Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1659)

Lehekülg 134
108p
igasugustele erakondadele. Tema erakond on keele-
uuendus. Ta elab omas maailmas, eemal igasugustest
intriigidest; teised inimesed teda ei huvita. Jah,
küllap ta seepärast on kaugelt õnnelikum kui
me tavalised pagulased oma muredega.
Teile härra Konsul Kaiv, palju tänu
Teie heatahtliku suhtumise eest. Mina isiklikult
nagu ei julgegi nii suurt kordaminekut oma
perele oodatagi. Küllap ma saaksin jõudu-
mööda vahest oma abikaasale üle lombigi
veidi kasulik olla; tunnen samuti soome keelt
ja olen kirjutanud oma magistritöö Soome eeposest
"Kalevala". Tasa südamesopis hellitan lootust
isegi, et vahest saaks seal end täiendada
ja siirduda jälle õpetaja tööpõllule. Olin
Tallinnas Inglise Kolledzis emakeele ja psühho-
loogia ning loogika õpetaja.
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1660)

Lehekülg 12
5.XI.45.
6
29
V. a.
Vastuseks Teie kuulutusele
"Välis-Eestis" nr. 44. 4.11.45 teatan,
et pöördusin ka abisaamise palvega
E. Kommitee poole u. läinud kuu
keskpaigu. Senini mingisugust
vastust saanud ei ole.
Austavalt:
Heinrich Prass. -
Luthagsesplanaden 10 4.II.
Uppsala

Lehekülg 44
23
31
Göksholm 10. 11. 45.
Vastuseks Välis-Eestis
avaldatud teatele vastan.
Pöördusin augusti kuu algul
Eesti-komitee poole palvega,
abi saamiseks lasterika pere
kohaselt, nii kui ajalehes teatatud
oli. Küsimus-leht tuli täita,
kõik käis vormiliselt ja hästi.
Kuid abi saamiseks
vastust ei ole leidnud, ei
ajalehe veergudelt ega ka
isiklikult, kõik on jäänud
ainult lubaduseks. Meie kaas-
kodanikud, kaugel on asjata
vaeva näinud
Austusega A Tali.

Lehekülg 51
35
II
ja vaiab abi, sest nägin tihti kui naine nuttis, sast üks poeg ja
naine ise on samati jäenud riietega varustamata et on parajal aial
viibinud haiglas, ja naisel oli juure oodata väikest peret.
Ja Kommiteest vastati ka lahkesti ja saadeti lehed ära täitmiseks
kus oli ära tähendada perekonna pea palga suurus korteri kulud
koolilaste arv ja ka vana Eestis oldud elukutse, andis head
lootust sest seega saadi selge pilt olukorrast, Ja ka Teatajas
julgustati et võib kartmata avaldused saata ja et soovitati et
abi läheks õigesse kohta. Oli päris rõõmustav et ehk siiski
ulatub ka meile abi käsi, sest ka minu vend Ameerikast kirjutas
et on ka annetanud ja samati ka teised sugulased seie Rootsi
saatmiseks kehvikute põgenike abistamiseks. Antsin isegi lastele
lootust et veel vähe oodata siis saate ka (rii) huuved riided
Aga nüüd on kõigest headest lootustest järel vaid kibe pettumus
lapsed nutavad miks riideid ei tooda ära, saada hirmuga kooli
väikeste suve riietega, omalgi läheb silm niiskeks lapsel väikesed
püksi juppid pooled reiied paljad tuul täiesti külm ja kare
ja isegi tihti saiab. Samati käin tihti vaatamas Voldemar Länts,i
abikaasad kellel on nüüd väike laps, tuba on külm väike laps
ei jõua soojentada, haigemaia kulud, sõidu kulud, isegi on teinud
võlga, ise nutab pea valutab, kardan et jäeb päris närviliseks
ei ole ulatanud abi seie iga ka lubatud vastust et oleks
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1659)

Lehekülg 32
Stockholmis, 14.VI 45.
Va. hr. konsul!
29
Vabandage, et julgen Teid oma palve-
ga tülitada. Kahjuks ei saa ma aga pöördu-
da kellegi teise poole.
Minu nimi on Ülo Johannese p. Vilms,
sünd. 18.V 1922. Lõpetasin 1941. aastal Tallin
na Tehnikumi raadioinsenerina. Enne Tehniku-
mi õppisin J. Vestholmi eragümnaasiumis.
Mobilisatsioonist pääsesin paosolemise läbi.
Teise okupatsiooni ajal avasin Tallinnas väikese
raadioparand. töökoja-äri ja samal ajal astu-
sin Tall. Tehnikaülikooli. Poliitilistel põhjus-
tel (kontakt Soomega) olin 1942.a. detsembris
sunnitud lahkuma kodumaalt. Siirdusin Soo-
me, kus tahtsin jatkata õpinguid. Tol ajal anti
Soomes mulle ainukeseks võimaluseks astuda Soo-
me sõjaväkke. Kuni rahu tegemise päevani
septembris 1944 kuulusin S. peastaabi raadiopa-
taljoni sidevõrku insenerina / raadiotelegrafistina.
Lisaks töötasin parallelselt ligi aasta ühes Helsin-
gi raadiofirmas insenerina.

Lehekülg 133
108
SAADUD
7. III. 47
Stokholmis, 3. III 47.
K. a.
härra konsul Kaiv!
Saadan Teile tänase postiga teise eksemplari
sooviavaldusest ning eluloost, mille saatsime dr. Sebeokile.
Varemini ei olnud minu abikaasal kuidagi mahti koosta-
da ja saata need kirjad teele. Möödunud nädal oli
õige pingerikas: oma igapäevase arhiivitöö kõrvalt tuli
olla tal Stokholmi Õhtugümnaasiumi eksamikomisjonis,
tuli lugeda läbi "Vabariiklase" korrektuur ja homme
ära saata Aino Kallase raamatu tõlge toome keelest
eesti keele. - Ega Aavikul tööst siingi puudust ole.
Kui kuskil on tarvis teha tasuta korrektuure, siis
leiab ta need kohad imekiiresti üles vaatamata
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1660)

Lehekülg 52
selgem pilt mis põhjusel pole abistud, kas ei osanud
õieti lehte täita või midagi muud põhjust, saatsin isegi
viimasel otsustamise kuul veel väikese palve et ei jäetaks
meile abi määramata, sest mehel oli tööl õnnetu juhus
sai vigastuse kus tuli kauaks aiaks töölt ära jääda, ja et
haiguse tasu ei võimalda perekonna toitugi jäi ainus lootus
abistamis kommiteele, ka sellele ei vastatud midagi.
Nii on tihti seismist ja otsustamist abistamis küsimuse juures
kus jäid need abistamise summad sest ei ole teatavas rinkonnas
kuulda ühtegi perekonda kes sellest oleks abi saanud. Ei ole kellegi
tea ühesgi laagris olnud haridlaste perekondi kellel oleks olnud
rohkem lapsi kui kaks, aga kust tulid ometi need suured
laste perekonnad keda abistatigi. Aga täna siiski jälle leitsim
Eesti teatajast kirjeltuse kus on kavatsusel kunstlikul teel
summade ära kasutamine, et loomisel Eestlastest arstimis
võimalused, mis oleks muidugi linnas viibivatele jälle oma jägu
mugavust, kellel ennegi see abi kättesaadavamal on, ja mis ometigi
kehvikutele maa nurka ei ulatu. Seda ju muidugi et mõnele sellega
jälle elamis võimalust linna valmistakse. Mõistan et ei ole aimugi
neil kes on ameti kohtadel, missugust elukibetust ja raskust leidub
veel meie pagulas peres selle riigi piirites, kui tahetakse võtta
Eesti rahvast tervikuna, kui seda lehes tihiti kirjeltakse, siis ei
oleks veel minna üle piiri abistamis muretega, sest leidub ju
tõesti veel siingi väga abivaiatust, kui aga oleks abi valmis
südameid ja käsi, küll aga on neid kes südame tänuga
vastu võttaksid. Nii oleks olukord, ja meeleolud
meie siinses pagulas peres.
Kaasmaaliku tervitusega S Sirelpuu
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1659)

