Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.972.1.1022)

Lehekülg 3
Mina Simon Hämäläinen palon selle Vollmachti läbbi
Syndicus Schmidti herrad et tema oma holeks wõttaks
mino asja toimetada mis minol Kihhelkonna mees-
tega Alexander Tõppmanni ja Jürri Titusega ühe õmb-
luse maschina perest on, keddast ma olen nendel paran-
dada andnud aga mitte nende käest kätte saand, selle
pärrast et se peab nende käest kadunud olema. Mina
pärrin nüid tasumese raha ja palon Syndicus Schmidti
Herrad et tema mino nimes ja asemel seda rahha
nende kaest perrius, selle asja perast Kochto ette mino
asemes astoks ja kõik teeks, mis ma issi, kui ma
siin asemel oleks wõiks selle asja polest techja. Syn-
dicus Schmidti herral ma tunnistan kõigelt mi-
no nimes sedda raha wasto wõtta, makso perast
nende meestega sünnitama, keddas tema issi arwab,
mino nimmes nendel üks kwitung anda ja üle
ültse kõik techja, mis ma issi selle assi polest
kõigel järel wõin techja. Kõik mis Syndicus Schmidt
herra selle asja polest teeb, mina tunnistan
koigeks, ja wõi ma selle wasto mette enam riidleda
Kurresaare linnas 8 Jürrikuu päwal 1882
Simon Hämäläinen

Lehekülg 18
Auustatud
Keiserliku Saaremaa III Kihelkonna
kohtule.
Pajumõisa walla walitsuse poolest
saab teada antud et Aleksander
Tekmannil midagi warandust
ei ole. Temal on wallas weel kroonu
maksusid wõlgu. Tema on sügisel
1885 aastal 2sel Septembril kahe
kuu pääle passi wõtnud ja sellega
Riiga läinud ja on praegusgi weel
wajaka.
Pajumõisas:
20mal Februaril Tallitaja: Jaak Siimon xxx”
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.923.1.7682)

Lehekülg 5
Tallorahwa Seaduseramat 1860.
Ärakiri
Lunias 13 Juulil 1888.
Tuli ette Ewa Penu oma lapse Annaga
kõrwalseisja Jaan Miina ja kaebas,
et Joosep Grünwald on Anna Penni
löönud kolm korda, sellepärast, et ei
ole hobust jõudnud kinni pidada
Nõudis 3 rubla löögi eest see on 9 rubla
ja et palk saaks kätte antud, et ära
wõiks minna teenistusist, et elada ei wõi.
Joosep Grünwald ütles et Anna tema
ei ole mitte seda last Annat löönud.
Ewa Penn ütles, et on ka Joosep
Grünwaldile lapsega ühes annud ühe
tekki, mis praegu sääl on, wäärt
2 rubla. Palk on olnud 2 wakka
rukkid, 2 wakka odre, 15 naela liha, 5 naela
raswa ja 4 wakka kartohwlid.
Otsus
Et tunnistajad ette kutsuda.
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.934.1.3648)

Lehekülg 2
Kui see sinane Kogukonna kohus kad. Baron Bruininge
päriate
kaebduse asjus wasta Karl
Berkmann Leebiku Koosi, nõudmise pärast
16 Junist
oma kohtuotsust tänasest päewast 116 numri
all kohtukäijale on kuulutanud, siis saije
seesinane õppuse kiri wolipidajale J. Grünberg
antud, kust õppetust saab, mis sääduse
järele tarwis on tähele panna, kui keegi
tahab suuremat kohut käija
Leebikus, 11 Juunil 1889.
Kogukonna kohtu nimel
Kogukonna kohtu pea P. Kiisler
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.931.1.4909)

Lehekülg 8
Pöögle
Keiserliku
Wallawalitsus.
Wallamaias
3 Pernumaa kihelkonna
4 Junil 1883.
kohhule.
N260
Keiserliku Kihelkonna kohtu käsu
täitmiseks sest 20 Maist s.a. No2452
peab see wallawalitsus auupaklikult
teada andma, et siit poolt käsud
wälja antud on saanud järgmistel
inimestel 16 Junil s.a. Keiserliku
Pernumaa Kihelkonna kohtu ees
olla: Jakob Ligur.
Wallawalitsuse nimel
Wallawanem J.Raud
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.934.1.4036)

Lehekülg 6
Aido ww.
Kutsekiri 1 Septembr Nowembr
riks 60kop trahwi keeluks
Margus Truu
Maks Neumann, tarwilise
magasi raamatuga 120 kop.
trahwi keeluks 60 kop. kaasa.
N 5045
Aido kogukonnakohtus 20" Juulil 1888.
Koos olid: Peakohtumees Ado Saar
Margus Truu wõlgneb Aido magasiraamatu põh-
jusel / lehekülg 112./ Aido magasisse 2 setwerti 11 karnitsat
rükid, kellest ta wõlgu jäänud 1872 aastal 44 karn. ja
1873 aastal 1 setw.- ja millele ootuse wilja juure kaewanud,
nenda et wolg nüüd nii suur on.-
Margus Truu ütleb et tema sellest wõlast ühtegi
ei teadwat ega seda maksta ei wõiwat.
Endised Aido walla ametnikud Mats Neumann,
Peter Kõrb ja Ado Wares olid kui nõudjad ees.
Magasi nöörraamatu põhjusel sai
Mõistetud Et Margus Truu Aido magasi
aita kuni 1" Septembrini 1888, äramaks-
ma saab 2 setw. 11 kr. rükid.
Eesseiswa mõistus sai kohtu käiatele kuulutatud
ja Appellatsioni formaliad tutwustatud.
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.934.1.4893)

Lehekülg 4
uue Suislepi ww.
Kutsekiri 28 Septembriks s.a protokolli
sisse nõudes:
Hans Märtson, noor.
N 4474
Uue Suislepi kogukonna kohus 7. Nowembril 1886.
Tuli ette kohane mõisa walitseja Th. Moritz ning kaebas:
et Kuru Nopsi peremees Hans Märtson ühe männa puu
mõisa metsast warastanud, mis 12 tolli jämne ja 8 kuue ja-
lalist sülda pitk, nõuab nelja kordse puu hinna kroonu
taksi järele.
Kuru peremees Hans Märtson oli ees ning andis üles: et
tema mitte midagi mõisa metsast warastanud ei olla,
mis temal puid olnud, olla Lõwe metsast ja Nopsi Wastare
metsast saadud.
Metsawaht Peet Reichenbach andis üles: et mõisa met-
sast üks männa kuiw puu jala pealt warastatud olla
mis 12 tolli jäme ja 8 sülda pitk. Selle puu tüwel olla tema
Hans Märtsoni juurest kätte saanud ning saanud walla
wanema Tõnis Laossoni juures olles see tüwi kannu peale
passitud, mis ka peale ja kokku passinud. Siin juures
ütelnud peremehe Hans Märtsoni poeg Hans Märtson
et need üles leitud puud tema puud olla.
Peremees Hans Märtsoni poeg Hans Märtson andis
üles: et tema mõisametsast mttte puid warastanud
ei ole, waid olla Nopsi Wastare metsa jau pealt
neid puid omale lõiganud.
Otsus.
Jääb pooleli, et wallawanem Tõnis Laosson
ametliku talituste pärast ette tulla ei ole
saanud.
/Uue Suislepi kogukonna kohtu allkirjad/
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.2629.1.288)

Lehekülg 10
Kõnno kogukonna
kohtule.
Kusallu kihel-
konna kohtust.
No 180.
Kihlewerre walla
kohtust kirjotatud
29mal Joulo ku p 1869.
Keiserliko Kõnno walla kogukonna
kohhut saab pallutud selle mehhe
Tõnno Karjuse Käest Kohto läbbi
pärrida et Tõnno omma pearahha
Kihlewerrese ärra maksab mis temmal
wõlga jäi kui Kihlewerrest ärra
viimne
läks; jäi wõlga 1868 aasta essimine pool
ja 1869 aasta essiminne pool kokko 3 Rubla
30 kopikad
Kohtomees Mihkel Tinnuri
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.926.1.6736)

