Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.926.1.2304)

Lehekülg 4
Talorahwa Säädüse-raamat 1860.
§. 773. Kui kohtukäuja arwap, et Kogokonna-kohus oma otsusega tälle liiga om tennü, ja kui see asi, mink
peräst temä kohut om käünü, hinna poolest enamb kui wiis rubl. hõb. massap, sis tunistap temä kõigeildambaste katesa-
mal päiwal peräst otsuse awaldamist, et tema otsusega rahul ei ole, ja wiip (kui temä sedämaid kogokonna-kohtu käest
tähe see üle om saanu, määrätse otsuse nimitetü kohus om andnu ja määrätsel päiwäl see om sündinü) oma asja kõi-
geildambaste katesamal päiwäl peräst kohtutähe wäljaandmist Kihelkonna-kohtu ette, kon, kui kohus sel päiwal ka mitte
koon ei ole, kirjotaja ettetoobu ümbremõistetawa kaibuse peäp wastawõtma ja kirja pandma. Kogokonna-kohus peäp
sissama, kui kohtukäüjä om tunistanu, et tema suurembatse kohtutse taht minna, teedä andma ja see trükitu tähe pääle,
kon suuremba kohtu käümise säädus lõüdä om (§ 881), üleskirjutama, määrätsel päiwäl kohtukäüjä see üle,
et tälle lubatu ehk keeltu om suurembatse kohtutse minnä, kohtu käest wõip wastawõtta; seesinäne tunistuskiri ei ole enäm-
büsi muud midägi, kui wäljäkirjotetu protokol. Sedäsinäst tunistuskirjä wai protokolli ei tohi kohus mitte sugugi ildam-
baste wäljäanda kui kolmandamal päiwäl, sest päiwast arwata, mil kohtukäüjä om tunistanu, et temä suurembatse kohtutse
taht minnä, olgu siis, et protokol waist jala päält kohtukäüjide pallemise pääle jo wäljäanti.
§. 774, Kui kohtukäüja ka ennegi üte ainu neist ülewal nimitetüist säädüsist, mis suuremba kohtu käümise pe-
räst ommawa kinnitetü, täutmätä jät, sis kaotap temä oma õiguse, suurembatse kohtutse minnä, ja temä peäp Kogokonna-
kohtu otsusega rahul olema.
Copia
N: 17
Kähri kogokonna kohus, sel 26 Märzil 1879.
Ette tulli Jaan Holwandus ja kaibab oma peremees
Michel Mark pääle, kes tema palka, mes weel masma-
ta on, ära ei massa, saada olewad weel 17 rubla
ja saanu 28 rubla, leppitu olnu 45 rubla, ja weel
oli kond rõiwid, rõiwa oma ka saamata.
Saija Michel Mark selle kaibose pääle ette kutsatas
kes ütlep et temal ei olewad enab kui 6 rubla 50 kopik
mossa, selle peräst ei wõiwat ka temä sedä ära massa,
selleperäst et Holwandus 16 päiwa suwel mes 50 kopik
päiw ja 4 päiwa talwel mes 35 kopik päew masnu,
teenistuse ajast ära wiitan, ja tahab nii paljo tema
palgast tagasi jätta.-
Holwandus ütlep et tema olnu enegi suwel 4 päewa
haige rohkemb ei kunagi.
Jaan Adamson tunistab et 45 rubla olnu palk
lepitu ja üli kond rõiwid.
Mõistus: kogokonna kohus mõistab, et muido rehk-
nungi kokko lääwa, enegi 3 rubla 50 kopek om
wahe, see saab pooles arwatas, sii peäb weel
Michel Mark 14 rubla 50 kopik Jaan Holwandusel
ära masma ja see lepitu rõiwa kätte andma
nink ära wiiteta päiwi eest peäb Jaan Holwandus
3 rubla Midel Markil tagasi masma.-
Otsus: Michel Mark massab Jaan Holwandusele 11 rubl.
50 kopik palka wälja ja anab lepita rõiwa kätte
mes kohta käüjale § 773 ja 774 perrä ette kuula-
teti. Jaan Holwandus ans 30 Aprelil üles et temä
rahal ei ole ja saije opus täht.
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.934.1.4036)

Lehekülg 11
Aidu wallaw.
Kutsekiri 15. Decembriks s.a.
60 kop. trahwi keeluks
1. Margus Truu
2. Maks Neumann, tarwilise
magasi raamatuga ühes 60
kop trahwiga
Ühe kõigest auustud
Kaiserliku VI Kihelkona Kohtule
teatutan mina alamal nimetud
Aidu walla lige Margus
Truu, et minul mitte woima-
lik 15 mal Decemril kaiser-
liku kihelkona kohtu ette
tulla ei ole, et mina juba
rohkem kui 2 nädalad õige
olen, ja weel mitte aigus
minust lahkunud ei ole,
palun alamal nimetud Aidu
wala liige Margus Tru,
Aidus 13 Decembril 1888.

Lehekülg 13
Aidu ww.
Kutsekiri 15 Weebruariks s.a. 60 kop.
trahwi keeluks:
1. Margus Truu ühes 60 kop. trahwiga
2. Mats Neumann ühes tarwilise
magatsi raamatuga
N 476
20 Januaril 1889
1889
Keiserliku VI Pernomaa
Kihelkonna kohtule.
Eeskirja täitmiseks 20 Janu-
arist s. a. No 476, saab sõnakuulelikult
see läbi teada antud, et 15 Webruariks
s. a. siitpoolt sinna Keiserliku kohtu
ette minema tellitud on saanud:
Margus Truu ühes 6okp. trahwiga
Mats Neumann ühes magasi raa-
matuga
Walla walitsuse nimel.
Wallawanem: JParts
Kirjutaja: Raudsepp

Lehekülg 18
Aidu wallav.
Kutsekiri 7. Augustiks s.a. otsust kuulma
Mats Neumann
Keiserliku VI Pärnumaa
Kihelkonna kohtule.
Eeskirja täitmiseks
13 Juulist s. a. N: 3445 saab sõna-
kuulelikult see läbi teada antud
et 7 Augustiks s.a. siit poolt
senna Keiserliku kohtu ette mine-
ma tellitud on saanud:
Mats Neumann.
Wallawanem JParts
Kirjut Raudsepp.
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.929.1.3495)

Lehekülg 5
Copia
Wõlla kogukonna kohus 2 Octobril 1886
koos olid:
Peakohtumees: Jüri Leppik
Riinu Johanson Andru kiriku wallast, käem.
Hans Tämm, kaebab et tema Arama talus
tütruk olnud, kus siis peale sinna mineku, Jüri
Ausmann teda kiusama hakanud ja temaga
lihalikult koku elanud, kus tema lapse saa-
nud, kes nüid peale Jaani päewa aastaseks
saanud ja nõuab 140 Rbl. lapse toitmiseks
abi saada.
Jüri Ausmann ütles et tema ei ole mitte Rii-
nu Johansonise puutunud ega sellest ei tea,
nenda kui see isi ka Mari Õunapu ja Mari Jes-
siwerele tunnistanud, et temast puhas on, mis
need tunnistada wõiwad.-
Mari Õunapu ütles et kui see jut wäljas olnud
et Riinu käima peal olla, siis on Riinu Johan-
son isi ütelnud et mitte Ausmaniga tegemist
ei ole ja see wõtku naene kust tahab.
Mari Jessiwere ütles et neil see jut käes ol-
nud et see töö ika wälja tulnud, siis olla Riinu
isi ütelnud, et see jut kül teistest, wälja läinud
aga seda temaste mitte nähja ei sa ja Ausmanni-
ga tegemist ei ole.-
Selle
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.923.1.4581)