Lehekülg 30
Stokholm, 15 juunil
1945
V.a
27
SAADUD
Hra Kaiv!
9.VII.45
Vana tutvuse põhjal Tallinnast enne
Teie Austraaliasse sõitu julgen Teile
mõni sõna kirjutada oma poja palve
puhul.
Olen kogu perega - abikaas, tütar ja
poeg Rootsis, kuhu tulime koos
Soomest 22. sept. 1944. Sakste ajal
1943 a. areteeriti mind Tallinnas,
kuid põgenesin ära Gestapo majast.
Siis vangistati abikaas ja istus
5 kuud pantvangina keskvanglas.
Jõudsime lõpuks kõik õnnelikult
Soome.
Soomes oli mul erapraktika Helsingis,
peale selle kui olin uued eksamid
ülikoolis ära annud. Kõik tuli maha
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1660)

Lehekülg 11
Oleks huvitav teada
mill põhjusel
minu palve jääti
rahuldamata ja
mis suguses puuduses
olid ned kes toetust
said? Lubati küll
kõigile teadustada
kas saab või ei, aga
nagu näha ei ole
L.g.p.
senini miski sugust
Välis-Eesti t.
vastust, nii et selle
lubatud abi poolest
Sveavägen 70,2 tr.
võib küll abita olla!
Austusega
Stockholm
Preedik Poopuu
Tegalund Fåglum
märgusõna "Vastus"
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1659)

Lehekülg 31
28
jätta venelaste kartusel, sest Soomega
areneb nüüd asi samuti, kui Eestis.
Tempo on vaid aeglasem. Siin Rootsis
ei ole arstidel mingit väljavaadet. Ole-
me kõik (120 arsti) nn. arhiivtöö-
lised so. töötame arstliku statistika
ja teaduslike kirjandusliste materjali-
de alal.
Kui Teie saaksite mu poja
hääks midagi ära teha - koha suhtes,
Sissesõidu loa asjus jm., oleksin
Teile väga tänulik.
Tervitades
Aadres:
DrmedJVilms
Schlytersvägen 30. II.
Aspudden.
Strokholm - Sweden.
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1660)

Lehekülg 48
ehk wastake mikspärast nii suurele perele abi ei anta
kus abi tarwis läheb wõite nüüd isegi arwata ei ole kerge
neid ridasi kirjutada pisarad kukkuwad silmist ja
loodan ehk wastate mis puuduwad selleks wõi takistawad
Tehke seda tulewikus kohe sest warsti ka tulewad
Jõulu pühad lastele Jään ootma wastust
Awage oma wõimalused ja saatke kooli laste
riiete ostmiseks ja jalanõude ostmiseks 200 krooni
Minu aadress
Konga gård
Skåne Ask.
Marta Läns
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1669)

Lehekülg 4
3
Downey, 9 juuli, 1950a.
Eesti Vabariigi Kindralkonsulaadile.
Palun tõestada juurdelisatud Tartu Ülikooli
Loomaarstiteaduskonna õppekava mis tehtud originaali
järgi Rootsis.
Ooriginaali ennast pole enam võimalik saada
Kuna asi on väga pakiline nimelt pean õppekava
esitama California State Boardile juba sel kuul et
pääseda eksamitele
Aadress:
Tervitades
Ado Pool
c/o Ralph. R. Romo
11220 So. Church St.
Ado Pool
Downey, California.
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1660)

Lehekülg 41
28
Ekenässjön, 7. nov. 45.
Välis-Eesti" - Vastus"
Lucia Zadorožni
c/o H. Andersson, Browik Box 52
Ekenässjön
Teie kuulutuse pääle "Välis-Eestis"
nr. 44. 4. 11. 45 teatan, et olin ka üks neist
kes palus toetust Eesti Komiteelt nende
poolt ajalehes ilmunud kirjutise alusel
Augusti alul saatsin toetuse saamise
avaldise vastaval planketil Eesti Komi-
teele. Et kahekuulise ootamise järele min-
git teadet ei saabunud siis kirjutasin
teistkordselt oktoobri kuus Eesti Komi-
teele ning palusin vastata kas toetust
määratud ehk mis põhjusel äraöeldud.
Ka selle pääle ei ole Eesti Komitee
vaevaks võtnud vastata.
Austusega L. Zadorožny.
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.931)

Lehekülg 65
53.
16.VII.48
Geislingenis, 21. juunil 48.
V.a
Härra kindralkonsul J. Kaiv!
Saadan Teile siin juures teadmiseks Eesti
Riigitegelaste Koondise Saksamaal ja Üle-
Saksamaalise Eestlaste Esinduse juhatuste
ühisel koosolekul 17-VI 48 vastu võetud
resolutsiooni.
Austusega
Harand. Olin
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1669)

Lehekülg 2
Downey, 9. juuni 1950.
No
Eesti Vabariigi Kindralkonsulaadile!
Eestist põgememisega olen kaotanud kõik oma
dokumendid mispärast olen praegu raskustes
California State Guardi ees kes nõuab mult
Tartu ülikooli loomaarstiteaduskonna õppekava
ingliskeelses tõlkes kinnitatult kindral konsuli poolt.
Tahan sooritada State Guardi eksameid 1951 a.
jaanuaris. Dokumentid pean esitama juba juulii
kuul, mis pärast palun tungivalt saata mulle
õppekava ärakiri kinnitatult. (Riigi Teataja
põhjal)
Palun teatada kas olete nõus kinnitama
ärakirja õppekavast, mis kellelgi Eestist
kaasavõetud kuid kinnitamata originaal
sel veterinaar arstil puudub,
Ootan Teie peatset vastust.
Сurriculum palun saata 3 eksemplaris
Arvitades: Ado Pool
SAADUD
12.VI.50
243
Aadress:
Ado Pool
c/o Dr. Ralph R. Romo
11220 S. Church St.
Downey, California.

Lehekülg 14
12
M. Koerd
Palisades Rockland County
9. juuli 1950
Seren Oaks N.Y.
SAADUD
11.7.50
V. lgp. hra Jaakson,
Nr.
Dr. Kõivastiku soovil saadan Teile
andmed Tartu Ülikooli Vet. Teaduskonna
tunnustamise asjus U. S. A - s.
Nagu näha Kõivastiku kirjast ta pole
veel Rootsist saanud kinnitatud õppekava.
millepärast ta saadab Teile tutvumiseks
ärakirjad pabereist missuguseid kavatseme
Teile saata U. S. A. ametvõimudele edasisaatmiseks.
Oleks soovitav kui saaksite enne kontakti
astuda dr. Simms'iga ja järelepärida kunas
toimub American Vet. medical Assotsiooni meeting.
Teile saadetud paberite alusel oleks
Teil võimalus ettevalmistusi teha saatekirja
koostamiseks meie palve esitamise jaoks.
Teid tervitades ja tänades:
Mihkel Keerd.
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1660)

Lehekülg 43
22
30
"Vastus"
Lugedes lehest kuulutust, olin ka üks nendest,
kes pöördus palvega "Eesti komiteesse", et natuke
toetust saada ja palve jäi rahuldamata.
Mees on peres ainuke teenija, lauda tööline,
ja kolm väikest last, vanem 4 aastane, keskmine 3 ja
väike 1 aastane, nii et võimata on ise kusagilt midagi
teenida. Minu ema elab ka meie juures, ta on süda-
me haige. Oleks hädasti vaja lastele talveks sooje
riideid osta, aga raha kõigele kolme küll ei jätku.
Paluks küll südamest natuke Teie ära nägemise
järele toetust, oleksin selle üle väga tänulik ja minu
lapsed saaksid ka ilusate ilmadega õues käia
Austusega Irma Lahtwee
Kinne-Malmas
8. XI 45.
Minu adress:
Irma Lahtwee
Malma gård
Kinne-malmas
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.931)

