Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Vao_vallavalitsus (EAA.3588.1.16)

Lehekülg 12
16.
Sell 5mal Märtsil 1887 tuli Kristjan Tonto
Wao mõisa walitsuse juure ja palus üks uus
maakeele ärakiri tema rendi kontrahi üle
sellepärast, et temal oma kontraht juhtunud
ärakaduma.
Kohtowanem. J. Tomberg
17.
Rentnik Jüri Kriki
hoonete ja põldude wastuwõtmine 25. Aprillil 1887.
Hooned on: üks laut üks ladu üks uus ait,
kaks wana aita, üks tall, üks ladu talli kõrwas
3 heina küini metsas.
Põllud on: kaks rukki orakse põldu kaks rukki
kõrrepõldu mõlemad küntud, kaks kesapõlda
üks mulne kartuhwli maa põld.
1/2 põldu on kündmata suiwilja maid, ja
seal külles 1/2 põldu wana härjapea maad.
Hooned ja põllud on kõik heas korras.
Kohtowanem: J. Tamberg

Lehekülg 13
18.
Protokoll
sell 23. Juulil 1887.
Mõisa walitsuse käsu peale, on
walla Tallitaja kohto majas järel nimetud
peremeestele: Juhan Tomberg Jaan Wahlberg,
Juhan Mühlberg, Jaan Meibaum
Madis Kiinamägi ja Luhan Wehlmannile
ettekuulutanud, et nende peremeeste ja
nend kohtade heinamaad, mis teinepool
raudteed on, - saawad ärawõetud.
Tallitaja:
19.
Protokoll.
28. Aprill 1888.
Wao walla peremehed on tänasel päewal
nõuks wõtnud, kõige sugu kahjuliku asjade
kautamiseks ühel nõul tegewalt endid ühendada
1. Kui waldas peaks kellegi hobune warastatud saama
siis peab tema kiirest walla walitsusele teadust
andma.
2.
Walla walitsuse juhatamise järele peab iga.
üks wasto panematta wargaid taga ajama
kunni 30. wersta kauguseni, kui selle maa-
peal midagi jälgile ei ole saanud, siis peab
sealt wallast, kust tagasi pöörab, tunnistus
tooma, et tema sinna maale on sõitnud;
Aga kui teadust on, et wargad kuhugi poole
edasi on läinud, siis ei tohi mitte tagasi
pöörata, kunni ikka weel midagi jälgil
on. - Kui see aga awalikuks tuleb, et
keski wargate tagaajamisel hooletu on olnud,

Lehekülg 14
20
ehk enne aegu tagasi pöörab, kui temal wargate
minekus juba teadust on, saab kui wargate nõu-
line kohtu alla antud.
3. Peab iga peremees hoolega selle üle walwama
et tema teenijad ilma luba küsimatta kuhu-
gi wälja ei lähe, ja öösetel kodu peawad ole-
ma, mitte ümber uitamas.
4. Ei pea keegi peremees lubama, et noored
inimesed oma keskis öösetel üle kell
10. - koos olekuid tema majas peawad.
5. Kui kellegi ühend-use osalisel miski
õnnetus juhtub: olgu kas tulekahju ehk
miski muul wiisil, siis temale ühes koos
wõimalikult abiks olla.
Wao kogukonna kohtumajas 11. Martsil 1889.
Ehitamise kontraht.
Tänasel all nimetatud päewal on seisinane
ehitamise kontraht Wao mõisa herra, walla
peremeeste ja potretsik Ignas Luiki wahel
tehtud:
Ignas Luik wõtab Laane talu maja ehita-
mise oma peale järgmiste tingimistega
I Maja saab ehitatud 12 kuue jalast sülda
pitk 5 1/2 kuue jalast sülda lai ja paneb
toa ja kambrile. sarikad ja laed peale
ilma põranda ja ahjuta.
Majale saab kiwist fundament alla tehtud
nii kõrgele kui maja tarwitab
Maja ehitus peab 1.seks Juuni k. päewaks
olema walmis tehtud.
Et see kontraht saab
Selle ette saab Ignas Luik 130.) üks sada
kolm kümmend rubla.
Et seesinane kontraht õige on tunnistawad
oma allkirjadega.
Tallitaja:
Potretsik:
Vao_vallavalitsus (EAA.3588.1.16)

Lehekülg 15
22.
Protokoll: 25. Juulil 1889.
Wao mõisa walitsuse käsu peale kuulutas
tallitaja alamal nimetatud peremeestele
ette, et nende kohad saawad müüdud. Hinda
ja muud tingimised saawad mõisa walitsuse
käöst teada ja peawad seatud aja jooksul
teada andma, kas nemad ise ostawad wõi
peab mõisa walitsus wõõrastele müüma.
Kuulutatud on saanud:
Tidreki Wahlberg'ile
Salla J. Mühlberg´ile
Pearna M. Meibaum`ile
Wiispere M. Purk'ile
Uustalu J. Dengo'le
Siidori J. Deender'ile
Uulva J. Tanneberg`ile
Suo J. Martins`ile
Siimu M. Martins`ile
Tallitaja: J Dengo
23.
Protokoll.
Wao walla kohtumajas. 22 Septembril 1889.
Tänasel päewal oliwad Wao walla rent koha
peremehed Tallitaja käsu peale koos Laane maja
ehitose kulusis üles arwamas.
Ehituse juures oli kulunud:
rbl. kop.
Palgi wedu 335 p. á 25 kop. 84. 50.
Lati raiumine wedu ja roowimine 18 jala p. á 50 k. 18 hobuse a 75 k. 22. 50
Katukse õled 1500 kubu a. 6 kop. 90 "
Liiwa ja sawi wedu 18 päewa á 1 rbl. päev. 18. "
Meistrile ehituse ette 130 "
Potsepale ahju ette 10 "
Katukse tegemine 54 päewa á 50 kop. 27
Summa: 382 00
Seesinane raha summa 382 rubla, mis Laane
maja ehituse ette kulunud, on 140 1/4 päewa peale
ära jäutatud ja tuleb iga päewa peale 2 rbl. 72 208/561 kop.
maksta. Nõnda on makstu.