Lehekülg 5
Copia
No 238
Kähri kogokonna kohos, 23. November 1878.
Ette tulli Ann Mark (ütten Jaan Mark) ja kaibas
et Jaan Kõiw oli teda rapputanu, tema länku oma hobest
ära tooma, mes Jaan Kõiw oli kinni wõtnu, säält kas hobeke
midagi kahjo ei ole tennu, nii et Köiw tulnu manu olnu
luwa wars käen jõllitanu oma silma ära ja ei ole hobest
mitte andnu, temäl lännuwa silma kriwad ja heitinu
ära, ja jääno haiges, nink nõwab 10 rubla, tunistan An Sawisaar.
Saije Jaan Kõiw selle kaibus pääle küsitus, kes wastutab
et tema lasknu omal poisil Mickel Mark hobese omast koplist
kinni tuwa, tuud hobest tulnu Marki naine otsma, ent temä
ei ole andnu, sis oli Marki naine tedä temä es aija pääl
hirmsast sõimanu.
Jääb poolele kuni tunistasi saab.
N267. Kähri kogokonna kohos 14. December 1877.
Saije see poolele jäänu N: 238 ette wõetus.
Tunnistaia Ann Sawisaar (ütten Jaan Sawisaar) tunistab
küsimise pääle, et temä löömist ei ka rapputamist ei ole-
wad nännu, enämb kui Kõiw lännu Marki naisele tagast
järgi ja wõtnu hobese käest ära: enegi Marki naene
sõimanu kül Kõiwo.
Otsus. Kogokonna kohos mõistab Lena Mark kaibase
Jaan Köiw wasta tühjas, enegi Lena Mark
peab üts rubla trahwi masma, länku ja hobese
ära kiskmise eest.
Otsus kuuluteti § 7173 ja 774 perra kohtu käüjile
Lena Mark es ole rahol opus kiri selsamal päiwal
anto.
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.931.1.4909)

Lehekülg 13
Pöögle
Keiserliku
Wallawalitsus
3 Pernumaa Kihelkonna
Wallamaias
Kohtule
Weebruaril 1884
Keiserliku Kihelkonnakoh-
tu käsu täitmiseks sest 13 weebr.
s.a. No: 853 peab see wallawalit-
sus auupaklikult teada andma
et siit poolt käsud wälja antud
on, et all pool nimetatud inimesed
puudumata 7 Martsil s.a.
enne lõunat kell 10 Keiserliku Kihel-
konnakohtu ees peawad olema
Jakob Ligur
Wallawalitsuse nimel
Wallawanem JRaud
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.929.1.2275)

Lehekülg 5
Rääma kogukonna kohus 3. Octobril 1883.
N61.
Tuli kohtusse Juri Põldsami lesk Liisu ja kaibas, et tema mehe wend Hans
Põldsam, pärast mehe surrma nende maea omaks tahtwa teha. Ta palus selle
wastu kaitsmist ja omale käemeest seadida, ning alaealiste lastele eestkustjaid.
Mõisteti: Seda prottokolli wõtta ja teisel kohtupaawal Hans Põldsam
asja seletuseks kohtusse kutsuda, ja lesk Liisu Põldsamile käemees
ja alaealiste lastel eeetkostjad seadida.
(Allkirjad)
Rääma Kogukonna Kohus 17. Oktobril 1883.
N:10.
Tuli kohtu ette minewa korrdse kaibtuse pärast, 3. Octobril sa. N 61. Juri Põldsam
lesk Liisu ja palus järele kuulatada, kui palju tema surrnud mehe wend: Hans
Põldsam omal saada utleb olewat.
Kutsuti kaibatu Hans Põldsam ette ja küsiti kui palju temal
Juri Põldsem pärijatelt saada olla? - Tema andis sellepiale oma nõuudmised
järgmisel wiisil ülesse:
Platsi estu raha
3 1/2 wakka rukkid á 3 rbl wakk.
maea ehitaja Hallika Hansule töö raha
katuse laastude eest.
lae lauade jauks antud
2 sae pakku
4 paari puud á 30 kop.
3 pallki á 50 kop
1/2 wakka kartuli
kõik kokku
Mõisteti. Et Hans Põldsam lähemaks kohtupääwaks tunnistust piab tooma
kes sellgeks wõib teha, et tema Juri Põldsamile nimetatud asjade
jauks raha on annud. Tema andis tunnistusteks ülesse
Peeter Põldsam ja Hans Hallik. Audrust
Allkirjad.
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.923.1.1404)

Lehekülg 6
Pilkas 28 Juunil 1886
Pääkohtumees. Widrik Persok.
Kristjan Kikkas,
Kohtumees
Mihkel Kübarsep.
Protokolli pääle 7 Maist s.a. N8
Tuli ette Jaan Märtinson kõrwalseis-
jaga Hans Peiker ja ütles, et tema on küll
oma riiet pidanud, pääraha olnud kau-
bas, et 5 rbl. peab saama ja palka 11 1/2
rbl.. Pintsak, mis peremees annud, olnud
lagunud ja sellepärast ei ole selga pannud.
Johan Pärn ütles ka, et palk 11 1/2
rbl. Olnud. Jaan Märtinson ei ole mitte
tema riiet selga pannud, mis annud.
Otsus
Johan Pern peab Jaan Märtinsonile tee-
nituse eest 11 1/2 rbl. palka wälja maksma
ja weel, pääle selle 5 rbl. pääraha ette
Jaan Märtinsoni kätte, aga et riiete
nõudmine wastastiku asi on ja ühtegi
selgust ega tunnistust ei ole, jääb see
nõudmine tühjaks ja Johan Pärnil ei
ole nende eest midagi tarwis maksa
See otsus sai kuulutatud.
Jaan Märtinson wõttis õppuslehelehe
wälja
/Allkirjad./
Ärakirja õiguse eest
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.972.1.649)

Lehekülg 2
Keiserlikko III-damal Kihhelkonna Kohtole
Tirimetsa walla Koggokonna Kohtu polest.
Prottocoll
Tännasel 26mal Mai Ku päwal ollid koggo-
Konna Kohhus Koos, siis Kaebas Liso Auus om-
ma issa pärandusse pärrast, se on Kelle holeks
se Löppi pu ma on ja kui paljo warra tema
issast jänud on siis kui temma oma Reet
ommale mehhe wõttes Kes waesid lapsi tänna
päwani Kaswatanud on Willem Pruul on
se waaste laste kaswataja ja praegune Kont-
rahhi perremees; nüüd tahhab se wannem
tüttar Liso sedda puud maad ja issa päran-
dust Kätte saada.
On Koggokonna Kohhus mõistnud
et senni on se Willem Puul perremees
Kunni temma Kontrahhi aega on, pärrast
Kontrahhi aega wõewad issa tütred pu-ma
pärrida kui seadus lubbab praego ellab
nende emma Reet weel kes tänini waeste
laste hole Kandja on.
Tirimetsa walla koggokonnas 20mal Juli Ku päwal
1888. N:6.
Kohto pea Mart Auus.
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.934.1.3648)

Lehekülg 6
Ärakiri
N116.
Leebikus 16 Juunil 1889.
Juures Peakohtumees P. Riistar.
Kohtumees K. Lichenbaum
P Paul.
Kad Baron Bruiningke pärijate eest
tulli wolikirjaga kohtu ette Leebiku mõisa
rendihärra Johan Grünberg ja nõuab
Koosi talu omaniku Karl Berkmanni
käest wõlgnewad ostuhinna maksu
1250 Rbl.
Karl Berkmann kohtu ees tõi ostu
kontrahti ette ja seletas et tema moeltud
talu. C. Siegwaldi käest ostnud ja temal
Baron Bruningke pärijatele midagi
maksa ei ole. Tema olla selle talu And-
pes Berkmannile ära müünud kes
nüüd surnud ja kelle pärija Karl Berk-
mann nüüd on
Karl Berkmann, Andres Berkmanni
pärija seletas, et temal Bruiningki pärijatele
midagi maksa ei ole
Koosi talu ostja Karl Berkmann seletas,
et tema ostukontrahti järge kreditkassa
protsendi wahendamise raha igal ajal
kui seda nõutud ära olla maksnud.
Et kohtukäijatel rohkem ette tuua ei olnud
siis tegi kohus
Otsuseks
Et kad Baron Bruiningke pärija-
te wolipidaja härra J. Grünberg
siia ette toodud kontrahti järge
mitte selges teha saanud, et temal
Koosi talu küllest mingisugust
nõudmise õigust oleks, ja Koosi
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.929.1.773)