Lehekülg 63
Dr. Ilmar Arens,
17a) Heidelberg, Zähringerstr. 27I.
Heidelbergis, 8. 6. 1948
Germany.
Lgp.
SAADUD
hr. Peakonsul J. Kaiv
7-VII.48
Mõni kuu tagasi saatsin Teile informatsiooniks
meiepoolse seletuse "The New York Sun'i" kõmu-
lise tolmukeerutuse üle nagu moodustavat V.
Päts Saksamaal Eesti Eksiilvalitsust. Juuresole-
vana saadan Teie korraldusse õienduse, mille
olen koostanud V. Pätsi nõusolekul ajalehes aval-
damiseks. Juhul, kui Te arvate, et see meie küsi-
muse ülesvõtmiseks USA valitsusringkonnis oleks
kasuks, jätaksime Teile õiguse seda mõnele vastavale
ajalehele edasitoimetamiseks. Kõige austusega
Teie Ilmar Arens.
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1659)

Lehekülg 34
31
Ma pole kunagi tegelenud mingite äär-
muslike poliitiliste vooludega ja olen lojaalne
ning korralik Eesti Vabariigi kodanik. Vastava-
sisulise tõendi sain meie siinselt ministrilt,
hr. Lareteilt. Kahjuks pole mul aga võimalik
seda juurde lisada, kuna see on kirjutatud
vaid ühes eksemplaris.
Kõnelen inglise, prantsuse, saksa, soome
ning mõningal määral ka rootsi keelt. Kuu-
lun noorliikmena Eesti Üliõpilasseltsi perre.
Kas tohiksin Teilt paluda vastust ar-
vamusega, kas Teil oleks võimalik minu heaks
midagi ära teha. Kohapeal on võimatu as-
tuda mingeid samme. Samuti puudub erapoo-
letu informatsioon.
Kas vastab tõele siinne kuulujutt, et
välismaalasi sunnitakse USA's astuma sõjaväkke?
Mida tehtaks näiteks minuga, kui leiaksin
ülesõiduvõimaluse ning viisata asuksin USA
pinnale?
Oleksin Teile äärmiselt tänulik, kui saak-

Lehekülg 122
99
SAADUD
17.XII.45
27. nov. 1945. a.
Kristianstad'is.
V. A.
Härra Konsul!
Vabandage väga, et tülitan Teid oma kirjaga. Kuid olukord on praegusel
momendil väga tõsine. Kõige pealt selgitan ma Teile oma isiku. Olen Alexander Leets,
kolonel Georg Leetsi poeg. 1941. aastal venelased küüditasid ja mõrvasid kogu meie
suguvõsa. Ja aastal 1941 olin ma Soome sõjaväes - vabatahtlikult. Meie eestlaste
praegune olukord on siin rootsis väga raske. Olin venelaste poolt lindpriiks kuulu-
tatud ning sammuti sakslaste aeg, sakslased kuulutasid minu pea eest 1000 rmk.
Olen puht demokraat, vihkan nii venelasi - t.p. praegust valitsust ja saksa natze.
Kuid nüüd olles siin rootsis, - on meil jalgealune väga tuline. Rootsi üliõpilased
on teind meeleavaldusi Baltlaste tagasi saatmiseks ja palju muud.
Kuid selge on see, et tagasi saatmise korral ootab meid Siber ehk võllas.
Ning juhul, kui tagasi saatmine peaks teostuma, - toimuma, - siis kutsub see esile
väga raskeid ja veriseid kokku põrkeid Baltlaste ja Rootslaste vahel. Kogu töö ja
arst konnad on Baltlaste Rootsis viibimise vastu. Alles hiljuti põgenesid Eestist
kolm naist Raotsi, nende otsa ette olid venelased põletand viisnurgad.
Tänu vaid liitlas emade parimate poegadelle on hävitatud neetud Saksamaa,-
paljud maad on saand tagasi oma vabaduse. 1941. a 60 000 eestlase küüditamine
Siberi + mõrvad on meil hästi veel meeles.
Kas pole kuidagi võimalik anda rootsis viibivate Baltlastelle nationaalpassid
ehk sisse - rändamis load Austraalia, Syd Ameerika j.n.e. See vältiks verist kokku-
põrket, mida on oodata kohe, kui tuleb veel midagi juttu Baltlaste väljaand-
misest. Selge on see, et 90% - siin olevatest Baltlaistest on old sõjaväes, mestavennad
j.n.e. ja nende kõigi soov on see, et ei tagasi enne kui liitlased on vabastand
meie kodumaa.- ehk liitlaste järelvalve kogu Baltikumis.
Kõik see on siis hästi lahendatud,- kui antakse sisserändamis lubasi
liitlaste valduses olevatelle maa aladelle.
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1660)

Lehekülg 10
Fåglum 8.XI.45.
Pöördusin Eestikomitee
Abistamis komisjonilt
saadud blanketiga abist.
kommitee poole palvega
minule võimaldada
toetust perekonnale riietus
esemete muretsemiseks
sest laagrist väljudes
sain ainult oma nelja
alaealisele lapsele jalatsid
osaliselt, kuna naine jäi
ilma igasuguse riietuseta.
Juuni kuus tabas mind
aigus (mao haavad) olin aiglas
24 päeva ja peale selle olin üks
nädal kolm päeva kodusel
ravil. Selle tagajärel satusin
raskesse seisu korda Aga
millgil põhjusel jätis abistamis
komitee minu palve rahulda-
mata.
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1659)

Lehekülg 124
L. p. Hr. Eesti Vabariigi Peakonsulile
Ameerika Ühendriikides.
SAADUD
10.XII.45
August Mae, eluk. Tistelvägen
6 I Enskede, Stockholm
Nr.
Sverige.
Avaldus.
Olen Eesti Vabariigi kodanik, sünd. 23. 3. 1912, abielus, lapsi ei ole.
Eesti Vabariigi ajal teenisin 1932-1939 lendurohvitserina Eesti
lennuväes. 1939 - 1944 õppisin Eestis Tartu Ülikoolis arsti-
teadust. 1944 a. sügisel tulin pagulasena Rootsi, kus töötan
Karolinska haigla juures arhiivtöölisena ning samal ajal
jätkan omi õpinguid ülikoolis. Arstiteaduskonna lõpetamiseks
kulub mul ca 6 - 12 kuud.
Tahaksin meeleldi omi õppinguid jätkata ja ülikooli
lõpetada Ühendriikides, kuna siin liikuvate kuulduste järele
olevat selleks võimalusi.
Pöördun hr. Peakonsuli poole palvega, võimaluse korral
mulle teatada, kas oleks selline kavatsus läbiviidav ja kelle poole
mul selles asjus tuleks pöörduda.
Sõidukuludeks ja esialgseks elamiseks olen suutnud
veidi raha koguda. Pääle selle on mul tutavaid Rootsi koda-
nikke, kes on nõus aineliselt karanteerima minu edasiõpinguid.
Olen Eestis töötanud juba üliõpilase põlves ca 2,5 aastat
arstikohuse täitjana - viimasel ajal olin Eestis jaoskonna
arsti kohuse täitjaks ja Rootsi tulles põgenike laagris.
laagriarstiks. Seepärast loodan, et ka Ameerikas suudan
sellealalist tööd leida. Peamine raskus seisab sissesõidu
loa saamises. Kuuldavasti antakse üliõpilastele siiski
sissesõidulubasid - edasiõppimise otstarbeks.
Oleksin väga tänulik, kui hr. Peakonsul saaks
minule sisse sõidu viisumi saamiseks kaasa aidata, ehk teatada
kuidas ja kelle kauda mul tuleks omi asja korraldada.
Eesti_Peakonsulaat_New_Yorgis (ERA.1608.2.1660)

Lehekülg 2
1
Käesolevaga teatan et mina
olen ka soovi avaldanud toetuse
saamiseks, kuid ei ole veel
vastust saanud, siis palun
mulle seda ka teatada
Jään vastust ootama
3. III-45
Tõrs-Rudolf.
Gustav Adolfskolan
Sundsvall.