Lehekülg 19
30.
Protokoll.
Wao walla kontoris 15 Detsembril 1889.
Täna olid Wao walla rentikohtade peremehed
koos Imakaewu küla kutsari toa ehituse
pärast nõu pidamas mis ees tulewal kewadel
tuleb ehitada. Tallitaja abimees Mihkel Martins
pani rentperemeestele ette: Mõisa walitsus
on selle ehituse tarwis (250) kaks sada wiiskümend
palki lubanud, ja tahab, et rehe alune peab
kiwist saama ehitatud.
Peremeeste poolt sai otsuseks tehtud, et nemad iga üks
oma koha ette üksi ehituse nõudmisi täidawad
se on: Materiali wedu, jala päewad, õled j.n.e.
nõnda et siis mõisa walitsus omalt poolt ostetud
kohtade ette laseb sarnatsid ehituse
ehituse nõudmisi täita.
Tallitaja abimees: M. Martius.
31.
Protokoll
Soo rent talus 7 aprillil 1890.
Koos oliwad: Kohtupeawanem Gustar Krüger I kõrwamees
Johan Weisberg II kõrwamees T Wademann. Wolimehed.
Pupp Johan Weisberg, Andres Weisberg, Jakob Teener
Jaan Jürgens, Pääru Purk, Hans Purk, Tallitaja Jakob
Dengo abimees Hans Wehrbaum, kirjutaja T. Siwi.
Soo rent koha peremehe Jaan Martinsi palwe ja
Rakwere kreisi ülema II jäu noorema abilise käsu peale
sai ülemal nimetatud liikmete poolt järgmised
hooned Soo rent koha peal ära mõedetud ja nende
ehituste kulud, - mõisa omadest maha arwates,
hinna alla takseeritud
1. Laut ja ladu ühe katukse all.
pikkus 6 sülda 2 1/2 jalga
laius 3 " 5 "
Korgus: - " 10
õlest katusega. takseritud " 90 rubla.
Vao_vallavalitsus (EAA.3588.1.16)

Lehekülg 20
32
Lauda külles kolme seinaga sea laut: 10 rbl.
2.) Suurem ait:
pikkus: 3 sülda: 3 1/2 jalga.
laius: 2 "
kõrgus: - " 6
olest katuse ja leigatud salwede ja põrmandaga ja
3) Weikem ait:
pikkus 1. sülda 5 jalga
laius: 1 " 3 "
kõrgus: - " 6
saega leigatud laudadest põrmandaga ja õlest katus
Need kaks aita saiwad ühte kokku takseeritud 85. "
4.) Heina laod.
1. Ladu heina maa peal uueste tehtud: 20. "
1, Ladu koplis uus õlest katus tehtud. 10. "
5.) Kaew.
6. 4. Puust rakked 7 jalga sügaw 6. "
33.
6. Kartufli kelder.
Pikkus 1 1/2 sülda, laius: 7 jalga, süggawus: 8 jalga: 25 rbl.
Summa: 246
Et nende hoonete hinna alla panemine ülewal
tähendatud koos olejate poolt ühe suguse hääle
andmise ja oiguse järele on sündinud tunnistawad.
oma all kirjadega:
Kohtu peawanem
I. Korwamees
Wolimehed:
I- dito
Jaan Jürgens
Tallitaja.
Andres Weisberg
abimees
Hans Deener
Kirjutaja
Jakob Deener XXX
Jaan Weiberg XXX
Johan Weiberg
Pääru Turk XXX

Lehekülg 21
34
35.
Protokoll. 4. Sept. 1890 a.
Wao walla rent pere mehed olid Tallitaja
Käsu peale koos Pamakaewu külast katsari
toa katukse õlgede üle nõu pidamas.
Tallitaja pani peremeestele ette kuida
nad tahawad, kas igaüks oma koha ette
üksi wõi mõisa ette ka olid müa, et siis
mõis õlgede ette raha maksab?
Peremehed tegiwad otsuseks, et nemad siis
selle maja tarwis kõik õled wiiwad, kui
mõis oma ette iga leisika ette 6 kop mak-
sab. Õlga kulub katukseile ära 2100 leisikat.
Et maja peremehe tahtmile järele pitkem on
ehitud, siis lubas ta oma poolt 200 lükki
nona et jagataw summa 1900 kubu on.
Nimetud summa 1900 leisikat on 61 päewa
peale jagada tuleb iga päewa peale 31 kubu
maksta.
Et mehe olese palka meel ära
puudub, selle üle tingiwad peremehed
otsuse: et wana toa palkidest saab
puuduw sein üles tehtud ja nii uusi
juure tuleb, seda peab peremees ise wedama.
et mõisa poolt 50 palki lubatud on siis
lubasid peremehed need palgid wälja wedada.
Seda otsust tunnistawad oma allkirjadega.
peremehed:
J - Mathisen
Andres Lutwei xxx
Johan Mühlberg.
Johan Weisberg XXX
Andres Weisberg
Jaan Dengo XXX
Jakob Blumfeld
Tallitaja: J Dengo

