NAE_Eesti_seltside_protokollid_1900-1917 (EAA.1468.1.4)

Lehekülg 3
1) Gustaw Peetsu 20 häält, 2) Peeter Lohuaru 6 häält,
3) August Weski 4 -"-, 4) Ludwig Grünthal 3 - "-,
5) Jaan Weski 1-"- ja 6) Gustaw Mälson 1 -"-.
Kõige suurema hääle saaja kand. G. Peetsu
awaldas,et teda on tema tahtmise wasta kandidaatide
hulka üleswõetud ja esimeheks walitud tagasi
missugust ametit tema mitte wasta ei wõta,
paneb ette walimisi uueste ette wõtta.
Peale mõnepoolse seletusse ja waieluse määrati:
Järelwalimist ettewõtta kõigi teiste kandidaatide
kohta peale Gustaw Peetsu, kes sedelitega hääle-
tamisel saiwad hääli
1) G. Mälson 14 häält, 2) P. Lohuaru 12 häält, 3) L.. Grünthal 5 häält
4) A. Weski 4 häält ja 5) Jaan Weski 1 hääl.
Et keegi kandidaatidest seaduslikku hääle-
enamust - 2/3 koosolejatest ei saanud, siis
saiwad järelwalimised Mälsoni ja Lohuaru kohta ette
wõetud, kes sedelitega hääletamisel saiwad hääli:
1) Peeter Lohuaru 20 häält ja 2) Gustaw Mälson 16 häält.
Et koosolekul 38 liiget oliwad, siis ei olnud
kumbgi kandidaatidest hääle enamust saanud
seepärast pandis koosoleku juhataja Peetsu ette
lihtsa hääletamisega seda asja ära otsustada,
küsides, kes on Lohuaru walimise poolt ja kes wasta,
mille kohta üles tõusmisega selgus, et Lohuaru poolt
oli 30 häält, wasta 2 häält, kuna kuus erapooletuks jäiwad.
Mälsoni kohta jäi ettepanek tegemata.
Selle järele oli Seltsi esimeheks walitud Peeter
Lohuaru 30 häälega, Nõmme talust Kaiawerest
Kudina wallast.
II) Lassi ja Rätsepa tüli asi
Jaan Lass seletas, et aasta peakoosolekul süüdista-
nud Ludwig Rätsep teda ilma aegu, millega tema
ei ole wõinud rahul olla ja seepärast nõudnud
seada asja Seltsi peakoosolekul seletuse alla wõtta.
Rätsep olla ütelnud, et pidude kulud olla suured olnud
ja et selle üle olla nurisemist tõusnud tegelaste
poolt, kuna just ümberpöörtult Rätsep ise
nurisenud Lassi kuluDe tagasi hoidmisse pärast
ja ühte juua küsijat naisterahwast käskinud
pesukausist juua. Peale selle olla tühja
juttusid tehtud, et Lass on koduõpetaja Arut
kolme rubla eest omale waletunnistajaks
palkamas käinud pesukausi asjas ja
Saart mängukoorist tagasi hoida püidnud.
Aastapäewal on Rätsep temale pesukausi lugu
seletamise peale ütelnud "häbemata, waletis" j.n.e.
ja teda sundinud wait olema, kuna tema selkorral
koosoleku juhataja olnud ja õigus Rätseppa
keelata olnud, aga mitte ümberpöörtult, - et
Lass olla Saart jootnud ja kihutanid Saart muu-
sikakoorist tagasi astuma
Ludwig Rätsep wastas, et tema seda ei salga,
mis tema on rääkinud. Et kulude üle on nurisetud
on tõsi, sest kui endistel aastatel ka nõnda
palju oleks pidudel kulutatud, kui Lassi ajal,
siis oleks 30 kuni 40 rubla igakord juurde maksta
tulnud. Pesukausi lugu ei ole wististe mitte
keegi Lassile awaldanud Seltsi peakoosolekule
ette kandmiseks ja Rätsepa peale kaebamiseks,
seepärast ei olnud Lassil mingit õigust seda
asja peakoosolekule ettekanda, pealegi et
pesukausi lugu iseenesest täieste wale on.
Aru on ise temale rääkinud, et Lass on
teda pesukausi asjas tunnistajaks kutsunud,
kus juuresplejat tunnistajat-kuuljat, mis
Aru ütelnud põlgtusega tagasi lükanud olema.
Aru rääkinud ka, et pärast on käinud Lass ise
ja peale seba ka tema naene teda - Arut- meelita-
mas ja hirmutamas, et Aru seda juttu
edasi ei eäägiks, teda kohtu kätte anda
ähwardades- Aru, kui rahwakooliõpetaja ja
auumees andku omajutu üle seletust ja aru,
sest ta on siin koooolekul. Sedajuttu ei ole
Aru Rätsepale mitte ükskord, waid mitu
korda rääkinud ja selltanud, et tema -Aru-
tunneb ennast selle Lassi tegewuse üle wäga
haawatud olema ja tahab seda asja Seltsi