Lehekülg 29
18
Lugupeetud kuulutaja
Välis-Eestis 4.nov. 45a.
Teie kuulutuse peale teatan, et olen ka
üks nendest, kes pöördus 3. aug. k. a. Eesti-Komitee
poole täidetud planketiga, abisaamiseks.
Kuna ma pole mingit vastust sellekohta
saanud, siis olen väga huvitatud "Eesti Komitee
Abistamistoimkonna" seisukohta minu suhtes.
Aadress:
Austavalt
Södergatan 99.
S. Raudik.
Hälsingborg
Salme Raudik
NAE_EAA_T-1039_V_I__Lenini_nimeline_kalurikolhoos (EAA.T-1039.1.183)

Lehekülg 6
Hoonete kaart No 2.
Ehituse aasta
Hoone nimetus Hobustetall
Valdaja V I. Lenini nim kalurikolhoos. Piirisaare osak.,
Asukoht Tartu raj. Piirisaare k/n
I Tehnilised andmed
välismõõtmed 30.9 X 11.00 pind 339.9 m2.
kõrgus 3 m mahtu 1019 m3.
II hoone teised andmed
1. Hobuste tall, seesm. möötud 29.9X10 = 299 m2
2
3
Elemendide kirjeldused, materjal ja seisukord
Ehitus materjali
markus
vundament
petoon
Korras.
2 seinad
silikaat-tellis.
3 vahelaed
puid
4 katus.
Eterniit
5 põrand.
petoon
6 aknad uksed.
puit
7. valgustus.
Elekter
8. muud
Bilansis -------- rubla, kulumi % ..... rbl
Joonis
30.9
vesi
2,7 m.
Seinapaksus 50cm.
Määr

Lehekülg 8
Hoonete kaart No 4
Ehituse aasta
Hoone nimetus Töökoda traktori garaaš.
Valdaja V.I. Lenini nim kalurikolhoos
asukoht Tartu rajoon Piirisaare k/n
I Tehnilised andmed
välismõõtmed 16,6.X 10,45. pind 173,5 m2
kõrgus 30 m mahta 520 m3.
II hoone teised andmed
Traktori ruum 69 m2
Elektri mootori ruum 33 m2
Töökoda 26 m2
Lisa ruumid 5 m2
Elemendide kirjeldused, materjal ja seisukord
Ehitus materjab.
vundament petoon
korras.
seinad
silikaat tellis
vahelaed
puit
katus
Eterniit
5 põrand
petoon
6 aknad uksed
puit
7. valgustus
elekter
8. muud
Bilansis ... rubla, kulumi % .. rb
Joonis.
16,6
puhkeruum
siin asub
elektri mootor
Traktori ruum.
töökoda
4.4
34
7.2
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 5
Mäewalla Kolimaias sel 21sel Näri ku p. 1867.
Tulli wollimeeste koggo kokko Maggatsine
aida lahti teggemisse pärrast ja on sedda aega
märanud, et waib 23mal Näri ku päeval lahti
tehha, kus jures tallitaia peawannemaks olli.
Koosollid wollimehhed Jakob Spuhl
Mihkel Liiva
Josep Spuhl
Mihkel Reets
Mihkel Lao
Mihkel Kalja
Talletaia Juhhan Kellemett XXX
abbimehhed Juhhan Korjus XXX
Jaan Spuhl XXX
Mäewalla kolimaias sel 13mal Talwe ku päwal 1867
Tullid kokko wollimeeste koggo ja maggasine mees,
kus maggasine wälja laenaminne ja sisse maksminne
ja mis wallale maggasines sel aastal wõlga on jäänd,
ja mis wõlla eest pandiks on ülles kirjotad sai wolli
meeste koggole ülles antud; ja
teiseks, kuida krono ja walla maksud sawad
ärra jäggatud; siis on wollimeeste koggo heaks
arwanud, et igga meeste rahwas, kes jubba
Kolmeteistkümme aastad wanna on; peab maksud maksma
hakkama, kunni kuekümne aastast sadik; ja
Kolmandaks, et kohtomeeste ja tallitaia palgad pea-
wad maggasine wilja kassa tapitest, Rewisioni-
hingede arro järrele n seadusse möda makstud sama.
Neljandamaks, et walla kirjotaia palk peab pea-rahha
maksjade käest korjatud sama.
Koos ollid kuus wollimeest ja tallitaia kes
otsust teggi.
Tallitaia Juhhan Kellemet.
abbimehhed Jaan Spuhl.
Juhhan Karjus.
Mäewalla kolimaias sel 5mal Närri. Ku pawal 1868
Tullid wollimeeste koggo kokko, maggasine aida
lahti teggemisse pärrast, ja on siin nou wõtnud,
maggasine aidast jubba tännasel päwal häddalis-
tele leiba anda.
Teiseks on siin lubbatud, kes waesed, agga ei joua
ennast toita, peab tallitaia, kui tahtwad kuski
wälja töle minna, ilma rahhata tenimesse
passi andma.
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 6
Koos ollid wollimehhed, ja seal jures otsust teggemas.
tallitaia Juhhan Kellemett.
abbimehhed. Jaan Spuhl
Juhhan Korjus.
Mäewalla Kolimaias sel 23mal Paasto ku päwal 1868.
Kokko tullid wollimehhed ja tallitaja selle laeno
abbirahha pärrast, mis wallitsusse polest lubbatakse
laenata;
Siis on memmad arwanud, et laeno wilja ait ei jõua
mitte üksi wasto piddada, ja mõnnedel ka tarwis
weel sai wilja semet, et nälg mitte waewa ei teeks
on arwatud 500 rubla hõbbedad wiis sadda rubla hõbb.)
walla koggokonna peale laenata, mis siis wiljaks,
ehk, rahha neile antud kel hädda, et uutse wilja
kätte sawad.
Koos ollid wollimehhed ja peawannemaks
tallitaia Juhhan Kellemett
Jaan Spuhl
Juhhan Korjus.
Mäewala kolimaias sel 12mal Wina ku päwal 1868
Wollimehhed tullid kokko nou piddama nende meeste
passide pärrast, kes ommale ühhe aasta peale passid
tahtwad, et woiwad tööd otsida ja kaugemale walda-
tesse kohta tahtwad otsida ja ka neid, kes Kauka-
sia male tahtwad ärra reisida;
Wollimehhed on heaks arwanud neile passid anda
ja ilma rahhata, neile kes tahtwad ärra minna; agga
Krono ja walla maksud peawad nemmad maksma
1869 aasta, Jürri päwani, et kui maksmisse aegas
need mehhed ärra on, siis ei olle otsimest: Agga neile,
Kes maggasine aitas wõlglassed, ja arwata et need weel
ennam wõlga teewad, on walla koggo lubbanud
isse nende wõlla eest wastata ja Tallitaia ei
woi neile mitte passi keelda siis kui nendel
maial mude innimestega, ja ka Mõisaga
wõlga ei olle.
Kes agga enne passi peal tööl käinud ja weel
tahtwad kude wisi töle minna peawad nemmad
ikka nenda samma kui ennegi passi eest rahha
maksma kakskümmend wiis koppik ku pealt.
Koos ollid wollimehhed, ja peawannemaks
tallitaia Juhhan Kellemett XXX
Jaan Spuhl XXX
Juhhan Korjus XXX
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 7
Maewalla kolimaias sel 23mal Talwe ku päwal 1868
Tullid wollimeeste koggo kokko, et piddi üks
wolli mees uus wallitsetud sama ja üks neist wannadest
lahti sama, ja et ka üks wollimees koli wöölmündri
ammetisse piddi sama wallitsetud.
Siis onnemmad liisko heitmisse läbbi üht wollimeest lahti
moistnud, Jakub Spuhl, kes perremeeste wollimees.
temma assemenikkuks ja ühtlasse koliwöölmünd-
riks on nemmad nimmede järrel nimmetand perremees-
test Jürri Walgemae
Koos ollid Wollimehhed: Jakub Spuhl
Mihkel Liwa
Josep Spuhl
Mihkel Reets
Mihkel Kaljo
Mihkel Kaljo.
Tallitaja Juhhan Kellemet
Jaan Spuhl
Juhhan Korjus
Wollimehheks jättid Mihkel Liwa
Josep Spuhl
Koli wöölmünder Jürri Walgemäe
Mihkel Reets
Mihkel Kaljo
Mihkel Kaljo
Mäewalla kolimaias sel 12mal Heina ku päwal 1869.
Mäewalla wollimeeste täis koggo ollid koos, kus
üllepea ühheksakümmend kaks koggokonna liget ollid:
Perremehhed, sullased, ja omma käepeal liikmed, kes
ühhe Keiserlikko kubbermango kohto kässo peal, Mäewalla
wabbadikko Prido Lahhe pärrast koos olnud, tedda kohto
seädusse järrel omma koggokonda wasto wõtta, ehk
tedda ta sandi ellowiside ja warguste pärrast ärra-
põlgada.
Siis on siin al kirja pandud kahheksakümmend
üks koggokonna liget, kes tedda ärra põlgawad, ja
agga üksteist kümme koggokonna liget, kes praego
Passi seddeli peab omma wallast töle wälja läind ja
sellepärrast polle wainud, omma ärra anda
Perremehhed.
kes Prido Lahhet ei tahha Kes Prido Lahhet
omma koggokonda taggasi tahtwad wasto wõtta
Juhhan Reets ei tahha
Jürri Kaljo ei tahha
Mihkel Simon ei tahha
Jürri Walgemäe ei tahha
Juhhan Kellemet ei tahha
Jakub Lao ei tahha
Karel Kellemett ei tahha.
Andrus Spohl ei tahha.