Lehekülg 22
36
Protokoll
Wao walla kohtu majas 27 Mail 1892
Tänasel päewal tuliwad tallitaja
käsu peale rent koha peremehed kokku
Kutsari koha rechnungi tegema.
Ehituse kulud:
1. 335 palgi raiumine ja wedu a 25k = 83r. 75.
2. latiraiumine ja wedu 18 jalapäewa a 50 kop.
50 kop 8 hobuse päewa a 75 = 22-50
3. Saue ja liiwa wedu 18 p. a 1 rubla 18 "
4. 1900 naela õlgi a 6 kop. - - 114 "
5. Katukse tegemine 26
6. Ülesraiumine Luikile 165 "
7. Kiwi wedu a 12pä 12.
Summa 441r. 25k
37.
Siis tuleb rent peremeestel 79 1/4 päewa pealt a
3 rubla 26 kop. maksta, ülepea summa
257 rubl. 55 kop.
Ostetud kohtade ette, mis mõis maksab (60
56 1/2 päew. a 3 r. 26 kop. summa 183r. 60k
Ülepea summa: 441 rubla 15 kop.
Selle rechnungi tegemist tunnista
wad peremehed oma allkirjadega.
J Wachlberg J.Mühlberg
K. Purk J Dengo H Kibar
M Weisberg A. Lutwei J. Mathiesen
J. Mathisen J. Blumfeld
Vao_vallavalitsus (EAA.3588.1.16)

Lehekülg 23
38.
Protokoll.
6" Oktobril 1894 aastal Wao
walla majas:
Tänasel ülemal nimetatud päewal.
tallitaja käsu peale
oliwad kokku tutnud Wao walla, Mõisama Wao ja
ma ja Jura kalmaküla pereme
hed, sellepärast, et kreisi Ülema II jäusk,
noorema abilise käsu järele üks üleül
dine üöwaht saand palgatud.
Abi Tallitaja käsu peale saiwad ülemal
nimetatud peremeestele ettepandud Wao-
walla mees Jakob Jüri p. Baumann
kes seda ammetit oma wastwastutamise
alla wõttis; abi Tallitaja kui ka pere
meeste ettepaneku sai ööwahile kohu
seks tehtud iga õhtul kell 10 5 kuuni
homm. kell 1/2 4ni wahi peal olla, ja Mõisa
maa külast kunni Wao külani edasi tagasi
käima ja wõimalikult heaste oma kohu
sid täita; mis kreisi ülema II jäus nõuie ma
abilise I käsu järele 6est 29 August
6. a. No 1895 - ku ette kirjutud.
Selleks tasumiseks lubas peremeeste
kogu ühes abi Tallitajaga ööwahi
39.
Jakob Baumannile iga öö eest kaks küm-
mend viis /25/ kop., millega niihästi üü-
waht Jakob Baumann kui ka ülemalnime
tatud külade peremehed rahul oliwad ja alla-
kirjutasiwad: kõik koos olejad.
Ööwaht: Jakob Baumann,
J Domberg Jaan Wahlberg
J Dengo J. Jürgens
K Purk J Martints
J Weisberg
Juhan Mühlberg
J Laberg
A. Weisberg
H Adder
M Martens
7 Weisberg XXX
M Kanna Mäggi xxx
Tallitajaammeti pidaja: J Wahlberg
kirjutaja: Grünberg

Lehekülg 24
40
Protokoll.
16 Webruaril 1893 aastal oliwad
Wao walla majas Tallitaja kä
supeale Wao walla peremeeste
kogu koos.
1)
Tallitaja ette paneku peale sai
ööwahi Jakob Baumanni palga
ära jäutamine läbi rääkimiseks
wõetud. Öö wahtimise päiwi-
oli 137 ööd, ega öö eest palka
arwattu 25 kop. teeb wälia 34 rubl.
25 kop. see summa 27me koha
pidaja peale ära jägada teeb ühe kop-
iga koha pidajale maksta 127 kop.
millest summats üle jäeb 4 kop.
Selle jäutamisega oliwad rahul
juuresolejad peremehed.
2.) Sai Wao walle kooli wanema
walimine läbi rääkimisele
wõetud: ühisel kokku leppimisel
ja häälte enamusel sai praegu
Wao mallas olew koha omanik
ja Wao walla liige Jaan Jüri poeg
Jürgens malitud.
41.
Seda läbiwaadates Tallitaja ühes
peremeeste koguga otsustas: Sellest
kooli wanema walimisest tarwiline
teadus Weike Maarja kihelkonna
koolide ülemusele ettepanna.-
Tunnistawad oma allkirjadega
ülemal seiswat otsustamist tõeks
peremehed:
Jaan Jürgens Hands Wärjum
Jüri Essensohn
M. Martens H. Adder
Karel Essensohn
Hans Kippar XXX
Jakob Blumfeld
Jaan Wahlberg
J Mühlberg
J. Wademann
Andres Weisberg Juhan Weisberg
Juh. Tomberg, Jaan Martins
Tallitaja: J. Denga
abi Tallitaja: Wahlberg
Kirjutaja: Grünberg

