Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Tartu_Kolgata_baptistikogudus (ERA.5256.1.36)

Lehekülg 85
98
Rakke
Immaanueli Baptisti Usuühingu abijutlustajale.
BAPTISTI USUÜHING.
"7." 07 jaanuar 1937. a.
Käesolevaga teatan, et olen kättesaanud
No 1
Rakke.
meie poolt nõutud liikmete tunnistused, kuid
kahjuks pole need andmed ainult puudulikud
vaid ka mitmed mitteõiged. Näiteks: Ernst Korjas
on vallaline isik, kuid Teie poolt väljaantud
tunnistuse järele abiellu laulatatud 1924. a. Simuna
õpetaja poolt ja mitmeid teisi sellelaadilisi vigu.
Nende vigade kohta püüan selgust leida siis, kui
tulen Tartu.
Teiseks puuduvad tunnistustel viis (5) õiguseta
liiget: Priskilla Šubis, õnnistatud K. Kaups'i poolt,
Villu Einblau, õnnistatud K. Mühlberg'i poolt, Joel
Jaansen ja Aino Vähi, õnnistatud O. Saar'e
poolt ja Leida Pukk, õnnistatud K. Tootsi poolt.
Mida peaksin nüüd tegema Liidule saadetavas
usuühingu aruandes? Kas märkida neli (4) õiguseta
liiget, millised esinevad tunnistustel või lisada.
juurde ka need viis (5), milliste kohta tunnistused
puuduvad, kuid siiski tean, et nad kuuluvad
Rakke Baptisti usuühingu õiguseta liikmete
hulka.
Vennaliku Tervidusega A. Nabi.
jutlustaja
99
POSTKAART
Vastuse jaoks
E. E. L. K.
Tartu Pauluse
koguduse I. pihtkonna
K. a.
õpetaja ja
perekonnaseisuametnik
Pabtistide
"9" jaan. 1937 a.
Immanueli kog.
No 232.
õpetaja
Tartu, Telef. 12-30.
Kalevi 11
Saatja:
Tartu
Aadress:
Tartu_Kolgata_baptistikogudus (ERA.5256.1.8)

Lehekülg 6
on enne koosolekut viibinud kog. vanema juures
kus on küll tundnud omi vigu - kui ei suutwat edasi
võidelda - kui ei tule kog. tundi, avaldab sellega soowi
saada kog. wäljapandud.
6. Err, Emiliega, tekkisid kuud tagasi raskused.
Andsime talle võimalusi korraldada, ta nimetas,
kog. töötegijaid vendi valelikuks - mida need aga ei ole.
Nõue oli et ta ka seda tagasi võtaks: Ta on ise
koosolekus, aga mingit järeleandmist poolt ei tee -
jäädes kõva sõnaliseks.
Kõik 5. eelmist otsustakse ühel häälel, neist
kahju tundes, kogudusest väljapanna, viimase Erri
wälja paneku vastu on 9 liiget ainult - ja saab ka
välja pandud - mille peale palutakse teda kog.
tunnist lahkuda.
/. Karindosk Rosalie, Meerapalust, ei ole kaua
aega enam kog. koosolekust osavõtnud - käies selle asemel
Jonase koosolekuil. Juhatajate hoiatust ei võta
vastu - ööldes hoiatuse põhjusi mitte uskuvat.
Kogudus soovitab Talle teatavaks teha, et kui soowib
edasi olla meie koguduses, siis peab ka sidet hoidma,
vastasel korral saab teda kustutatud.
8. Puuberg Eduardist on teada et ta samuti ei
ela viisipärast. Talle on hoiatusi tehtud - kuid
isiklikult ei ole Ta juhatuse kirjale vastanud. Samuti
on soovitatud Võnnu osak. puhatajal v. Käärikul temaga
rääkida, mille tulemusi ei teata. Otsustati jääda
ära ootavale seisukohale, kuni selgub w. Kääriku
kaudu ta elu-olu.
9. Joh. Muuta kohta wõetakse teatavaks, et ta on
abiellunud wäljastpoolt kogudust inimesega -
mille tegevuse kohta ei ole nõukogu weel suutnud
seisukohta võtta - jäädakse äraootavale seisukohale
Lõppeks märgib juhataja: Olen üllatud suurest osavõtust
Soowin et see oleks ka palwetundidega nõnda.
Koosolek lõppid kell 22.15 ühis palvega
Koosolekujuhataja: K. Kaups Protokollija Saar
54
Protokoll No 138.
Immaanueli bapt. koguduse erakorralisest täiskogu
koosolekust 12 jaanuaril 1936. a kell 12.00 koguduse
palvelas Aleksandri 26 Tartus.
Koosolek on otsustusvõimne Siseministeeriumis
21.04.31. a. N 342 all reg. põhik. § 21. põhjal. Sama
põhik. § 39 p. juhatab koosolekut K. Kaups ja protokollib
O. Saar.
Päevakord. 1. Kog. vanema informatsioon
segapaari laulatuse asjus.
2. Seisukoha võtt. J. Mutsa
suhtes.
3. Luba küsimine v. Saart
lubada Saaremaale äratus.
nädalile.
1. Kogudusevaneb teeb teatavaks, et ta soovil
on w. Saar eila laulatunud, Rõngu kogudusest
väljapandud õe - uskmatu mehega. On kuulda
et selles süüdistakse v. Saart. Isiklikult pooldab
ja ei leia seda mitte patu tegu olevat.
Sõna võetakse elavalt - millest selgub, et seda
ei peeta soovitavaks.
2. Nõukogu on otsustanud Joh. Mutsa, eelmises
protokollis märgitud asjaolude tõttu väljapanekuks
esitada. Kogudus ühineb nõukogu esitisega. Tema
laulatuse küsimus jääb lahtiseks - mida on Ta soovinud
3. V. Saart on palutud Saaremaale äratus nädalile
kas kog. lubab seda, kus juures v. Mühlberg jääks
asetäitjaks. Kogudus otsustas seda lubada
paludes tervitadada Saaremaa usklike
sõpru.
Koosolek lõppes kell 12.45.
Koosolekujuhataja: K. Kaups
Protokollija. Saar
Tartu_Kolgata_baptistikogudus (ERA.5256.1.36)

Lehekülg 18
22p
Ma olen küll oodanud ehk ajad paranevad, aga-
näen et vahe tegemine läheb järjest suuremaks
neli pühi ja baptisti Voolude vahel siin koguduses.
Kui ma Jumala ees pean ütlema siis ei ole minu
lahkumise põhjuseks minu usaldamata olek siinse
koguduse vastu - vaid vend Summaneni eitavast
ja lahku minejast olekust baptisti vende vastu.
Näiteks mina praegu ei või kutsuda ühtegi
armast venda siia kes kuulub bap. kogudusse - ei
koguduse otsus on nii sugune et ühes peab Jutlusta
jaga aru pidama keda kutsuda.- Siis aga vabanen
sellest survest ja võin vendi siia kutsuda ja
vastu võtta kui vennad aga tulla tahavad.
Olen siia ainult suuremad asjad tähendama
kõiki ei ole sünnis siia panna.- aga seda ütlen
küll veel lõpuks teid vennalikult paludes ärge
tõugake mind tagasi sest tunnen et oleme kui
üks pere kond kristuses.- Mina ei süüdista venda
Summaneni; nii on tema seisu kohad ja baptistu
vende seisu kohad on teised!
Teid südamlikult tervitades teie vend
Kristuses: Jaan Tooming.
Armas vend Kaups!
Vend Summaneniga räägin asja
kindlasti enne läbi see on ka minu seisu koht.
nii on ka vennalikum ja mehelikum.- Koguduse
tunnis rääkida võiks ka aga siiski on minu
vaade et seal on noori kes ei tea parema ega
pahema käe vahel vahet ja mis ütleb v. Summanen
ees sellepeale ütlevad kõik Amen.- Aga siiski
olen ütelnud juba üksikult liikmetele et
lahkun kogudusest ja teen neile veel enam
seda teatavaks, et v. Kaups pole meelitanud
mind seda sammu astuma.
Jumala rahu vend J. Tooming.
Tartu_Kolgata_baptistikogudus (ERA.5256.1.7)