Lehekülg 5
Talorahwa-Seadus 1860
Laiwa kogukonna kohus
23. Detsembril 1885.
Juures olid: Kohtumees: J. Kool
M. Birk
J. Blaubrik
Tuli ette Türna talu peremees Mart Türna
ja kaebas, et minewal aastal olema Saare
metsawaht tema juures käinud, ning tema
juurest musta koera henda järel lasknud
tulla, ning pärast olema tema kuulnud, et
se tema koer olema Saare metsawahi juures
ära poodud saanud, palus kohut, et seda tema
asja järel kuulata, tunnistajad, kes seda tead-
na olema, Kusta Lübek, Märt Surwa, Willem
Staup, ja Puurmanist, Hans Saar.
Tuli ette Saare metsawaht Jüri Lübek
ja wastas, et tösi olna kül, et se nimetud
koer, tema koeraga ühes, Türna talust tema
järel on jooksnud, aga enne kui tema Jüri
Lübek kodu saanud, olema se koer tema
koera juurest ära kadunud, ning tema ei
olema seda koera sest saadik näinud, aga tema
talus, olema tema Jüri Lübek oma punase
koera kül ära pua lasknud, mille üle tema
ka tunnistust wõima anda, aga Märt
Türna musta koera ei ole tema mitte sur-
manud.
Tuli ette Willem Staup ja wastas, et
tema ei tea muud, kui peale selle, kui koer
ära kadunud, olla magasi wilja mõõtmi-
ne olnud, ning keik wallarahwas olnud
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.934.1.1267)

Lehekülg 3
VIma Pernoma Kihhelkonna
Kohtusse.
17mal Julil s.a. No 117 all, selle kohtule meie
andsime ülles, et mõnned Holstre wallameh-
hed tahtwad need rukkid, mis nemmad on
külwanud selle ma tükki peale Pirmasto
karja mõisas, mis Krono polest on meie
kätte antud, leikama ja selle jures olleme
sedda kohhut pallunud keelda neid innimessi
sedda üllekohhut tehha. Wist selle kohto
polest sedda keeldust ei polle tulnud et need
innimessed külwatud rukkid 27mal Julil
hakkasid meie põlle peäl leikama, siis 28mal
Julil s.a. No 126 al olleme sedda kohhut jäl-
le pallunud sedda teggo ärraselletada. Nim-
metud kihhelkonna kohhus kirjaga 4st Au-
gustist s.a. No 1815 al on meid käsknud om-
ma kaebdust Holstre Koggokonna Kohtu
ette ülles anda. Se koggokonna Kohhus 23mal
selle Oktobri ku päwal sedda kaebdust on
wasto wõtnud need Holstre walla mehhi, kes
meie põlle peält rukki wilja leikasid, ette
kutsunud ja nende käest sedda küssinud: "kel-
le lubbaga nemmad leikanud rukki wilja
selle põllo peält, mis Willandi kirriko teend-
rittele krono polest on ommaks antud."
Mehhed kostsid, et meie-kirriko made rent-
nik Holstre wallamees Jaak Risk on neile
sedda lubbanud. Selle peäle kohhus mõistis: "Et
selle wilja leikamisse jures olli ennam lubba
kui keeldus, ja et seemned maksmatta 23 Ap-
rilli ku päwani s.a. siis need mehhed, kes kül-
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.926.1.1314)

Lehekülg 6
Talorahwa Säädüse-raamat 1860.
§. 773. Kui kohtukäuja arwap, et Kogokonna-kohus oma otsusega tälle liiga om tennü, ja kui see asi, mink
peräst temä kohut om käünü, hinna poolest enamb kui wiis rubl. hõb. massap, sis tunistap temä kõigeildambaste katesa-
mal päiwal peräst otsuse awaldamist, et tema otsusega rahul ei ole, ja wiip (kui temä sedämaid kogokonna-kohtu käest
tähe see üle om saanu, määrätse otsuse nimitetü kohus om andnu ja määrätsel päiwäl see om sündinü) oma asja kõi-
geildambaste katesamal päiwäl peräst kohtutähe wäljaandmist Kihelkonna-kohtu ette, kon, kui kohus sel päiwal ka mitte
koon ei ole, kirjotaja ettetoobu ümbremõistetawa kaibuse peäp wastawõtma ja kirja pandma. Kogokonna-kohus peäp
sissama, kui kohtukäüjä om tunistanu, et tema suurembatse kohtutse taht minna, teedä andma ja see trükitu tähe pääle,
kon suuremba kohtu käümise säädus lõüdä om (§ 881), üleskirjutama, määrätsel päiwäl kohtukäüjä see üle,
et tälle lubatu ehk keeltu om suurembatse kohtutse minnä, kohtu käest wõip wastawõtta; seesinäne tunistuskiri ei ole enäm-
büsi muud midägi, kui wäljäkirjotetu protokol. Sedäsinäst tunistuskirjä wai protokolli ei tohi kohus mitte sugugi ildam-
baste wäljäanda kui kolmandamal päiwäl, sest päiwast arwata, mil kohtukäüjä om tunistanu, et temä suurembatse kohtutse
taht minnä, olgu siis, et protokol waist jala päält kohtukäüjide pallemise pääle jo wäljäanti.
§. 774, Kui kohtukäüja ka ennegi üte ainu neist ülewal nimitetüist säädüsist, mis suuremba kohtu käümise pe-
räst ommawa kinnitetü, täutmätä jät, sis kaotap temä oma õiguse, suurembatse kohtutse minnä, ja temä peäp Kogokonna-
kohtu otsusega rahul olema.
Pallamoisan sel 22 Juni 1877.
Man olliwa: Pääkohtomees Peter Niklaus
No71. Ette tulli Lena Lillo, Kaddunu Prep Lillo läsk, mansaise
olli wöörmünder Jacob Wijand ja kaibas et Daniel
Hakmann ei massawat ärra temma 50 rubla mes
maja ostmise tarbis Daniel Hakmannile andnu
temma kaddonu mees läbbi Jacob Wijandi, ja
nõwwap nüüd 100 rubla, se om kats Käerahha,
sest et Peep Lillo ostnu sissamma sedda maija
Kui Daniel Hakmann Jacob Wijandile taggasi
münu, - jal ja ollewat selle man tunnistusi
Peter Kuklas Perriwallast- Daniel Hakmann
wöörmünder Johan Kõiw ütles et se 50 rubla
om Jacob Wijandi käest woetu, ent ei mitte
Peep Lillo käest
Tunnistaja Peter Kuklas om tunnistanu
Kihhelkonna Kuhtun sel 18 Junil 1875 No3131
wandega, et Peep Lillo Kui ostmise käerahha
Jacob Wijandi Kätte andnu 50 rubla ja Jacob
Wijand Daniel Hakmanni kätte andnu maja
taggasi ostmise tarbis ja om ka nüüd se maja
Daniel Hakmanni Käen.
Moistet:
Daniel Hakmann peap 50 rubla Kaddunu
Peep Lillo perrandajile wälja masma Kuni
10 Nowember sel aastal.
Se moistminne om § 773 ja 774 perra kulutud.
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.929.1.978)

Lehekülg 4
Tallorahwa Seaduseramat 1849.
§. 832. Kui kohtokäija arwab, et Koggokonna-kohhus omma otsusega temmale olleks liga teinud, ja kui
se assi, kelle pärrast temma on kohhut käinud, ennam maksap kui 5 rubla hõbb., siis ütleb temma kõigehiljamine
kahheksamal päwal pärrast otsuse kulutamist, et temma otsusega rahhul ei olle ja suremat kohhut tahhab käia.
Kui temmale on järreleantud surema kohtu minna ja temma selle tarbeks kohto tunnistusekirja on sanud, siis
peab temma kõigehiljamine kahheksamal päwal pärrast tunnistusekirja wäljaandmist Kihhelkonna-kohto ette minnema,
kus, kui kohhus kous ei olle, kirjutaja sedda protokolli-ramatusse üllespanneb, mis wajja on.
§. 833. Kui kohtokäija ka ühtainust neistsinnatsist (üllemal nimmetud) asjust, mis surema kohto käimise
pärrast on seatud, jättab tähhelepannemata, siis ei olle temmal õigust surema kohto ette minna, waid temma
peab koggokonna-kohto otsusega rahhu jäma.
Ärakiri Tahkuranna kogukonna kohus 13 Nowembril 1887.
Auuline
Keiserliku I. Pärnu Kihelkonna
kohtule
KeiserlikuI Pärnu Kihelkonna
kohtu käsu kirja täitmiseks
4 Webruarist 1888 No: 566 all
paneb Tahkuranna kogukonna-
kohus siin kaasas oma 1888 a.
protokolli No 2 ärakirja
Juri Lorentsi asjus Jaan
Lorentsi - wastu, nimeta-
tud Keiserliku Kihelkonna kohtule
sõnakuulelikult ette.
Kogukonna kohtu nimel.
Peakohtumees Jaan Strandson
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.929.1.771)

