Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Mustjala_vallavalitsus (EAA.1081.1.1)

Lehekülg 12
19.maal kündla ku. päwal.-
Ärrasse Kardli poeg Jakkop Kaippas Addri
Hermo pälle Jahkop olle 6 nättalid aärmal
sullasseks ja Herm aijas. Jakop ärra jas.
anna mitte jakoppi Reidid kätte ja sijs sai
Kohto pollesd. Käsko. Temma Reidid. Kätte anda
26,maal kündla ku päwal.
Kohdo, mehhed, on. keik koos; pool. mette teggemesd
5.maal. Pasdo ku päwal.
12.maal. Pasdo ku päwal.
19.maal Pasdo ku päwal.
Kohdo, mehhed, on keik koos: wangi küdi Rahha selle
Ta mas.
26maal Pasdo
Keik. Kohdo mehhed, on koos
9,maal Jurri ku päwal.
Kohdo, Mehhed on koos. Kaippaja konnadi Mehkel,
Jaunni Matssi ja petri ja anni pälle Et memmad on
Mehkli Einna ma ärra södand ja ja karjassed on jurres-
ollnud. ja kaiko Reittike poag. Lahs on setta tunnisdan
agga se on walleks jänd Laes on Esse omma opposeka Einm
mas olnud. ja Tulluge on temmal. Ka olnud selle Esd saida
10 nopsso Keppe
16.maal Jurri ku päwal.
23.maal Jurri ku. päwal.
30.maal Jurri ku päwal.
7.maal. Mäijo ku päwas.
kohdo mehhed on. Koos: Kajppaja Jaunni matssi, peter.
selgasse. Jurna poeg, ja miko petri poeg. Jürri nemmad
on. petri. put ärra põlleddand. mis: wannad, sakkod mis
Masd kokko aedud. Jurri ja Jahk wiwad, kätte, ned. 3 Rahno-
Janni. Ku. 4maal Päwal.
kohdo mehhed on. Keik - kos-
s. Konnadi Mehkel sõrro kusda, on Püssi-peärrasd.
Kusda olle. pössi konnadi mehklle münd.
4 Rupla olli makssand ja kusda eesse olle
jelle ärra. warrasdand. sis: Kohhos mõisdas
10. nappsso keöpe kusdale.
Janni. ku. 18.maal Päwal
Keik kohdo mehhed. on kos. polle Teggemesd
Heinno ku. 9maal Päwal.
Keik. Kohto, mehhed, on Koos polle. Teggo
Heinna ku. 23.maal Päwal.
kohdo mehhed on koos
6.maal Leikusse Ku Päwal.
Kuldi Matssi Leösk nainne Ewa sai 5 napsso
Witsso. Temma olli. Mägoma addo. Lapsse pea-
ha Lönd. ja se ahu. olli sur-
20.maal. Leikusse ku Päwal
Keik. Kohdo. Mehhed on koos polle mette teggo
3mal Mehkli ku Päwal
Keik koos polle. mitte koppamesd
17.maal Mehkli ku.
keik kohdo mehhed on koos-polle mitte kop.
1 maal winna ku Päwal
keik kohto mehhed
15.maal Winna Ku Päwal
29 maal winna Ka Päwal
5 maal Talwe kui Päwal
19 mal Talwe kui Päwal
3 maal Joulo Ku. Päwal
17 maal Joulo ku Päwal.

Lehekülg 13
1828
5.maal Mäijo ku Päwal.
On keik. pirrid ja
Saarema Kreis Kommisjain Herrale teäda and-
misse kirri.
Mustelja moisa ning Kirriko koggokonna kohto
ning Raja starostide polest.
Et meie keik sesinnatse Mustelja moisa ning
Kirriko moisa rajad ja pirid sel 5mal Mäijo ku päwal
1828 olleme läbbi käinud ning et töwel ning õigel
wisil olleme leidnud.
Mustelja moisa ning Kirriko moisa wallitsuse polest G Harten,
Koggokonna kohtowannem Jaak Kallas.
Kohto mees Redik Koert
Kohto mees Mats Mait.
Raja starost Hendrik Heinmets
Raja starost Tomas Kolter.
Raja starost. Tawet Hallik.
Raja starost Tawet Wert.
Kirriko moisa raja starost Andrus Ahwi.
Mustjala_vallavalitsus (EAA.1081.1.1)

Lehekülg 14
26maal Mäijo ku Päwal.
Noulla andrus se Tawe omma naissega on Reijos
Orra Töö pärrasd. Kohto Kaippand ja tunnis
tos mes: Lemmedi mats sössan Leisso on tunnis-
tand. Tawe süik. ja se polle mitte Tõeks sand
selle pärras sai Leisso. 10. napsso witsso
2. Janni ku Päwal.
keik. Kos polle Teggo mitte,
23 maal Janni ku päwal.
Polle. Keädaged
30maal Jani ku päwal.
Kaippaja Kanda Tommas. Jahho. mehkli Leisso peäle
Et Leisso olli Tomma wessiga warrasdand ja lisso
ei tul mette. selle pärrast makssa teisso 1 Ruppel
walla laeka jab tullewa Lauppak
7 maal aeinna kui päwal.
konda Tommas ja pärra Hain, ja Tommu poog.
Jahn ja Lisso on warrasdand Üks Raud. Kohng ja üks
Kerwes ja üks pol teisd naella Rahuda ja Üks matt oddre
Lisso. Essa on. Kerwe ärra takkound. ja Jahn on se-
Korke kattke raijond Lisso on warras ta sai 20 nabsso
witsso ain sai 10 napsso keppi ja Jahn sai 10 nabo kepp
Et neet warkusd. wasdo wõttassed
14 maal Heina ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggo mitte.
21.maal Heina ku päwal.
Kohto mehhed on koos polle teggemist mitte.
28 maal Heina ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
4 maal Leikusse ku päwal,
Kohto mehhed on keik siin polle teggemist mitte.
11.nemal Leikusse ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
18nemal Leikusse ku päwal.
Kaibaja Sahto Tommas. Silla Jani peäle, et Jaan on sötand.
Tommal ühhe küllimitto maa wilja ärra. Kohhos moistand Jani
Tomale maksta kaks ja üks pool küllimitto.
25damal Leikusse ku päwal.
Kohdo mehhed on: Keik kos polle Teggemes mette
1.messel Mehkeli ku. Päwal.
kohdo mehhed on keik kos polle teggemesd mette
8 maal Mehkli ku päwal.
kohdo mehhed on keik. Kos
27 maal Mehkli ku päwal.
kohdo mehhed on keik. Koos polle teggemesd mette
6maal. winna ku päwal.
Kohdo mehhed on keik. koos
13 maat winna ku päwal-
kohdo mehhed: no keik Koos polle mette teggo
20mal. Winna ku, päwal.-
Kohdo mehhed on. keik koos, polle teiggemesd mette
27 maal winna kui päwal
Kohdo mehhed on keik koos polle teggemesd mette
3.ta maal Talwe ku päwal.
kohdo mehhed on keik. Koos polle mette teggo
Talwe ku. 17.maal Päwal.
Kohdo, mehhed on keik kos: söilene Pörro anni poeg. Tawe ja
Jahn Tawe on Tunnisdannud Et Jahn on-
Mõissa heinno warrasdand ja se on tõssi Et ta warras
J. Rasdosid 3. Koord kottiga warrasdand Warras on Sannud
20 Looki
24maal Talwe ku päwal
nohdo mehhed on. Keik kos polle mitte Teggo
Mustjala_vallavalitsus (EAA.1081.1.1)