Lehekülg 7
- 8 -
6. Osakonnaga ühenduses olewad kulud
(üür, küte-walgustus, reisukulud) peawad kokku
tulema kohapeal.
7. Osakonna kassa asub Walgas, mille
korraldajaks määratakse juhatuse poolt
üks kohalikkudest wendadest.
8. Ülaltähendatud osakond korraldatakse
ainult ajutiselt kuni olukorra lahenemi-
seni, sihiga et lagunenud kogudus jälle
ühineks ja oma iseseiswat olemasolu
põhjenedes tervel õpetusel jätkaks
2. Majahoidja tasu wähendamine.
Arwesse võtles koguduse majanduslikke rasku-
seid ja paljute liikmete märkuseid et tasu suur
otsustas koguduse nõukogu majahoidja tasu
alandada arwates 1. jaanuarist 1933 a ja
temale maksta 01. maist kuni 31 oktoobrini
10 krooni kuus ja 01. novembrist kuni 30.
aprillini 15 krooni.
3. Koguduse nõukogu awaldab kahetsust
et palwela wärawa kohalt uulits maja hoid-
ja poolt puhastamata, mille tõttu politsei pro-
tokolli tegi
4. Otsustatakse et pühapäewa hommikuti
koguwad vennad palwelasse kell 0930 et enne
Kooolekut ühiselt paluda ja ära määrata,
kes sel päewal kõnelewad.
5. Õde M. Weljaminowa otsustatakse
kogudusele ette panna kogudusse tagasi
wõtmiseks
6. Lõikuse-tänu püha korraldawwa toimkonda
määratakse:
Peakorraldajaks v. Ed. Lepp.
Annete laud: Juhataja w. K. Lill.
Toimetajad E. Lill. A. Hoppe, Hel. Päiw,
M. Ruubas E. Suits, E. Annus, M. Wissor ja
H. Türk.
6
- 9 -
Einelaud: Juhataja w. J. Padar
Kassasse õ. A. Lepp. Majandus toimkonda-
A. Toom, S. Drosdowa, A. Herts, L. Eher, A Mölder.
H. Sehwer, J. Lieth R. Wuks. B. Wuks.
Lehtede muuateks: Alf. Peterson, Aug. Nummert,
J. Erdmann, H. Epler. Arm. Saan, L. Mühlberg.
A. Reispass W. Stein.
Hindadeks otsustati määrata Kr. 1.-, 50 senti,
25 senti ja 10 senti.
Koosolek lõpeb kell 2015.
K. Kaups
Ed. Sepp-
Protokolli kirjutaja
Protokoll nr 54.
Immaanueli baptisti usuühingu (koguduse)
nõukogu koosolekult 16 detsembril 1932 aastal
Aleksandri tn nr 26.
Koosolek algab kell 1800
Nõukogu 9 liikmest on koos 7 liiget ja nimelt
jutlustaja K. Kaups, nõukogu liikmed Ed. Traat,
H. Hoppe, J. Padar, A. Peterson, K. Lill, A. Nummert,
ning koguduse laekahoidja Ed. Lepp. Sellega on
koosolek ühingu põhikirja § 31. pohjal otsusvõi
Koosolekut juhatab K. Kaups. Protokoleeriak
selleks koosolekuks walitakse Ed. Lepp.
Arutusel on ja otsustatakse:
I. Seisukoha wõtmine koguduse liikmete
kohta:
1. Koguduse liige õ Müürsepa kohta, kes
ise kohal, saab tõestatud et tema on oma naabriga
tülitsenud ja viimase wastu, uskliku seisukohalt
võttes lubamatuid sõnu tarvitanud. Õde Müürsepale
pannakse ette, kuni käesoleva aasta lõpuni,
teise asjaosalisega ära leppida ja talt (omas)
Tartu_Kolgata_baptistikogudus (ERA.5256.1.38)

Lehekülg 3
kulud
1932.a. kulude ja tulude arve.
Tulud
I valitsemis- ja ärikulud
saadud %% ja komisjon
Juhat., nõuk ja rev. kom. liikm. tasu
173
Laenude %%
313.
Ametnikkude ja teenijate palgad
Korter, küte ja valgustus
Diskonteeritud wekslite %%
konto-korrent arvete %%
Kantselei kulud trükit. ja kuulutus
korrespondentide arvete %%
39. 62
Posti, telegraafi ja telefoni kulud
245.
Sõidukulud ja päevarahad
Jooksvate arvete %%
%% arvele pealt teistes pankades
Riigimaksud
106.96
Riiklikkude laenude %%
kohtu - ja notari kulud.
828.
komisjon
II Tegevuskulud.
II Mitmesugused sissetulekud
Tähtaj. hoius. %%: väljamaksetud
96. 23
osakasu Eesti Rahvap
mitmesugused tulud
§ 3. 50
väljamaksmata
Jooksvate arvete. %%
korrespondentide arvete %%
284. 92
Riiklikkude laenude %%
Vekslite rediskonto %%
424. 38
%% k/ korr. arv. pealt teist. pankades
komisjon
167. 44
III Mitmesugused kulud.
III Kahjusse kantud ja tagasi
vallasvara kustutus
saadud laenud
Mitmesugused kulud
153.
saadud laenud
70.
50
IV kahjud
kustutatud nõudmised
194. 05
4. 812. 27
kokku
5. 557.
1932. a. üle jääk.
725. 53
5. 537. 80
5. 537.
1933. a. eelarve
Tulud
Kulud
I valitsemis- ja ärikulud.
I saadud %% ja komisjon.
200
Juhat., nõuk. ja rev. kom. liikm. tasu
Diskonteeritud vekslite %%
Ametnikkude palgad
Tähtajaliste laenude %%
Raam. planketid ja kirjutustarbed
Riiklikkude laenude %%
220.
Post, telegraaf ja telefon
270
Konto-korrent laenude %%
160
kuulutused
korrespondentide arvete %%
Sõidu ja päevarahad
%% hoius-pealt teist. krediitasut
10.
Korter, küte ja valgustus
Komisjon ja porto
1.800
vallasvara kustutus
Riigi- ja muud maksud
Mitmesugused kulud
115
II Tegevuse kulud.
Mitmesugused tulud.
Tähtajaliste hoiusummade %%
200
Kahjuks kantud ja tagasis. laen
50
Jooksvate arvete %%
Tagasisaadud telef., telegr., postik.,
korrespondentide arvete %
250
Muud tulud
120.
Vekslite rediskonto %%
%% võlgade pealt teist. krediitasut.
Riiklikkude laenude %%.
Mitmesugused %%
komisjon ja porto
200.
kokku
kokku
5.135. -
Loodetav ülejääk
305.
5.135.
5.135. -
Kärdla Ühispanga järjekorraline peakoosolek peetakse 19. märtsil
1933. a. kell 12 Kärdla algkooli ruumes, millest Teid lahkesti osavõtta palutakse.
Päevakorras on:
1. Koosoleku juhataja valimine.
2. 1932.a. aruande kinnitamine ja ülejäägi jaotus.
3. 1933. a. eelarve kinnitamine
4. Põhikirja muutmine.
5. Valimised põhikirja järele
6. Koosolekul algatatud küsimused
Kärdla Ühispanga juhatus
Tartu_Kolgata_baptistikogudus (ERA.5256.1.36)

Lehekülg 90
103p
Rakveres 22.01.37.
Armas v. Võsu!
Omasin sinu kaarti, millega
teadustasid Immaanuelle Kog
soovi et osa võttaksin teite äratus
nädalast. Pean aga kahjuks
seda ütlema et mull ei ole
kuidagi võimalik seda kutset
vastu võtta, sest et mina ei saa
enam kui ühe nädali kuus ära olla
ja veebruari kuus juba olen lubanud
ennast Tallinna I koguduse äratus
nädalale, mis on veebruari teisel
nädalal. Nii kahju kui ka mull
ei ole, aga ei ole parata pean see kord
eitavalt vastama.
Vennatervitusega
R Särglep
105
kui see aeg saabub.
"POSTKAART-CARTE POSTALE
Tervita minu poolt
ka mu perek. poolt -
kogudust ja ole
ise südamest
Lgd
tervitatud
Sinu
weli Saar
hra R. Võsu
St. O. Saar
Tartu
Valkla k.t.
Tall. Sad. p. knt.
Lepiku 4-6
Tartu_Kolgata_baptistikogudus (ERA.5256.1.6)