Lehekülg 10
Mäewalla kolimaias sel 9mal Jõulo ku päwal 1869.
Wollimeeste koggo ollid koos noupiddamas
se wõlgajänud pea-rahha pärrast, mis 1868.
ja 1869 aastal wõlga jäänd, ja nüüd muist neid,
kes selle maksu arrulissed on surnud, kuida se-
wõlg tulleb walla peal jaotada.
Wollimeeste koggo on moistnud, et need,
kes selle aia sees on ärra surnud, kui pea-
rahha on wõlga jäänd, peab nende warrast, mis
neil ehk weel järrel on pearahha maksetud
sama, ja mitte teiste walla liikmete peale
panna, ja kellel ei olle middagi järrel
peab walla koggo sedda maksma.
Koos ollid kuus wollimeest ja otsust teggi
tallitaia Juhhan Kellemet
Jaan Spuhl
Juhhan Korjus.
Mäewalla kolimaias sel 5mal Näri kp 1870.
Tullid kokko wollimeeste täis koggo ommale
wallakohto ammet mehhi wallitsema, kus
üllepea ühheksakümmend wiis koggokonna
liget koos ollid;
1.) Kümme mõisa sullast kelle hulgast
üks kümnesse mees ehk sadik wallitsetud,
2.) Kakskümmend wiis perremeeste sullast
kelle hulgast kaks sadikud on wallitsedud.
3) Kolmkümmend kolm omma käe
peal liikmed ja wabbad rahwas, kelle
hulgast kolm sadikud on wallitsetud.
4.) Need kuus sadikud, kelle hulgast
kolm wollimeest wallitsetud; ja weel
kakskümmend seitse kohha rentnikko
kelle hulgast seadusse § 8. § 9. ja § 10 järrel
nimmede möda on walitsetud:
Kohtowannem: Juhhan Kellemett.
Abbimehhed Jürri Walgemäe
Jakub Spuhl
nende järgemees Mihkel Liwa
Tallitaja Andrus Spuhl
abbimehed Jakub Spuhl
Jürri Wälgemae
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 11
wollimehhed:
Moisasullastest: Karel Nurms
Perreme sullastest: Rein Kaewand
Omma kaepeal: Prido Prosowits
Perremeestest: Mihkel Liwa
Willem Prosowits
Jürri Walgemäe
Maggasine mees Jürri Kaljo.
Koos ollid wollimeeste koggo ja otsust
teggi tallitaja Juhhan Kellemet
Jaan Spuhl
Juhhan Korjus.
Mäewalla kolimaias sel 9mal Paasto kup. 1870
Wollimeeste koggo ollid nõupidamas
Maggasi aida lahti teggemisse pärrast, et
willi peab enne ümber mõedut sama,
kui uus tallitaja hakkab wilju wälja
andma, ja siis on nemmad heaks arwand,
et walla waestele igga kuus üks
küllimat wilja peab sama antud
senni kui ue leiwani, ja Maria
Lahhe, kes Juhhan Korjusse jures
kaswatada pääb sama igga kuus üks
tsetwirik rukkid.
Siis on nemmad lubband et Maggasi
ait peab lahti tehtud sama sel 12mal
Paastu kupäawal.
Koos ollid kuus wollimeest ja talli-
taia Andrus Spuhl
Jakub Spuhl
Jürri Walgemäe.
Mäewalla wollimeeste koggo sel 3mal Jürri
ku päwal, 1870. Mäewalla Kolimaias
Tallitaja kässo peal tullid wollimeeste
koggo kokko ja piddasid nou pearahha
makso jautamisse pärrast;
Siis on nemmad heaks arwand, et peab pearahha
nende walla liikmede peale sama arwatud, kes
jubba kolmeteistkümne aastased on kunni
kuekümne aastani ja peawad ka need kes
selle aia sees ärra surnud, kui pearahha
on wõlgo olnud selle makso sees olle-
ma, ja nende warrast mis neil on
järrel jäänd, se rahha nende eest,

Lehekülg 12
wälja maksetud sama.
Koos ollid kuus wollimeest:
Karel Nurms
Rein Kaewand
Prido Prosowits
Mihkel Liiva
Willem Prosowits
Jürri Walgemäe
Otsust teggi tallitaia Andrus Spuhl
Abbimehhed: Jürri Walgemäe
Jacub Spuhl
Kirjotaia Jürri Spuhl
1871 aas-
tal
Kupääw
Näriku
4mal päwal
Numb-
ri
järg
1. Mäewalla kolimaiase tullid talli-
Wolli-
taia kässo peal kokko wollimehhed
nikkude
ja piddasid nou, et kuida se norerah-
koggo.
wa raisko läind ello woiks parremaks
seada; et nored mehhed ja poisid igga
laupääw ja pühha pääw öse rummalal
wisil möda walda ümberhulkuwad ja
sel kombel jubba maast maddalast mõnda
õppiwad kurja teggema ja warrastama
Siis on nemmad nõupidanud, et se
ümberhulkuminne kauks, peab igga maia
wannem selle peale watama, kus temma
perre igga öse maggab; ja kui se
peaks kuskil sündima et kegi peaks
öse tütruku jure minnema, peab se
ülleanneto kui warras walla kohto ees
wie rublani trahwitud sama.
Ja kui perremees ehk maia wannem
nende ülleannetumade nous on neid sal-
gades peab ka nenda samma rahha
trahwi wiis rubla walla laeka
maksma.
Siis on nemmad weel teiseks nou
piddanud et walla ammeti mehhed
peawad palka sama; Tallitaja peab
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 13
Number
sama kaks tsetwerti ja kohtowan-
nem kaks tsetwerti ja kahhe abbimeh-
hel kokko kaks tsetwerti rukkid aastaseks
palgaks makstud; mis tallitaia peab
walla higede arro järrele igga rewi-
soni hinge pealt 1 1/2 karnitsad rukkid
kokko korjama ja Maggasini aidast
ühhekorraga teistel kätte mõetma-
Siis on nemmad kolmandamaks
weel noupiddand, et walla kirjotaia
palk mis wõlgo on peab sama walla
laekast wälja maksetud ja tallitaia
peab sedda eddasipiddi jälle laeka
sisse walla käest korjama.
Koos ollid kuus wollimeest
Karel Nurms
Rein Kaewand
Prido Prosowits
Jurri Walgemäe
Mihkel Liwa
Willem Prosowits
Tallitaia Andrus Spuhl
Jürri Walgemäe
Kirjotaia Jürri Spuhl.
Jacub Spuhl
Numb-
1871
Wollimeeste protokoll
aastal
Küünla
2
Tullid kokko wollimeeste koggo ja
Wollini
Ku 12mal
moistsid üht wollimeest seadusse järrele
kude
päwal
ammetist lahti Prido Prosowits.
koggo
Ja ilmamadeta liikmede hulgast.
ja ilma
sai wallitsedud wollimees teise
madeta
assemel Kustas Sass.
liikmed
Koos ollid Tallitaia Andrus Spuhl
Jürri Walgemäe
Jacub Spuhl
wollimehhed: Rein Kaewand
Mihkel Liwa
Willem Prosowits
Jürri Walgemae
1871 aas-
tal 15mal
3.
Wollimeeste koggo tulli kokko
Wolli-
Paasto
tallitaia kässo peal ja piddasid
kupäwal
nikude
nou maggasi aida lahti teggemisse
koggo.
pärrast, et neile laeno aidast
laenata, kellel häddast tarwis ja
et laenaja käest peab tallitaja