Lehekülg 16
16mal märtsi ku päwal,
Kohto mehhed on kõik koos, Kaibaja Pärdi mihkli
Jahn, omma wenna poja peäle. Et perrenaise tüttar on seäl
rido teinud. Siis on kohto polest mõistetud, se tütruk seält perrest
wälja minna aetud, katseks kas riid lõppeb. Kui mitte riid ei
lõppe, siis saab neile üks uus arro petud.
Ning teiseks on Kihhelnonna kohto Herra, käsko annud et Mustelja kir-
riko köster peab ommast wannast ärraläinud perremehhe keäst,
üks wanna ello sama; agga temmal ei olle mitte, nisuggust wanna.
ello, Siis on temma lubband, ommast metsast uut tehha-
23mal Märtsi ku päwal;
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
30mal märtsi ku päwal.
Kohto mehhed on koos. Kaibaja Wintsi Hain. Kirroma otti
peäle, et Ott on Hanni heinamaast puid warrastand. Ja
issi weel peälegi metsahoidija. Siis on kohto polest mõistetud,
et ott need puud peab maksma, ning sellepärrast et ta issi metsa
hoidja on, saand ta 20 napso keppi.
6mal Jurri ku päwal.
Kaibja Vannakubja Redika Magnus. Hrjuste matsu peäle, et
mats ei olle mitte maksnud nekrudi rahha ärra; ning on selle
wasto aggoland. Siis on kohto polest tedda nomitud, et mitte teist
kord ei pea wasto räkima; ja on maksnud ka se rahha ärra.
13mal Jurri ku päwal.
Kohto mehhed ei olle mitte siin, sest et Pühhade näddal on.
20mal Jurri ku päwal,
Kaibja Kalmiste Herm, omma sõsara marre peäle,
Marre on temmaga riidlend, ning ni hirmsaste tedda
sõimand. Siis on kohto polest temmale käsko antud rah-
ho seista; temma ei olle sest mitte holind: waid ennem on
temma ärraläind isse omma käe peäle; ehk wabbanikuks.
27mal Jurri ku päwal.
Kohto mehhed on koos, kohhut piddada. Söro Toma pär-
rast: sest Tomas on warrastand Kirriko Herra heina-
maalt 3 kaske ärra ning se on ülles satud. Siis
on kohto polest moistetud, et igga kasse pu peab kaks Rupla
maksma.
Saarema Kreis Kommissairi Herrale teädaand
misse kirri.
Mustelja moija ning Kirriko koggokonna kohto
Rajastarostide polest.
Et meie keik seginnatse Mustelja moisa ning kirriko
moisa pirid ja rajad sel 4damal Mäijo ku päwal 1829.
olleme läbbi käinud ning waatnud, et keik töwel ning
õigel wisil olleme leidnud.
Mustelja moija ning Kirriko moija wallitsuse polest. G. Harten
Koggokonna Kohto wannem. Jaak. Kallas.
Kohto mees. Redik. Koert.
Kohto mees. Mats. Mait
Raja starost. Hendrik. Heinmets.
Raja starost. Tomas. Kolter.
Raja starost, Tawet, Hallik.
Raja starost. Tawet. Wert.
Kirriko moisa Rajastarost. Andrus. Ahwi.
Mustjala_vallavalitsus (EAA.1081.1.1)

Lehekülg 17
11mal mäijo ku päwal.
Kohto mehhed on koos. Kaibja Kärrima Losi lesk nae-
ne Reet, omma mehhe wenna Hndrika peale
et Hendrik tahhab tedda ärraiada; ning temma
nõdrad lapsed. Siis on temmale kohto polest mois-
tetud, et Hendrik peab se naise, ja need waesed lapsed
lassema tööd tehha, ja neid toitma.
18mal mäijo ku päwal.
Kohto mehhed on koos, polle teggemist ühtigi.
25mal mäijo ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist,
1sel Jani ku päwal.
Kohto mehhed ei olle mitte siin, sest se on Pühhade näddal
8mal Jani ku päwal
Kaibaja Teppo Hermo tüttar Ann, omma wenna Redi
peale, et Redik ei anna temma isja kattelt anne kätte, mis issa
on töotand kui temma on ärrasurnud. Ning üks pissike
sauna ello kus sees temma ellas tahtas ka ärra wõtta. Siis
on kohto meesde polest mõistetud et temma peab omma ka
kätte sama ning omma ello sees ellama, et mitte ennam rido ei sünni
15mal Jani ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle mitte teggemist.
22mal Jani ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
29mal Jani ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
3mal Heina ku päwal
on Kreis Kommissairi Herra kässo peäle peksa sanud selle
ette et nemmad ei olle mitte kiwwi aida teinud Soära Ado
12 napso Sahto Tomas 12 napso Silla Jahn 12 napso Tuijo otti Hain
12 napso, ja Pakka Simmo on maksnud walla laega 1 Rupel
Strahwi Tuijo Ado on maksnud 1 Rupel. Kirroma Hendrik 1 Rupel.
Kirroma Hendrika Mihkel. 1 Rupel,
13mal Heina ku päwal.
Kohto mehhed on koos polle teggemist mitte.
20mal Heina ku päwal
Kohto mehhed on koos polle teggemist mitte.
27mal Heina ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
3mal Leikusse ku päwal.
Kohto mehhed on koos kohhut piddada. Kaibja Kirriko Herra
Kubjas Jahn Tulleso Jani, ja Mihkli peäle, et Tulleso meeste här-
jad on Kirriko Herra nitis labbod ärra pillunud ja kahjo teinud.
Siis on kohto meeste ja wakkokubja polest järge watetud sed-
da kahjo; ja on moistetud et Tulleso Jahn ja mihkel peawad niit-
ma, kirriko nitist kaks heina tükki ärra ja need labbod parran
tama.
10mal Leikusse ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist ühtigi.
17mal Leikusse ku päwal.
Kohto mehhed on siin polle teggemist ühtigi.
24mal Leikusse ku päwal.
Kohto, mehhed on koos kohhut piddada. Kaibaja Polak
ka Ado Kalmiste Hermo peäle, et Hermo naine Leen
on Polakka Ado sigga mahha lönud, omma wilja põldos
Kohhos on seda möistand, et sea mahhalömisse pärrast
ei olle süüd, ja Ado peab sedda Kahjo maksma,
Mustjala_vallavalitsus (EAA.1081.1.1)