Lehekülg 6
Auustud D. 55
Keiserliko Pernau I. Kihelkonakohtule
Üllemal mimetud Keiserlikust
kohtust tulnud kässo kirjad sel 31 Decemb.
1874. ja sel 10mal Marz. c. sub 461. on alla-
mal tähhentu Wallakohtul allandlikult
wastada, pallub se walla kohhus omale
weel aega 14 päwa se assi siis Pernau Cassa-
golegiumi ctra Jurri Remelga wasto
Selletud saab; mis viimse kohtu koos olle-
misses kohtu mehhe Jaan Kaupmanni
pärrast seisma jäi, et vimane välja
olli läinud.-
Reio kohtumaias sel 20mal März 1875
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.931.1.4909)

Lehekülg 11
Pöögle
Keiserliku
Wallawalitsus.
3 Pernumaa Kihelkonna
Wallamaias
Kohtule
19. Januaril 1884
N31
Keiserliku Kihelkonnakohtu käsu
täitmiseks sest 7. Januarist s.a. No: 101
peab see wallawalitsus auupaklikult teada
andma, et siit poolt käsud wälja antud
on: et allpool nimetatud inimesed puu-
dumata 3 Webruaril enne lõunat
kell 10 Keiserliku Kihelkonnakohtu ees
peawad olema
Wallawalitsuse nimel:
Wallawanem JRaud.
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.934.1.1267)

Lehekülg 5
nad mõistsid paljas 30 lesikad wakka ma peält, et põllo põhk kõik peäb
ma wäeks jäema, kuidas iggauhhele teada on, et wakka wiljast, kus wähhe-
gi kassu on, ommeti liggi 100 lepikad õlgi saab, sassid ja hagganad weel
peale sedda. Kus nüüd jäwad 40 lesikad õlgi, kohto arwamisse järge?
Kus on willi, mis on kaswanud? Kas kõik se peab nende meeste kassuks
jäema, selle pärrast et nad kõrwalt tullid wõera platsi peale ja senna
walmis tehtud ma peäle külwasid omma wilja? Meie ei julge sedda
arwamist õigeks nimmetada. Weel koggokonna kohhus nimmetas, et
seemned ollid alles maksmatta. Agga kelle kätte olli õigus sedda maks-
ma? Meie arwates seadusse järrele se põld piddi mõisa rentnikkude polest
täis külwatud sama, nõnda kui nad sedda said omma kätte teise rent-
nikku kaest, kes enne neid sedda mõisa rentis.
Meie julgeme Kihhelkonna kohto ees weel sedda nimmetada, et
Holstre koggokonna kohhus kutsudes innimessed, kes leikasid wilja
meie põlla peält, ei olle pärrinud nende käest sedda, kelle lubbaga
nad külwasid sedda wilja, ehk kes olli sedda maad walmistanud
külli alla, ei olle küssinud wallawannema kaest, kes olli üks selle
mõisa rentnikkude seäst, ehk kül ta seal kohto päwal liggi olli,
sedda: kas on ta annud neile lubba mõisa ma peäle wilja küllida,-
kas olli ta neile wõi teistele sedda ka lubbanud, kui se mõisa
temma käes olli?
Andes kõik sedda ülles VI. Pernoma Kihhelkonna kohtule meie
lodame, et se Keiserlik kohhus watab kõik läbbi ja selletab sedda
asja õigusse järrele ning pallume selle jures, et se kohhus kirja
läbbi wõttaks meie käest selletust, kui sedda tulleb tarwis. Kui
agga sedda head ta ei wõi meile lubbada siis pallume teäda
meile anda, sedda päwa, millal üks meie seast peab kohtu ette
tullema.
Willandi Õige-ussu kirriko.
Praos Kirill Albow
Preester Joannes Raewsky
Diakon Sergius Sergiewsky.
Köster Michail Belsky.
Kõster Dionisi Kümmel.
Kui sesinnane Koggokonna-kohhus Willandi preesti her-
ra Rajewski kaebduse asjas Jaan Kipp, Johann
Ainson, Jaak Postak, Johann Pill, Jakob Suk, Peter Peterson
Johann Jorm, Endrik Pertma ja Jaan Hion wastu
omma kohtu otsust tännasest päwast 156. Numbri al kohtokäijatele sai kulutanud
rukki põllult ära leikamise pärast.
siis anti Johann Ainsoni kätte sesinnane õppetuse-kirri, kust
õppetust saab, mis seaduse järrele wajja on tähhelepanna, kui kegi suremat kohhut
tahhab käia
Holstre mõisas sel 23 Octobr 1870.
Koggokonna-kohto nimmel:
No: 502.
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.926.1.1664)

Lehekülg 4
N: 37.
Werriorra koggokonna Kohhus sel 7dal Aprillil 1892
Jaan Silak saije Koggokonna kohtoman ette kutsutud
ja saije temma käest küssitud mesperrast sinna Peter
Piir pärahha wõllapäle kirjotetu lehma ärra ostid ja saije
temmal üllesantud et se lehm saab temma käest ärra wõe-
Jaan Silak wastutas et temma ei anna seda lehma enne ära
Kui temmale teher Peter Piir rahha taggasi massak selle et tema
ütlep et minna ei tija et se lehm ärra kirjottu olli.
Peter Piir tunnistap et temma om kül Jaan Silakil üttelnu
et minno lehm om ära kirjutetu pärahha wõlla eest ja Jaan
Silak omaks se lehm selleperrast ärra ostnu ja õddangutsel ösel
ärra winu.
Jaan Silak essi ka tunnistap et temma om se lehm isse winu
Mõistis Kohhus: Et Jaan Silak peab kats ööd ja päiwa tuiman
istma selle et temma Peter Piir pärahha wõlla eest kirjotetu lehm
om ärra ostnu ja öse warguse wisil ärrawinu ja se lehm
saab temma käest ärrawõetus ja Peter Piir pärahha wõlla
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.923.1.7629)

Lehekülg 5
Talorahwa-Seadus 1860.
Ärakiri
Lunias 23 Septembril 1887.
Tuli ette mõisa hobusewaht Mihkel Rattassepp ja
kaebas, et Peter Rein saatnud oma naese wenna Ma-
dis Werewaga hobused metsa ja tema ütelnud, et
kes on hobused wiinud, see peab tooma. Siis läinud
Madis Werew tagasi ja tulnud Peter Rein ja löönud teda
kaks körd, et maha kukkunud, küindega kiskunud
nõnda, et Kael ja pea werine olnud. Nõudis 25 rubl.
Tuli ette Peter Rein ja wastas selle pääle, et tema
läinud hobusid wiima ja ütelnud, miks pärast sina
hobusid wasto ei wõtnud, ega kammitsid ei annud,
siis tulnud Mihkel Rattasepp temale karwu, siis
lükanud teda, aga löönud ei ole mitte; et Rattasepp
tema juuksist kinni pidanud, siis on mõlemad maha
kukkunud, et mõlemad wäsinud olnud.
Tunnistas Jaan Jürgenson, et tema kära kuulnud
siis jooksnud manu ja Peter Rein ütelnud, kas
sa tahad elada, ja Rattasepp olnud werine muud
ei ole näinud.
Tunnistas Mihkel Tõnnisse, et tema ei ole midagi
näinud, muud kui kulnud et tappelnud ja tõine
tõist kiskunud.
Mõistetud
Peter Rein peab maksma Mihkel Rattaseppale
2 rubl. waluvaha ja 1 rubl trahwi waeste laadiku.
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.926.1.3950)