Lehekülg 9
Kevadel varem oli ta hakanud juba tunnil
käima. Asi oli meeldinud talle. Ta oli palunud
ka ei olnud saanud enese täiesti jumalale
ära anda. Jõulu ajal oli ta aga tunnis olles
ütelnud: "Nüüd jätan kõik maha ja annan
enese Temale". Abikaasa oli läinud kodunt ära
ja ta oli jäänud palvesse. 1. veebr. oli keegi
vend olnud Räpinas ja kuulutanud. Õhtul
olid usklikud veel palves olnud. Hommikul
kell 8 üles tõustes koos ja tuld tehes oli väga suur
rõõm ta südamesse tulnud. Oli tahtnud ja
saanud ka seda teistele väljendada. - 2 näda
lat varem oli ta saanud juba uue südame
aga veel oli olnud paturõhumist, ei olnud
veel rõõmu. Aga 2 veebruarist peale on ta olnud
õnnelik Jeesuses. - Abikaasa poolt on olnud
tal palju tagakiusamist. Mitmed ööd on ta
väga maganud väljas ja saanud lüüa
Vd. S.: " Aga nüüd Sa näed oli ka on suuri raskusi
ees, mees ei taha, et sa lähed ristimisele. Ehk
saad ka ilma läbi?" Õde ütleb, et see on ta südame
soov saada ristitud. S: "Aga, noh milleks?"
Õde: On seda leidnud Kirjas ja see on ta sisemine
soov.
S.: Aga mis saab siis, kui Sa nüüd ristimisest
Vd. S. manitseb veelgi tõsiselt: Peipsi kallastel oli
läbi lähed? Abikaasa läks sul tusaselt ja kurvalt ära
ka olnud keegi õde, kes oli väga kindel olnud usus
Ta mees oli täiesti vastu olnud talle. Õde oli lask-
nud enese ristida. Mees ei olnud suutnud
võita teda ära käestu kannatustega, aga lõpuks
oli ta ometi võidu saavuud naise üle meelitutega
ja see õde oli jällegi läinud endisesse elusse-
Õde Kolubajeva ütleb, et ta on valmis ka ilma
meheta elama
I
Tunnistused teistelt Räpina usklikkudelt on
head. Ta olevat väga hoolas ja väga elav. Enne oli
see inimene olnud väga sügavalt langenud:
stad oli mehega kaklenud, elanud teiste meestega
Nüüd olevat aga meeski ütelnud: "Baptistid on
tagasi toonud mu naise", aga ristimisele
ei lubavat ta naist minna. Õed ja vend
ütlevad, et ta juures on olnud väga suur
pööre; nii nagu on maast kaugel, nii
olevat ta endine elu teissugune praegusest.
Ta võeti ühel häälel vastu.
Muid asju ei olnud kogudusetunnis.
harutada ja nii lõppes see koosolek enne
kella kaht.
N.B. Ristimine leidis aset pärast kella kaht
v. Kunsi elukoha ligidal lahtises vee jões.
Rahvast oli pealt vaatama kogunenud 100
ümber. Ristimiskõne oli kõigiti selgitav. Kõik
kuulasid vaikselt, keegi ei seganud ka ristmis-
toimingu ajal. Mõned olla pärast ütelnud, et
see olla see õige ristimine. Ristimine läks
hästi korda ja sündis kõikepidi sündsalt.
Õe Kolubajeva oli mees ajanud kodunt mine-
ma, oli ka oma naist tublisti peksnud. Mees
oli väga vihane.
Tartu_Kolgata_baptistikogudus (ERA.5256.1.36)

Lehekülg 96
112
kõige väiksem mure!) Peaasjalikult
kas saab ühte koosolekut korraldada
"Immaanuelis"? Praegu on raske
v. Kaupsi kättesaada. Kui ei saa
"Immaanuelis" Kas siis on või-
malik "Kolgatal"? Korjandust
mingit see vend ei oota - tahaks
vaid pisut tutvuneda Baptisti-
dega siin ja seal Eestis. Kui on
võimalik nii korraldada, et ta söögi
eest ei pruugi maksta, siis jätaks
see ju ilusa mulje.
Vennal on eriline and ja
armastus piiblitundide pidamiseks
võib olla soovite üldkoosoleku ase-
mel korraldada "piiblitunni"?
Igatahes oleks väga kena kui ka
"Kolgata" rahvale saaks teatatud
sest see on tuntud ja usaldatud
jumalariigi töötegija omal maal.
Tuleva näd. Kesknäd. sõidan
Mustvee, siis Pärnu pkk. õp. Kursusele
Siis teate kuhu vastus kõigepare-
mini mu kätte jõuaks.
(Eem. Bertelsoni aadr. Kükita Mustvee)
või Henno t. 3. Pärnu, kuni kolmapäe-
vani olen kodus. Teid ette tänades,
õ. Tahes K.
POSTKAART - CARTE POSTALE
Lgp. Hr.
R. Võsu
Leppiku tn. 4.
Viljandis, 14.IX.33
K. KAUPS
Tartu
Kalevi Karlova 11-2
Telefon 12-82.
Tartu_Kolgata_baptistikogudus (ERA.5256.1.38)

Lehekülg 2
Kärdla Ühispank
TRÜKITÖÖ
V.a.
hra.
Karl Kaups,
Karlova 11-2
Tartus
Tartu_Kolgata_baptistikogudus (ERA.5256.1.33)

Lehekülg 102
Tartu - I bapt koguduse Vanemale
POSTKAART - CARTE POSTALE
ewang. näda
la. Wõimalik
eks mul ainult
ale pühi weebruari
ul teile tulla.
Wäike Wiljandi
rem ei ole võimalik
tän No 1
Tartu
Palju terwiksid Teile
gile. Kuni nägemiseni
on Sinu V. A. Peepmann
Kaardi müügihind 6 marka

Lehekülg 104
102
4. MÄRTS. Üleilmline usklikkude naeste-
palve päev
välismisjoni pärast
Uskudes, et eestpalvetes on suur jõud ja äratundes, et
Kõik usklikud naesed võivad teha seda ülitähtsat tööd,
Korraldati juba 1910 aastal Ameerika-Ühisriikides naeste
palve päev välismisjoni eest. Silmaspidades kodumaa
suuri tarvidusi, korraldas mõni aasta hiljem ka nai-
ste sisemisjoni selts palve päeva, 1920 aastal pida-
sid naeste välis ja sisemisjoni seltsid ühise palve
päeva, millega varsti ka ühinesid Kanada usklikkude
naisorganisatsioonid. Möödunud aastatel on tulnud
sõnumeid Lõuna Ameerikast, Meksikost Hiinast, Jaa-
panist ja Indiast, et seal ka mitmes kohas on pee-
tud seda päeva. Käesoleval aastal saadetakse igale
poole üleskutseid, kus tunnistatakse Kristuse nime,
et usklikud õed võiksid üle terve maailma töötada
eestpalvetes ühise kindla eesmärgiga Jumalariigi üles-
ehitamise pärast.
Ühispalve päeva kava on väljatöötud siiamaa-
ni Ameerikas. Kuid meie soovime, et tulevikus nii
palju kui see on võimalik kava ühiselt kokkusea-
taks. Loodame saada teilt teateid, kas tähendatud ette-
panek on vastuvõetav, ja kas peetakse soovitavaks pi-
dada ühist palve päeva igal aastal esimene
reede paastuajal?
Meie tohime loota, et evangeliseerimise töö ime-
likult edasijõuab nii suure hulga ühendatud usu-
palve läbi.
Issanda teenistuses, Teie
Katherine V. Silverthorn
Ameerika-Ühisriikide välismisjoni naisorganisatsi-
oonide Liidu juhataja
Frances Ferguson
Naiste sisemisjoni nõukogu juhataja.
Tartu_Kolgata_baptistikogudus (ERA.5256.1.36)