Lehekülg 2
Saab Reio walla kohtu
polest, Siit mehhe Jürri Remelga
pallumisse pelele se tunnistus
antud, et temma omma wenna
Juhhan Remelga, Reio Ülloteo tallu
õigusse pärrimist nimetud tallu kät-
te samisse pärrast; auustud Pernau
Cassagolegiumi ja wenna Juhhan
Remelga wasto ei wõinud mõistussele
wõetud sada, waid peab nisuggust
kaebtust Penau I. Keiserliko Kih-
helkonna kohtusse ette wima.
Reio kohtu maias sel 25mal April 1874
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.926.1.2304)

Lehekülg 5
Kähri
kogokonna. Polizei
sel 12 Mai 1874
N: 96.
Keiserliku
I Tarto kihelkonnakoh-
tule
Keiserliku kohtu kirja pääle sest
17 Aprel e. N: 2553 wastutab
see kogukonna Polizei, et Jaan
Adamson ei ela enämb siin, ealgi
Parzi wallan, selleperast ei sa
ette tallitetus
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.926.1.3050)

Lehekülg 4
Räppina kogokona kohus, sel 16. August 1883.
Man olli: Päkohtomees Jakob Zernask
Ette aste Albert Wendland nink kaibas
wasta Rosalie Karask, et se olla läbbi kogo-
kona kohut tema palka kuni 40ne rublani
keelu alla panda lasknu, kuna tema Wend-
land arwab ka Rosalie Karaskile ennamb
middagi wõlgo ollewad: Temal ollu kül
Rosalie Karaskile, 110 Rbl. latsekaswatamise
raha massa, nink ollew sellest sumast 70 Rbl.
ühekorraga wäljamaksnu nink teinuwa
siis se leppingo, et ne 40 Rbl. aasta perrast
kättemaksetud sawa: ent päli kui ne 70 Rbl.
Rosalie Karaskile wälja makstud sanud, koln
se laps ärra, nink arwab nüüd, Rosalie
Karaskiga ennamb mingi sugust tegemist
olla.
Rosalie Karask eesseisusega sai ette-
kutsutud nink koste: se olla kül õige, et
assi nitade sündinu, ent siis kui laps ela-
nu nink Albert Wendland tedda maha-
jätnu ja ühe tõise naisterahwaga hennast
ärra kihlanu, siis teinuwa nema se
leppingut; et Wendland massab temale
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.934.1.4036)

Lehekülg 10
Keiserliku VI Pernomaa
kihelkonna kohtule.
Käsu kirja täitmiseks 16 Nowem-
brist s. a. No: 5812 saab sõnakuulelikult
see läbi teada antud, et 15 Detsembriks
see aasta senna Keiserliku kohtu ette
minema siitpoolt tellitud on saa-
nud:
1. Mats Neumann magasiraama-
tu ja 60 kop. trahwiga.
2. Margus Truu.
Wallawanem: JParts
Kirjutaja: Raudsepp
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.927.1.3799)

Lehekülg 8
Keiserlikko Tarto VI Kihhekunna kohtole
Orrawa koggokunna Kohtu polest.
üllewel nimetu Keiserlikko Kohto käsu perrä
16 octobrist No: 1894 om Jaan Kallames nink Andre
Treiman neide kohto käimisse asja ülle wastselinna
wina meistregu - 7 nowembri ku päiwäl Keiserlik-
ku Kihhelgunna Kohto edde minna. selle käsupäle
tulli 3 nowemb. ku päiwäl Jaan Kallemees Orrawa
Koggokunna Kohto edde ja näitas hentä et
Temma Jalla wäega paisdetu haike omma
ni et Temma sukkuge käwwä ei wõi, ja
pallob Koggokunna Kohhut. Temmä assemel
üllewel nimetu Keiserlikku Kihhelkunna
Kohhut Allandlikkult pallelda, neide kohto
küümist Wastselinna wina meistreka ärra
lõppetata. et Jaan Kallames ennamb selle
winameistre käest omma pesmise ülle
mitägi
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.972.1.1022)

Lehekülg 5
Kaesk
Kihhelk kirjottaja kohtule
Alexander Toltmann ning Jurry Titus on
Simon Haemeleine kaest ühhe õmb
omblemisse maschin wõtnud, kuidas
räekiwad, teel errakautannud, ning
tõotand 20 rbl selle est maksta, agga temma
weel mitte ara ei selletanud.
Kui se asi nenda tõssi on, on se rahha
uuesthi sisse sundida, ning 13 Juulo kp
siis kihh kohto sisse maksta, wai kui
kindel selle wasto midagi raekimist
on, sis protokoll seks paewaks
teha, ning mehhed tullewad sis isse ka
seltsis
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.923.1.7956)

Lehekülg 4
sauna peald ja Jürri Laisk saabas
lähnu jällega nenda kui saabat
kontsa alt raual 1 nael puudus
olnu ja kolm naela alles nenda
olnu ka nende saapa jälledel nät-
ta. -
Wallawannemb Ado Gläser
tunnist, et Kareperra tallu perre-
mees Jaan Roop olnu üttelnu,
et nenda suggusi linnu temma
maa peal kassunu ei olna. -
Mõisteti
Et tunnistuse järgi
selges tehtu, et Jürri Laisk need
Jaan Kullaperra linnad warras-
tanu on piab Jürri Laisk 8 rub-
la nende linnade eest Jaan Kul-
laperrale maksma ja linnad
taggasi ja warguse eest saab
30 witsa lööki
Se mõistus sai kuulutut
ja ka ärra täidetu
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.923.1.4581)

Lehekülg 4
Talorahwa-Seadus 1860.
J. M.
Laiwa
Ühe
kogukonna kohus
3. Februaril 1886
Keiserliku IIas Tartu Kihel-
N36.
konna kohtule
Keiserliku kohtu kirja peale
25. Januaril s. a. No 1166 all, saadab
siit kogukonna kohus protokolli
ära kiri 23. Detsembril m. a. No 66 ja
14. Januaril s. a. No 1. all, Märt Tür-
na kaebuse asjas, wasto Jüri Lü-
bek nõudmise pärast, auupakli-
kult keiserliku kohtule ette
Kogukonna kohtu nimel:
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.923.1.6482)

Lehekülg 4
Selle järele olla jällegi tema oma
raha 6 rbl. 61 kop senna külga pannud.
Ann Kõks andis üles, et tema tead-
mise järele peaks wälja mineki rehk-
nung sell wiisil, et raha weel üle peaks
olema jäänud.
Kredit kassa protsent
44 Rbl.
Mõisa herrale
61 Kp.
Dessatini raha
Tulekassa raha
Ann Kõksile antud
Summa
Peaks raha olema üle jäänud weel
22 rbl. 19 kop.
Otsus
Jaan Kongas peab 11 Juuniks siia
kogukonna kohtule Nuusti maja sisse
tuleku ja wälja-mineku 18 Aprillist saadik
1884 kunni 21 Maini 1885, mis muidu Tal.
Seaduse perra § 965 juba Detsembri kuul
1884 oleks pidanud sündima, - ette tooma
siis saab nende asi seletud, sest et muidu
seda wahet mitte teada ei wõi ja neist
üles antud rehknungid sugugi kokku ei
sunni.
See otsus sai kuulutud.
/Allkirjad:/
Wasulas 25 Juunil 1885.
Pääkohtumees: Peeter Reinholod
Kohtumees: Daniel Hintser
do
Prits Kirrutar.
Protokolli pääle 21 Maist sa. N86 Ann
Kõksi kaebduse asjas wastu Jaan kongas
nõudmise pärast.
Tuli ette Jaan Kongas ja andis oma
rehknungi üles, mis Nuusti maja sisse
tuleku ja wäljamineku üle tehtud ja
nimelt 18 Aprillist 1884 kunni 1 Aprilini
1885: - 50 lauda á 20 kop.
8 palki á 40 kop.-
50 lauda á 10
25 do á 15 "
25 do á 12 "
Ahju siibri ja ukse hinged
Akne klaasid ja sisse panek 2
Ahju uks
Protsendi raha
1 wakk lupja
Kihelkonna kohtu trahwi
Wäikese maja ehituse raha
Tule kassa raha
Tulekassa herra woorimehe raha
700 telliskiwi á 1 rbl. 30 kop.
Dessatiini raha
Kredit kassamaks ja 100rbl pro.
Kolm 1 1/2 tollilist lauda á 65 kp.
Summa
196 rbl. 25 kp.
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.972.1.986)