Lehekülg 4
Copia
N: 42.
Kähri kogokonna kohus, sel 31. Januar 1879.
Ette tulli Jaan Sawisaar ja kaibas Michel Mark
pääle kelle käest temä ütte hobese oli ostnu, kül wiste
õkwa raha ära masnu, enegi täweliku pandi asemele
andnu, ja sellest ei olewad Mark midagi tähele
paadnu, ja wõtnu tolle hobese ära, ja Sawisaar
nõwab oma kahjo 15 rubla, päälegi käsknu kohus
Markil hobest kätte anda.
Michel Mark selle kaibuse pääle ette kutsuda, ütlep
et tema wõtku oma hobese selleperäst ära, et Sawisaar
ei olewad raha ära masnu; et kül kohus käsknu
hobest ära anda, ei olewad tema omete wõinu, et
Sawisaar ei olewad ka raka lobunu anda.
Mõistus: kogokonna kohud mõistab et Michel Mark
oma wõimuga hobese Sawisaare käest tagasi
om wõtnu ja ka kohto käsupääle tagagi andnu
ei ole, ei wõi nüüd enämb tagasi sunnitus
saada, selle et see hobene om ära kista. Peäb
Michel Mark 10 rubla Jaan Sawisaarele söötmise
eest masma
Kuuluteti Michel Mark massab 10 rubla
Jaan Sawisaaril - mes § 773 ja 774 perrä ette
anti, Mickel Mark ei ole rahul, saije selsamal
päiwal opud täht
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.923.1.2658)

Lehekülg 3
Copia
Arro koggokonna kohtun d. 15 November 1878
koon olliwa:
Peakohtomees P. Sarw
Kohtomees Joh. Pulk
H. Walgerist.
Arro moisawallitsuse nimmel kand Arro
mõisa opmann W. Tarto se kaibus kohto ette,
et Karel Kochil on Arromõisa ma pääl
honit olnu, neide honete hinda piddawa
Arro mõisa Howi Kohto mõistust perra
Karel Kochi poja Rein Kochile ärra masma
100 Rbl., sesamma Howi kohhus olla agga
omman mõistusen Arro mõisale prii
jätnu, wastastik nõudminne Karel Kochist
prugitud mõisa ma eest, kaibata ja nõuda
Rein Koch käest, ja se wastastik nõudminne om-
Karel Kochil on pruuki olnu moisa
maad 3/4 wakkamaad ütten õue ja aijamaga
ja 1/4 wakkamaad hääd heinamaad, se ma eest
ei olle Karel Koch 1862 - 1877 mõisale ei middagi
masnu ja et se mõisa nüüd Kochile honete eest
100 Rbl. masma peab, sis ka olla mõisal ma
eest nõudminne 10 Rbl. egga aastatse pruuk-
mise eest s. o. 15 aasta päält 150 Rbl.
Rein Koch Tolamast, keddas siist poolt
kui ka Keiserlikko II Tarto kihelkonna kohto
ette kutsutud sai, siiski mitte tulnu ja sai ka
täämbatses päiwas se Rein Koch sub puena
pracelusi kutsutud, ja et sesamma nüüd ka
mitte ette tulnu, ühhendwa kohto liikme hendid
Otsusele:
Et Arromõisa kaddonu Karel Koch käest
ma eest sis mitte renti nõudnu, kui se ma
selle pruukmisen olli, seperrast ei woi se
koggokonna kohhus sedda nõwwetawat
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.929.1.978)

Lehekülg 8
No 35.
No 40.
Häädemeeste kogukonna kohus, 5 Aprillil, 1886.
Juures oliwad: Peakohtumees: Hans Koks.
Tuli ette Jüri Lorenz ja kaebas, tema kui oma isa wa-
nem poeg, annud oma Pulguoja No 15 talu rendiusõiguse noorema
wennale Jaan Lorenzile, selle tingimisega, et see wanemaid auusaste
kuda kord ja kohus toidaks, aga nüüd olla wanemad nälgas, sest
wend Jaan ei andwat neile ülespidamist, waid pekswat neid sagedaste
ja hulgutawad neid wana inimesi mööda kohtuid, sellepärast
nõuab tema oma kohapärimise eesõigust kui wanem wend ta-
gasi, et oma wanemaid kuda kord ja kohus wõiks toita.
Jaan Lorenz ajab wasta, et tema ei olewat wanemaid
mitte peksnud, ega neid nälga jätnud.
Isa Mihkel Lorenz tunnistab, et poeg Jaan teda nälgi-
da laseb, ning teda juba 5 korda olla peksnud.
Et Isa tunnistus õige on, näitab ka juba see, et Jaan
Lorenz isa peksmise pärast kogukonna kohtu poolt 15 hoobi
witsadega on karistatud saanud.
Jaan Lorenz palub omale 8 päewa järelemõtlemiseks,
mill wiisil tema ehk wennaga saab äraleppida.
Arwati: Palutud 8 päewa mõtlemise aega lubada.
( Allkirjad.)
Häädemeeste kogukonna kohus 21 Mail, 1886.
Juures oliwad: kohtumehed: Beeren Siiman
Juri Jantson.
Hans Jung
Kutsuti kohtu ette Pulguoja Jaan Lorenz, kes oma wenna
Juri Lorenzi kaebduse asjus koha nõudmise pärast 5 Aprillil s.a.
8 päewa mõtlemise aega palus ja küsiti temalt järele, kas ta oma isa
ja wennaga leppida on saanud. Jaan Lorenz kostis, et ta mitte ei ole
ära leppinud, ning Juri Lorents palus kohut, tema nõudmise peale otsust
teha, et tema wanemad wõiksiwad toidetud saada.
Et nüüd kohtul selgeste teada on, et Jaan Lorenz oma wane-
maid toita ei taha, nende wastu ropp on ja isa pealegi on peksnud,
sellepärast:
Arwati: Keiserliku Balti kooonumaade walitsust paluda, et
Pulguoja talu No 15. Jaan Lorenzi käest ära saaks wõe-
tud ja wanema wenna Jüri Lorenzile antud, kes oma wa-
nemaid auusaste lubab toita, ning ka talu hooneid kor-
raspidada, mis Jaan Lorenz hooletuse sisse on jätnud.
/Allkirjad/
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.934.1.1267)

Lehekülg 21
Wolikiri
Mina annan Holstre walla liikme Johan Tormil seda
woli et tema Keiserliku Perno Kihelkonna
Kohtu juures 14 Mail Hofgerichti kohtu
otsuse andmist Wiljandi preestri Rajewsky kaeb
tuses minu wasta rükkide nõudmise perast minu
eest kuulda wõib.-
Holstres 11 Mail 1873.
Peeter Peterson
Wolli kirri
Jaan Rostok Jaan Jon
omma olli Jakub Tugo kätte anud
sel 13 mail 1873
NAE_kihelkonnakohtute_kirjad_ja_protokollid_1869-1889 (EAA.2629.1.288)

Lehekülg 7
Kõnnu koggokonna politsei
poolt saab seläbbi tunnistud:
Et pilleti peal soldat Tõnnis
Kristjan Kroon siin walla kog-
gukonnas Wimisto küllas ellab
Kõnnu 17. März 1869 N 57.
Koggukonna politsei nimmel
Hans Pümman
EAOK_Mustjala_kogudus (EAA.1954.1.65)

Lehekülg 3
1
1936 a.
Kirikule lasti valmistada vasakupoole külge uus raudahi,
läks maksma 57 kr.
Kirik valendati seest poolt: ülevalt kriidi ja piimaga,
alt pannel hallika õlivärviga - läks maksma 70 kr.
Suurem sündmus oli näitemüügi /basaari/ toimepanemine
kiriku paranduse heaks,- sissetulek 230 kr.
16 veebruaril suri kauaegne kiriku kellamees Aleksei Kolter,
Merise külast, Männiku talust.
Kiriku maad on tarvitada kogusuuruses preestri käes.
Aruande andmed:
Koguduse liikmeid üldse 670.
Sündinud 8 m., 12 n. kokku 20.
Laulatatud 4 üheusulist, 2 segausulist.
Surnud 5 m., 8 n. kokku 13.
Leeris oli 6 tütarlast.
Kalendreid müüdud 25.
Välja läinud 210 paberit - kirja.
Sisse tulnud 81 - -
Liikmemaksu maksnud 420 inim.
Koguduse elu üldmõttes jookseb ladusasti,- jumalateenis-
tustest osavõtt elav, ainult üks kurb nähe on olemas,
koguduse preester peab teenima peaaegu ilma tasuta,
kõigist 7 kr. kuus, kuna aga kogudusel 20-30 kr.
palk oleks täiesti jõukohane maksta. Hiljuti nõuko-
gu koosolekul ei leitud õieti kohta kuhu raha
asjaajamises panna, siis paigutati 200 kr. Eesti panga
Kuressaare osakonda hoiule - täiesti põhjuseta
ja otstarbe nimetamata; Jumal on kõrges,
valitsus kaugel - abi pole kuskilt loota.
EAOK_Mustjala_kogudus (EAA.1954.1.65)