Lehekülg 88
teil on iga pühapäew korjan-
dus aga meie oleme möödaläinu
aastel neli korjandusd teinu
ja se raha on selle vennale sanu
kes meil se kord on sesd meil
ei ole ju ühdegi venda endasd
meie peame aladi Jumalad paluma
et Jumal saadas vend Niid oli
Valkasd ja vend Sink oli
Tallinnasd vend Koosa Võrusd
Vend Nurk Vastsesd linnasd
neile oli kõigile reisi raha tawis
ja kui osa saamine on se
rahe mis mõni armasdas süda
lauapeale paneb se anname
selle Vennale kes seda toimendas
Vend Lihberd Sikka käib
meile kõige rohkem ja teenib
meid ilma meie ei jõua küll
temale seda ära tasuda mis
102
tema meie perasd vaewa on
näinu ni siis Armas Vend
minul on kirjudamine väga
vileds mina ole ju vana 62 aas
ja olin kõig se nädal haige
unusdi ära kirjudada et selle
kassa raha on veel üle jäänu
(4 kr 35 s) neli krooni ja kolm
kummend viis senti ni sis
armas vend soowin teile
palju tuhad terwisi ja
Issanda õnisdusd uuesd aasdas
ja ka teiste poold palju terwisi
terwidage venda Kaupsi
ja venda Putseppa ja Venda
Nummerdid
õe terwidusega teie
Koige Vähem õde
Anna Munsk
Tartu_Kolgata_baptistikogudus (ERA.5256.1.38)

Lehekülg 5
käisin 20. Palwepäewal Piirisaaren
Pidasime 2. koosolekid rahwasd oli
palju koku tulnu oli wäega armas
ja Palusiwa ikka neid tulla külastama
nii on nüüd meil oma osakonnal
weel osakonnad!
Rasina - Wõnnu abi kirik -
Sikka kurm
Piiri saare Wõnnu abi kirik
Laane küla
Siis puudub meil weel 3. kohta
Naha
Meerapalu
Pedaspää
Nii on meil
7. seitsmes küla kohta ära
Walgustetu neli kui kolm
on weel pimeta!
Nahal on kaks koos olekid peetu
Meerapalu ja Pedaspää ei ole weel
nii puudub meil töö jõudu 3
ja Jumala abi ja õnnistust.
et meie töö on ilma tagajärjeta
jäänu aasta oleme juba Nooda
wälja heitnud; aga ei ole midagi saan,
oleme küll igatseied näinud kui ei oska
kaswatata? Palun armas Wend
andke mulle. Wõnus Jaan Kääriku
aatres et ma saaksi temaga kirju waheta
-ta. Meil oleksi wäega tarwis
wiis: Wene keeli Tõstomendi tarwis
Pühapäewa koolile. 1 Kui on
Teil wõimalik siis saatke
Selleld ikatseia õeld meile
Pühapäeva kooli kraami
19. - Testamenti ja kui on ka Pilte
tahame algata Pühapäewa kooli kui
10 Märtsil kui raamatu jõuawa ehk
17. Märtsil kui raamatu jõuawa
Tartu_Kolgata_baptistikogudus (ERA.5256.1.5)

Lehekülg 85
84
J. Rattik ja J. Möller.
Koosolek algas lauluga, mille järel v. K.
Kaups luges kirjakoha: Rooma 14, 15-21.
Sellele järgnes palwe.
Päevakord:
Põhimõttelisi küsimusi teaatrietenduste ja
kinode külastamise kohta.
Peale mitmekülgseid kaalumisi otsustati:
1). Teaatrietenduste ja kinode külastamine on
lubamatu jumalariigi töölistele.
2). Manitseda iga jumalariigi töölist, kes
külastab teaatrietendusi ehk kinosid, et ta
sellest loobuks ja annaks lubaduse nendes
kohtades mitte enam käia.
3). Kui keegi jumalariigi töölistest teaatrieten-
dustel ja kinodes käimise loobumise lubadust
ei anna, wõi külastab edasi neid asutisi,
siis Immaanueli ja Kolgata usuühingud
keelawad temale ära igasuguse jumalariigi
töö oma usuühingutes.
4). Kui Immaanueli wõi Kolgata usuühingu
mingisuguses tööharus on tegew mõni
kolmanda usuühingu liige, siis ka tema
kohta rakendada käesolewa protokolli punk-
tide 1-3 seisukohti. Sellest tuleb siis ka
teatada vastavale ususühingule.
5). Kui mõni Immaanueli wõi Kolgata usu-
ühingusse kuuluw jumalariigi tööline ei
allu selle protokolli otsusele, waid lahkub
wastawast usuühingust ja astub mõnda teisi
baptisti usuühingusse, siis teatakse meie
otsustest sellele usuühingu juhatusele,
kuhu ta astub.
6). Otsustati wõtta Immanueli ja Kolgata
usuühingute nõukogudes kaalumisele, kas
need üldse wõivad olla meie usuühingute
liikmed, kes käivad teaatrietendustel ja
kinodes.
7). Otsustati need meie seisukohad teatavaks
teha E. B. U. Liidu juhatusele.
Koosolek oli teadlik selles, et need otsu-
sed on karmid, kuid uskus, et nad tule-
vad kasuks Issanda tööle.
Koosolek lõppes palwega kell 22.30.
Koosoleku juhataja: K. Kaups allkiri
Protokollija: J.Möller allkiri
Täiskogu, kuulnud seda otsust, mingi-
suguseid küsimusi ei esitanud.
v. Möller tegi ettepaneku seda nõuko-
gude otsust hääletamisega kinnitada.
Täiskogu kinnitas ühel häälel
selle nõukogude otsuse.
Üleskerkinud küsimusi ei olnud.
koosolek lõppes palwega kl. 11.
Juhataja: J Möller
Protokollija: J. Koon,
Tartu_Kolgata_baptistikogudus (ERA.5256.1.36)

Lehekülg 20
24.
usklikke osakondades.
Palun tule kord ka Pärnu ja pea s
rida koosolekuid, usun, et see saab vä
kasulik olema meie tööle siin.
Veal palun midagi.
Ma võtsin Sinu käest kord 10 rebit
vat seina kalendrid v. Miiliuse soovi
kes teatas, et Moisekatsi kogudus neid vaj
kuid nad ei võtnud neid kõiki ära
kaks tükki jäi v. Miiliusele kes luba
raha nende eest Sulle ära saata.
Nüüd ei mäleta ma mitte enam
kas ma sulle 8 kalendri eest rah
andsin või ei. Süda vaevab mind
selle asja pärast. Kui ma raha
ei ole annud, siis palun, teata pal-
ju ma Sulle nende eest võlgnen.
Pärnu tööpõllust ja siinsetest
töötegijatest olgu kas näiteks või
Sika´st oleks veel mõndagi kirjutad
kuid seekord läheb pikale.
Sind südamlikumalt tervitades
J. Sõrra
P. S. Ole hea ja teata evangelisti
asjus õige kiiresti.
25
JÄRVA
MAAVALITSUS
Immanueli Baptisti koguduse juhatusele,
12 detsembril 33
Tartu
Karlova t.11-2.
No. 4372.
Järva maavalitsus saadab tagasi juuresoleva palvela
Paide
projekti kinnitatult.
N 18
Maavalitsuse esimehe e.
Joh. lugu.
Teedeosak. asjaajaja.
Tartu_Kolgata_baptistikogudus (ERA.5256.1.8)