Lehekülg 14
Numb-
Kohhe kui ta aidast wälja annab
panti selle peal laenaja käest wälja
pärrima. Ja et kes waldas waesed
ja ei joua ennast toita, peab neile sa-
ma aidast igga kuus üks küllimat
antud. Ja Maria Lahhe, kes Juh-
han Korjusse jures kaswatada peab
aastas sama kuus tsetweriki rukkid
ja kaks tsetweriko odre.
Koos ollid Maggasini aida mees
Jürri Kaljo
tallitaia Andrus Spuhl
Jürri Walgemäe
Jacub Spuhl
Wollimehhed: Karel Nurms
Rein Kaewand
Kustas Sass
Mihkel Liwa
Willem Prosowits
Jürri Walgemäe
kirjotaia Jürri Spuhl
26. Küünla
Tullid wollimeeste koggo kokko
kup.
tallitaia kässo möda ja piddasid
1872
nou maggasine aida lahtitegi-
gemisse pärrast, et neile, kes lae-
nata tahhawad, peab jubba selle
kusees aidast laenama ja kes
laenab, peab kohhe selle peale,
panti andma ni kui seadus on.
Koos ollid maggasine aidamees:
Jürri Kaljo
tallitaia Andrus Spuhl
Jürri Walgemäe
Jacub Spuhl
Wollimehhed Karl Nurms
Rein Kaewand
Kustas Sas
Mihkel Liwa
Willem Prosowits
Jürri Walgemäe
Allakirjotand tallitaia:
Andrus Spuhl
Kirjotaia:
J. Spuhl
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 15
26 Jürri
Tullid kokko wollimeeste koggo
Ku päwal
ja piddasid nou kuida nemmad
1872
walla koolmeistri palka woiksid
suremaks tehha, siis on koolmeist-
rile saand nende noupiddamist
möda palgaks moistetud walla-
polest, (sest maad on moisa polest)
üks tsetwert rukkid ja üks tsetwert
odre maggasi aidast ja iggaüks
kes lapse koli toob, peab küünla
rahhaks maksma kolmkümmend
koppik lapse pealt, ja wald peab
ahjo küttust raioma ja ka metsast
wälja widdama.
Koos ollid wollimehhed ja tallitaia
kes otsust teggi.
Allakirjotand tallitaia:
Andrus Spuhl
kirjotaia: J. Spuhl.
31. Heina
Tullid kokko wollimeeste koggo tallitaia
Kupäwal
kässo peab, et ued walla ammeti
1872
mehhed peawad sama wallitsedud;
ette tullid wabbadikkud ja ilma
madeta liikmed: moisa ja
walla sullased, kellest sadekud on
igga kümne mehhe pealt.
Mõisa sullased:
Karel Nurms
Kustas Spuhl
Willem Laoms
Juhhan Reets
Willem Prosowits
Rein Kolga
Hans Prussak
nende sadikuks on saand:
Rein Kolga
Perremeeste sullased:
Juhhan Reets
Mihkel Simon
Willem Weltberg

Lehekülg 18
No
1
Tallitaia kässo peal tullid kokko wollimeeste
Koggo Mäewalla kohtomaiase walla
koolmeistri palga pärrast nou piddama.
1. On wollimeeste koggo küssinud, kui paljo peaks
pärrima
Koolmeister Jürri Spuhl palka aastas, kui
need maad jäwad mis mõisa polest selle
Kolimaja jure wallale abbik on antud.
2. Kui walla kirjotamist omma peale wõttab
mis siis selle eest palka pärrib aastas.
Koolmeister Jürri Spuhl on pärrinud
walla käest koolmeistri hammeti eest peale
nende made, mis mois on annud selle tarwis;
wiiskümmend wiis rubla hõbbedat rahha,
walla kirjotamisse hammeti eest aastas
kümme rubla hõbb. rahha üks tsetwert
rukkid ja üks tsetwet odre ja siis
Kirjotab ka maggasi kirjotusse; et
tarwilinne ahjo küttus ja maia õigel
aial saab parrandud kus tarwis, et üks
rehhe tubba saab ehhitud ja se kiwwi
aianink saab ueste ülles laddatud
Wollemeeste koggo on sedda
Keik lubband, mis üllemal nimmetud
palga pärrast on nägitud ja koolmeister
Jürri Spuhl jääb Mäewalla koolmeister
ja walla ja maggasine kirjotaia; agga
selle rehhe ehitamissepärrast, ja kuida
se rahha palk wallast korjatud saab.
lubbab wollimeeste koggo teine kord
noupiddada.
Koos ollid: wollimehhed:
Jürri Walgemäe koliwöölmünder
Rein Kaewand
Andrus Kellemet
Jaan Lahhe
Jaan Laoms
Tallitaia Jaan Wuus
Mihkel Reets
Hindrek Reets
kirjotaia J. Spuhl
4. Jürri
Kupäwal
1874
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 19
No
27 Lehhe
2 Tullid wollimeeste koggo tallitaia
Kupäewal
kässo peal kokko, ja piddasid nõu
1874
kolimaia rehhe ehitamisse pärrast,
.... laega wäljaandimse jure peab ka Kihhelkonna kohto lubba palutud sama.
wollimeeste koggo on arwand, et
wald ei jõua ommast käest ehhituse
puid murretseda, siis on nemmad heaks
arwand ühheperremehhe sauna osta
se on Jürri Kaljo käest, mis kolm
kümmend nelli rubla maksab.
Ka sedda rahha arwasid wollimeh-
hed, et wald ei joua maksa; waid
lubbasid sedda wallalaeka rahhaga
walla kassaks wälja maksa, agga enne
Janipäwa peab se walmis ollema
Koos ollid Tallitaia Jaan Wuus
abbimehhed Mihkel Reets
Hendrik Reets
wollimehhed Jürri Walgemäe
Rein Kaewand
Andrus Kellemet
Jaan Lahhe
Jaan Laoms
Karel Nurms
Kirjutaia J. Spuhl
No
28. Wina
3.
Tullid kokko wollimeeste koggo tallitaia
Ku päwal
juhhatusse al ja piddasid nou walla
1874
ja kronumaksude jäggamisse pärrast.
et kolmeteistkümne ja kuekümne aasta
wahhe meed peawad keik krono ja walla
makssud maksma ja on neid makso
arralissi liikmid luggedes leidnud
üks tuhhat kahheksasaddaseitsekümmend
nelja aasta teise pole aegas, üks
sadda wiiskümmend kahheksa meest.
Siis on weel wollimeeste koggo nou
piddand kuida koolmeistri palk
saab walla peal ärra jaggatud;
siis on nemmad heaks arwand,
et igga üks perremees peab üks
rubla maksma, igga wabbad mees
kolmkümmend wiis koppik, ja
igga koli lapse pealt kaks kümmend
koppik hõbbedat, ja kui se weel ei
peaks sedda lubbatud palka wälja
teggema, siis weel laeka rahha
intressid senna jure.; ja walla