Lehekülg 3
walla walitsus, ja tema abilised olid kiriku
al Sikka körtsis Kõrtsimehel, Ülema Walit-
suse poolt antud käsku ette ütlemas, kuida
üle üldine seädud kõrtsis peab saama ülal
peetud rahu kaitsmiseks; siis oli jälle see
samma kohtumees Egor Käsper seäl kört-
sis priiskajatele nõu andmas, walla walitsuse
liikmetele pihta anda, kohus waatab peält
pole karta. Nõnda on Egos Käsper vahwa
ärritaja mitmes asjas, et walla walitsusel
wäga raskust sünnitab, Riigi seadust rahwa
seas ülewal hoida, ja wõlgasi sisse sundida.
Mustjala walla walitsus, 10mal Decembril 1888.
Talitaja: MPaep
Kirjutaja S. Loodus
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.931.1.7738)

Lehekülg 5
nõuumehega Jaan Pikk Appellationi formali
dega kuulutatud
/Allkirjad/
Uue-Kariste
Wallawalitsus
Keiserliku
Uue-Kariste III Pernu Kihelkonna
5 Martsil 1887
kohtule
annab siinne wallawalitsus
kirju pääle 16 Weebruarist s.a.
No: 817 all tääduseks, et seks
17 Märtsiks.. s.a. Els Pikk ...
kaibuse asjas Karl Hansen
wastu lapsetoitmise nõudm. pärast
Keiserliku Kihelkonna kohtu
ette on käsutud saanud
kohtumees protokolli raamatuga
Karl Hansen
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.934.1.1267)

Lehekülg 8
Copia
Holstre kogukonnakohtus 23. Oktobril 1870.
Koos ollid:
Ette tulli Willandi kreekaõige usu preestri Rajewsky herra
ning kaebas et siin järelseiswalt nimepidi nimetud Holstre ko-
gukonnaliikmed, ligikirjutud arwu järele tema põllult, mis tema-
se Kõrge Kroonu poolest Holstre mõisa maadest antud, - rük-
kid, leikanud ning ka ära wedanud olla, nimelt:
Jaan Kipp - 2 wakkamaad
Johann Ainson 1 1/3
Jaan Rostok - 2
Johann Pill - 1
Jakob suk - 1
Peter Peterson - 1
Johann Torm - 2 2/3
Endrik Pertma 2 1/3
Jaan Hion - 1
„Need kaebatud inimesed. Jaan Kipp Johann Ainson, Jaan
Rostok, Johann Pill Jakob Suk Peter Peterson, Johann Torm, Endrik
Pertma ja Jaam Hion ette kutsutud, wastawad selle preestri
herra Rajewsky kaebduse peäle järel seiswal wiisil: Nemad
olewad sügise 1869, kui Holstre mõisa maad walla käes rendi
peäl olnud, neid maid harinud, ja selle aegse mõisa walitsuse
lubaga oma rükki seemne senna peäle külwanud; - kui nüüd
mööda läinud kewadel Willandi kreekausuliste kiriku walit-
sus neid maid, - ilma et kennigi kroonuametnik neid sa-
masid Holstre walla käest ära wõtnud ning üle üldsele seädus-
te põhjusel kreeka kiriko kätte annud oleks, - Jaak Riski
Holstre mehe Jaak Riski kähte wälja rentinud on, ei ole
keegi neile rükki seemet wälja maksnud; - alles suwwel
pärast
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.923.1.3945)

Lehekülg 5
Protokoll
Kawasto, see 22 oktobril 1883
kohtu juures ollid
Peter Kesa khtm.
Jaan Lõhmus -
Mart Leas -
Jur Josep Mats nõuab Jürri
Schwalbe käest
2 küllimito linnaseemnete eest 4 rubla.
2 päewa maamõetja jures - - 80 kop
15 sülla krawi kaewmine
Jürri Schwalbe kostab et lin-
naseemned olla ärramaksnud, pol-
le agga tunnistust üllesse anda
et maksnud ja olla se muu töö
õige, agga ei taha sellepärrast mak-
sa, sest essimene aasta ellanuwad
need temma saunas
Josep Mats kostab et moisa
wolliga olla seal ellanud ja moisa
tööd tehnud.
Kohhus moistis
Jürri Schwalbe maksab se
5 rubla 70 kopp. Josep Matsile
8. päewa aea sees ärra.
/ Otsus kulutud sel 22. oktobril 1883
Tallorahwa seaduse ramato § § 772 ja
773 juhhatusel ja õppuse lehhed
wääljaantud. Jurri Schwalbe kulu-
tas sel 31. Oktobril s.a. et otsusega
rahule ei olle, mis peale temmale
kohhe appellatsioni kirri wäljaantud
sai.
Kohtumees P. Kesa
J. Lõhmus XXX
kirjotaja: Limberg
Selle ärrakirja õiguse eest.
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.926.1.3050)

Lehekülg 5
ülleüldse 110 Rbl. wälja nink om siis kigest
ollekust pri, nink selle päle maksnu Wendland
(tema endine peigmees) 70 Rbl. wälja ja ne.
40 Rbl. jänuwa aasta perrast maksa, - nink
kuna nüüd se termin otsa lõpnu, siis nõuwab
tema selle Wendlandi poolt tehtu leppingo tähe
perra, oma jaggo kätte sada.
Leppingo alguskiri sai Rosalie Karaski
polt ettepantud, nink olli järgmise wiisil:
"Rosalie Karask nink Albert Wend-
land oma täna wastamise ärralepnuwa,
et Wendland massab 70 Rbl. (seitsekümend)
Rosalie Karaskile kätte ja 40 Rbl. massab
ütte aasta sehen a dats.
Ühtegi muud nõudmist kumb kumbagi
käest ei olle.
Räppinas 27. Julil 1882.
70 Rbl. (seitsekümind (Rbl.) wasta wotnud
Rosalie Karask.
Pedo Narrusbek tunnistaja
Need alkirjad tunnistap tõttes,
Räppina kogokona kohus 27. Julil 1882.
Ad mandatum
kirjotaja JKallas.
N. 852.
Otsus:
Kogokona kohto liikme ühentid hentid selles
Mõistuses:
Albert Wendlandi kaibus wasta Rosalie
Karask tühjas, nink jääb leppingo
perra Albert Wendlandil ne 40 Rbl
Rosalie Karaski hääs maksa.
Selle päle tunist Albert Wendland eenseiswa
moistusega mitte rahul nink palle eddesi kai-
bust wälja andat sada, mis päle § 773 ja 774
etteselletetud nink temale see samal päiwal
õppusleht kätte antud sai.
/Alkirjad/
Protokolli errakirja õiguse eest
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.929.1.3495)