Lehekülg 4
2
1937.a.
Erilisi tähtsamaid sündmusi koguduse majapidamises
ette tulnud ei ole.
Aruande andmed:
Koguduse liikmete üldarv 678.
Sündinud 11 pg. last ja 9 trl. kokku 20.
Laulatatud 5 paari
Surnud 8 mr. ja 4 nr. - 12.
Leeris olnud 9 pl. ja 7 trl. - 16.
Kalendreid müüdud 25 eks.
Välja läinud 470 pab.
Sisse tulnud 59 pab.
Liikmemaks à 50 s.
- " - maksnud 445.
Koguduse hooned on kinnitatud kinnitusselts. "omas."
Preester teenib kogudust maade eest, rahaline tasu väike
10 kr. kuus.
1938. a.
Andmed aruandest:
Koguduse liikmete arv 626.
Sündinud 11 pl., 7 trl. - 18.
Laulatatud 6 paari.
Surnud 4 meester., 6 naister. - 10.
Leeris olnud 6 pl., 14 8 trl. - 14.
Kalendreid müüdud - 25 eks.
Valja läinud 269 paberit..
Sisse tulnud 38 - " -
Liikmemaks à
- " - maksnud à 440.
Koguduse hooned tulevastu kinnitatud kinnit. s. "Omas."
Preester teenib kogudust maade eest. Rahaline tasu
12 kr. kuus.
1939. a.
Nõukogu korraldas näitemüügi koguduse eelarve teos-
tamiseks - sissetulek - 204 kr. 34 snt. (puhas.)
Andmed aruandest:
Koguduse liikmete arv. 618.
sündinud - 4 pgl., 6 trl. - 10.
laulatatud 4 paari.
Surnud - 8 meester., 8 naister. - 16.
Leeris olnud 5 pgl., 7 trl. - 12.
Kalend. müüdud 25 eks.
Väljaläinud 148 paberit.
Sissetulnud 30 - " -.
Üldrahaline sissetulek - 812 kr. 94 s.
Välja minek 797 kr. 38 s.
Kogudusel maad - 41,59 ha.
Koguduse hooned tulevastu kinnitatud kinnit. s. "Omas.
Preestri töötasu koguduse maad ja 20 kr. kuus rahas.
Loetaja tasu - 6 kr. kuus.
Koguduse piiridest lahkus isehakkanud luteri usu
pastor Kliiman siirdudes mandrile.
Pikaldane põud, alates Nelipühist ja kuni 15 septembr.
havitas põlluviljad suuremalt jaolt ja juurviljad täiesti
Koguduse rahva majandus elu langes seetõttu alla.
Oktoobri kuus tulid Eestisse vene enam-
lased sõlmitud Riigivalitsusega lepingu
põhjal.
1940a.
Sama aasta lõpul preester M. Vapper lah-
kus omal palvel koguduse teenistusest (Sinodi
teatis 23.XII. 1940 a N 2353 all) ja ajutiseks
asetäitjaks preestriks määrati Isa Mitropoliit'i
poolt Mõnnuste kog. munkpreester Tihon
Koshevnikov. Muud andmed puuduvad.
EAOK_Mustjala_kogudus (EAA.1954.1.65)

Lehekülg 5
3
1941 a.
Eelmise aasta lõpul võeti koguduselt Vene
võimude poolt kirikule kuuluv maa. Asetäitja
preester pidas vahetevahel kirikus teenis-
tusi kuni 15 juunini. Siis suikus kogudu-
se elu kuni järgmise aastani - sakslaste
tulekuni.
Koguduse liikmetest mõrvati - Ader Jaagup
Võhma külast, Arseeni Keskküla ja Evgraf
Koert Rahtla külast.
Mobiliseeriti ja viidi Venemaale Merise
külast: Tarvis Joannes, Tarvis Aleksander
ja Merelaht Vladimir.
Kugalepa külast: Väärt Leoniid, Käsper
Evgraf, Nukk Leoniid, Nukk Taniel, Nukk
Konstantin, Käsper Arkaadi, Paivel Nikolai,
Lõugas Nikolai (tema ka Valdur); Kaiste Vladimir,
Ninase külast, samast külast ka Kaiste
Vladimir, Saamel Herman, Saamel Joannes,
Aavolaid Joannes, ja Põlder Vladimir;
Abula külast - Liis Samuel ja Aandi Ruuben.
Rahtla külast: Lõugas Joannes ja
Sepp Joannes.
Alevi külast: Auväärt Juulius.
Tagaranna külast: Kolli Joannes ja Saamel
Voldemar;
Panga külast: Igav Antoni, Auväärt
Justin, Igav Voldemar, Auväärt Herman,
Auväärt Paul, Auväärt Joannes, Kahju
Ambroosi, Kauber Evgeeni, Peet Antoni,
Tänav Augustin, Seebart Joosep, Peet Kons-
tantin, Õunpuu Leoniid, Õunpuu Arkaadi,
Peet Paul, Pihler Boris, Kahju Taniel ja
Kahju Arseeni.
Küüditud Venemaale:
Merise külast - Meelet Joannes.
Tagaranna külast - Põlder Joannes ja
Rosin Evgraf.
Ninase külast - Põlder Vladimir ja
Rosin Aleksander.
Rahtla külast - Lõugas Aleksei.
Alevi külast - Kaju Mihail, Kaju Maria
ja Kaju Valeeria.
Panga külast - Auväärt Leoniid ja
Peet Leoniid.
22 septembril k.a. Silla väljal arenes lahing
sakslaste ja venelaste vahel, missugune sünd-
mus vabastas Mustjala venelastest ja 21sel
oktoobril peeti Eeestlaste kommunistide
ikke alt vabastamise püha.
Kõik muud andmed 1941 a. koguduse elu
üle puuduvad.
1941a. sissetulek -1393 rub. 70 kop., väljam.- 902 rub. 57 kop.
1942 aasta.
23 juulil 1942 a. N 73 all K. P. Mitropoliit
Aleksander tegi ja saatis Mustjala kogudu-
sele järgmise oma otsuse: Saaremaa praosti
esitisel ja Mustjala koguduse nõukogu
otsusel määran preester W. Tammistu
nimetatud koguduse preestriks ning va-
bastan munkpreester T. Koževnikovi selle
koguduse ajut. aset. preestri kohuste täit-
misest, avaldades temale tänu tähenda-
tud koguduse hooldamise eest raskel katsu-
mis ajal.
EAOK_Mustjala_kogudus (EAA.1954.1.65)