Lehekülg 3
Protokoll N 134.
Immaanueli Baptisti koguduse erakorralse,
täiskogu koosolekust 19. okt. 1935. kell 2000 koguduse
palvelas Aleksandri 26 Tartus.
Koosolek on otsustusvõimne Siseministeeriumis
24.01.31.a. N 342 all reg. põhikirja § 21. põhjal.
sama p. k. § 39 p. juhatab koosolekut kog
jtl. K. Kaups - protokollib O. Saar.
Päevakord: I. K. Kaupsi märkusi
a. enda suhtes
b. wendade wahekorra suhtes
c. Sooviavaldus nowembri
kuus korraldada palve ja
paastu kuud.
2. Rewisjoni komisjoni valimine
3. Kohal algatet küsimusi.
1. K. Kaups märgib tänades, et kog. tema tasu
küsimuses on otsustanud enam kui see tarwilik. Kui juba
on otsustatud kindel summa siis oleks wõind ära
jääda eri korjandus - mida oleks võinud teha
ka v. Mühlbergi kasuks. Praegu ei tea weel kindlasti
öölda, kas jätab seda endale
b. On tekinud arvamus nagu ei olla juhtiwad wennad
oma wahel ühes meeles. Vennad oma vahel asjaolusid
kaaludes on seda aga leidnud mitte õige olevat, vaid
on täiesti ühel arvamisel olles otsustanud ühiselt
tööd jatkata. Palub kog. seda nõnda ka võtta.
C. V. K.K. avaldab soovi, et kog. nowembri k. võtaks
palve ja paastu kuuks millel oleks kaks mõtet,
esimesega, läbikatsuda ennast ja kuulata Jumalalt
selgust, mis oleksid takistuseks kog. töös.
Teiseks, saadud kokku kord jälle ohverdada koguduse
sisevõla katteks.
Kog. ühel meelel wõtab selle soowiavalduse
vastu ja igaüks kellel wähegi wõimalik, püüab
sellele kaasa elada.
2. Revisjoni komisjoni kohta teatab, et warem valitud
liikmed v. v. J. Traat, P. Pisuke ja õ. Wäljas, on end
ära ütelnud, mille tõttu tuleb uus walida, kes
lähemail päiwil kog. kassawd revideeriks ja
tulemustest kog. aru annaks.
Uuteks rev. k. kandidaatideks seatakse
üles v.v. E. Traat, E. Roos ja õ E. Friedenbaum
keda ka ühel häälel valitakse.
3. Kohal alg. küsimusena kergib lõikustänu
pühaks kokku toodavate ainete realiseerimi
moodus päevakorrale. Otsustakse eelmiste
aasta eeskujul wana kirjanduse müügi
all korraldada - kus juures korraldajaks
jääb v. Saar ja abideks kes vabatahtlikult
kaasa tahavad aidata
Koosolek lõppis ühis palwes.
Koosolekupuhataja K. Kaups.
Saar
Protokollija
Protokoll No 135.
Immaanueli Baptisti koguduse erakorralise täiskogu
koosolekust 10 novembril 1935 kell 11.45. koguduse palvelas
Aleksandri 26. Tartus.
Koosolek ots otsustusvõimne Siseministeeriumis 24.01.31 a
N 342 all reg. põhikirja § 21 põhjal. Sama põhik. § 39 p.
juhatab koosolekut jtl. abi O. Saar - samas prottokollides.
Päevakord 1. Revisjonikomisjoni aruanne.
2. Informatsiooni korras: teateid.
a. Noorte koondise asutamisest
b. Lõikustänup. ja ohvrip. sisset.
suurus ja kasutus.
C. Aastapäeva korraldus.
1. Et kogudus oma viimasel koosolekul uue revisjoni k
Tartu_Kolgata_baptistikogudus (ERA.5256.1.8)

Lehekülg 4
valis, korralduseks tehes, kog. majapidamist revideerida
ja wastava aruandega esineda, on seda tehtud, mida
jht. teatavaks teeb ja palub rev.k. aruande esitada.
Revisjonikomisjoni poolt esineb aruandega w. Eduard
Traat. Lühikeses aruandes tähendab, et kassa ja
raamatupidamine on korras leitud - ühegi puuduseta-
mille kohta soovib ja avaldab tänu endistele kassa-
pidajatele, kes seda hoolega teinud.
Kogudus võtab aruande sõnavõtuta vastu - head
meelt tundes, et meie keskel wäärnähteid ei esine, mis
tänap. tavalised nähted avalikus elus.
Informatsiooni korras teatab jjt. et mõnda aega on
neil koguduses püütud noorsoo tööd teha n.n. vabanoor-
sootöö nimetuse all. See aga ei ole soovitud tulemusi
annud. Sellepärast juhatus asja igakülgselt kaaludes
otsustas alustada organiseeritud noorsootööd koguduses,
milline ka noortepoolt Noorte Koondise nime all ellu
kutsutud. Noorte poolt on üldjuhiks valitud v. Rurik
Pallo- ja toimkondadele, milliseid on neli, 1 Päikesepaiste-
2. koosolekuid korraldav, 3 kirjanduse ja 4 Junioride
toimkond, eri juhatajad. Iga toimkonna töö ülesannet
ja eesmärki seletanud, soowib kog. omalt poolt algatud
tööle- juhtidega eest palju edu ja õnnistust. Omalt poolt
palves kaasa aidates. Ära kuulates noortetöö
aluseid kinnitab kogudus ühelmeelel alatud töö.
b. On soowi avaldatud et lõikuse tänup. sissetulekust
saaks avalikult kog. teatatud, teeb seda juhataja.
Märgib et lõikusltp. on oses sissetulekut annud umbes
kr. 100 - sama summa on annud ka I. now. kuu
ohwer, millest oli märgitud siselaenu kustutuseks
Kr. 12.-. Võlga on kustutatud kr 150 ulatuses.
C. Aastap. korralduses on tekind raskusi. Nimelt lauluk.
ei saa tehnilistel põhjustel ettekanda selleks harjutatud
laule 1. dets. mil aastap. soowib kog. w. K. Kaups.
Kog. jätab siin asjakorralduse juhtide hooleks, korraldada
nii, kuis see parem wälja tuleb.
52
Koosolek lõpeb ühispalves kell 12.15
Osaar
Koosoleku juhataja ja protokollija
Protokoll N 136
Immaanueli baptisti koguduse erakorralisest täiskogu
koosolekust 21. nowembril 1935 a kell 21.30 koguduse
palvelas Aleksandri 26 Tartus.
Koosolek on otsustusvõimne Siseministeeriumis
24.01.31. a. N 342 all reg. reg. põhikirja § 21. põhjal.
Sama põhikirja § 39 p. juhatab koosolekut koguduse
jutlustaja K. Kaups ja protokollib O. Saar.
Päewakord: 1. Kog. aastapäeva
korraldus.
2. Nõusolu andmine
v. V. Vasilale, p. p. k. kursusele
1. Koguduse waneb teeb teatavaks, et kog. aastapäeva
korraldame 1. detsembril. See toimub waikselt oma keskel
Peab soowitavaks kutsuda külaliseks Hiiu-Kärdla
kog. jutlustajat, kes praegu Tallinnas kursusel, ja seega
kätte saadavas kauguses. Kogudus otsustas ühineda
v. K. Kaupsi ettep. ja kutsuda v. Ed. Johannsoni
aastapäevaks.
2. On soowiavaldanud 1936 a. korraldavale E.B.U.T.
Seminari poolt, p. p. k. ja teiste kog. tegelaste kursusele
minemiseks v. V. Vasila. Vastava soowiavaldise esita-
miseks Seminari komiteele peab aga isikul olema
kog. nõusolek. Kogudus otsustas v. V. Vasilale anda
koguduse soowitus ja nõuolev - eeldades sellest koguduse
tööle kasu.
Koosolek lõppis ühispalves
Koosolekujuhataja K. Kaups
Protokollija: Saar
Pusta,_Kaarel_Robert (ERA.1622.1.610)

Lehekülg 24
õigust. Pärastpoole tekkis küll Vatikani ja Itaalia
kuningriigi vahel poolametlik läbikäimine amet-
likult aga ei tunnustanud paavst valitsevat javoja
maapealset
maja ja viimane ei tunnustanud paavsti kui
valitsejat. Katoliku maadest oli Itaalia ainuke
kellel polnud ametlikku esitajat Vatikanis ja kus
ka paavst ei saanud nimetada oma saadikut. Teistes
maades, isegi protestantlikus Lätis ruttas paavsti aujärg
nimetama oma delegaate ja suursaadikuid ja on
nendel ühe vana kombe järele eesõigus kõikide teiste
riikide esitajate ees - Paawstid märkasid warsti
on
et nende vabatahtlik vangipõlv väga suureks takis-
tuseks üle ilmalise katoliku kiriku mõju levinemisele
kuid kord meelepahas öeldud sõna ei söandanud
üksti... järeltulija ja muuta ilma et selle usu
oleks saanud suuremat järeleadmist Itaalia poolt
Kuid kontitutsioonilise ja parlamentlise riigiga
on väga raske sarnaseid küsimusi üles võtta ja Vatikan
otsustas oodata paremaid aegu - Mussolini võimule
tulekul paistis Vatikanile et isevalitseja paavst
küll kõige hõlpsamini võiks kokku leppida Itaalia
diktaatoriga. Kuid Mussolini minevik ja
Pusta,_Kaarel_Robert (ERA.1622.1.422)