Lehekülg 18
31mesel Leikusse ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte,
7mal Mihkli ku päwal.
Kaibja Tuijo otti Hain, Pakka Jurna Hanni ja Pakka sim
mo naise Marre peäle, et nemmad on enneaego om-
mad ellajad wilja põldo pannud, ning on Tuijo ottile,
Kolme küllimitto eest kaero ärrasönud Kohto mees on
käinud sedda kahjo waatmas, ning on mõistnud neid mehhi
sedda kahjo jälle heaga ärratassuma.
14mal Mihkli ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos. Kaibaja konnati
Mihkel. Rappi matsi peäle, mats on töotanud
Mihklile sullaseks minna, selle eest on mihkel
temmale 1 Rupel rahha ja üks wina puddel
annud, hing mats on ärra tagganend ning ei maksa
mihkli rahha ka mitte ärra. Kohto polest on tedda
nomitud, ja temma on tootanud keik maksta. ning weel
kui temma on kohto üksest wälja läinud on ta ennast wina
täis jonud ja hakkab ni hirmsast jälle haggolama siis
on ta sanud selle vio eest 15 napso keppi et meelt parran
tama.
ning weel on teiseks kohto polest mõistetud, et Harjust
ado ei olle mitte omma wilja pöllo aiaaugo ülles pannud.
mis jubba kohto polest olli kästud selle eest on ta sanud
8 napso keppi.
21mal Mihkli ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle ühtigi teggemist
28mal Mihkli ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
5mal Wina ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos, polle ühtigi teggemist.
12mal Wina ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos, polle ühtigi teggemist.
19mal Wina ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos, polle ühtigi teggemist.
26mal Wina ku päwal
Kohto mehhed on keik koos, polle ühtigi teggemist.
2sel Talwe ku päwal.
kohto mehhed on keik koos; polle ühtigi teggemist.
9mal Talwe ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos, polle ühtigi teggemist.
16mal Talwe ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle ühtigi teggemist.
23mal Talwe ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos, polle ühtigi teggemist.
30mal Talwe ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos, polle ühtigi teggemist.
7mal Joulo ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos, polle ühtigi teggemist.
14mal Joulo ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos; polle ühtigi teggemist.
21mal Jõulo ku päeval.
Kohto mehhed on keik koos, polle ühtigi teggemist.
28mal Jõulo ku päwal.
Kohto mehhed ei olle mitte koos sest et Pühhad on.
Mustjala_vallavalitsus (EAA.1081.1.1)

Lehekülg 19
1830 Aastal
4mal Näri kü päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
11mal. Näri ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
18mal Näri ku päewal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
25mal Näri ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
1sel Küündla ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
8mal Küündla ku päwal.
Kaibaja möldri Ado poeg Tawi omma issa Ado peäle need tulle
wad teisel kohto päwal ette kutsuda.
15mal Küündla ku päwal.
Möldri Ado on käsko sanud tulla agga temma ei olle mitte tulnud.
22mal Küündla ku päwal.
möldri Ado on tulnud. ja on käsjo wasto pannemisse pärrast
10 napso keppi sanud ning on ka omma poja Tawiga ärra leppinud
mõisa wallitsuse polest sai Tawi Tastaldri Kohto satetud ning
saab perremehheks töstetud.
1sel Paasto ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist ühtigi.
8mal Paasto keepäwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist ühtigi.
15mal Paasto ku päwal.
Kärima lesk naine Reet on omma mehhe wenna Entrikuga rido läinud
ning Entrik tahhab tedda wälja aiada. Ning ka kohto polest on siis. Reet
perrest wälja moistetud. Entrik peab kohto moistamisse peäle Radole
andma üks saun kus ta woib ellada omma lastega, lastele on puma
Körwast wälja wõetud 1 hobbone 1 härg 1 mullikas. Ja weel on Entrik
issw annud 1 wak Rugi. 1wak odre, et woib aggada ellama. Tunnistajas
on wõetud. Tawet. Ustel +++
22mal Paasto ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
29mal Paasto ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist ühtigi.
5mal Jurri ku päwal.
Kohto mehhed ei olle mitte siin sest et Pühhade näddal on.
12mal Jurri ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle ühtigi teggemist.
19mal Jurri ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
26mal Jurri ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
5mal mäijo ku päwal,
Ollime meie keik koggokonna kohto mehhed, ning Raja starostid
Aaulikko Kreis Kommissairi Herra, ning Keiserlikko kohto seädusse
järrele keik Mustelja moisa ning walla, ja Kirriko moisa, ning
walla, pirid ja rajad, läbbi käinud, ja et keik rajad ja tornid ommas
täies korras olleme leidnud ollemas. Sedda meie tunnistame koggo-
konna kohto ning ka moisa wallituse polest töeks et sääl mitte wigga
pea leida ollema.
10mal mäijo ku päwal.
Kaibaja Kuldi Jurri, omma emma Ewa, ja omma ödde marre peäle,
need tullewad tullewal kohto peäwal ette kutsuda.
17mal mäijo ku päwal
Kuldi Ewa, ja marre on tulnud omma rio pärrast, ja se koh-
hus ei anna nendele mitte otsust. Sepärrast jäwad nemmad
Kihhelkonna kohto holeks.
24mal mäijo ku päwal.
Kohto mehhed ei olle mitte koos, sest et Pühhade näddal on.
31mal mäija ku päeval.
Kohto mehhed on keik koos, polle teggemist mitte.
7mal Jani ku päwal.
Kohto mehhed on keik, koos, polle teggemist mitte.
14mal Jani ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
Mustjala_vallavalitsus (EAA.1081.1.1)

Lehekülg 35
5mal Detsembri ku päwal
Kohto mehhed on keik kord polle teggemist:
12mal Detsembri ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist
19mal Detsembri ku päwal
kohto mehhed on keik koos polle teggimist
1837. Aastal
2sel Näri ku päwal
Kohto mehhed on koos Ja adri Hermsai 20 nap
so keppi selle pärrast, et temma omma pea
rahha ei olle ärramaksnud.
9mal näri ku päwal
Kohto mehhed on koos, kujo Ado Mihkel sai 30
napso selle pärrast et temma on koddo Joulo
ösel ommas perres riidlenud, ja teist kord 10
napso selle pärrast, et temma polle mitte tul-
nud kui käsk sai antud.
Ja Kopli Ado sai 20 napsa ka selle pärrast et tem
ma mitme aastane pea rahha wõlgo olli.
16mal Näri ku päwal
Kohto mehhed on keik koos. Kaigo Ado on omma
norema poia Tawi kätte puma töotand et
temma teise wannema poia Peetril polle
muud töotod senni sääl olla ja tööd tehha
kunni temma toime saab. Kui mitte siis woib
ka ärra minna ja temma jäuks polle muud
antud kui üks hobbone.
Ja selle asja jures on tunnistajaks. Kohto wannem
Jahha Redik, kohto mees kaigo Mihkel ja Wöörmönder
Perro Jahn.
23mal Näri ku päwal.
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
30mal Näri ku päwal.
Kohto mahhed on kõik koos polle teggemist mitte
6mal küündla ku päwal
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
13mal küündla ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte:
20mal Küündla ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
27mal Küündla ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
6mal Pasto ku päwal
Kohto mehhed on keik koos. Tuio Ado Reet sai kohto
mehhe läbbi käsko moisa tulla. Ja temma ep olle
mitte tulnud.
13mal Pasto ku päwal
Kohto mehhed on keik koos. Ja Tujo Ado Reet tulli
ja sai 20 napso witso selle pärrast et temma koddo
on rido teinud.
20mal Pasto ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
27mal Pastoku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
3mal Jurri ku päwal
Kohto mehhed on keik koos Kuldi Jurri sai 25 napso.
witsu et temma on omma naise pühhi peksnud
ja Tido mihkliga rielnud.
10mal Jurri ku päwal
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
17mal Jurri ku päwal
Kohto mehhed ei polle mitte koos sest et Pühhade Laupa on
24mal Jurri ku päwal
Kohto mehhed on keik koos, Ja Jahha Liso sai 20 napso
witsu et temma on Jahha Redike kartuwlid warras-
tanud ja sedda isse üllestunnistanud.
Mustjala_vallavalitsus (EAA.1081.1.1)