Lehekülg 6
Köstri koh. t. on Lõugas Leoniid - Merise
külast.
Koguduse maad on 38, 59 ha., missugune
pääle kiriku ümbruse maaala on rendil
Nõukogu esimeheks 1942 a. oli Lõugas Leoniid ja
kirikuvanemaks - Lõugas Aleksander Merise külast.
K. a. kogudusel on 428 õiguslist liiget. Nõukogu
koosneb 15 liikmest, nendest valituid 13, ameti
poolest - 2.
Revisjoni komitees liikmeid 3, - esimees -
Nõmm Aleksei.
1942 aastal ristitud 9 poeglast ja 15 tütarlast.
Teistest uskudest tagasi tulnud 1 meesterahvas
ja 4 naisterahvast. Teistest õigeusu kogudus-
test tulnud 2 meesterahvast.
Laulatusi ei olnud.
Leeris oli 11 meesterahvast ja 19 naisterah-
vast.
Surnud k.a. 4 meesterahvast ja 8 naiste-
rahvast.
Koguduse liikmeid registreerituid - 300
meesterahvast ja 365 naisterahvast, kokku
665 hinge. ei tea kuidas seda mõista?!
1942 a. sissetulek ühes jäägiga 506 RM
76 penni; väljaminek - 231 RM 39 penni.
1ks jaan. 1943 a. jäi 275 RM. 37 penni.
Ülempreester W. Tammistu.
1943 aasta.
I. Kirik. Ehitatud 1873a. ja pühitsetud s.a.
17 novembril püha prohveti Eelia auks.
Kiriku lagi, altar ühes amvoniga nõuavad
parandust; samuti ka seesmised üksed,
mis on rikutud vammist.
Kellu on 3, koguraskus 441 kg. Teenistus-
riideid häid 3, kõlbulikke 2 vahetust.
Surnuaed 1,2 ha asub kirikust 2,5 km.
kauguses.
Kirikuhoonet ei valvata.
II. Kirikuamet: Kiriku ameti koosseis endi-
ne. Preester W. Tammistu Ülemhingekar-
jase käskkirjaga sai ülendud ülempreest-
riks.
Kirikuvanem, nõukogu esimees ja ka nõu-
kogu koosseis endine.
III. Kogudus. Kogudus avatud 1849 aastal
ja põhikiri kinnitud Siseministeeriumis
3 juulil 1926 a. Nr. 472 all.
Koguduse maad 41,59 ha (ajutiselt kogudu-
se kasutada antud) - enamlaste poolt
oli natsionaliseeritud 1940 aastal.
3 ha sellest maast on veel k. a. valla
käes - punaste spordi plats - altari vas-
tas, mida kasutab endine preester
M. Vapper. - Täiesti vale - spordi platsi kasutas valla sekretär.
Täiskogul 424 õiguslist liiget. Jälle vale - Täiskogul
oli 1924.a. kui Vapper preestriks valiti 145 kog. liiget, muul ajal harikult 60-70
Mis veel kõige kurvem - et need valed on ülempr. kirja pannud.
Sündinuid ja ristituid 1943 a. 9 poeglast ja
10 tütarlast. Salvitud 1 naisterahvas.
Abielu laulatusi - 1 segapaar.
Moisadokumentide_kollektsioon (EAA.5381.1.154)

Lehekülg 2
Palwe kiri
Meie all nimetatud Jerwakandi walla
talu peremehed palume, et Baron Taube
Härra mitte Jerwakandi mõisat ära
ei müüks waid ikka meie keskele
elama jääks, ja lubame meie omalt
poolt kõige tüli ja pahanduste eest
endid edaspidi hoida ja kõik sädus
likud maksud maksta ja täita, nagu
õiglaste talu pidajate kord ja kohus on.
Selleks oleme omad nimed seia palwe
kirja alla kirjutanud.
Ria Jüri Riga XXX
Lanski Jaak Tiitum XXX
Nurme Mart Remmel XXX
Mägiste Adu Diina eest naene Mari XXX
Mägiste Jüri Düüna XXX
Nurga Jaan Sommer +++
Kolli Mats Rummu XXX
Lepiku Jüri Laud XXX
Leali Hans Rennebaum XXX
Watre Jaan Tiitum XXX
Paldespordi Adu Tiitum XXX
Tombu Hans Pregel XXX
Jüri Portsmuth
Tõnis Bahman
Ado Järrats
Loona_vallavalitsus_Kihelkonna_kihelkonnas (EAA.223.1.26)

Lehekülg 17
16
Ringkiri.
K.M. M.
Kronu Maade
Walitsus
Balti-kubermangudes
metsa jauskond.
laud.
"21 "Septembril' 188 aastal
No 5007.
Rija linnas.
Walla Walitsusele
Kroonu Maade Ministri Herra poolest
ette antud kirja järele sest, et talurahwa-
le saaks kergitust tehtud metsa ostmise
juures kroonu metsadest, on Ministrite
Komitee otsuse arwamise läbi mis Keis-
ri Herra 3mal Septembril sel aastal on
kinitanud heaks arwatud:
talurahwa kogukondadele, seltskondadele,
kelle liikmeks mitu taluperemeest on heit-
nud, ja ka üksiku talu peremeestele, katseks,
luba anda, kui naad kroonu metsa ehk
metsa materialide ostmise kauplemisest (mop-
ru) tahtwad osa wõtta, seatud pantide ase-
mel ette anda, kui terwed kogukonnad osta
tahtwad, kogukonna kokkotulemisel tehtud
otsuse mõistuse protokollid tunistuseks, et ko-
gukonna liikmeed üksteise eest käemeheks
on, kui mitu ühte seltskonda heitnud talu-
peremeest osta tahtwad, tunistuse kirja, et
naad kõik iga ühe eest käemeheks on ja
wiimaks, kui üksikud talu peremehed osta
tahtwad, tunistuse kirja, et sellesama kogu
konna ustawad mehed nende eest käemeheks on,
Loona_vallavalitsus_Kihelkonna_kihelkonnas (EAA.223.1.26)

Lehekülg 18
selle juures on tarwis alamal ülespandud
reeglite järele teha: 1, kogukondade otsuse mõist
mise protokollid wõetakse wasto ilma et nen-
de wäärt olemine ühegi raha summa alla
saaks arwatud; 2.) ühe kogukonna liikme-
te tunistuse kirjad et naad üksiku peremees-
te eest käemeheks on, ja ka seltskonna liik-
mete üks teise eest käemeheks olemise tunis-
tuse kiri wõetakse wasto raha summa ase-
melle, mis siis saab, kui iga käemehe ehk
seltskonna liikme kohta 15 rubla arwatak-
se; 3.) kui niisugused kogukondade otsuse-
mõistmise protokollid ja käemeeste tunis-
tuse kirjad saawad pantide asemel wasto
wõetud, siis ei wõi nende summa kogukon-
dade otsuse mõistmise protokollid ehk nen-
de summa käemeeste ehk seltskonna liik-
mete käemeheks olemise tunistuse kirjad
mitte wasto wõetud saada pandi asemel
ühe teise metsa ostmise juures, enne kui se
ostmine on kroonuga otsani äratalitatud,
kelle pandiks need kogukondade otsuse
mõistuse protokollid ja käemeeste tunistus-
kirjad on; 4.) Need kogukondade otsuse-
mõistmise protokollid, mis esimeses punktis
nimetud on, saawad tehtud mitte wähem,
kui kahest kolmandist jaust taluperemees-
test, kel kogukonna kokkotulemisel heäle
õigus on, ja selle juures peab se kord üles
peetud saama, mis näitetud on seadustes
seisuste kohta (Oeob. Tõput. 1. Ong. neid.)
52, 53, 56, 57 **) Need otsusemõistmise
**) Tähelepanna: Nimetud seaduse paragrahwid
mõuwad suure Wene-ma kubermangude kohta;
aga Balti-kubermangudes peab kogukonna otsuse-
mõistmise jures seda mööda tegema, kuidas juha
tud on Balti-kubermangude walla kogukonna
walitsuse seaduse raamatus § 6, 7 ja 8mas
12
17
protokollid ja üksikud käemeheks olemise
tunistuse kirjad, ehk seltskondade üksteise
eest käemeheks olemise tunistuse kirjad,
peawad Walla Walitsuse poolest tunistatud
olema, et naad õiete on tehtud ja mitte
walsid ei ole ja peawad ses Walitsuses olewa,
kontrahide ja kaubategemiste raamatu sisse
kirjutud saama ja 5.) kogukondade otsuse-
mõistmise protokollide ja käemeheks olemi-
se tunistuste aluskirjad kirjutakse prostoi
paberi peale ja hoitakse ülewel kohalikus
Kroonu Maade Walitsuse niikaua, kui nen-
de pandiks olemine tuurib; aga pärast seda
saawad naad peakirjaga Walla Walitsusele
tagasi saadetud, kel enne seda
ole selle ülemal seiswa (4) punkti sees
tusse üleskirjutada teisi sellesama kogu
na käemeheks heitmise otsuse mõistmise pro-
tokollisi, nende summa käemeeste ehk selts-
kondade käemeheks heitmise tunistuse kirju
pandiks teiste kontrahide kinnituseks kroo-
nuga.
Balti-kubermangude Kroonu Maade
Walitsus, teada andes sest Keisri Herra
poolest talurahwale kingitud kergitusest
metsa ostmise juures kroonu metsadest, an
nab Walla Walitsuse hooleks sest kergitusest
ilmawiibimatta kogukonna kokkotulemistel
talurahwale kuulutust teha, et nemad juba
sel samal sügisel, kroonu metsa müümise kaup
lemisest (mopru) osa wõttes, seda kergitust oma
kasuks wõiks pruukida.
Walitsuse Presitent U. Stange
Ülem Metsaherra J. Jürgessaani
Sikretäär G. Volkheim.
Loona_vallavalitsus_Kihelkonna_kihelkonnas (EAA.223.1.26)