Lehekülg 5
2p
Kallis vend.
Soovn ka oma poolt sulle
kõige paremad õnne Sinu hälli
päewaks! palju aastaid ja töö
jõudu!
Meil on ka nüüd väga külm.
ja haigusi palju Meie emaga
olema sija ajani küll veel gripist
puutumatud.
Tervitusega Olga
Pusta,_Kaarel_Robert (ERA.1622.1.610)

Lehekülg 8
4
uute sõdade eest, mis praeguse tehuka seisu-
4.
korras nii võitjad kui võidetuid ähvardab
täieliku hukkaminekuga. Ta peab peastma Euroopa
majanduslise Kokkuvarisemise eest, mis muidu
möödapääsmata kui Euroopa jääb killustatuks
Kuna kõik muu ilm liitub hiigla majandus
liituseks.
Meie kutsume üles kõike eurooplasi, kuid
selles ühinemise ja ärkamise töös aitama, sellega
et nemad astuvad Paneuroopa Uniooni liikmeteks
Meie pöörame Euroopa valitsuste poole
Käsile võtaks
et nemad Euroopa ühendamise töö kokku kutsutaks
Euroopa riikiide Praenoopa konverentsi; kes
selle ühinemise kava välja töötaks: kaasa aidata
Meie palume Rahvasteliitu Euroopa
ühendmisega kuna see on ühtlasi suurim
kogu
kindlustus maailma rahuks.
Meie palume Euroopa krisi pärawal
haavu mis ilmasõda löönud ja kaasa aidata
ühendatud ja jäädava Euroopa üles ehitamiseks.

Lehekülg 26
Zirjkawa. 1871. aastal kaotatud suveräniteeti
tagasi saades ei nõudnud Vatikan Laterani lepingule
mitte rahvusvahelist garantiid ja lepingus on öeldus
et kõik lahkarvamised lepingu tõlgitsemisel õienda-
takse Itaalia ja Vatikani vahel sõbralikul viisil
Pusta,_Kaarel_Robert (ERA.1622.1.427)

Lehekülg 78
60
Kõige paremad õnnesoowid
uueks aastaks.
G. A. Tõnissonilt
Pusta,_Kaarel_Robert (ERA.1622.1.610)

Lehekülg 20
6) võimata, kuid meie ei tohtivat endid Läti ja
Leeduga mässida. Just see, mida Teie "maaliidust"
jutustate.
Lätlasi tuleks sõbralikkudes aga kindlates kätes
hoida. Nad tunnevad meie ülekaalu ja saavad seda
iga sammu peal ka võõraste poolt tunda. Nad
vist
lubavad palju ja neite antakse vähe, sõjariistugi vaewalt
viie miljoni eest. Tarvis siiski, et nad meites tunneks
tugevat sõpra ja mitte valitsejat. Leedulased on
raskemad seedida (Waldemar tuli tagasi) aga ka neid
ei tohi käest lasta libiseda. Kes läheb Poola
saadikuks? Walige kõra ja kaval mees aga mitte
intrigan. Pind on seal libe...
Roma tahan kohe sõita, niipea kui
sõjariistade asi nöödas. Teie paberit on aga kohe
tarvis. Kuna Teie vist niipea Tallinnast välja
ei pääse tuleks ehk minul korraks ka Londoni
sõita et Kopvillemiga mõnda asja, iseäranis vahe-
korda Prantsuse saatkonnaga korraldada - Kui aga
siiski loodate välja tulla jätaksin selle sõidu
heameelega tegemata, sest tööd on tõesti palju
ja aega vähe.
Colonel Luik ei ole ikka veel tulnud.
Kapt. Lepp on siin ühes Skisottiga, käime nendega
sõjariistu vaatamas.
Tervitades CRT
Pusta,_Kaarel_Robert (ERA.1622.1.427)

Lehekülg 46
33
Läkitame Teile Jõulu ja
Uusaasta puhul õilsaid tervitu-
si ja parimaid õnnesoove Teie
alatiseks eduks
Ühtlasi palume vastu
võtta meie suurima tänu Teie
poolt meile osutatud meel-
diva tähelepanu eest möödu-
val aastal
J. Puhk & Pojad
Pusta,_Kaarel_Robert (ERA.1622.1.610)

Lehekülg 3
Itaaliast sadeti kongressile senaator Kr. Sforzat
Kel aga nähtavasti mitte võimalik polnud
ilmuda. Koosolekul asus tuhandepealise rahva-
hulga ees kes Viini kontsertsaali määratut huulk
saali täitis endine Austria riigikantsler Seipel.
Pika rohelise laua taga mis kõikide osavõtjate
riikide lippudega ehitud, võtsid aset delegatsioonide
juhatajad ka tähestiku korras, ette kandsid oma
tervitusi ja soowiavaldusi.
Sõna anti ka saalis
viibivale A. Kerenskile, kes kongressile õnne
soovis isiklikult ja väljamaal viibiva Wene demo-
kraatia nimel. Tormiliste kiiduavalduste osaliseks
sai paneuroopa mõtte algataja Dr. Coudenhove
Kalergi, kes pidas kangressi programmi kõne.
Coudenhove kõnele järgnesid teisel päeval Nicola
Politise hiilgav ettekanne Paneuroopa ja Rahvaste
liidu koostööst ja endise saksa riigikantsleri
Dr. Wirthi vaimustav kõne Saksa-Prantsuse
lepitusest ja tulevasest koostööst Paneuroopa
ülesehitamiseks Dr. Wirtsi ja Loebe kõnedele
vastamiseks sõitis kongressi lõpupäevaks, 6. oktoobriks
Viini Prantsuse valitsuse eridelegaat senaator
Dubost kes kinnitas et Prantsus on Saksa
hüüdu kuulnud ja on valmis temaga ühes

Lehekülg 6
31
3
lõpulikult siis kui üksikute maade
Korraldatud
Paneuroopa Komitee Juba xxx (kolme
Kokku tuleb
kuu jooksul) ja Uniooni kesknõukogu
mis koosneks rahvusliste komiteede esimeestest.
Kesknõukogu esimene koosolek peetakse
arvatavasti Genfis tuleval kevadel.
Kongressi juhatuse poolt avaldatud soovile et
Rahvastelida sekretäridest asutataks Euroopa büroo
kellega Paneuroopa Uniooni juhatus lähemat kontakti
peaks vastas Rahvasteliidu peaekretäär et Euroopa
büroo kohe Genfis saab asutatud. Kultuurlise
koostöö komisjon astub lähe-
masse kontakti Pariisi rahvusvahelise kirults
koostöö instituudiga. Lõpulikult asutatakse aga
kõik komisjanid ja Uniooni täidesaatev nõukogu
siis kui rahvuslikud paneuroopa komitee juba
asutatud ja Uniooni Kesknõukogu oma esimese
ametlikukoos oleku Genfis ära pidanud. Kõikide
delegatsioonide juhatajate poolt kirutati
kõlab
alla manifest mis järgmiselt:
Pusta,_Kaarel_Robert (ERA.1622.1.610)