Lehekülg 20
Kirjotaia palk peab sama arwatud
teise pole pearahha makso jure
kuus koppik igga mehhel:
koos ollid wollimehhed:
Jürri Walgemäe
Rein Kaewand
Andrus Kellemet
Jaan Lahhe
Jaan Laoms
Karel Nurms
Talletaia Jaan Wuus
Mihkel Reets
Hindrek Reets
Kirjotaia J. Spuhl
No
14. Paasto
1.
Mäewallawollimeeste koggo tullid kokko
Kup. 1875.
tallitaia juhhatusse al noupidama mag-
gasine aida lahti teggemisse pärrast.
I. Tullid ette need kes maggasine aidast
tahtsid laenaks wilja wõtta, et ue leiwa-
ni läbbi sada, ja on ülles annud wollimees-
te koggole kui paljo igga üks laenata
tahhab.
Siis on kaks kümmend üks perremeest olnd
kes laenata tahtwad ja üllepeakokko, mis
nende kahhekümne ühhe perremehhel tarwis
olli wilja kuusteistkümme tstvt rukkid
kolm tsetwk; ja odre kolmkümmend seitse
tsetwt kaks tsetwk.
Wollimeestekoggo on sedda neile lubband
laenta; agga tallitaia peab pandi kohhe
iggamehhe laeno peale nende lomadest ülles
kirjotama. Weel on wollimeeste koggo
nendele kes waldas tõeste waesed on kuus
wanna innimest, igga ühhele kolm tsetwki
rukkid lubband, igga ku sees nelli karnit-
sad, se on Martsi kuust kunni Augusti kuni.
üllepea kaks tsetwt kaks tsetwk rukkid.
II Piddasid wollimeeste Koggo nou, et
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 21
se willi mis maggasine aitas seisab, peab
sama ümberwahhetud walla peremestest
ja kohhe tännawo aasta igga perremees
peab üks tsetwert rukkid ümber wahhetama,
et maggasine willi peab parremaks jäma
ja se mis saab wälja laenatud, peab tallitaia
selge wilja süggise wasto wõtma agga
mitte lustjaid egga mulda.
Siis jääb otsus, et kaks kümmend kahheksa
tsetwerti rukkid peab sama tännawo aasta
sama ümber wahhetud; igga perremees üks
tsetwert, siis peab tallitaja kohhe käsk
ümber andma, et igga perremees kohhe
kewwade wiib se willi aidast wälja
lomade tarwis ja toob süggise head
rukkid aita seisma.
Koos ollid wollimehhed:
Jürri Walgemäe
Rein Kaewand
Andrus Kellemet
Jaan Lahhe
Jaan Laoms
Karel Nurms
Tallitaia Jaan Wuus
Mihkel Reets
Hindrek Reets
kirjotaja J. Spuhl
No
9. Janik. k.
2
Mäewalla wollimeeste koggo tullid kokko
1875
tallitaja kässo peal ja ka kakskümmend,
perremeestest; noupiddama maggasine
wilja mümisse pärrast;
Wollimeeste koggo nende perremeestega
on sedda heaks arwand, et maggasine
willi sünnib ärra müa ja rahha int-
ressi peale panna; agga se willi mis
praego aitas seisab ei sünni müa,
peab enne sama walla perremeestest
paremaks wiljaks wahhetud, et se
willi wilja hinna maksab.
Koos ollid peremeestest:
1. Johan Reets 2. Jürri Simon 3. Jüri Kaljo
4. Juhhan Kellemet 5. Karel Kellemet 6. Jakub
Lao 7. Andrus Spuhl 8. Jürri Walgemäe 9. Andrus
Kellemet. 10. Kristohw Nurms 11. Jaan Spuhl 12.
Johan Korjus 13. Mihkel Liwa 14. Kustas Spuhl
15. Jaan Lass. 16. Jaan Korjus 17. Jakub Spuhl 18.
Kustas Kolga 19 Hindrek Wuus 20. Willem Prosowits
Wollimehhed: Andrus Kellemet
Jürri Walgemae Rein Kaewand
Jaan Lahhe Jaak Laoms
Karel Nurms
Tallitaia Jaan Wuus
Mihkel Reets
Hindrek Reets
kirjataia J. Spuhl.
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 23
No
18. Wina k. p.
Mäewalla kohtomaiase tullid kokko wollimees-
1875.
koggo, tallitaia kässo peale.
I. On wollimeeste koggo pearahha maksjad
ärraluggend; se on makss arrolisseks liik-
meks arwatud, kolmeteistkümne aastast
kunni kuekümne k aastani meeste rahwast
kes peawad keik krono ja wallamaksud
maksma; siis on luggedes rewisioni järrel
saand maksjaid liikmid, 13 - 60. kes selle
1875 aasta I pole sees keik maksud maksnud,
üks sadda ja wiiskümmend nelli meest, ja
igga maksja liikme peale on arwatud
pearahha 1875 aasta I pool, üks rubla
kolmkümmend nelli koppik; wallakirjotaia
palka 1875 aasta ette seitse koppik; kokko
kaks makso iggaliikme peale 1 rbl. 41 kopp.
Siis peab rahha summa tullema 217 rbl.
14 koppik; sest et waldas wanna wõlga
on peab iggamees weel peale selle omma
wõllasuruse järrele kümnes ossa selle
pole aegas ärra tassuma
II. On wollimeeste koggo noupiddand
maggasine wanna wõllapärrast; siis on
neid, kellel wanna wõlga maggasines
ette saand kutsutud; essiteks need wolglased,
Kellel praego ennam maad ei olle, need on:
Johan Sas on wõlga 5 tsetwt. 15 1/2 karn. ruk. ja
2 tsetwt. 8 karn. odre
Josep Korjus, 4 tsetwt ruk. ja 1 tsetwt. 8 karn. odre,
Jakub Korjus 7 tsetwt 49 1/2 karn. ruk. ja 2 tsetwt odre
Jaan Lahhe 2 tsetwt. 32 karn. odre.
Need nelli nimmetud wõlglast peawad
igga aastas 16 karn. rukkid ja 8 karn. odre
omma wõllast ärra tassuma, kui ei olle
wilja, siis peawad selle hinda 6 rubla
arwata tsetwt rahhaga maksma.
II Said Simo perremees Mihkel Spuhl
ja temma issa Jaan Spuhl wollimeeste
koggo ees kinnitama, et Mihkel Spuhl
kes nüüd perrepiddamist ennese kätte on
wõtnud, lubbab keik selle maia wõllad
omma issa maia kramiga ühhes ennese
peale wõtta ja lubbab omma jõudu möda
maksa, nenda kuida wollimeeste koggo
maggasine wõlgade pärrast heaks
arwawad keige nende wõlgnikkudega
kes made perremehhed on.
Nendasamma on ka Uetoa Jakub
Wuus ja temma issa Hindrek Wuus
sedda kinitama, et Jakup wõtab
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 24
nüüd perrepiddamist, ja siis lubbab
temma ka omma issa wõllad keige maia
kramiga ennese peale wota ja lubbab neid
maksa kuida kuida keik wõlgnikkud ja
kui joud annab weel rohkem kui wollimees-
te koggo sedda märab igga aastas.
Siis on wollimeeste koggo keige wõlla.
maggasine wanna wõlla pärrast nou
piddand, et igga wõlgnik peab nii hästi
talwe, kui siis wilja pealt mis wõlga kelle-
gil on 8 karn. tsetwerdi pealt maksma
ilma protsendita; ja need ilma madeta
wõlgnikkud, kui ei olle Jürri päwaks
1876 aastal mitte sedda jaggo wõllast
makstud mis nende peale on arwatud,
peab tallitaia aegsaste moisa pärris
härraga sedda kaupa teggema, et need
wõlgnikkud sawad moisa töse pandud,
et omma wõlga sawad maksta, ja
kolmas ossa nende päewa palgast peab siis
nende wõlla tassumis seks jäma.
Allakirjotand: Jurri Walgemäe XXX
Rein Kaewand XXX Andrus Kellemet XX
Jaan Lahhe XXX Jaan Laoms XXX
Karel Nurms XXX
Tallitaja Jaan Wuus XXX
Mihkel Reets XXX
Hindrek Reets XXX
Kirjotaia J. Spuhl
10. Talwe
Wollimeeste koggo tullid Mäewalla kohto
K.p.
maiase kokko ühhe Riddala kihhelkonna
Kohto Circolairi kirja peal, üht meest
1875
wallitsema wannade tallitaiade ja
kohtowannemate hulgast, kedda sünnib sata
kihhelkonnakohto kõrwa meest wallitsema.
Et wannade kohtomeeste ja tallitaiade
hulgast ei olle mitte nisuggust meest ollemas,
kes kirjotada ja luggeda moistwad, et
senna wallitseda sata wõiks, siis on
wollimeeste koggo wallitsend tallitaia
abbimeestest, Mihkel Reets, kes kirjota-
da ja luggeda mõistab.
Allakirjutand: Jürri Walgemäe
Rein Kaewand XXX Andrus Kellemet
Jaan Lahhe XXX Jaan Laoms XX
Karel Nurms. XXX
Tallitaia: Jaan Wuus XXX
Mihkel Reets XXX
Hindrek Reets XXX
kirjotaia J. Spuhl
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 25
Kupääw No
28. Joulo
Wõllimeeste koggo tullid kokko Mäe
K. p 1875
walla kohtomaiase tallitaia kässo peale
1875 aasta II pole pearahha makso arrolissi
mehhi luggema. Siis on wollimeeste
koggo luggend makso arrolisseks liik-
meks 60ne ja 13ne aasta wahhe meeste-
rahwas; ja on rewisioni järrel nende
aastade wahhe meeste rahwast leid-
nud (157) üks sadda wiiskümnend
nelli meest, kelle peale selle aasta
teine pool makso peab sama ärra jäg-
gatud (214 rbl. 6 kopp.) kaks sadda nelli
teist kümme rubla ja kuus koppik; sest
on pearahha 1875 II pool 206, 56 kopp.
Kihhelkonnakirjotaja palk 6 rbl. ja Ma-
walla kulutaia rahha ja pollitsei teenri
rahha 2,70 kopp. Siis jääb igga
maksja liikel maksta 1,39 koppik
Allakirjotand: tallitaja Jaan Wuus
Jakub Wuus ja Mihkel Spuhl abbimehhed
wollimehhed: Jürri Kaljo
Prido Maker XXX Jürri Simo XXX
Karel Nurms XXX ja Kustas Sasse XXX
Mihkel Liwa XXX, kirjotaja J. Spuhl
No
26. Näri 1
Wollimeeste koggo tullid kokko Mäewalla
K. p. 1876
kohtomaiase 1876 aasta I pole makso
mehhed luggema;
wollimeeste koggo on luggend makso
arroliseks liiks 60ne ja 13 aasta wahhe
meeste rahwas, ja on rewisioni järrel
saand maksjaid liikmid 147 meest, ja
igga liikme peale arwand masksta
1,46 koppik; sest on siis pearahha
1876 aastat I pool 208, 62 koppik ja kih-
helkonna kirjotaja palk 1876 aastal
6 rbl. siis kokko 214, 62 koppik.
Allakirjotand tallitaia
Wollimehhed: Jürri Kaljo XXX Prido
Maker +++ Jüri Simon XXX Karel Nurms XXX
Kustas Sasse XXX Mihkel Liwa +++
Kirjotaia: J. Spuhl.
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 26
No
22. Paasto
K.p. 1876
Wollimeeste koggo tullid kokko Mäewalla
kohtomaiase tallitaia kässo peal, mag-
gasine aida lahtiteggemisse pärrast.
Wollimeeste koggo on lubba annud, et
tallitaia peab jubba tännasest päwast
sadik aida lahti teggema, sest et tän-
nawo aasta arwata on wähhe neid kes lae-
nata tahtwad, ja aitas on wanna wilja
seismas, et siis sedda uemaks ja parre-
maks wiljaks saaks; agga tallitaja
peab kui keski laenama tulleb, pandi
wõtma kui laenab; weel on lubbatud kui
wallawaesele kuus kuud aega, iggaühhele
4 karnitsad iggas kuus, ilma taggisi
maksmatta.
Allakirjotand tallitaia: Andrus Kellemet
Jakob Wuus Mihkel Spuhl Wollimehhed:
Jürri Kaljo +++ Prido Maker Jürri Simon
Karel Nurms +++ Kustas Sasse +++ Mihkel
Liwa XXX Kirjotaia J Spuhl.
No
6. Mihkli
3 Wollimeeste koggo tulli kokko Mäewalla kohtamaia-
Kp. 1876
se, tallitaia kässo peal, pearahamakso arrolissi liik-
mid luggema; siis on nemad arwand 60ne ja 13ne
aasta wahhe makso arroliseks, ja on saand neid
rewisioni järrel 154 meest kes keik Krono ja
wallamaksud peawad maksma; nende peale on ar-
watud, pearahha 1876 II pool, 208 rubla wallakir-
jotaia palk 1876 aasta ette 10 rubla. Mawallakulu-
taia ja politsei teendri rahha 2,70 koppik Jürri
Kruus kes surnud ja pearahha wõlga 10,99 kop-
pik, temma issa Jürri Kruus, kes wanna ja jouta
3,69 koppik paranahha wõlga; kokko 235 rubla
38 koppik; siis on igga liikmel maksa 1 rubla
53 koppik; kellel wanna wõlga, peawad wõlla
suruse järrel maksma, et 100 rubla saab maksnud.
Allakirjotand tallitaja: Andrus Kellemet
Jakub Wuus Mihkel Spuhl
Wollimehhed: Jürri Kaljo +++ Prido Maker +++
Jürri Simon XXX Karel Nurms XXX
Kustas Sasse +++ Mihkel Liwa XXX
Kirjotaia J. Spuhl
Maemoisa_(Sinalepa)_vallavalitsus (EAA.3017.1.1)