Lehekülg 6
Selle peale ütles Riinu Johanson et Aus-
mann tema juures just Mihkli päew ol-
nud kust käima peale saanud ja teistest
puhas on.
Jüri Ausmann ütles et tema sel koral
Mihkli laadal ja mitte kodu olnud.
Mõistetud:
Et Riinu Johanson isi Mari Õunapu ja
Mari Jessiwerele tunnistanud et Jüri Aus-
mannist puhas on siis teda oma lapse
toitmise abi nõudmisega Ausmanni was-
tu rahule sundida.
Appelationi sääduslik kord seletud.
/Aluskiri/
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.932.1.6371)

Lehekülg 2
Tunniskiri.
Suure-Kõpu kogukonnakohtult
saab tunnistatud, et 3 Augustil s.a
Ann Riesenbergi kaebtuses Mari Rein-
berg wastu teotamise pärast üks otsus
on tehtu mis seaduslikult appelatsioni
tähte keelab
Suures Kõpus 7 Augustil 1889.
Kogukonnakohtu nimel
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.923.1.6482)

Lehekülg 3
Wasulas 21 Mail 1885.
Pääkohtumees: Peeter Reinhold.
Kohtumees: Daniel Hintser
Pritz Kirrutar
do
Tuli ette Ann Kõks oma kõrwal-
seisjaga Mihkel Walgerist ja kaebas,
et tema wöörmündri käes seista raha,
endist raha 100rbl. ja weel 1885 aasta
I. poole rendist jäänud tema teadmise
järele üle 30rbl. ja tema pidada
lastega nälga surema, ei olewat midagi
süüa
Tuli ette Jaan Kongas ja ütles,
et see 100 rbl. ei ole mitte rendi raha,
mis tema käes seisab, waid see see olla
rentniku kautsjooni raha, mis tema
käes peab seisma. Rendi sisse-tuleku
ja wäljamineku üle andis järgmise
rehknungi: - Poole aasta rent olewat
85 rbl. Sellest olla wäljaläinud.
Maja protsendid - 51 rbl.
Tulekassa raha umbes 11
61 Kop.
Tessatini raha
Naesele annud
Minewal sügisel pan-
nud omast käest ehi-
20
tuse juure
90 rbl 61 Kp.
Summa

Lehekülg 5
Selle juures on nõnda, et:
1. Maja ehituse juure läinud 82 rbl.70 kp.
113 " 55 "
2. Muud maksud
Summa 196 rbl. 25 kp.
Sisse tulek on kewadene ja sügisene rent
1884 aasta eest 170 rbl.
Selle järele olla wöörmünder Jaan Kon-
gas omast käest weel juure pannud 26 rbl 25 kp.
Otsus:
Et Jaan Kongas on ütelnud, et temal
wiitungid 1884 aasta ette kõrgemas koh-
tus sees on, aga oma 1884 aasta rehk-
nungi 1 April 1885 sisse on annud, jääb
see asi nõndakaua seisma, kui Jaan
Kongas ka need wiitungid ette toob,
mille läbi see rehknung tõeks võib tun-
nistud saada. Niikaua jääb ka Ann
Kõksi nõudmine seisma. See otsus sai
kuulutud
/Allkirjad/
Selle protokolli ärakirja õiguse eest wastutab:
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.923.1.373)

Lehekülg 5
Ärakiri.
Pangodi, Kogokonna Kohus 25 Octobril 1885.
juuresollid
Kroonlinnast 4 Rootun 6 Reserwik
N195.
Pattaljoonis teenistuses olew Peter Grünberg
kaebas, et tema, 4 ödse, esa so õde, Mai Grünberg
kes paegu surnud oma maa platsi N42 temale
kui oma kasupojale lubanud.. Et tema 4 õdse
ja kasu ema Mai Grünberg nüüd surnud se Platsi
kogukonna kohus temale kätte annas
Palus oma eest kohtu käia, selle aeja
perra nõudmises oma õdemeest Michel Rebane
Pühajärwe Nustakult kohtu poolt wasta wõtta
Tema, Peter Grünberg, kadunud Kasuema
Mai Grünberg olla ka selle Pangodi Wallawalitsuse
Protokollis sest 6 Oetabrist 1830 N13 maha
laskund kirjutada, et tema Peter Grünberg, Mai
Grünberg kasu poig on.
Otsus!
Et se asi sel 13 Septembril sa sub N182
Otsule all on olnud ja se Platsi asi Keisreliko
II Tartu kihelkonna kohtu seletamise all on
ei wõi se kogukonna kohus selle asja üle
otsust anda ja jääb Pete Grünberg nõudmine
tühjas - Otsus sai kuulutud
/Allkirjud/
Copia õiguse eest
Wallakirjotaja: JKukk
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.2629.1.288)

Lehekülg 2
Tunnistus.
Kõnno Wallast Koggukonna kohtust saab selle läbbi
tunnistud, et otstawnoi Madrus Mihkel Katulin
Kõnno walda taggasi tulnud, siin hinge kirjas on, ja maa
tööd teeb. Temmale on Tallinna rentereist seadusse järrel
25. Junis 1867 aastal Artikel 1 ja 2 ühhekordne arma rahha
Kakskümmend Rubla sada.
Marts. 1869.
walla kohtust
Walla Tallitaja
Pitsar
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.932.1.487)

Lehekülg 4
Pujato kogokonna kohus sel 10mal Julil 1869.
juures olid:
Tulli ette Lõmsi Thomas Lapp ja andis üles, et
tema oma talokohta sel waesel aeal üksipäines ei
jõua pidada ja enesele Tõnis Õjakära poolnikuks
wõttnud, nenda et pooled Lõmsi talo põllud ja
heinamaad Tõnis Ojakära kätte kuueks aastaks
rendipeale annab, se on Jüripääwast 1869 kuni
Jüri pääwani 1875.
Et mõisahärra küssimise peale tunistas, et tema
Thomas Lappile lubaanud, enesele üks poolnik
abiks wõtta, nenda kauaks, kui nemad oma
rendi täieste mõisa ära maksawad, siis sai
mõistetud:
seda protokolli raamatusse üleskirjotada.
/kohtomeestenimed/
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.972.1.1022)

Lehekülg 19
Teadaandmine
Keiserliku Saaremaa III Kihelk. Kohtule.
Pajumõisa walla walitsus annab teada
et Alexander Tekman, keda Kihelkonna
kohus järge päris, kirja No 112. al, on ära
tulnud ja tema peab ennast üles
Kuresaare linnas.
Pajumõisas
22mal Nowembril Tallittaja: Jaak Siimon xxx
1886
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.924.1.704)

Lehekülg 5
Keiserliko 3 Tarto kihelkonna
kohtule
Ranno koggokonna kohdost.
Täütmisses Keiserliko kihel-
konna kohto kirja päle sel 4 Juli
sub N 1677 saap siist poolt ütte
Keiserliko kihelkonna kohtule
sõnna wõtlikult teda antut, et
Mik Piir üllema kohto kässo päle
mihte kangro tallost wälja lõpetut
sanu, waid Andres Trõõp, Mik
Piiriga ütte ärra leppimist heneste
waijel tennuwa, ni et Mik Piir
seni kui tullewa Jürri päiwani
jääb kangro plalsi pääl oman
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.934.1.1589)