Lehekülg 25
42
43
Protokoll
Wao walla majas 17 Septembril 1893.a
Tänasel pääwal olid wao walla
peremehed Tallitaja käsu peale
kokku tulnud ööwahi wälja.
panemise pärast tegid ühel hälel
otsuseks ööwaht palgata ja
25 kop. öö pealt palka maksta,
II pidasid nõu Walla seppale elumaja
ehitada, selle platsi peale kus
praegust Walla seppa pada seisab
ehitus algab kui selle platsi üle
selge otsus saab. J. Tomberg J Wahlberg
J Mühlberg K Purk J Dengo 46 Adder
J Weisberg J Dener
F. Wademann J. Weisberg.
Andres Weisberg H. Warbaum
J Wahlberg Tallitaja: J Dengo
Eesti_Evangeeliumi_Luteri_Usu_Konsistoorium (EAA.1187.2.3730)

Lehekülg 5
Palwe !!
Mina Eduard Jaani poeg Wiik palun
Eesti maa Ewangeliumi Lutteruse Konsistoriumi
kui on wõimalik mind Palamuse Õpetaja
tunnistuse põhjal lahutada ilma teiste
tunnistajate ette kutsumata, siis palun
seda teha kirjatega ühes saadan ka Palamuse
Õpetaja poolt wälja antud tunnistuse ligi
Et naene minu juurest kuri tahtlikult
ära läks ja minu juurde enam millgi
tingimisel elama ei luba tulla.
Eduard Wiik.
Kuremaa wallas Palamuse kehelkonnas
Ronniwerre kulas.
N 2943
E K
Tunnistus.
24. apr. 1920a. ilmusid minu kutse peale
õpetaja majasse lepituse katseks abielu asjus
Eduard Jaani poeg Wiik ja tema abikaasa Ida
Lepituse katse jäi tagajärjetaks. Eduard Wiik
oli küll walmis leppima, kuid tema abikaasa
Ida mingil tingimisel leppida ei tahtnud.
Tormas
A. Kusik
29. mail 1920a.
Õpet
Nr 332.
Eesti_Evangeeliumi_Luteri_Usu_Konsistoorium (EAA.1187.2.4217)

Lehekülg 12
12 nowembril 1918 a. kui Sakslased rahu te-
gid, anti mind ühes teiste Prantsuse liin
olewate sõjawangidega Prantsuse walitsusele üle
kust ma wiimati 7 juulil 1920a. jälle
oma kallile, Iseseisvale kodumaale jõudsin,
aga mis leitsin ma siit eest? Kõigil, kellel
abikaasa, kellel lapsed j.n.e. jälle nägemise
rõõmus lahkelt terwitades vastu wõtsid, kuid
minul ei jäenud kohta üle kuhu oleks reisu-
väsinud
väsimusest puhkama heita, sest minu abikaa-
sa oli kõik minu varanduse ära pillanud
ja müünud. Ning mis mulle veel selgust
andis: oli tema, kui minu endise truu abikaa-
sa poolt täitsa laebamata nähtus ja teguwiis:
Jumal oli veel õnnistanud teda lapsega
mis siis juba 2 aastane umbes oli.
Eelpool näidatud tõenduste peale põhjen-
dades, ei wõi mina enama oma abikaasaga
ära lepida, sest temal oli oma laiteid
ühes samasuguste sõpradega ja nendelt saa-
dud laps. Sellepärast palun Teid, mind
temast lahutada ja ka minu lapsed
tütar Alide sün. 21 juulil 1908 a. ja poeg
Härbert sün. 3 juunil 1910 a. minule jätta kelle-
le ma tahan endiselt tõsiseks isaks olla
Lisa: Laulatus-tunnistus Jaani kog. 2- Pihh. ringkonna
õpetaja seletus ja Emma Piilbaki adress.
Tallinnas Th. Piilbak.
7. 1. 21 a.
Eesti_Evangeeliumi_Luteri_Usu_Konsistoorium (EAA.1187.2.3730)

Lehekülg 8
6
Selle palwe kirjaga ühes saadan mina ka Palamuse
Õpetaja poolt wälja antud laulatuse tunnistuse kaasa
ja era lehe peal weel ka tunnistajate üttelused, mis
iga tunnistaja tunnistada teab.
Tunnistajad.
1. Metta Wisnapu Juhani tütar Kes teab et naenepaha
tahtlikult minu juurest ära läks ja minu juurde
enam tagasi ei tulnud, ja et naene: et tema minule
tunnistanud on et tema Ugu Ärnitsaga enne laulatust
3 kuud raske jalgseks on jäänud ja et naene õhtu
külase läks, peale kella kaheksa, ja öösi peale kella
12. kodu tuli. -
2. Anette Wisnapu Juhana tüttar, teab et naene Ida minule
tunnistas et tema Uugu Ärnitsaga 3 kuud enne minuga
laulatust raske jalgne on olnud, ja teda on ära triigitud
ja tema selle sünnituse sigade kätte on annud, ja naene
mitme kordse nõudmise peale minuga laua kirikuse
ei tulnud öösite külas käis, minu keeldu ei kuulanud
ja naene peale pulmade kohe on awaldanud, et tema minu
juures kaua ei ela temmal teine peigmes on keda tema
rohkem armastab kui minu, ja tema teiste sunnil mulle
olla tulnud.
Metta ja Anette Wisnapud Juhani tütred elawad nüüd
Tartu maakonas Wõttikwere wallas, (molaja külas.)
3. Ida Wiik Juhani naene teab tunnistada, et naene tõendas
Ida Wiiki juures olekul, et tema minule seda tunistanud
on et tema Ugu Ärnitsaga raske jalgne on olnud, ja minuga
mitte laua kirikus ei tulnud.
4. Anna Karu Kusta tütar teab seda sama just mis Ida Wiik
Juhani naenegi.
Mõlemad Ida Wiik Juh. naene ja Anna Karu elawad
Tartu maakonas Laiuse wallas.
Eesti_Evangeeliumi_Luteri_Usu_Konsistoorium (EAA.1187.2.4217)