Lehekülg 15
Prof. Ants Piip
Eesti vabariigi välisministri kohusetäitja
3 copies
Pariis 24. oktobril 1919.
10
1125
Armas minister ja sõber,
Sain Teie kirja 11. skp. mis kapten Lepp kätte tõi
Ühe hulga aja täielikku teadmatust oli seda muidugi väga ja väga
huvitav lugeda. Kuid ma pean kohe kaebama et sellest peale
jälle endiselt teadmatuses olen kõige kohta mis kodus täht-
samat sündinud ehk sündida võis Ma korjan ajalehtedesse
sattunud raasukesi ja püüan nende järele omale täieliku-
mat pilti konstruerida, isegi selle põhjal võõrastele
seletusi anda mis aga mitte kerge asi ei ole - Wäga
aruldased telegrammid mis Tallinnast tulevad, ei vasta küsi-
muste peale ehk kui vastavad siis suure hiljaks-
poolikult ja
jäämisega. Ma ei tea näituseks täna õhtuni veel mitte:
1) Kas Balti konverentsil otsustatud komisjonid
kokku astunud või mitte ja kas rahu läbirääkimised
homme bolshewikidega algavad või ei?
2) Missugune on meie vahekord Lätimaaga, kas
militär-konventsion ühes kokkuleppega territoriumi
küsimuses alla kirjutatud, nagu Chicago Tribune
teatab ja kui miks lastakse siis Prantsuse,
Inglise ja Amerika lehti kirjutada, et eestlased Lätile
ei taha appi minna? Läti esitaja Sorkis ei tea
ka midagi ja nii istume meie siin ja kurdame
oma Walitsuste üle, kes nii tugevalt vaikivad. Järel-
dada võib sellest palju aga mitte head. Seisukord läheb

Lehekülg 48
soovitavad et Inglise, Prantsuse ja Saksa kokku
lepiksid Wene ja Ida-Europa ründa suhtes.
Vägise ei sa aga kedagi õndsaks teha. Kokku
heitma peavad need kellel on peale arusaamise
oma huvidest ka küllalt euroopalikku romantikat
Pusta,_Kaarel_Robert (ERA.1622.1.422)

Lehekülg 4
2
Marie sowip sule paliu
höne ja önistusd sinu
sünipäwaks anaks
Jumal sule hönistust
wel kauwa elada ja
oma lapsu keigi kasata
ja minu kalid ja
ta
Armsad lapsed Jumala
hönistus olgu teie
keigitega ja kalisidd
rahu terwitan teid
keigi südamelikult
Minu weikest Karlid
ja ainukesd kuus
ja minu kalis poeg
Oma Apikasaka
seda sowip sinu ema
keigest sütamesd
Pusta,_Kaarel_Robert (ERA.1622.1.610)

Lehekülg 2
1
Rahvasteliitu esitas kongressil Genfi sekretariaadi liige
Mr. Comings
Viinis, 7. oktobril 1926.
Esimene Paneuroopa Kongress
lõppes ametlikult eila resolutsioonide ja kongressi
manifesti ettelugemisega Viini kontsertmajas tege-
peale lühikese
likult aga täna 7.oktobril juhatuse
juhatuse nõu pidamise
juhataja Dr. Coudenhove-Kalergi juures
Kongressile oli ilmunud esitaja Austriast
kelle valitsuse nimel kongressi tervitas kantsler
Renner, Saksast (riigipäeva president Loebe)
Prantsusmaalt, kelle paneuroopa komitee esitas
kirjanik Delaisi, prantsuse valitsuse aga saadik
Beaumarchais ja endine minister senaator
Dubost. Belgiast kelle ametlikud esitajad
Hollandist
olid Belgia saadik Viinis ja Dr. van der
Shinst, Greekast (nicola Politis), Rumeeniast
Lõunaslaaviast, Bulgaariast, Ungarist
Poolast, Tshekoslovakkiast, Lätist, Eestist,
j. t.
Soomest, Daanist, Luksemburgist (Inglise pool-
ametliku esitajana võttis kongressist väga aktiivselt
dr. Watts
osa välisministeeriumi ametnik Põhja-Ameerika
(koostöö gruppest Mr. Frederik Allen.*)

Lehekülg 5
majanduslisi ja kultuurilisi sidemed, mis ühendand
Inglismaad ja Wenemaad muu Euroopaga. Nende
mõlemate suurma ilmariikide erilist seisukorda
maakeral arvesse võttes, jääb aga nende
riikide eneste otsustada, kui lähedalt nad
endid tulevase Euroopa riikide liiduga tahavad
ühendada. Majandusline komisjon esitas
sooviavalduse, et kõikde riikide rahanduse
süsteem kulla alusele tagasi viidaks, et riigid
kelle rahandus juba niikaugele jõudnud, teisi
selles püüdmises aitaks ja et Rahvasteliidu
poolt kokkukutsutaval rahvusvahelisel
majaduskonverentsil korraldataks osaline
Euroopa majanduskonverents Europa majanduse
korraldamiseks (ja üldkonverentsi paremaks
kordaminekuks). Otsustati asutada alaline
Paneuroopa majanduskomitee, kelle algataja
büroo mis koosseb Saksa, Prantsuse ja
Belgia esitajaist (Dr. Wolff, Delaisi ja van
der Shinst), valis oma asukohaks Brüsseli.
See komitee mis lähedamat kontakti peab
astuma Rahvasteliidu sekretariaadiga,
organiseeritakse
Pusta,_Kaarel_Robert (ERA.1622.1.610)

Lehekülg 18
13
4)
oma asutuse eest ega soovi teda toetata. Siis peaks,
aga ettewõtte likviderima kui see võimalik. Aga
kui tema kohustusi oma peale võtnud?
5) Walitsuse otsuse põhjal on Italia saadiku
kohused minu peale pandud. Minule jatkub käsust
telegrafi teel kuid ka Italia valitsus peab sellest teada
saama ja selleks on vähemalt väikene kiri vaja.
Seda mul ei ole. Ma loen ajalehest, Wirgo hakkavat
kord Esturi juhatajaks kord sõitvat ta välja saadi-
kuks Skandinaaviasse. Paari päeva eest küsti minult
kes meie saadik Stockholmis? Pidin vastama - mina
ei tea! Niisama ei tea mina, kas Ed. Wilde
ja Martna tõesti Berlini sõitnud ja seal Balti
maade konverentsi peavad, nagu "Temps" kirjutab.
Teie teatate omas kirjas, meie kredidid olevat
kinnitatud. Aga minul on kiri välisministeeriumist
septembri kuust, mis teatab, ministseeriumil ei olevat
minu eelarvet ja sellepärast võimata krediti
kinnitada? Ma palun, saatke minule siis kinni-
tatud eelarve.
6) Mikspärast Tõnisson Amerikasse ei sõida?
Armas minister mina mõistan, et Teil
julge
seal palju tegemist ja ei sugugi nõuda et
Teie iga asja peale vastaksite. Aga välisministeriumi
Kantseleid ei vabanda see mitte.

Lehekülg 19
14
5).
Kõigest hoolimata ei ole mina mitte pessimist-
Mina usun et kõikide palgatud koerte haukumise
peale vaatamata Balti liit võib toime tulla kui
meie asja käest ei lase kukkuda - See on Eesti
iseseisvuse alus meie diplomatia suurem võit ja
uhkus. Hr. Poska ettepanenud, nagu neid omas
kirjas formulerite on täiesti õiged ja kaugemale
sellest ei tohi meie minna. Esimest osa meie
Liidus ei või mingi hinna eest Soomele anda
üksikute
sest et tema politik on isikute mitte rahva
politik olnud ja meie ei tea, mis sellest homme
saab. Soomet saab taltsaks teha kui meie midagi
ruttu realiserime. Ja siis tuleb Poola kohe järele.
Balti liit on ära ehmatanud Wenelased ja nende
"sõbrad" Euroopas. Meie uue lehe "Nouvelles de
Midi" peale käib Safonov välisministeeriumis
kaebamas ja küsimas kas see uue Liidu heale-
kandja. Kuid seda parem. Propagandat tuleb
nüüd ägedalt ja suurelt ajada, et public
harjuks uue kogujõu ulatust hindama-
wastaste wiimase aja taktika on Liidust üksikuid
liikmeid lahti kiskuda ja pea attaque on meie
wastu sihitud. Siin katsutakse mulle viimasel
ajal seletada, Eesti iseseisvus ei olevat mitte
Pusta,_Kaarel_Robert (ERA.1622.1.610)