Lehekülg 36
1mal maii ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
8mal maii ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
15mal Maii ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
22mal maii ku päwal.
Olleme keik Hulikko Saarema Kreis Kommis
Jairi Herra ning Keiserlikko Kohto seädusse jär.
rel keik Mustelja, moisa ja kirriko moisa pirid
ja rajad läbbi käinud, ning et keik öiges ning töwes
kohhas olleme teidnud.
29mal mäii ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
6mal Junii ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte,
13mal Juniiku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
20mal Junii ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
27mal Junii ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
3mal Julii ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle toggemist mitte
10mal Julii ku päwal
Kohto mehhed on kõik koos polle teggamist mitte
17mal Julii ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
24mal Julii ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
31mal Julii ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos põlle teggemist mitte.
1838 aastal
7mal Maii ku pawal
Kohto mehhed on koos torkna Herm on omma
perrega tullewa laupa Moisas Kohtus nemmad
on sisse kaipand
14mal Maii ku päwal
Kohtu mihhed olli keik koos
Mennewa laupane asse on selgeks tehtud
ni et Torkna Reinu Naene Aan on Trahwi
peale pannud 1 Rubbel rahha maksma selle eest
et temma olli emma lönud.
Kirruma Tawi Parmas sai ette kutsutud rehhe
peksmisse perrasd omma maksu kulutata, temma
leppis siis sellega et moisa rentipäwa wasto pitti
temma päiwad sellga ollema.
kirroma Tawi peale said sisse kaibatud rahha wõlg 86 Ru-
blad 94 kopkad, nimmega Jauni Mats. 7 rublad, Reri-
Herra 10 rublad, kirroma Mihel Hein 5 rubla 90 kopkad.
kirroma Henrik 7 rubla 60 kopkad, kirruma Mihkel Peel
8 rubla, Errase oitt 4 rubla, Aallika Emmand 22 rubla;
Simmu Treiman Helme wallast 10 rubla, Redik Pöld
Randwerre wallosd 4 rubla 40 kopkad, ja maggasi sisse
2 1/2 wakka kara oddre assemel tassumisse pärrast 5 rubla;
ja kui peale sedda kulda sai et seTawi parmas wägga
suur jodik on, et temma mitto päiwad järge tulleb mit-
te koddo lakkonud kortsite piddi et karjamad ja heina-
mad tühjaks raiutud, et heinamad olli mugga ärra
münud, ja omma maia sees jubba suur waesus on siis
sai temmale ennam mitte pölla seme kätte ussutud ja
moisa pollest Tawi Parmas pumaast et puma-
Mustjala_vallavalitsus (EAA.1081.1.1)

Lehekülg 37
mitte ennam raiseta, lahti tehtud, ja temma asse-
mel Jahn Pihel se puma kätte antud. Tawi
Parmas wölga pärrast sai kohto polest temma
lomad moisa peale totud et oksjoni läbbi rahha
wölgo sasi maksetud.
21mal Maii ku päwal
Kohto Mihhed on keik koos polle teggemist mitte
28mal Maii ku päwal.
kohto mihhed on keik koos.- Elme wallast kärti Laas on
sisse kaipand et kirruma Tawi Parmas on temmale wõlgo
teinud 1 wak Rukki 4 küllemed oddra Mullu kewwate,
ja se wölg sai koggo arwetud 7 Rublad 60 kopkad
4mal Junii ku päwal.
Kohto Mihhed on keik koos polle teggemist mitte
11mal Juni ku päwal.
Kohto Mihhed on keik koos Torkna Reinu naene Ann-
on omma Trahwi Rahha ärra maksnud 1 Rubla.
Aanti Petri poeg Jahn on omma wenna Reteka jurest ärra
lainud siis sai temma omma jäku kätte 1 Herk, 1 mullik, 1
wammus, 1 Ummik, 2 pari suki, 3 pari kentud, 1 laak palkaks
Päkohto mees Tawid Kers +++
18mal Juni ku päwal.
Kohto Mihhed on keik koos polle teggemist mitte
25mal Juni ku päwal
kohto Mihhed on keik koos Elme wallasd kuito Tawi Liso
on Tujo Ado Poja hinni peäle kaipand et temma olli
lomad mis panti peäle pantud ostmisse nimme peäle
tahtnud pittata, et Tujo Hin need lomad pitti kätte
antma ja Rahha taggasi saama.
Tawi Parmas temma ellajad said Oksjoni petud ja sai
möütud 1 hobbone 38. Rubla 25 kopkad 1 herk 29 R. 50 k.
1 herg 29 R. 1 herg 20 k. 1 Mullik 15 R. keige ülle 131 R.
75 k. selle Rahhaga sai maksetud 110 R. 15 k. selle
kunninga metsa trahwi Rahha 10 R 33 k. ja PeaRahha
5 R 32 k olli jure tulnud neid üllejänud Rahha 25 R.
10 k. sai jagamisse peale walla laeka pantud.
Tujo Tawi käipas kohto sisse et Kappi Mats temmale
mitte maksnu 3 R. wölgo
Kerko walla Mees Ewwa Redek kaipas kohhula Redika
peale et temma olli warrastanud temma tulika seest 2 k.
oddra se pärrast sai Redik pärras tunnistamist 20 napso
wetsa
kohto wannem Tawid kirs XXX
2mal Julii ku päwal.
Kohto Mihhed on kõik koos konnati wanna Mihkel
Kaipas Jahha Liso peäle et temma 4 küllemeto odre
olle ärra warrastanud ja se asse jäi tullewa laupaks:
9mal Julii ku päwal.
Kohto mihhed on keik koos Jauni Anni Herm on
omma wörko lakka Jürna wörkute selga laskend ja
Jurri leikand Hermo wörko katte seis sai se assi selgeks
tehtud Jurre maksas Hermole Uie wörko
kohto wannem Tawid kirs +++
Mustjala_vallavalitsus (EAA.1081.1.1)