Lehekülg 4
Tallorahwa Seaduseramat 1849.
§. 832. Kui kohtokäija arwab, et koggokonna-kohhus omma otsusega temmale olleks liga teinud, ja kui
se assi, kelle pärrast temma on kohhut käinud, ennam maksab kui 5 rubla hõbb., siis ütleb temma kõigehiljamine
kahheksamal päwal pärrast otsuse kulutamist, et temma otsusega rahhul ei olle ja suremat kohhut tahhab käia.
Kui temmale on järreleantud surema kohtu minna ja temma selle tarbeks kohto tüunnistusekirja on sanud, siis
peab temma kõigehiljamine kahheksamal päwal pärrast tunnistusekirja wäljaandmist Kihhelkonna-kohto ette minnema,
kus, kui kohhus kous ei olle, kirjutaja sedda protokolli-ramatusse üllespanneb, mis wajja on.
833. Kui kohtokäija ka ühtainust neisesinnatsist (üllemal nimmetud) asjust, mis surema kohto käimise
pärrast on seatud, jättab tähhelepannemata, siis ei olle temmal õigust surema kohto ette minna, waid temma
peab Koggokonna-kohto otsusega rahhu jäma.
Copia
N70.
Patkülas, sel 24. Mail 1874.
Peedokesse talu peremees Peeter Sep tulli ette ja kaebab
oma wenna Käsper Sep pääle, et kui see Peedokesse talu tema-
le ja wenna Käsprele pooleks jaotud, siis jäänud sellest
2402 rublast, kapitali rahast, mis nende isa selle talu eest
olli sisse maksnud, Käsprele oma talu jäi suuruse järele
1356 rubla ja temale, Peter Sep, jälle oma jao suuruse järe-
le 1046 rubla hõb. - Et, kadunud isa aga enne surma
kohtu liikmete ees testamenti maha teinud ja nende
läbi oma wiimast soowimist lasknud maha kirjutada,
kelle sees tema iga pojale seda maja eest sisse makstud
kapitali raha ühtewiisi pooleks lubab, see on Peetrele
1201 rubla, ja Käsprele 1201 rubla, - siis palub tema,
Peeter Sep, kohtu abiga oma wenna Käsper käest, need
155 rubla, mis tema jao maja pääl rohem seisab, kätte,
et igaüks seda raha kadunud isa lubamise järele ühte-
wiisi saab. See on nenda:
1, Käsper Sep maja pääl seisab.
1356 rubla.
2, Peeter Sep jago pool raha sest sisse
maksetud kapitalist isa lubamise järele - 1201
On Käsprel rohkem ja nõuab Peeter tagasi 155 rubla.
Käsper Sep wastas selle pääle, et tema oma wenna Peetrele
midagi raha enam tagasi ei maksa, waid see raha mis
tema maja jao eest, 1356 rubla sisse makstud, jääb
temale nenda kui maja jaotamise protokollis seisab
Kohus soowis wennaksid oma wahel leppi, ja soowis
ka et Käsper Sep oma wenna Peetrele need 155 rubla,
mis temal rohkem, walja maksaks, ja seletas temale
ära, et see ka kogoni õige on isa testamendi järele,
sest Käsper on muidogi suurema talu krundi omale saanud,
kui Peeter, ja tahab nüüd ka suuremad raha summa oma-
le pidada; aga kui leppitust ei saanud,
siis
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.923.1.1404)

Lehekülg 5
Ärakiri.
Pilkas, 7 Mail 1886
Pääkohtumees Widrik Persok
K. Kikkas
Kohtumees
Hans Beiker
Tuli ette Ann Märtnisson ja kaebas, et
Johan Pärn on tema poja teenistuses pida
nud ühe aasta ja on weel palka saada
1 1/2 rbl. rbl ja 5 rbl. pääraha. Pääle selle
olla weel pidanud omariiet: 1 pintsak,
1 west ja ühed püksid ära. Nõudis nende
eest 10 rbl. ehk riided kätte.
Tuli ette Johan Pärn ja ütles, et
palka olla küll 11 rbl. saada, aga pääraha
pärast on nõnda olnud, kuda Werneri
pääraha aastal pro 1885/6 on maksa.
Töö riided olnud temal oma poolt
ja kui pühapäewal oma on pidanud,
ei olewat tema asi
Otsus
Et tulewa kord poiss ette tallitada.
See otsus sai kuulutatud
/Allkirjad./
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.923.1.4095)

Lehekülg 6
Protokoll.
Kawasto sel 23. Märtsil 1884
kohtu juures ollid.
Tõnnis Laar khtm.
Jaan Lõhmus -
Frits Lübek -
Johan Erikson kaebab Jürri
Schwalbe peale ja nõuab selle käest
10 rubla wõlgu antud rahha talwel
kolme aarta eest.
Jürri Schwalbe kostab et tem-
ma polle laenanud, egga polle tem
mal maksa
Hindrik Kuk tunnistab et
laenanud Jürri Schwalbe Johan Erik
soni kaest 3 aasta eest 10 rubla.
Liisa Kuk Hindriku naene
tunnistab et temma nähnud kül
kui Johan Erikson annud Jürri Schwal-
bele raha, agga kui palju ei teada
temma, se olnud 3. aasta eest.
Jurri Schwalbe ei taha neid
tunnistuisi wasto wõtta et olla
wihhamehhed, agga ei sa tõeks
tehha
Kohhus mõistis:
et peab Jürri Schwalbe se
10 rubla äramaksma Johan
Eriksonile.
Otsus kulutud se 23. Märtsil 1884.
Tallorahwa seaduse ramatu § § 772
ja 773. juhhatusel ja õppuse lehhed
wäljaantud. Jürri Schwalbe kulu-
tas sel 24. Märtsil et otsusega rahule
ei olle, mis peale temmale kohhe
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.934.1.3648)

Lehekülg 4
Leebiku wallaw.
Kutsekiri 26 Juuliks s.a. kel 10 enne lõunat
Karl Berkmann Koosi
N3299
Keiserliku
VI Pernumaa Kihelkonna
kohtule.
347.
Kutsekirja täitmiseks 3. Juulist
s..a. N 3299 saab Keiserliku
Kihelkonna kohtule auupaklikuld
teada antud, et järgmised
inmesed käsku on saanud
26 Juulil s. a. Keiserliku kohtu
ette ilmuda
Koosi Karl Berkmann
Protokolli ärakiri saab ette
pantud.
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.923.1.7956)

Lehekülg 3
Marrama Koggukonna Kohus
sel 25 Octobril 1879
Pea Kohtumees Jürri Mällo
Tulli ette Sellama Jaan
Kullaperra ja kaebas, et temmal olna
lahtisest heina küinist arwata 9 kubbu
linnu ärra warrastetu, innimesse ja
linna jälled lähnuwa küind juurest
senni kui Kareperra sanna juure
kust 5 kubbu kätte sanuwa walla
wöörmundre Jaan Pern olnu juures
arwas et Jürri Laisk kes sääl san-
nas ellab, temma Linna warnas
olna. Nõudis omma kahju 8 rubla.
Tulli ette Jürri Laisk ja
wastas, et temma sest middagi ei tea
sest need linnad mis Jaan Kullaperra
ommas tehnu, olna temma naene
Kareperra tallo maa pealt saanu.-
Tulli ette walla wõõrmun-
der Jaan Pern ja tunnist, lina wiiga
jälled lähnuwa Jaan Kullaperra
heina küini juurest senni kui Ka-
reperra sanna juure, temma wõtnu
linna proowi, ja saapa jällest möö-
du, leidnu nenda suggussed linnad
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.929.1.773)

Lehekülg 8
Auustud
Keiserliko Pernau I. Kihhelkonakohtule
Üllemal nimetud Keiserlikust
Kohtust tulnud kässo kirjad sel 31 Decemb.
a. pr. sub N:2680. ja sel 10nmal Martsil c.
sub N: 461. on Reio valla kohtul alland-
likult,- se auustud Pernau Cassagolegiumi
pärrimisse protokoll Ülletee Juhhan Rem-
melgas vasto sisse jäta.
Reio kohtumaias sel 2 Aprillil 1875.