Lehekülg 27
1 Tallitaia kässo peal tullid wollimeeste
koggo kokko, Mäewalla kohtomaiase,
pearahha maksjaid mehhi ärraluggema.
Wollimeeste koggo on pearrahha mak-
so arrolisseks liikmetes arwand, kes jub-
ba essimissest Näri ku päwast sel aastal on
kolmteistkümme aastat wanna, senne kui
need, kes jubba kuus kümmend aastad on
täieste wannad.
Siis on Rewisioni järrel luggedes, sel-
le wannadusse sees, 13 kunni 60 aastast
sadik 149 meest, kes selle I pole krono
ja walla maksud peawad maksma;
pearahha 1877. I pool arwatud 205, rpl.
pollitsei teendri rahha sel aastal 1,20 kop.
Mawallakulutaia rahha "–"– 1,50 kop.
ja Juhan Palli pearahha wõlg. 22,41 kop.
Summa 230,11 kopp.
Se Johan Palli on 1868 aastal ilma walla
teadmata ja ilma passita Arhangeli
linna läinud ja seal süid weel suremad
teinud, et temma seal on wangede hulka
pandud, kus ta peab omma ello aeg jäma.
Siis peawad need 149 meest, iggamees 1 rbl.
57 koppik keik need üllemal nimmeetud
maksud kokko, selle I pole aegas 1877. ja
weel peale selle wanna wõlga 100 rubla
se wanna wõlg on agga nendel, kellel
sedda endiste pooldest on jäänd, agga mit-
te nendel, kes selle pole aegas jure tulle-
wad.
II On saand noupeetud, et kolimaia saab
ueste ehhitud, ja sedda wisi, et seinad sawad
ueste tehtud udest palkidest; agga kattus
peab sama üles tõstetud ja jäma wanna
wisi. Palkisi on arwatud 51; nende
hinda peab perrede ja wabbad kohta-
de peal ärrajaggatud sama kohha su-
russe järrel; mis aknade ja uste ja
ahju kiwwide ja meistri päwa palka
sedda peab sama arwatud wallalae-
ka kullu peale, ja kui tö walmis, siis
selle arro järrele üllewataja kohtust
lubba palluda, laeka rahhaat wälja
maksa, palgid peawad kohhe walja
wetud sama ja enne Jürri päwa