Lehekülg 38
23mal Juli ku päwal
Kohto mihhed on keik koos
Kirruma Tawi Parmasse peal olli Rahha wölg
Pissosama Hin 3 Rubla Kitepe wallasd Juhhani
Rein 2 R Karma wallasd 3 R. 40 kop.
Rappe Liso 2 R. ülleültse 10 R. 40 kop. se Rahha
sai mksed Tawi Parmasse üllejänud oksjoni Rahhast
kohto wannem Tawid kirs +++
30mal Juli ku päwal
Kohto mihhed on keik koos polle teggemist mitte
6mal Augustel ku päwal-
kohto mihhed on keik koos Kuldi Jurri on omma
Emmaga rito läinud ja Emma tahtnud temma jurest
ärra minna selle pärrast teggid nemmad leptust
et Jurri peab Emmale maksma 2 1/2 w. R. 2 1/2 w. odra
ja üks toop sola ja peab nüüd warsti kätte antma
1 patta kolms jägo merre äres kapstad kolmas jägo
Lurem Houe aijast tuwlid 1 paar kingi keik lin-
na mis Emma issi teinud 2 pu kehha 1 pang.
Kohto wannem Tawid Kirs
13mal Augustel ku päwal
Kohto mihhed on keik koos polle teggemist mitte
20mal Augustel ku päwal
Kohto Mihhed on keik koos polle teggemist mitte
23mal Leikusse ku päwal
Saarema Kreis kommissairi Herrale teäda-
andmisse kirri.
Mustelja moisa koggokonna kohto Rajastarostide
polest.
Et meie keik sesinnatse Mustelja Moisa pirid
ja rajad sel 23damal leikusse ku päwal 1838.
olleme läbbi käinud ning waatnud, et keik tõwel
ning öigel wisil olleme leidnud.
Mustjalla Moisa walitsusse polest.
koggokonna kohto wannem Tawid Kirs. +++
Kohto mees Redik Lindo +++ Kohtomees Tawid Kesper
XXX
Raja starost Hain Kallas +++
Raja starost Rein Hein. +++
Raja starost Jean meles +++
Raja starost Herm Saar +++
Mustjala_vallavalitsus (EAA.1081.1.1)

Lehekülg 39
27mal Aaugustel ku päwal.
Kohto Mihhed on keik koos polleteggemist mitte
3mal Septembri ku päwal.
kohto mihhed on keik koos polletegemist mitte.
10mal Septembri ku päwal.
Kohto mihhed on keik koos polleteggemist mitte.
17mal Septembri ku päwal.
kohto mihhed on keik koos polleteggemist milled
24mal Septembri ku päwal.
Kohto Mihhed on keik koos polletegemist mitte
1mal Oktobri ku päwal.
kohto mihhed on keik koos polleteggemist mitte.
8mal Oktobri ku päwal.
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
15mal Oktobri ku päwal.
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
22mal Oktopri ku päwal,
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
29mal Oktopri ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
5mal Nowembri ku päwal
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
12mal Nowembri ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
19mal Nowembri ku päwal
Kohto mehhed on keik koos; polle teggemist mitte
26mal Nowembri ku päwal
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
3mal Detsember ku päwal
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
10mal Detsember ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
17mal Detsembri ku päwal
kohto mihhed on keik koos polle Toggemist mitte
24mal Detsembri ku päwal
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
31mal Detsembri ku päwal
kohto mihhed on keik koos palle teggemist mitte
1839 aastal
26mal Nowembri ku päwal
Kohto mihhed on keik koos moisa wallitsusse polest
olli täda antud et Riga Gubernere Herra polest käsk
tulnud et keik maggasini wollad peasi sama ärra tassotud
ehk neid wõlgojäwade perremehhete eest peasi mois kostma kui
mitte neid sawad pumate pealt ärrapillotud - Selle pär-
rast wald maksis keik wollad ärra, agga nelja perremehhetele
nimmega Räga Andrus, Kipsi Hain, Tido Redik ja Karjapois
Jahn Said omma sure wollade pärrast, auksjoniks tehtud mis
makso läbbi wollad sai mahha arwatu ja üllejanud wolg walla
peale ärra jatu Ülle sedda sai moisa wallitsusse polest kohto
mehhele käsk antud neid pankrotti perremehhed omma
pumate peald wälja panta, ja Räga Antrusse kohha peale
wabbatnik Hain Lodus, Kipsi Haini kohha peale wabbadnik
Jurri Saber, Tido Redika kohha peale wabbadnik Tomas
Sigeberd ja karjapois Jani kohha peale üks Sullase mees Magnus
Allen sisse pandud, kes piddi ort akkama moisale wallalga
seltsis tenima kohto Wannem Towid kirs
Kohto mees Redik Linto +++ kohto mees Tawid Käsper +++
3mal Detsembri ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
10mal Detsembri ku päwal
Kohto. mehhed on keik koos polle teggemist mitte
Mustjala_vallavalitsus (EAA.1081.1.1)

Lehekülg 40
17mal Detsembri ku päwal
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
24mal Detsembri ku päwal.
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
31mal Detsembri ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
1839 aastal
7mal Januari ku päwal
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
14mal Januari ku päwal
kohto mehhed on keik koos moisa polest olli kohto-
mehhel arro antud et kerko walla tallopoiad olli merre
mudda Moisa piri peald ärra winu mis pärrast kirko
walla perremehhed kohto ette sai kokko kutsutud ja
tunnisti ülles et nemmad keik olli merremudda winu
ilma lubba kussimatta ja et nemma enne sedda
igga aasta nii winu mis pärrast mois tahhab kohto juri
kaibus sada.
kohto wannem Tawid Kirs +++
Kohto mees Redik Linto +++ kohta mees Tawid kesper
+++
21mal Januari ku päwal-
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
28mal Januari ku päwal
kohto mehhed on keik koos pole teggimist mitte.
4mal Webruari ku päwal.
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
11mal Webruari ku päwal.
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
18mal Webruari ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
25mal Webruari ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polleteggemist mitte.
4mal Märtsi ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polleteggemist mitte.
11mal Märtsil ka päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
18mal Märtsil ku päwal.
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
25mal Märtsil ku päwal.
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte.
1mal Aprili ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
8mal Aprili ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
15mal Aprili ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
22mal Aprili ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos kaibaja Ustalo Ado
omma wöra Poia Jurna peale, et temma olle tedda lönud
ja selle pärrast sai 30 napso wetso ja Issa tahtis tedda
wälja lükkata siis sai käsk kohto pollest temmale andud
et temma seäld ärra lähhäb.
kohto wannem Tawid kirs XXX
kohto mees Redik Lonto +++ Kohto mees Tawid kesper xxx
Mustjala_vallavalitsus (EAA.1081.1.1)