Lehekülg 9
Auustud
Keiserliko Pernau I. Kihhelkona kohtule
Üllemal nimetud auustud Keiserlikust
kohtust tulnud kässo kiri sel 10mal Junil sub.
N: 1045. on Reio walla kohtul allandlikult vas-
tada, et se Protocoll sel 12mal Sеptemb sub No 28.
1874. on sanud ühhe auustud Keiserliko kohtule
sisse sadetud, ning ollid ka siit kohtumehhed
ja walla kirjuta kohtu ees, kus se nimetud Proto-
coll ümber sai lükkatud ehk tühjaks arvatud
auustud Kihhelkonna kohtu polest.-
Peäleselle agga ueste walla kohtule se käsk antud
sedda moistust se on: Pernau Cassagolegiumi
pärrimist Juhhan Remelga wasto tallu maiade
ehhitusse pärrast ueste mõistas mis ka sel
24mal Marzil sub N: 15.1875 sündis ning
se Protocoll ka sisse on sanud sadetud; issiärra-
nis ei põlle walla kohtu jures mitte ennam muud
mõistust, auustud Pernau Cassagoligiumu pärri-
misses ctra. Juhhan Remelga pärrast olnud.
Reio kohtu maias sel 19mal Junil 1875.
allandlikkult
Wallakirjutaja M. Holm
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.926.1.7149)

Lehekülg 4
Ära-kiri
Sõrestes 4. Septembril 1887.
No 74.
Juures oliwad peakohtumees Jaak Hääl.
kohtumees Jaan Saan.
Johan Torop.
Kaibas Wana Piigandist Aadam Käär, et Sõrestes
Mai Nigula on 2. Septembril s.a. tema 14 aastast
tütard Leena Kääri nurjatumal kombel peksnud,
esite ratta juhi witsaga, siis harja witsaga ja pä-
rast on juuksist kiskund ja wedanud, - wiimate
pandnud peksetawale kabla ümbev keha ja weda-
nud teda selle otsas kodu, kuna tema, Mai Nigu-
la, pooleteramehe naine Sohwe Iwan tagant
tõuganud. Kodus pandnud peksetawa aija külge
kinni ja ähwardanud weel keldrisse panna ja
kahitsenud, et ta teda weel hakanud kodu tooma
ja mitte kohe surnuks ei peksnud. Selle teu põhju-
seks olnud üksi see, et karja loomad, keda neiu.
peksetaw tütarlaps hoidma pidanud, kaibduse
aluse Mai Nigula maa peale juhtunud minema.
Selle kaibduse tõsidust wõida tarwilisel kõrral oma
tunnistusega kinnitada Jaan Armolik Peetri p.
ja Ludwig Armolik Kusta p. Wana Piigandist ja
Tanila naine Ann Perli Sõrestest. Laps olla
selle peksmise walu, hirmu ja ehmatuse läbi
wigaseks saanud, mida Sõrestest wallawanem Peeter
Rand ja tohtor herra Lezius üle olla waadanud.
Kaibaja nõudis, et süidlane seaduse järele saaks
karistatud ja sunnitud pekstud tütarlapsele elu-
aeaks ülespidamist andma.
Kohaline wallawanem Peeter Raud tunnistas:
tema olla 2. Septembr. õhtul Leena Kääri üle-
waadanud ja leidnud, et juuksed peas olnud
lahtikistud ja ümber piha pahemal pool kaenla
alt ärapigistatud ja ülespaistetand.
Otsus: Tulewaks istumiseks tarwilised inemised
ja tunnistajad ette tallitada
(.Kohtu alkiri:)
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.923.1.7518)

Lehekülg 5
Tallorahwa Seaduseramat 1860.
Protokoll.
Kawasto sel 3. mail 1885.
kohtu juures ollid.
Tõnnis Laar khtm.
Mihkel Polleno -
Jaan Lõhmus -
Jürri Schwalbe kaebab Hans
Akkerbergi peale se olla tedda werri-
seks peksnud ja tahtnud kirwega
temale sisse lüüa ja nõuab selle eest
10 rubla.
Hans Akkerberg kostab et
tema polle peksnud, waid Jürri Schwal-
be olla weel tedda peksnud teiste nais-
tega kui sauna tahtnud minna
ellama.
Ann Wiira tunnistab et Hans
Akkerberg olla Jürri Schwalbed ja ka
tedda peksnud.
Liisa Wissenberg tunnistab et
kui Hans Akkerberg tahtnud sauna
tulla, üttelnud Jürri Schwalbe et
enne ärra tulle kui moisa lubbab
mis peale, Hans Akerberg ja Jürri
Schwalbed ja Ann Wiirad löönud
ja ka kerwe wõtnud mis temma
käest ärra wõtnud.
Lena Wissenberg tunnistab et kui
Hans Akkerberg tahtnud sauna krami
wia, ütelnud Jürri Schwalbe et a enne
ärra tulle kui mõisa lubab, mis peale
Hans Akkerberg Jurri Schwalbed
kaks korda pähe löönud ja tema
lähnud teisa kutsuma.
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.934.1.4036)

Lehekülg 8
Keiserliku VI Pärnumaa
Kihelkonnakohtule.
Eeskirja täitmiseks
5 Oktobrist s.a. No 5045, saab
auupaklikult see läbi teada
antud, et Mats Neumann
haiguse pärast 1" Nowemb-
ril s.a. senna Keiserliku kohtu
ette minna ei wõi.-
Wallawalitsuse nimel:
Wallaeestseisja M. Pool.
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.934.1.1267)

Lehekülg 10
Tunnistusse kirri
Sellega meie alnimmetud Willandi Õigeussu
kirriko teenrid anname lubba meie rentniku
Jaak Riiskile kihhelkonna kohtu ees selletada
seddu luggu, mis meie olleme Holstre tallopo-
jade peale tõstnud, et need meie põlle pealt
wilja ärraleikanud ja winud.
Preester Joannes Raewsky
Diakon Sergius Sergiеwsky.
Köster Michail Belsky.
Kõster Dionisy Kümmel.
14mal Detsembril 1870.
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.923.1.2658)

Lehekülg 4
15 aasta renti Karel Koch warranduse
perrandajal Rein Kochil mitte massa
mõista, ka seperrast, et mõisal ütteki
wõla kirja ei ka kontrahi ette anda ei
olle, kelle põhjusel mõisal õigus nõuda
olles.
Kohto otsus sai Arromoisa wallitsusele
säduselikult kulatud, ja Rein Kochile ette
luggemises saab Copia sest Tolama koggo-
konna kohto saata.
22 Nowember Arromõisa
wallitsusele se Copia wälja
kirjotad.
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.972.1.1022)

Lehekülg 8
Protokoll (24mal Aprillil 1882)
Ette tuli kapten Siimon Hämä-
läinen oma kahe wastase Aleksander
Tekman ja Jüri Tiidus sest kapteni õmblus
masin oli Aleksandri kääs harida olnud ja
Jüri on seda lubanud sinna wiia ja lasknud
masina ära kaduda. Kapten nõudis masina
eest 15 rubla. Ning kohus mõistis et
Alexader peab 7 rubla maksma ja Jüri
8 rubla, ühe kuu aja pärast lubasivad mehed
raha ära maksta. Aga kapten ütles et kui nad
kuu aja pärast ei maksa siis tema kaebab
linna ja peawad 20 Rubla maksma
Pajumõisas
Talitaja: Jaan Külbas xxx
Pea Kohtumees: Jüri Waher xxx
2 kohtumees. Märtet. Tiidus xxx
1 kohtumees: Tõnis Höbenik xxx
8mal Januaril
1883 a.
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.927.1.2810)

Lehekülg 10
Keiserliku VI Tartu Kihelkonna kohtule
Keiserliku kihelkonna kutse kirja
pääle 16 Juunist s.a. N2946 om
sellel wallapolitseil alandlikult
teadustada, et Jaan Heide mitte
selle walla piirin lõida ei ole ja
siin teadmata kus tema elukottas
om.-
Wallawanemb: M. Michelson
21 Juli
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.929.1.978)

Lehekülg 5
Ärakiri Tahkuranna kogukonna kohus 13 Nowembril 1887.
Keiserliku Pärnu Kihelkonnakohtu käsu peale las-
kis kohus Häädemeestelt Juri Lorentsi ette tulla, kes Hää-
demeeste wallakohtu protokollide ärakirjad 5. Aprillist, 1886
No 35. ja 21. Maist 1886 N: 40 ette näitas, kus kohtu mõistu
se järele selgeks tehtud on, et Jaan Lorents oma wanemade
wastu rop olnud ja isat peksnud. ja palus Juri Lorents oma
noorema wenna Jaan Lorentsi käest hulguaea No 15 talu
eestõigust omale kätte mõista, sest et Jaan oma tõutusi pole
pidanud, nagu nad koha eestõiguse äralubamise aeal leppinud
Kaebatu Jaan Lorents wastab, et tema kõik tingimi-
sed täitnud ja palus lähema kohtupääwani aega, et ta Hää-
demeestelt lepituse ja äralubamise protokoli ärakirja koh-
tule näha tooks.
Arwati:
Jaan Lorentsile lähema kohtupäewani protokolli
ette toomiseks aega anda ja siis uuesti ette wõtta.
(Waata protokol N 2 -1888 aastast!/
/allkirjad/
Õige ärakirjutamise eest wastutab
JKadaras.
Kirjutaja.
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.934.1.3168)