Lehekülg 6
Saadud Eesti Konsistooriumis 2sept 1921 No 4249
Eestimaa ew. lutheri usu Piiskopile
U. Tatari tän. No 7 krt 1
elutsev. Frits Piilbaki
Palve.
Jaanuari kuus-1921a. juba antsin mina Ees-
timaa ew. lutheri usu Konsistooriumile palwe, ühes
tarwisminewate dokumentidega, minu abielu la-
hutamiseks, sisse; kuid siia ajani ei ole weel
minu mitmekordsete järele pärimuste ja seletuste
peale waatamata, mingisugusele selgusele jõud-
nud, ainult trööstid; nagu oleks minul ae-
ga küllalt, kuna ainult hädalisemad asjad kii-
remalt (umbes 6 kuu jooksult) saawad läbiharuta-
tud
Silmaspidades, et mina, kui ilma sõja algu-
sest sõjawangina Saksamaal wiibides, kuni 7 juu-
nini 1920 a kodumaale jõudsind, on minu abikaa-
sa awaliku eluga kõik minu waranduse ära pilla-
nud, ning ei loobu sellest ka nüüdkid weel, sest
meie säeduslikust abielust päritud 2 last
(kooli ealised) võrgutab tema nii tihtigi, oma näi-
seliku kawalusega igasugustele paludele, nagu
elu kogemustest ära langenud inimene kunagi, mis
sugugi noortesse elluastujatele, head seemet hinge-
sse ei külwa, näutuseks: oli puhus, kus mina oma
tütre Aliidega (12 a.v.) saatsin õpetunni raha ära, kuna
aga tema lapsele tee peal wastutulles, ning teada saa-
des raha ligiolemisest, wõtis sealt omale tarwismi-
newa summakese. Nii korduwad näutused sage-
daste ja sellega ühes ka muud kuritahtlised plaa-
nid, mõjuwad minu majapidamise ja laste
korraliku kaswatuse peale wäga halwalt.
Olen ka mainitud wäärnähtuste kõrwalda-
miseks Politsei wõimude poole pööranud, kust

Lehekülg 11
20 jaan. 1921 N 150,
Eestimaa konsistoriumile
Tallinnas Uus Tatarski t.
Nr 7 krt. 1. elutsewa Theodor
Piilbak'i
Palwe
1908 aastal astusin mina Theodor Juhani p.
Piilbak Emma Pauliine Hansu t. Israeliga abi-
elusse ja elasin temaga korraliku abielu kuni
20 juulil 1914.a ilmasõja algul Vene sõjaväkke kut-
suti, kus ma 31 augustil 1914 a. Tilschiti linna all
Sakslaste kätte vangi langesin. Esimesel wõimalu-
sel kirjutasin oma abikaasale, misspeale kah vas-
tas ja missugune kirjawahetus kestis kuni 15
juulini 1915a. Peale seda vaatamata minu mitme-
kordsete järeleotsitawate kirjade peale, ei saanud ma
temalt ühtegi vastust, mispuhul ma ilma min-
gisuguse teaduseta oma abikaasa ja kahe lapse
üle jäin - tema enda poolt, ainult veikesed märgu-
anded teiste endiste kodumaa sõprade poolt
kirjalikul teel, tegid minule niipalju selgeks,
et ma enam temalt ei ootanudki mingisu-
gust wastust; sest ta oli mind juba unustanud
ja omad elu kogemused kõik kaotanud
pordu eluga.
Eesti_Evangeeliumi_Luteri_Usu_Konsistoorium (EAA.1187.2.3730)

Lehekülg 9
7
Palamuse Opetaja Doll teab et naene mitte enam minu
juurde elama ei lubanud tulla, ja minuga mingi teel kokku
ei leppi minu selle pärast on taimanud et tema minu oma
meheks ei pea. -
Laiusel 31 Jannuaril
Eduard Wiik
1920.
Jaani poeg.
Ida Jüri tütar Wiik sündinud Amjärw
elab nüüd Palamuse kihelgonas Kurema wallas.
Eesti_Evangeeliumi_Luteri_Usu_Konsistoorium (EAA.1187.2.4217)