Lehekülg 41
24mal Aprili ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos Illasma Marrele sai Oksjon
teätud Ellajad ja keik asjad said mütud 90 R. 15 kop. sai ülle
ültse 22 R. Maggasini wõlg 68 R. 15 kop. körwa wölglastele
jäu pärrast kätte antud.
Kohto wannem Tawid kirs +++
Kohto mees Tawid kesper +++ Kohto mees Redik Lindo +++
31mal Aprili ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
6mal Maii ku päwal
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
13mal Maii ku päwal
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
20mal Maii ku päwal
kohto mehhed on keik koos kaipaja Allika Peter Adri Hermo
2 Poia peale et nemmad ollid Petri hobbose ärra hubbutand huku
2 Kaipaja Ratla külla mehhed Jahha Liso peale et Liso olle nende
heina künite Peald õlled ärra warrastanud,
3 kaipaja Perro Reinu Ado Kindsi Hans sullase Hermo ja Kausta Jako
Poja Redika peale et nemmad Ado wõrko Juhted ollid katki lönud
ja maasd ärra kiskunud siis jäid need asjad tullewa laubaks jälle
Kohto wannem Tawid Kirst XXX
27mal Mai ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
3mal Juni ku päwal
kohto mehhed on kõik koos Adre Hermo 2 Poega said
selle eest möllemad 10 napso wedso et nemmad Allek Petre
hobbose we Auku ärra upputand ja selle est nende Emma
maksis 2 Lammast ja 2 ketse
2 Perro Hani Ado Peale sai kohhud möistedud et Ado künid
peald ölled ärra wötnud peab 10 sülda ölgi maksma
Kohto wannem Tawid kirs +++
Kohto mees Redik Lindo +++ Kohto mees Tawid Kesper +++
10mal Juni ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
17mal Juni ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
24 Juni ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
1 Juli ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
8mal Juli ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
15mal Juli ku päwal
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
21mal Heina ku päwal.
Saarema Kreis kommissari Herrale teäda andmisse
kirri
Musteja moisa koggokonna kohto Rajastarostide polest.
Et meie keik se sinnatse Mustelja moisa pirid ja rajad
sel 21damal Heina ku päwal 1839 olleme läbbi käinud
ning waatnud, et keik töwel ning öigel wisil olleme leid-
nud.
Mustelja. Moisa wallitsusse polest.
Koggokonna kohto wannem Tawid Kirs
kohto mees Redik Lendo +++ kohto mees Tawid Kesper
Raja starost Hain kallas
Raja starost Rein Lipp.
Raja starost Jahn meles
Raja starost Herm Saar
Mustjala_vallavalitsus (EAA.1081.1.1)

Lehekülg 42
22mal Juli ku päwal
Kohto Mehhed on keik koos polle teggemist mitte
29mal Juli ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
5mal Augustel ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
12mal Aaugustel ku päwal
Kohto mehhed on kõik koos polle teggemist mitte
19mal Aaugustel ku päwal.
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
26mal Augustel ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
2mal Septembri ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
9mal Septembri ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
16mal Septembri ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
23mal Septembri ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
30mal Septembri ku päwal.
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
7mal Oktopri ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos palle teggemist mitte
14mal Oktobri ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
21mal Oktobri ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
28mal Oktobri ku päwal
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
4mal Nowembri ku päwal.
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
11mal Nowembri ku päwal
Kohto Mehhed on keik koos polle teggemist mitte
18mal Nowembri ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
25mal Nowembri ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos kaiptus olli moisa Reh
he teo pärrast et mogga Perremehhed omma waimud
mitte wälja satnud siis sai neile Trahwiks moistetud
1 1/2 Topi wina ja need Perremehhed ollid 1. Jauni Petri Herm
2. Jauni mats 3, Paka Simmo 4. Paka Hain 5. Tujo Oitt 6. Tajo
Jahn 7. Silla Jurri 8. Tossi Oitt 9. Puntsusse Jahn 10. Mölt
ri Tawi 11. Sato Tomas.
Kohto Wannem Tawid Kirs XXX
Kohto mees Redik Lindo +++ kohto Mees Tawid Kesper XXX
2mal Detsembri ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
9mal Detsembri ku päwal
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
16mal Detsembri ku päwal.
Kohto Mehhed on keik koos polle teggemist mitte
23mal Detsembri kupäwal.
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
30mal Detsembri ku päwal.
1840 aastal.
6mal Januari ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
13mal Januani ku päwal
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
20mal Januari ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
27.mal Januari ka päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
3mal Webruari ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
Eesti_Sojaveteranide_Soprusuhing (ERA.4996.1.286)

Lehekülg 2
M. Loite
30 35, 33 ST.
saad 18/7. 63
L.I. City 3. N.Y.
U.S.A.
Audand saadetus 12/8 õhup. (vaata kui Kostile ühes Gradega.
(kirjaapi 3/4)
New York 15 juuli 63.
Kulla Juhan,
Kirjutan töölt, nii siis väega lühidalt.
Siinne Helikunsti keskus tahab väljaanda üht
raamatut kooriasjanduse üle, mille kohta
sain ühe küsimuslehe seoses meie Saksa-
maa meeskooriga. Kuna mul peale program-
mide (ka mitte päris täieliku) muud arhiivi kraami
ei ole, ka mitte korralikke fotosid, saadan
need lehed sinule, kui pikaajalisele esimehele.
Ole kena ja pane kirja kõik mida mäletad ja
tead, et see siis trükimustas saaks jäädvustatud.
Läbilauldud kava sätin ise kokku, nii palju kui
programmidest materjali saan. Nagu mäletan
jäid sinule sats pilte, mis Saaritsa poolt koorist
ja juhatusest lõpupoole sai tehtud. Minul
kahjuks neid pole, samuti ei ole mul Saaritsa
aadressi - ta on vist Canadas. Igal juhul
palun teen see asi, nii palju nii suudud - ära
ja teata, millised probleemid sellega seoses võivad
olla. Muide kus asub koori arhiiiv? Kui
tähtajaks (3 aug.) valmis ei saa, võtame aega juurde,
räägin selle asja H. Ruutiga ära (Tema ju selge asja
kange toimendaja) Parimate tervitustega sinu Manivald
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 26
46.
koio selle Kissa, ja selle kissa heäle peäle on ta
senna jooksnud, kotto on ta tulnud.
Moistetud: Pällama Jaan Kärnar maksab wiis
Rubl. sellest saab arwatud (arwatud) kolm Rubl.
kahjo tassumisseks, ja 2 Rbl Walla Laeka
(:Nehhatowalda):
Sepärrast saab se 2 Rbl. trahwi arwatud: Et
Pällama Jaan Kärnar ei woi ennast selgeks
tehha et ta ei olle omma Hobbosid aianud Neh-
hatomoisa, Rukkisse; liatiki kus et ta Nae-
ne on olnud üllewel põllal, ja kegi ei olle
näinud tedda senna minnewad.-
Nehhato Tallitaja Jürri Aumann tunnistab:
Minna watasin sedda kahjo ülle, seäl olli
Rukkid sötud: Ja ka jälgi olli keik Rukki
täis.
17.
Ann Arden kaewab: Et Wäimees Jürri Kruus
ei anna temmale süia, ja aiab tedda maiast
wälja.
Jürri Kruus Ann Ardeni Wäimees ütleb: Et
temma annab omma Ämmale süia, ja
ei kela keddagi, agga temma Ämm annab
paljo maia asjo omma teise tütrele.
Ann Arden ütleb: Et ta on omma teise tüt-
rele annud issa kässo järrele.
1 Hobbone
1 Lehm
1 Noorhärg
4 Lammast
1 Sirp
Kirwes
1 Wikkat
1 Raud Wanker.
47
keik teine (mu) maia kraam jääb selle Wäimehhe
Jürri Kruusile.
Moistetud: Jürri Kruus annab omma Ämmale
Ann Ardenile süia surmani, ja peab omma Ämma
auustama.
Ann Arden saab keeldud, et ta muud krami ei anna
ennam maiast ärra omma teise tütrele.
18.
Hindrek Strenberg kaewab: Et temma ei olle sedda
kätte sanud, mis 18 März 1869 No 7 moistetud:
Wio Pergmann Hanso Naene kaewab: Et temma
anda
ei woi neid asjo kätte temmal on sada Marri
Sternbergi käest 2 Llb Leiwa 1 klm. Rukki Jahho
ja 9 toopi Odra Jahho; mis ta siis on annud
Marri Strenbergile kui Hindrek on kotto
ärra olnud.
Marri Strenberg ütleb: minna ei olle keddagi
wõtnud tööl ollin ma paigal ja süia sain ma,
minna ei tea olli se laenuks ehk mitte.
Moistetud: Need asjad sawad Rahhaks
arwatud, ja siis poleks Rehkentud, kui on:
2 Llb Leiwa ,, 60 kop.
1 klm. Rukki Jahho 33 ,,
9 topi Odra Jahho ,, 25 ,,
Summa 118 kop. se on 59 kop peab
Hindrek Strenberg maksma Hans Pergmannile,
ja Hans Pergmann peab tännapäew need asjad
Hindrek Strenbergile taggasi andma.
Sedda wõttis siin Hans Pergmann wasto, laudas
ja ka se 75 kop, mis No 7 all sai moistetud.
Kohtopeawannem: W. Roomann
Abbimees J. Holsmann
J. Jungermann
J. Preismann
Kirjutaja A. Temant
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.129)