Lehekülg 22
Kaesk
Kadfell wallawalitsus
XIII
Kaesk
- 16. 21.
Keiserlikko Saarema III Kihhelkonna kohtust.
Kadfell-Lona koggokonna kohtule.
Koggokonna kohhus saab kaesko selle eest
No 162
keige kangussega hold kanda, et Jaen
Metz omma naiselle ja nendel sün
dind lapselle, egga aasta toitust annab
kuidas nendel tarrist leeb ollema.
Arensburg sel 22 Jurry k. p. 1880 aastal.
Kihhelkona kohto peaassale
Kotam W Krause

Lehekülg 23
Käsk
17 22.
Keiserlikko Saarema III Kihhelkonna
Kohtost.
Kihhelkonna Lona walla wallit-
suselle.
Wollimehhed peawad wehhemaste
4 ollema, perremeeste, sullaste,
No 216
ja wabbatnikko seltsist ühte
koggo,- 3 on wallitsetud, selle
perrast peab weel neljas wallitse-
tud saama, ka Peakohtomihhel
üks abbimees, kelle nimmed es-
simisse postiga on seia Kih-
helkonna Kohto ülles anda.
Arensburg sel 6mal Märtsi k. p. 1882.
Kihhelkona Kohto Pea: (пешь м-

Lehekülg 24
Käsk
wegga tarbline
18
23.
Keiserlikko Saarema III Kihhelkonna Kohto
Kadfell-Lona walla Wallitsusselle
Walla Wallitsus peab allnimetud küssitud ar-
vud ülles andma teenisil ja neid keige hil-
jemini 19ni Julik. p. pea Kihkelkonna Kohto sisse
andma, woi stafett tulleb järrel
1, kui paljo issase ja kui paljo emmase hinge
on waldas?
kui paljo on neist tööteggijat? issaset ja em-.
mased; - isseärranis.
tööteggiaks saab arwetud, kes 18-60 aasta wanna).
2, kui paljo puiemad on möisa järrel?
kui paljo on neist müdut? Kui palja renti päl?
kui müdut; kui paljo on neist ostiatest
a, tallorahwa seltsist; b, teist seltsist, Bürgerit
ja muud rahwast? c, kes naad on?
Kas on rentnikkote seltsis keddagi, kes ei olle
tallomees, kes ta on, mis seltsist?
Kui suur rent keik rentnikkot ühhes
koos aastas makswad?
Kas on rent welgo, kui paljo, mis ajast?
Kuidas se wölg maksetud saab?
Kes puumaad ostnund, on nemmad eggas aastas
ostmisse summa pealt kassud oigel wisil selletand,
woi wölgo jänd ning kui paljo nendel welgo,
ning kuidas se wölg selletud saab.
3, kui suur rent talri pealt maksetakse?
(ühhe aadral on 24 talrid).
kui suur ostmisse hind oli talri pealt?
kui paljo Dessatini maad on talri peale arwata
4, kui suur palk maksab perremees,
a, aastase sullasel
kesk rahhani
b, aastase ümmardajalle
arwata
Kui suur palk maksab mois, a, aastase sullasel?
b, aastase ümmardajalle?
Mis saab paewa palk maksetud:
a, tallisel ajal - issasel -?
emmasel-?
b, suisel ajal - issasel-?
emmasel-?
Arensburg, sel 6mal Juli k. p. 1882. aastal
Kihhelkona Kohto Pea: M. nõuduse
711