Lehekülg 10
Tallinna Jaani Kogudus.
2. Pihtiringkond.
"21" dets. 1920 a.
Kõrgeauulise
No 2132
Eestimaa Konsistooriumile
Tallinn, Kaupmehe tän. 4.
Telephon No 1030.
Sellega on mull auu kõrge-
auulise Eestimaa Konsistoori-
umile teatada, et mina
lepituskatse abielu paari
Theodor Piilbak, Juhani p.
ja Emma Pauline Israel
Hansu tütre juures ette
võtsin, kuid lepituskatse
ei annud jaatawad
tagajärge.
H. Hansson
Tallina
Jaani k opet
N 150 EK.
Laulatustunnistus
Wäljawõte Tallinna Jaani II. Ewangel.-Lutheruse usu koguduse
laulatute nimekirjast Eestimaal 1908. aasta No 26.
Tõlge
Aastal ükstuhat üheksasada kaheksa 1908.
märtsi kuu kolmekümnemal 30 päewal
aulatas kirikuõpetaja Grohmann
peigmehe
Theodor Piilbak, Juhani p.
Elukoht Tallinn
Sündimiskoht Pühalep
Usutunnistus ev. lutheruse
Perekondlik seis poismees
Iga abielusse astumisel 31 a.
ruudi
Emma Pauline Israel, Hansu tüt
Elukoht Tallinn
Sündimiskoht Tallinn
Usutunnistus ev lut.
Perekondlik seis neiu
Iga abielusse astumisel 20 a.
Selle tõlke sõnasõnalist ühesugusust ülemal tähendatud nimekirjaga tõendab
kirikupitsari juurdelisamisel
Tallinnas -
sub fide pastorali
detsembrikuu 21. päewal
H Hansson
1920.
Tallinna
No 2131.
Jaani kirikuõpetaja
Eesti_Evangeeliumi_Luteri_Usu_Konsistoorium (EAA.1187.2.3730)

Lehekülg 3
498. Prod. im Est. Cons. d. 10. weeb. 1920
1
Eestimaa Ewangeliumi Lutteruse Konsistoriumile,
Eduard Jaani poja Wiiki poolt
ette kantud palwe, kes elab Tartu maa-
konnas Torma kihelkonnas
Laiuse Wallas Irawere külas
Alandlik palwe!
Mina Eduard Jaani poeg Wiik sain Jüri tütri Ida
Ainjärwega laulatatud 7. Juulil 1918 aastal, aga peale
laulatuse awaldas minu naine Ida, et temal teine peig-
mees olla, keda tema rohkem armastab kui minu. -
peale pulmade nuttis tema teist peigmeest taga, ja kahetses
et tema rikuse pärast minule olla tulnud teiste sunnil,
Ka kohe peale pulmade selgus et minu naene tema eneste
ütlemise järele, peale leerimise, sugugi laua kirikus ei
ole käinud, tahtsin mina omanaesega Idaga laua kiriku
minna, naene tahtus aga pidule minna, kus tema wana
peigmees olla, kui mina ei lubanud, hakkas tema wanduma
ja pahandama, üteldes: see on loll inimene kes rikkuse pärast
mehele läheb nagu mina. Oleks mina Ärnitsale läinud,
see oleks kõik nii teinud, kuida mina oleks, tahtnud, läks sängi
ja ei tulnud, enne kui teisel pääwal wälja, ja minuga laua
kiriku ei tulnud mitte. Peale selle tuli awalikuks et minu
naene enne laulatust selle sama, Uugu Ärnitsaga raske
jalgseks oli jäänud, mida tema ise minule üles tunnistas.
minu juurest ulga aega ära oli minu keelust olimata, ja
selle aiga sees ära oli kautanud, seda keik tunnistas tema
minule ise ülese, ja et tema sigade kätte olla anud selle
sünituse, ka tunnistas et teda olla triigitud ja Tekokuski
Miina olla teda triikinud kes elab Rääbise külas. - Ka
Torma Õppetaja Laasile, tunnistas tema, et tema minule
Eesti_Evangeeliumi_Luteri_Usu_Konsistoorium (EAA.1187.2.3730)

Lehekülg 6
4
Eestimaa Ewangeliumi-Lutheruse
Konsistoriumile
29 juunil 1919a. ilmus minu kutse
peale minu juure Palamuse kirikumõisa
lahus elaw abielupaar Eduard Wiik,
Jaani p., ja tema naene Ida, Jüri Am-
järw'e tütar.
Minu lepitamise katse peale ütles Eduard
Wiik, et tema oma naese uuesti tagasi
wõtab ja kõik naese wanad süüd maha
jätab, kui ta kui auus perenaene
hakab elama. Selle peale wastas Ida
Wiik, et ta oma mehe juure tagasi
ei lähe ja temaga leppida ei wõi.
Palamusel,
AWestrén-Doll
12 jaanuaril 1920a.
Palamuse õpetaja
No 30.