Lehekülg 43
Paatsalu walla walitsusele.
No 139.
Nurme walla walitsusel on selle läbi
au nimetud wallawalitsust paluda, seda
siin juures olewad walla passi No 148, siit
walla liikme Madis Nõu kätte, kes seal
waldas Aliko külas Männiko talus elab
toimetada, ning tema käest ta wana pass
ja selle saadetawa passi raha 75 kop. sisse
sundida ja wiibimata siia walla walitsuse
kätte saata. Ka palume tale teada anda,
et siit ilma maksuta tunnistust wõimalik-
saada ei ole.
Talitaja: J Nõu.
Kirjutaja W. Ling
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 35
64
65
Loomad ei olle mitte Paidla põllal käinud.
Liso Schneider tunnistab: Mina nägin ja aiasin
ka Wanapere kaks Härga Paidla Rukkiorase seest
ära, muud mina ei tea.
Jüri Lill tunnistab: ühe korra aiasin mina
Wanapere Lambad wälja Paidla Oraste
seest, ja teise korra Hobose, siis oli ka Prindweldi
Hobone kаasas.
Moistetud: Wanapere Jürri Pais maksab 5 Tk.
Paidla Mihkel Hobmann 6 Tk. ja Oksa
Jaan Oxbusch 3 Tk. Prindweld 1 Tk. Rukkit
Summa 1 Tsh. 7 Tk.
Ka andis Talitaja Protocoll üles et tema Paid-
la kohal paremaid Aedo ei ole näinud
Paidla Mihkel Hobmann palub Proto-
coll wälja, ega ole sellega rahhul._
Ka Baron A. v. Hüüne ei olle rahhul.
42
Tina Keller Jürri Naene Watlast kaewab: Jürri
Kalmann on minno Linnad winud merrest liggu-
mast ärra; /ja on arwanud ommad Linnad
ollewad/: muist ma sain Jürri Kalmanni käest
kätte, 85 peud jäid waega :/kaddund/: Kedda
Watla Tallitaja abbi M. Lemmergas mulle
kätte andis, ka teab nimmetud Tallitaja
et need 85 peud kaddund ollid._
Jürri Kalmann ütleb: Minna wisin need Lin-
nad wälja, arwasin et üks on minno Linnad
koggematta ärra winud, ja ommad min-
nule jätnud; minna tundsin kül et need
wõerad ollid, ja ütlesin sedda ka Enno
Hanso Adole et minna wõerad Linnad
ärra wiin._
Moistetud: Jüri Kalmann maksab
Tina Kellerile need 85 peud Linno ehk 10 lb rahhaks
arwatud 1 Rubla. Kahhe näddali sees peab maksetud
ollema.
Kohtopeawannem: W. Roomann +++
,, Kõrwamees J. Holsmann +++
J. Jungermann +++
J. Preimann +++
Kirjutaja A. Temant.
Pärriskohtopäew 18. Nowember 1869 No 22.
Kohtolaudas istusid: I Kõrwamees J. Holsmann
J. Jungermann
J. Preimann
43
Matsi Karl Pitner kaewab: Minno Õepoeg ja kaswadik,
ehk Toitja Tennis Allmann riidleb allati iggapäew
minnuga; ja ütleb: Minnu leib on Muld, kallad
on happud, ja Lihha söön ma isse kontid annan
temmale, mis minna mitte ei olle teinud.
Tennis Allmann ütleb: Minna ei olle keddagi sõi-
mand, egga olle (olle) ka sedda üttelnud: Et need Wiggad
on; waid ma ollen 9 aastad ilma palgata teninud.
Moistetud: Tennis Allmann peab maiast wälja
minnema, agga Karl Bitner annab temma
Naesele suise tö eest 2 wakka Rukkid, 1 wak Odre
1 Tünder Kartuhwlid, 10 lb Kalla, 10 lb Lihha, se
Rahha mis Tennis Allmann on sui teninud
sedda annab Karl Bitner temmale kätte, ja
need riistad, Noud mis Tennis Allmann
on teinud, need temma saab Karl Bitneri käest
kätte; agga et Karl Bitner omma toidjaga läbbi ei
sa peab temma omma warrandussega omma wan-
na hea sees läbbi sama egga tohhi Walla käest ked-
abi
dagi armo egga lota, egga sa ka ilmaski ennam
teist toidjad; sepärrast et Tennis Allmann on tem-
ma omma palwe peäle temmale toidjaks
walla polest antud, agga nüüd ei tahha temma
ennam Tennis Allmanni piddada._
Tennis Allmann on Soldati Liisust lahti olnud.
Karl Bitner lubbab ennese eest omma wanna
Hea sees murretseda.
Ja sepärrast ei sa Tennis Allmann palka
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 38
70
Pärriskohtopäew 9,, December 1869 No 25.
Kohtolaudas istusid Kohtopeawannem W. Roomann.
Kõrwamees J. Holsmann
J. Jungerman
51
Jaan Dallmann kaewab: Jürri Buchwind peksis
mind, minna ei tea mikspärrast, minno tunnis-
tusse mehhed on: Jürri Bransmann, ja Hans
Rand Kiwwi.
Jürri Buchwind ütleb: Minna ollin Patsalo
moisas tööl, ja tullin pühhapäew öhto Kahhato
kõrtso jurest, Jaan Dallmann põlletas Pipo moisa
teo toa ees, minna ütlesin miks sa pibo põlletad
Jaan Dallmann ütles mulle Sinna Kurrati Sigga,
minna lükkasin Jaani mahha muud ma tei-
nud keddagid Jaan Dallmannile, lönud ma
tedda ei olle.
Jürri Bransmann tunnistab: Meie tullime
Buchwindiga Kahhato kõrtso jurest, Buchwind
tulli teo tuppa lükkas Jaan Dallmanni kakskorda
mahha, ja Oues kaks korda, tallis lükkas Jani
mahha nenda et Jaan pool tundi surnud olli.
Ado Mulk tunnistab: Rido polnud nendel
tallis keddagid muud kui Buchwind lukkas
tallis Jaani põhkode peäle mahha muud
middagid
Hans Raudkiwwi tunnistab: Jürri Buch-
wind peksis Jaan Dallmanni ja lükkas
tedda.
Jaan Dallmann ütleb: Sellest tallis lükka-
missest ei sanud ma hädda keddagi agga Oues
sain ma haiged.
Moistetud: Jürri Buchwind maksab Jaan
Dallmannile lükkamisse eest 25 koppikud,
ja Jlluste walla Laeka 25 kop. Höbbedad
trahwi.
71.
52
Ado Mulk kaewab: Minna lainasin Wilhem Teinile kue aas-
ta eest 5 rubla, Wilhem Tein teggi mulle kaks särki, need
minna arwan 2 rubla, agga seada kolme rubla ei tah-
ha nüüd Wilhem Tein ennam maksa.
Wilhem Tein ütleb: Minna lainasin kaks rubla, selle eest
teggin minna kaks särki.
Moistetud: Kohtomehhed ütlewad: 1868 on se assi ees olnud
ja siis ei olle Wilhem Tein mitte sedda wasto aianud
et temmal Ado Mulkuga wõlgo on, agga nüüd aiab
wasto, saab Wilhem 25 Hopi witso trahwiks ja kahhe
näddali sees peab se maksetud ollema.
53.
Kusiko Jaan on maksnud trahwi 1868 aasta moistmis-
se järrele Rbl. wälja.
54
Sellest Kusiko Jani rahhast on sanud 1868 aasta moist-
misse järrele Tamba Rentnik Jürrissohn 2 rubla
Hõbbedad.
55
Jõggedewahhe Mihkel Tamberg on maksnud 1868
aasta moistmisse järrele 1 Rbl. wälja.
56.
Pio Juhhan Lopjakas on sanud 1868 aasta moist-
misse järrele Jõggedewahhe Mihkel Tamberg
rahhast 1 Rbl ommale.
57
Karl Allmann pallub Protocolli wõtta: Et temma
Wend Pridik Allmann temmale sullaseks tulleb,
ja saab aastas 1 Tsh. Rukkit, 1 Tsh. Odre, ja 1 Kamsul,
teised rided saab nenda kui Sullane ikka saab.
Pridik hakkab 23 Jürrikupäwal moisas käima.
Sedda lubbab Pridik Allmann.
58.
Urgeta Jaan Ristahl kaewab: Minna ollin Tamba
Rentniko Jürrissohni jures Suilisseks ja nimmetud
Rentnik wõttis minno palgast 1 Rubla mahha,
Sepärrast et minna ei läinud Merrest Linno wälja
aiama, agga Merri olli wägga täis ja ilm külm
liatiki hommiko warra.
Seddasamma kaewab ka Karl Gutmann mis Jaan
Ristahl.
Tamba Rentnik Jürrissohn ütleb: Hommiko
hakkasin minna omma sullastega rehhele, ja
kui minna 6 laddemed ollin ärra peksnud
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.163)

