tuleb käia makswa seaduse järele, sellepärast mingit
teist seisukohta siin võtta ei saa.
Lwol. L.Olesk teeb ettepaneku walida panga direktorid praeguse woliko-
gu wolituste lõpuni.
Linnapea K.Luik arwab, et lwol. L.Oleski ettepanek ei wõi otsustamisele
tulla, kui seadusega mitte kooskõlas olew.
Lwol. M.Mihkelson - walima peab kooskõlas makswa seadusega, Kui küsi-
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 121
62
tarwilikuks ja asjakohaseks ning heaks kiidetud nimetatud erikomisjoni ja
Linnawalitsuse poolt:
A. Üldmäärused.
Wöetakse tarwitusele neli isesugust tänawa nimetust:
a) tänav (üldnimi): Tähe tän.
b) maantee ( linna piirides asuw suurem tee ja wiimase jät-
kuks olew maanteena tarwitataw tänaw): Wõru mnt.
c) puiestee ( tänav,mille ääres puud kaswawad ): Tamme puiestee;
d) kaar ( kaare taoline tänaw ): Suur kaar.
B. Tänawate nimede muudatused.
I. Tänawad,mis üksteise jätku moodustawad, ühendatakse.
a) Ühendatawad tänawad b) Ühine nimi c) Algus.
1) Waksali ja Wiljandi lõpp
( kuni U.Sawi tän.) Waksali Riia tän.
2) Wana ja Uus Kastani Kastani Weeriku tän.
3) Wana ja Uus-Sawi ja Weeriku Weeriku Toomemägi
4) Wana ja Jaani Jaani Lai tän.
5) Promenadi ja Riia algus (Uue-
turu ja linna tätarl.gümn.wahel) Promenadi Barklai pl.
6) Tolstoi ja Jöe Tolstoi Tähe tän.
7) Rahu ja Aardla Rahu Raudtee poolt
8) Rikas ja Raua Raua Rehase tän.
9) Wase ja Kirsi Wase Saekoja tän.
10) S.Kaare ots ja Pargi (Raudteest
ida poole) Aardla Raudtee
II. Tänaw pikendatakse endise nime all linna piirini ,kui tänawa jätkuks
on wähem tee.
a) Pikendatakse b) kuni
1) Jakobi tän. Tähtwere möisani
2) Tähe tän. Ropka möisani
III. Linna piirides asuw maantee ja tema jätkuks olewa tänawa osa,mida
praegu maanteena tarwitatakse ühenduwad maanteeks.
a) Ühenduwad b) Ühine nimi
1) Riia maantee ja Riia tän. (kuni
linna tüt.gümn.) Riia maantee
2) Peterburi tän.ja Narwa maantee Narwa maantee
3) Pihkwa tän.ja Wöru maantee Wöru maantee.
4) Tallinna maantee ja Puiestee tän.(kuni Peetri kirikuni) -
Tallinna maantee
5) Räpina maantee ja Jaama tän.(kuni
Raekoja tänawani) Räpina maantee