Lehekülg 7
Laulatuse tunnistus-
(Palamuse kiriku laulatuse register 1918a. No 26.)
Tuhat üheksasada kaheksateistkümnendal
(1918) aastal seitsmendal (7) juuli kuu päewal
laulatati Palamuse kirikus:
Irawerest: Eduard Wiik, Jaani p., poiss-
mees,
ja
Kuremaalt: Ida Amjärw, Jüri t., tüdruk.
Palamusel,
s. f. p.
12 jaanuaril 1920 a.
AWestrén-Doll,
No 29.
Palamuse õpetaja

Lehekülg 10
8
Selle palwe kirjaga ühes sadan mina ka Palamuse Öpetaja
poolt wälja antud laulatuse tunnistuse kaasa, ja era lehe
peal weel ka tunnistajate üttelused, mis iga tunnistaja
tunnistada teab.
Tunnistajad.
1. Metta Wisnapu Juhani ttüttar kes teab et naene paha
tahtlikult minu juurest ära läks, ja minu juurde enam
tagasi ei tulnud, ja et naene ütles et tema minule tunnistand
on et tema Ugu Ärnitsaga enne laulatust 3 kuud raske jalgseks
on jäänud ja et naene õhtu külase läks peale kella kaheksa ja
öösi peale kella 12. kodu tuli.
2. Anette Wisnapu Juhani tüttar. teab et naene Ida minule
tunnistas et tema Ugu Ärnitsaga 3 kuud enne minuga
laulatust raske jalgne on olnud, ja teda on ära triigitud
ja tema selle sünnituse sigade kätte on annud, ja naene
mitme kordse nõudmise peale minuga laua kiriku ei tulnud
Öösite külas käis, minu keeldu ei kuulanud, ja naene peale
pulmade kohe on awaldanud et tema minu juures kaua
ei ela. temal teine peigmees on keda tema rohkem armas-
tab kui minu ja tema teiste sunnil mulle olla tulnud. -
Metta ja Anette Wisnapuud Juhani tütrid elawad nüüd
Tartu maakonas Wõttikwere wallas.
3. Ida Wiik Juhani naene teab tunnistada et naene tõendas
Ida Wiiki juures olekul, et tema minule seda tunistanud on
et tema Ugu Ärnitsaga raske jalgne on olnud, ja minuga mitte
laua kiriku ei tulnud. 4. Anna Karu Kusta tüttar teab seda sama
just mis Ida Wiik naenegi. - Mõlemad Ida Wiik ja
Anna Karu elawad Tartu maakonas Laiuse Wallas.
Eesti_Evangeeliumi_Luteri_Usu_Konsistoorium (EAA.1187.2.4217)

Lehekülg 7
aga senni abi ei tõuta, kunni tema ametlikult
minu on.
Mainitud põhjustel pööran tungiwa palwe-
ga Teie poole, et Eestim. Konsistooriumi
tähelpanu rohkem asjapeale juhtida, minu abi-
elu protsesse rutulisemalt läbiwaatamiseks, wasta-
sel korral ähwardab mind eluähwarduste katas-
trofia kuristik, mille äärele ma praegust, oma
üleannetumast abikaasast paisatud.
Lähemad seletused peensustes olen juba
kõik Konsistooriumile sisseannud.
Teie lahke wastutulelikuse peale lootma
jäädes
Augustil 1921a. Alandlik paluja Th. Piilbak
Tallinnas
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.261)

Lehekülg 5
vastavad tervishoiunõuetele, seda aitab
selgitada järgnev tabel
1934/35 õppeaastal
1935/36 õppeaastal.
Kõikides klassides õhu keskmine tem-
peratuur on +18ºC järele. Põrandaid
pestakse kõikides klassides 4 korda aas-
tas ja õlitatakse 3 korda. Esikut, rõiva-
ruumi ja õpetajatetuba pestakse kord
kuus.

Lehekülg 34
ka dekoratsioone meisterdanud ja ala-
ti õpetaja juhatusel lava korraldanud.
Õppeaasta vältel vanemad klassid
korraldavad omavahelisi teeõhtuid
ettekannetega, kuhu on ka siis õpe-
tajad palutud. Traditsiooniks on ku-
junenud 6. klassi kevadine teeõhtu-
lõpuõhtu.
Koolis töötas gaidide rühm prl.
J. Rasumova juhatusel ja noorkot-
kad hra. V. Raua juhatusel.
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.127)

Lehekülg 11
Kool asub keset asulaid, siiski
eemal kärarikkast seltsimajast ja
õllepoest. Ehitus on raske, kohmaka
välisilmega, lisaks õudsa ja pika
pimeda koridoriga, ühekordne paeki-
vihoone. Ristkorral on korteriteks kaks
tuba.
Koolimaja ümbritseb korralik mu-
ru, lillepeenarde, elavaedadega.
Kaugemal on mänguväli, spordi-
plats. Mänguvälja piirab pulk-
aed. Viljapuuaed on asutamisel,
mille asukohaks valitud soodne
ja viljakas maaala. Valmistasin
koolile aiaplaani ja asusime selle teos-
tamisele. Elavaedade materjali saami-
seks istutasin hulga taimi puu-
kooli.
Väljakäigukoht asub kahjuks väl-
jaspool koolihoonet, kuid täidab kui-
dagi enda ülesandeid. Koolihoone si-
saldab 11 tuba, neist 4 klassi, 2 kööki,
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.261)

Lehekülg 32
Õpilaste isetegevus.
Õpilaste isetegevust püüab
kool alati õhutada ja arendada.
Eelmistel aastatel on koolis töö-
tanud õpetaja juhatusel õpilaste
kooperatiiv, kuid olude sunnil on
see asutis pidanud uksed sulgema
ja töö lõpetama, õpilastest ei ol-
nud enam ostjaid.
Kuid koolipeod on need, mis
panevad alati kogu õpilaspere sü-
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.127)