Lehekülg 4
Ühe
Keiserlikko VI ta Pernoma
Kihelkonna kohtule
Karliwalla walitsuse polest saab siin
labi Keiserlikko kohtole siin läbi aland-
likkult teada antud, et kirjad sest
8 Augustist N:4221. 4215. 4204. 4213
ja 4219 sija on tulnud ja et kohto
enne nõutud inimestel käsud on
antud saand nisama sawad ka
tarwilikkud Prottokolli ära-
kirjas siin jures sisse sadetud
Wallawalitsuse nimel.
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.929.1.3323)

Lehekülg 5
Mahakiri
No 32.
Suigo
Kogukonna kohus, sel 13 Nowembril 1887.
Koos olivad: Peakohtumees: Jakob Reinfeldt
kohtumees: Gustav Lilienthal
Hans Treulop.
Lubaga astus ette Jaan Holtsen, Tammistest,
luth. usku ja kaebas, et temal Karl Hakkermanniga
see kaup olnud, et ehitawad Karl Hakkermanni maa
peale ühe maja pooleks (kahekesi kokku) ja tema (Holtsen)
pidanud uue aastaga 1888 sinna majasse üüri peale
elama minema, 5 aastad 25 rbl. ja siis edasi 35 rbl. üüri
makstes. Niikaua teinud ikka töö pooleks, kuni uksed
ja aknad teha tulnud, liis lasknud Karl Hakkermann
tema tööst lahti ja wotnud Mihkel Lilienthali töösse.
Tema (Holtsen) olevat aga Mih. Lilienthali oma eest
pääva töösse tellinud, enne Jüripääwa 40 kop. ja pärast
50 kop. pääwa palka lubades. - Nõuab 6 nädali eest, kui
tema seisnud ja Mih. Lilienthal tööd teinud, a 3 rbl. 60 kop.
Suma 21 rbl. 60 kop.
Kauba tegemise juures olnud tunnistused Tõns Tieder-
mann ja Kristjan Peetri
Astus ette Karl Hakkermann Suigust, wene usku
sai kaebtusega tutwaks tehtud ja wastab, et muud
nõudmised kauba järele olevat, aga maja pidanud
Jaanipääwaks 1887 walmis olema. Jaan Holtsen teinud
ii pääva tööd, siis pole enam tulnud ja tema (Hakkermann)
wõtnud uue meistre Mih. Lilienthali ja maksnud
temale palka
Astus ette Mihkel Lilienthal, Suigust, luth.
usku ja seletab küsimise peale, et Karl Hakkermann
teda töösse tellinud ja ka palga maksnud.
Astus ette Tõns Tiedermann Suigust. luth. usku
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.972.1.649)

Lehekülg 4
Keiserliku Saremaa IIIdale Kihelkonna
Kohtule
Tirimetsa kogukonna Kohtust
Kihelkonna kohtu kirja No 598 all sai
kogukonna kohus käsku, Lisu Aus Reet
ja Willem Pruul ülemal nimetud kohtu
ette saata.-
Tänasel 3mal Septembril tuliwad nad kohtu
ette ja leppisid ühe teisega oma all-
nad ei nõua suuremat kohut-
Tirimetsa kogukonna kohtus 3mal Septbr 1888.
Kogukonna kohtu pea Mart Auus
Kirjutaja JAit
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.923.1.7918)

Lehekülg 5
Tallorahwa Seaduseramat 1849.
Lunia koggokonna kohos sel 12. Webruaril 1876.
Tulli ette Jaan Rein ja kaebas, et Peter
N17.
Munna olno temma juures õmblemas ja
kaddonu temma poja Karlil Kambrist ku-
we Karmannist, 10 rubla rahha ärra, arwas
et Peter Munna süidi olna.
Tulli ette Peter Munna ja wastas, et tema
middagi sest rahast ei teadna ei olle ka tõiste
käen nännu.-
Tulli ette soldat Mehkel Wõno ja tunnist,et
temma lannu Piter Munnaga Säse Kõi-
wa kõrtsist koddo, ja wissanu Peter Muna
rahha kotti agganiku alla.-
Moistus: et üks ainukene tunnistus olna
arwas kohos sedda wähhe, ja jääb Jaan
Reinu Kaebus Peter Munna peale tühja
Se mõistus sai kohtokäijidel kulutud, Jaan
Rein ei olno rahol ja anti appelationi kirri
kätte.
/Kohtomeeste Käed/
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.934.1.1267)

Lehekülg 9
pärast rükkileikust olla Kroonumõisade Walitsus seda
krunti kreeka kirikule kätte annud;- Keige selle peäle ennast
toetades arwawad, nemad et nad mitte preestri herra waid
oma enda külwatud rüikkid leikanud olla ning paluwad
selle pärast, et nende omadus neile ka jäetud saaks:
Peäle selle andsid Jaan Kipp ning Jakob Suk weel
ette, et kreekakiriku maade rentnik Jaak Risk ise need
rükkid käsknud leikada ja ära wia.
Jaak Risk ette kutsutud ütleb et tima neid rukkid
kül leikada aga põlla peäle kahra panna käsknud.
Astusid ära.
Kui nüüd sellel kogukonnakohtul teäda, et nende kaebatud
inimeste ette andmine õige on; aga selle peäle waates et mõi-
sa maa põhku talumaade peale wija ei wõi, sellepärast üh-
hendasid koos olewad kohtuliikmed endid selle
Mõistusele: Need rükkid mis Jaan Kikk Johan Ainson, Jaan
Rostok, Johann Pill, Jakob Suk, Peter Peterson, Johan
Torm, Endrik Pertma ja Jakob Hion endiste Holstre mõisa
nüüdiste Willandi kreekakreeka kiriku põlludele
külwanud ning ka leikanud, jääwad nende nime-
tud inimestele, - aga nemad peawad, iga wakka-
maa peält 30 LK õlgi, preestri Rajewsky herrale
tagasi maksma. -
Kui seesinane eespoolseiswa mõistus keigile Kohtu käija-
tele kuulutad sai ütlesid, niiheästi Jaan Kipp ja Johann Ain-
son, kui ka preestri Rajewsky herra, et nemad selle mõis-
tusega rahule jääda ei wõiwad ning Appellatsiooni tähte
palluma pidawad, mis neile ka lubatud, ja täna walja an-
tud sai. - Keik teised ütlesid, et nad selle otsusega rahu-
le jääwad. -
Eesistnik: J. Hansen.
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.2629.1.288)

Lehekülg 8
Tõnnis Kristjan kroon pallub teie käest
üht witonki misga temma lähhab omma
pojale et poeg poek August ellab
Sel 26mal Märtsil Jaan Mikihwer
1869.
Kusallu
Kihhelkonna
Kõnno kogukonna
kohtust.
kohtule.
Pärrast sedda kui kihel-
konna kohtu poolt sel
sel 10 Detsember 1869.
8mal s. k. p. üllewal
No: 180.
nimetud kogukonna kohtu pro
tokolli raamat sai läbbiwada
tud ja lõitud wiggaduste ülle otsust
tehtud ja ka nende liikmedele õltud
täita, pannen mina neid sien tähe-
le pannemisseks ühtlasse ka täit-
misseks, nenda kui:
igga tehtud otsuse juure tähen-
tada, et otsused on kohtu käia
dele ette loetud saanud ja uut
protokolli raamatud murred-
seda mis peab nööriga