Lehekülg 14
Auuliku
Nehatu walla walitsu.
No 300
Tähendud walla walitsust
saab seega palutud Lõo
külast Reenu karjast
ja ka teisa kes sell korral
karjas olid kui siit walla
Wana-Madise perenaise
pea sealtse karjastest (löh-
ki) haawatud sai,- Lau-
paewaks,- see on 21 seks-
Juuli k. p. s. a. siia walla
kohtu ette saata.- Ühes-
lastega olgu ka iga ühe
wanem.
Kohtu kasu järele 1 kelwed
Paatsalu_vallavalitsus (EAA.1039.1.13)

Lehekülg 10
15
Jurri Jungermann
Tönnis Preimann
Meie olleme kokko tulnud kohhot piddama agga
et Kaewatussi ja muud selletust ei olle, ei saa
ka kohhot peetud.
Prottokoll No 8
No 20
Patsalo, Illusti Nehhatu, Piwarotsi walla kohtos
den 29´ April
sel 29mal Aprillil 1868
1868
Meie olleme sia kokko tulnud kohot piddama agga
et kaewatussi ja muud selletust ei olle, jaeb kohto
piddominne piddamatta._
Protokoll No 9
Patzalo, Illusti, Nehhatu Piwarotsi walla kohtos
sel 13mal Mail 1868
Kohtolaudas istusid
wallakohto peawannem Willem Roman
Kõrwamehhed do Jurri Holsman
Jurri Jungermann
Tönnis Preiman
No 21
Meie olleme tannasel pawal kokko tulnud
den 13 te
kohhot piddama, agga et kaewatussi ja muud
Mai 1868
selletust ei olle jäeb kohhos piddamatta._
Protokoll No 10.
Patsalo, Illust, Nehhatu, Piwaruotsi walla kohtos
sel 14mal Junil 1868
Kohto laudas istusid
wallakohtopeawannem Wellem Romann
kõrwamehhed Jurri Holsmann
teise kõrwamehhe assemel olli
Pridik Ilwes.
Patsalo walla Tallitaja Tonnis Pilberg tõi
kohto ette ühhe tüdruku Liso Oxbusch
kes on sallaja ühhe lapse sünnitannud
ja sedda korwale pannud, et sedda saaks
järrele kulatud kus temma seda kerja
Last on pannud, ka on Tallitaja kaest
sinn kohto ees uks Tohtri Tunnistusse kirri et
tat Liso Oxbusch on toeste lapse sünnitannud
sest saab siis järrel kuulatud.
Essiteks sai Liso Emma Marri sisse
kütsutud ja küssitud kas temma sest asjast
middagid teab, ja temma räkes: Minna ei tea
sest asjast ühtegi et temmal Laps on olnud,
kui temmal olli, wois temmal teises kohhas
olla, agga koddo ei olnud temmal mitte, ka
ei olle minna sest arro saanud et temma
käima peal on olnud, teie wõite temma omma
kaest sedda järrel kussida, kaks kord ollen minna
se kewwadel nainud et temma naisterahwa
kuu haiguses on olnud, essiminne kord olli
arwata 1 wõi kaks naddalid enni Jurripawa ja
teine kord olli temmal nüüd alles.
Liso Oxbusch sai ette kutsutud ja temma
käest küssetud kus temma selle lapse panni ja
temma rakis: Minnul ei olle keddagid olnud
selleperrast wõite minnuga tehha mis tahtes
minna ollen selle poolt selge._ sai Lisole
ooldud et Tohtri herra kirjas seisab et temmal
on 3-4 näddali eest jo laps olnud siis räkis
temma jälle, need sonnad: Minnul olli kül
agga se olli enne aegu seal ei olnud weel
innimisse moodi uhtegi selleperrast pannin
sedda teiste innimiste silmade eest ärra
kolm kuud ollingi käima peal, se olli
jo enne Jurripäwa kui minna sest
lahti sain. _sai siis küssitud millal
temma kaima peale jäi ja millal kellega
se olli siis räkis temma jälle: Minna
käisin wirtso posti peal ramatutega ja
ollin Kruusmanniga koos, sest jäin minna