Lehekülg 70
-64
Käsk
69.
Saaremaa Silla Kohtust
Kihhelkona Loona walla Tallitajale.
Tallitajal saab selle läbbi käsk antud,
seks mal k. p. siin liggi reisi
täht ja pillet No 62 pilleti peäle koio
lastud pilleti soldati matrosi Gustaw
No 6526
Kok kässoga sadetud, nimmetud soldat
walla registri ramatu sisse kirjota, reisi
täht seija taggasi saata, pillet agga
kwittunge wasto Kokka kätte anda.
Arensburg, sel 14mal Wiina k. p. 1886 a.
Kohtu Herra: Нико
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 9
4
tud kaht linnanõuniku kohta. Peale selle on neile pakutud wolikogu abiesime-
he kohta ja kõne alla oleks wõinud tulla ka rewisjoni komisjoni esimehe koha
andmine neile. Seega on sotsialistidele, keda wolikogus on umbes 1/4, paku-
tud 7 kohast kolm kohta, mis wälja teeb 40% walitawate isikute kohtadest.
Pakutawad alad on just niisugused, mis kõige lähemal on waesemale rahwaki-
hile. Kui mõne ala jaoks krediite ei ole, siis oleks wõidud wastawad kawad
kokku seada ja nõuda krediiti. Rahwaerakond tegi kuni wiimase ajani kõik
jõupingutused selleks, et luua laialist koalitsiooni. Seda wastasrind sa-
lata ei saa. rahwaerakond ei ole oma liberaalsust kaotanud ja kui talle te-
hakse etteheiteid tagurluse pooldamises, siis on see täiesti ekslik, seda
saawad näitama uue linnawalitsuse teod.
Lwol. B. Unt teatab, et Eesti tööliste partei rühm ei tea sellest mida-
gi, et on tahetud luua laialist koalitsiooni - seinast seina, ja tööliste
parteid ei ole kutsutud sellest koalitsioonist osawõtma. Sellepärast jääb
tööliste partei opositsiooni.
Läbirääkimiste lõppemise järele kutsutakse häälte lugejateks ballotee-
rimise kastide juure lwol. Ratnik, Karheiding, Müürsepp ja Ruuben ning wõe-
takse ette kinnine hääletamine, mille juures ettepandud kandidaadid said
hääli :
Peeter Põld - 38 poolt ja 19 wastu,
Johan-Oskar Rütli - 36 " " 21 "
Seega on walitud 1927 a. peale :
Linnawolikogu esimeheks lwol. prof. Peeter Põld ja abiesimeheks lwol.
wan.adw.Johan-Oskar Rütli.
4.
Linnawalitsuse liikmete arwu kindlaks määramine.
Linnasead.§90 ja 91 põhjalmäärab linnawolikogu kindlaks linnawalitsuse liik-
mete arwu, keda ei wõi wähem olla kui kaks peale linnapea.
Lwol. W.Tubin paneb ette määrata linnawalitsuse liikmete arw kindlaks
kuue peale, nende hulgas ka linnapea ja tema abi.
Lwol. A.Pau, tähendades majandusliste raskuste peale, millepärast tar-
wis kokkuhoidlik olla, paneb ette kulude kokkutõmbamise mõttes linnawalit-
suse liikmete arw määrata wiie peale kindlaks. Tallinnas on 7 linnawalitsuse
liiget, seega wõib Tartus, kui wähemas linnas, 5 liiget olla. Möödaläinud
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 124
jon kaua aega töötanud.Kui asutada uus komisjon,siis läheb asi weel pi-
kemale. Komisjonis olid arutusel mitmed seisukohad: keeleteadlased töid
ette omad pöhjendused,ajaloolased jälle omad. Igal ühel neist oli oma
jagu öigust. Ühemeelsele otsusele komisjon ei tulnud ja otsused tehti
häälteenamusega. Mis puutub nimetuste rohkusesse, siis on neid ka mujal
ja wäljamaal palju ja mitmesuguseid. Isikute nimede uultsale andmise
korra wöetakse tarwitusele, nagu see ka wäljamaal pruugiks on, ainult
perekonna nimi. Peterburi ja Pihkwa uul. on ennem nimetatud Narwa ja Wõru
maanteedeks, sellepärast on need nimetused wastawalt muudetud ja neile
endised nimetused tagasi antud. Riia mnt. on alati selle nimetusega olnud,
sellepärast seda ei muudetud. Pepleri nime juures on ajaloolastel öigus,
kuid keeleteadlased olid muutmise poolt. Riia maantee algas ennemal ajal
Barklai platsi juures ja Promenadi uul. nimetati siis Riia maanteeks. Aja-
loolased aga soowisid "Promenadi" nimetust alal hoida.
Lwol. L.Olesk - uulitsa nimetamine tänawaks ei ole millegagi pöhjen-
datud ja nimetus "uulits" tuleb, nagu sen ini, tarwitusele jätta. Uulitsa-
te jätkude wiisi ümbernimetamine ei ole lubataw. Küüni uul., mis süda lin-
nas,oleks soowitaw ümbernimetada. Peterburi uul.wöiks ümbernimetada Peter-
buri maanteeks. Hetsel oli tuntud professor ja tema nime ära wötta pole
põhjust, kuna kohasem oleks kirj. Juh. Liiwi nime anda praegusele Liiwa uul-le
Pepleri uul., mis kannab omal ajal tuntud isiku nime, ei ole soowitaw ümber-
nimetada. Ei saa selle poolt olla,et Fortuuna uul.ühele osale antakse
Dr.K.A.Hermanni nimi; kui juba ümbernimetada, - siis - terwe uulits,Kar-
lowa on Eesti-pärane nimetus ja seda Kaarliks nimetada ei ole pöhjust;
samuti Kroonuaia u.Botaanika uulitsaks. Meltsiweski on ajalooline nimi,
sest seal asus omal ajal linnase jahwatamise weski, ja seda nime muuta
pole pöhjust.
Lwol. J.Treumann - ei ole "tänawa" poolt, - see rikub maitset. Söna
"uulits" tuleb tarwitusele jätta, samuti"maantee". Hetseli ja Kroonuaia
nimetusi ära kaotada ei taha. Pepleri ja Peterburi on tuntud ja ajalooli-
sed nimetused - tulewad tarwitusele jätta. Peale selle on nimetuste muutmi-
sed kulukad ja mönes asjas rasked. Sellepärast paneb ette küsimus edasi
lükata ja anda komisjonile tagasi uuesti läbiarutamiseks.
Linnapea K.Luik - uulitsate nimede muutmised on alati waieldawad as-
jad, kuid sellest ei saa mööda minna, - muudatusi tuleb ette wötta.Uulit-
sate mitmesugused nimetused, nagu maantee, puiestee jne., on tarwilikud,
sest need iseloomustawad uulitsaid. Isiklikult olen "uulitsa" poolt,kuid
"tänaw" hakkab järjest läbilööma ja ongi läbilöönud, sellepärast tuleb tar-
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 13
6
c) üks lõige mõõdus 1:100
d) arwud ehistatud pinna, ehituse mahu, üksi ku korteri kasutuspinna
(pind ilma keldri-, pööninguruumideta ja külmade eesruumideta) ja ehitsmahu
üle üksiku korteri ruutmeetri kohta. Samuti tuleb üles anda ehituskulud iga
maja kohta, kantmeetri üksikhinna juurdetähendamisega.
Joonised tuleb esitada joonistuspaberil kasutas 23 x 30 cm., olgu joonis-
tatud tušiga ja kandku puht-tehnilist iseloomu.
3. Ehitusmaterjali ja ehituskonstruktsioonide walik on waba; ehitusmater-
jalide ja konstruktsioonide suhtes tuleb silmas pidada turu normaalmõõtusid
ja nende tarwitamine kawandis ja kus tarwis kirjalikult selgitada.
4. Premeeritud ja ostetud tööd lähewad linna omanduseks, kusjuures Linna-
walitsus jätab enesele wabaduse tarwitada neid töid projekteerimise alustena oma
heaksarwamise järele.
5. Wõistlustööd tuleb warustada märgusõnaga (mitte märgiga); sama märgu-
sõna peab leiduma ka kawanditele ligilisatud pitseeritud ümbrikuk, übrik ise
sisaldab autori nimi ja täpne elukoht
6. Auhindu on: üks esimene auhind kr.750, üks teine auhind kr.600, ja üks
kolmas auhind kr.450. Peale selle jääb Linnawalitsusele õigus omandada komis-
joni määramise järele kuni 3 tööd a 250 kr.
7. Auhinnakomisjonile jääb õigus auhindadeks määratud summasid ka teist-
wiisi kui p.6 näidatud jagada, auhindu üksikuid wõi üldse mitte wälja anda,
kui ei leidu tarwilisel määral nõuetele wastawaid kawandeid.
8. Auhinnasummad maksakse wälja 14 päeva jooksul peale auhinnamõistjate
komisjoni lõplikku otsust.
9. Kui premeerimata tööd 4 nädala jooksul peale wõistluse tagajärgede
wäljakuulutamist samades lehtedes, kus ilmusid wõistluskuulutused, ei ole ära
wiidud, siis jääb wõistluse toimepanijale õigus tunnistada neid omaks ning
kasutada oma äranägemise järeke.
10. wõistlejatel on õigus ühe kuu jooksul peale wõistluse wäljakuuluta-
mist wõistluse toimepanija poole pöörduda kirjalikkude küsimustega selgitusre
saamiseks wõistluuse-üleskutses leiduwate arusaamatuste kohta.
IV. Wõistlustööde wõistluselt kõrwaldamise põhjused.
Wõistlustöö kõrwaldatakse wõistluselt wormilistel põhjustel:
1. Kui see peale tähtaega on ära antud;
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 15
7
waks ja terwitatawaks, leiab, et asi on hiljaks jäetud, sest ehitushooaeg
jõuab warsti kätte. Seega jääb wõistlusmaterjal käesolewal aastal surnuud ma-
terjaliks.
Linnanõunik K.Pahk teatab, et praegune aeg on kõne all olewa wõistluse
korraldamiseks kõige parem, sest nüüd on tööde waheaeg, mil arhitektid, kes
osa wõtawad wõistlusest, on wabad töödest. Pärast aprilli kuud algab kibe
tööaeg, millal wõistlusest osawõtjaid leiduks wähem. Ei ole karta, et asi
hiljaks jääb. Küsimust on kaalutud pikemat aega ja on püütud kõigekülgselt
selgitada nõnda et wõistlus saab korraldatud aja- ja elunõuete kohaselt.
Linnawolikogu, olles asja ja ettekannet ära kuulanud, otsustab, lahtisel
hääletamisel ühelhäälel:
1. Korraldada ja wälja kuulutada wäikekorteriliste elamute kawandite
wõistlus alustel, mis ettenähtud Linnawalitsuse poolt heaks kiidetud wõist-
luse tingimustes
2. Määrata krediiti p.l.tähendatud wõistluse tingimustes ettenähtud au-
hindadeks kokku 2550 krooni, missugune summa katta elukorterite ehitusfondist
ja wõtta üles linna 1929/30 a. eelarwesse.
VII.
Tartu Töösturite Keskühingu palwe loa saamiseks Aleksandri uul.nr.24
asuwa alkoholse einelaua ülewiimiseks Wana uul.nr. 11.
Aruandja: Linnapea K.Luik.
Tartu Töösturite Keskühing palub luba oma Aleksandri uul.nr.24 asuwa
alkoholiliste jookide müügi õigusega einelaua ülewiimis eks uutesse ruumidesse
Wana uul.nr.11, kus seni on olnud söögimaja.
Linnawalitsuse Terwishoiuosakonna teadete järele wastawad need ruumid
Linnawolikogu poolt 1927 a. 24.okt.wastuwõetud alkoholiliste jookide müügi
õigusega restoranide ja einelaudade ruumide kohta käiwa sundmääruse nõuetele
kui neis tehakse tarwilikud remondid ja kõrwaldatakse mõned puudused.
Piirituse ja alkohol.jook.müügi sead.§ 8 põhjal on wõimalik alkohol.ei-
nelauda ülewiia uutesse ruumidesse ainult Linnawolikogu nõusolekul.
Linnawalitsus paneb ette wolikogule otsustada:
Nõus olla Tartu Töösturite Keskühingu alkohoolsete jookide müügi õigu-
sega einelaua ülewiimisega Wana uul.nr.11 asuwasse maija tingimusel, et ruu-