Lehekülg 44
53
organisatsioonid. Kogu ilma pankiiride konverents
Londonis ja Rahvusvaheline Kaubanduskoda Pariisis
pöörasid möödunud aasta lõpul esimest korda
riikide valitsuste ja avaliku arvamise poole
üleskutsetega Euroopa raha stabiliseerimise, tollide
ja piiritakistuste kõrvaldamiseks. Nõuti ka et
majanduselt tugevad riigid appi tuleksid
nõrgematele ja noortele riikidele. Samas suunas
tegutseb Rahvasteliidu rahanduskomitee liidu
nõukogu valve all. See asutus ongi juba üks
tähtsamaid Genfi liidus ja tema heatahlik vastu-
tulek Eesti Vabariigile tiivustab ka meie lootusi
Kindla raha ja majandusprogrammi saamiseks
Genfi rahanduskomitee poolt tagatud laenud ei
anna
mitte üksi ainelist abi vaid ka suurt
moraalset tuge väikerahvastele tema poolt nõutud
reformid ja järelvalve on toetuseks valitsustele
tarvilikkude tervenduste läbiviimiseks. Kui
võrrelda New-Yorgi xxx laenutingimusi
Üld-Ameerika liidus Genfi tingimistega, siis on
selge et viimase metoodid on humaansemad, nad
on euroopalikud.
Mai kuus tuleb Genfis kokku rahvusvaheline
majanduskonverents. Riigi sellelt imesid ei maksa
oodata, võib ometi loota et tema tagajärjed

Lehekülg 45
32
saavad olema tähtsamad Genua konverentsist 1922. aastal
Eespool nimetatud kartellid, laienenud kaubalepingute
märksa
võrk, nelja aasta jooksul paranenud Euroopa
riikide rahandu loovad sootu uued eeltingimised
konverentsi kordaminekuks. Selle eeskava peab
olema paremise ettevalmistatud kui Genuas, kuhu
Rahvasteliidu sekretariaat said abijõuna juurde
oli kustutud, konverentsi juhataja on kinnitatud
ja võib tema juba nüüd kontakti astuda riikide
valitsustega, kellele seisukoha võtmiseks juba rikkalik
materjaal kätte saadetud. Konverents läheb korda kui
Prantsuse, Inglismaa ja Saksa püsivad ühelmeelel et
kindlustada Euroopa rahu organiseerida meie mandri
majandust, luua majanduslist Euroopa liitu.
Solidaarne ja demokraatline Üld-Euroopa leiab
siis ka koostöö vormi suure Ameerika liiduga.
Kõik mis öeldud, käib eeskätt Lääne-Euroopa
kohta. Ida-Euroopas, kuhu meie kuulume, on
pilt kahjuks teine. Peale Saksa-Poola-5 Tsheko-
lepingu
slovaakia vahekohtu ja teoksil oleva Eesti-Läti
tolliliidu lepingu pole möödunud aastal selle mandri
osas olnud suuremat sündmust, mis Euroopa rahule
ja koostööle oleks uueks kindlustuseks. Aga vast ehk
siiski: Kolme Balti riigi - Soome, Eesti ja Läti
üksmeelne seisukoht nõndanimetud Vene tagatis-
lepingu suhtes. Moskval pole mitte korda läinud
Pusta,_Kaarel_Robert (ERA.1622.1.610)

Lehekülg 47
81
34
Kes võivad muutuda uute sõdade kolleteks. Eest
ka
ja nende hulgas oli elutarku riigimehi vanameelse
ilmavaatega, soovitasid terasemalt kuulata
neid hüüdeid millega sõtta läksid seni rõhutud
uuele
rahvad ja mitte vastu panna ajavoolule, mis
nõuab nende rahvaste elluärkamist. Warsti
ütlesid nemad, tuleb aeg kus need rahvad hakkavad
ise otsima koostööd, ühinemist oma vahel, uue
Rahvasteliidu kaitse all. Nii sündiski üks
Wilsoni "Käskudest" - rahvaste enesemääramise
õigus - mis on puht tundeline ja millele
põhjendasid Balti ja teised uued riigid oma
iseseisvuse õigust. Mis oleks Rahvasteliit
ilma "romantikata" oma täiskogude meele-
oluta, riikide esitajate isikliku usalduseta?
Haagi kohuski pole mõeldav kui tema
liikmetel puuduks selle maa ja mandri tunne
kelle asju nemad otsustavad. Lääne Euroopas
võisime möödnud aastal tähele panna just
suurt meeleolu ja tunnete tõusu kokkuleppe
ja liitumise hea, teadus, majandus ja
kirjandus näitasid sellele meeleolule sisu
ja sihi. Ida-Euroopa ootab oma liikumist
Tema vastased kõnelevad juba Leedu sündmuste
puhul Balti Balkanist, heatahtlikud sõbrad
Pusta,_Kaarel_Robert (ERA.1622.1.427)

Lehekülg 81
29/X 31
Palju õnne hõbepulmadeks
Kuhlbergid
Pusta,_Kaarel_Robert (ERA.1622.1.610)

Lehekülg 16
11
2)
õelaks sellepoolest et ka Balti Liidu vastased praegu
Kõik oma jõud ja iseäranis meie vaikimise selleks
ära kasutavad et seda liitu surmata. Lugega ainult
näituseks tänast "Temps" juhtkirja, mis saadan siin
juures! Muidugi ei usu Teie ega mina, et inglased
ehk ameriklased meie pärast nutaksid kui oma liiduga
äpardame. Põhja naaber Soome, ruttab Entente'i ees
tõendama et tema bolshewikitega ei kauple ja Wene
blokusest osa võtab. Mannerhemi Parisi tulek annab
"Temps" meestele muidugi uut hoogu ja sellest tänane
juhtkiri. Sõber E. kes Mannerheimi pidusöögil
oli, jutustas "valge kindral" tegevat siin kõvasti
tööd Holsti wastu...
3) Eks ole selge, et meil sõjariistu vaja ja
kiiresti vaja et kõikide tuleva olevate ja tulevate
ohtude vastu valmis olla? Ja eks ole walitsus, eraldi
just Sõja ministeerium minule käsu andnud kõik teha,
et sõjariistad teele läheksid? Aga eks olnud walitsusel
ka teada et sõjariistu Prautsusmaalt ei saa muidu,
kui oleme ütelnud kuidas neid tahame tasuda!
Nüüd on kaks nädalat möödas, kui pöörasime sõjaisanda
marechal Fochi poole ja kolme-minutilise jutuajamise
järele andis tema telefoni teel käsu kõigile poole
laiali minu palvet kohe täitma hakata. Leping
Prantsuse valitsusega ei tasin tohtinud takistada
sõjariistade kogumist ja valmispanekut, kuid seda

Lehekülg 17
12
3.
lepingut oli ometi tarwis teha seni muud maksu
abinõu ei ole teada. Mina kauplesin Association
linière poolt pakkumise välja, mis on kasulik,
kaugelt kasulikum kui lätlased ja leedulased vastu võtnud.
Teatasin sellest koju Teile. Pika ootamise peale
sain vastuse kaubandusministrilt: Tingimise
vastuvõtmata punkt. Aga ütelge siis, missugused
tingmised on vastuvõetavad? Ja kas Kaubanduministril
ja tankid
oli teada et linade eest suurtükid tulevad ja et
neid meil vaja on? Kui nüüd veel meelde tuletate
et mina mitte ei tea, kas Teie seal bolshevikitega
rahu teete või mitte küll aga arvan, et kiire
rahutegemine Frochii otsuse peale võiks mõjuda,
siis mõistate muidugi, missuguses meeleolus tuleb
töötada.
4) Wm. Poska telegramm oktobri algul
teates mulle juba 15. julil tehtud otsus Société
maritime franco-estonienne eesti kroonu ette-
võtteks tunnistada ja meie liikmemaksud (50.000 fr.)
Delegatsioni summadest välja maksta. Sellest peaks
ometi järeldama, et Eesti kroonu asutus midagi
peab tegema kui tema kord asutatud. Küsisin kas
võib Société'le anda 50 tuhendelist avanci
ja walitsuse nimel garantii tegevuse alustuseks?
Mitmekordse pärimise peale ei mingit wastust.
Peaks järeldama: Eesti kroonu ei vastuta