Lehekülg 12
2 koridori, lisaks veel puukuuri.
Klassidest on üks lõuna, teine ida,
kolmas põhjapoolsete akendega.
Kuna mõlemal õppeaastal tarvita-
ti kolme klassiruumi, jäi üks klass va-
baks tarvitamiseks vahe-, võimlemise-
ja poiste käsitöötundidel. See võimal-
das klassides õhupuhastuse. Klassid
on ruumikad, kuid valgust on vähe
kõigis klassides. Akna ja põranda-
pindalade suhted on ühel 1:8, teisel 1:8
kolmandal 1:15. Klassides on suured
ja vanamoelised ahjud, mis neelavad
rohkesti ruumi ja puid. Klassiruumid
rahuldavad hädalisi esteetilisi nõudeid
ja jätavad kulunud mulje. Vallasumma-
dest ei jätku igaks aastaks raha valgete
lubiseinte kriitimiseks, nii et need hõõrdu-
vad laiguliseks samuti on põrandad ku-
lunud muhklikuks. Ainult üks ruum
on tapeeditud ja paneelitud. Et lapse
hing on vastuvõtlik kõigele ümbritsevale,
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.316)

Lehekülg 9
13. okt. sain teate ja 17. okt. pi-
din tööle asuma. Koht asus mulle
täiesti tundmatus nurgas. Ent päe-
val pääle teate saamise istusin aga
oma truu sõbra, jalgratta, selga, ja
algas sõit kohale. Piserdas vihma sa-
dada ja tee oli porine. Ka ümbrus oli
mulle, kes ma olin kasvanud Otepää-
mägikupleil, täiesti võõras, talumatu.
Ei ühtki mäge, küngast, kõikjal vaid
madal, tasane soo ja mets. Kuid
jõudnud pärale, läbi ja läbi märg,
võttis mind väga lahkelt vastu sa-
mas algkoolis töötav koolivend. Sa-
muti oli ka väga lahke ja vastu-
tulelik ka koolijuhataja, kelle pool
ööbisingi.
Et koolimajas korteriks ruume
ei olnud, siis pidin asuma elama
kuskile lähedalolevasse tallu. Leidsingi
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.278)

Lehekülg 22
nud ajad jutustavad" ja 4. kl. - J. Adam-
son "Jutustisi kodumaa ajaloost". Tarvita-
me ka Adamsoni ajaloo töövihikuid. Seni
kui teiste klassidega suuliselt töötatakse, vas-
tavad õpilased õpperaamatu abil kirjalikult
küsimustele. Pärast kontrollime vastused ühi-
selt. Töövihikutele on nende halb paber mii-
nuseks. Tindiga sinna kirjutada ei saa ja
pliiatsikirjal on ikka kalduvus korratu
näida. Ka jooniseid on sinna vesivärvide-
ga halb teha. Ruumi jätmisel küsimuste
järel pole igakord vastuste pikkust arves-
tatud - mõnikord on ruumi nii palju, et
ei oska temaga midagi pääle hakata, tei-
nekord tuleb jälle puudus. Aegajalt teeme
kontrollteste.
Koduloos võtan teisel ja kolmandal
klassil 2 tundi nädalas ühise teema ja
kolmanda klassi kolmandal eraldi tunnil
käsitan maateadusele, ajaloole ja loodusloole
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.127)

Lehekülg 85
köitvust aga ka meetodi teenimist
ja kasvatuslikkust. Tüütud on aabitsa-
osas näit.:" Kuule Aino, meie karul on
kell kaelas"
"Onu kinkis Ainole kuus õuna, Kaks
õuna sai emale" jne.
"Lepa põõsas on linnu pesa" jne
Neis esinevad küll lastele tuttavad
esemed ja toimingud, aga kuivpro-
tokollilisel käsitlusel. Eriti kassi
ja roti võitluses. Puuduvad värsked
lapsepärased võrdlused ja elustav tunne.
Laste enda väljendus on sageli ilme-
kam. Õnnestunumaid palu aabitsas:
"Vesi voolas vulinal ..." edasi antud
vee vulinat.
"Piiri pääri pääsukene, ..." edasi antud
lindude laulu.
"Aino unenägu, "Lapsed vaaatamas
ja kuulamas pasunakoori", - hääde
rütmi ja muusikaliste väljendustega
Rahuldav on ka esimene salm luuletisest.
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.278)

Lehekülg 4
Rannu asunduse 6-kl algkool asub
endises härrastemajas. Koolis õppis 1934./35.
õppeaastal 92 õpilast kolme määralise õpeta-
ja - koolijuhataja prl. Lodi, pr. Jürgensoni
ja hr. Metsalinnu - ja praktikandi juhti-
misel. Komplektideks oli koondatud 1. ja 2,
3. ja 4. ja 5. ja 6. kl.
Koolimaja ümbritseb 1.3 ha suurune
vana mõisa park põliste puudega. Enne
tunde ja vaheaegadel jooksid õpilased so-
biva ilmaga väljas. Ka võimlemistunnid
olid võimaluse korral väljas.
Õpilaste riideruum oli korraldatud
ruumikasse koridori. Koridoris asus ka pe-
sunõu.
Klassiruumid olid suuruselt vasta-
vad õpilaste arvule, samuti oli rahuldav
valgustus. Et erasissekäigud puudusid, pi-
did õpilased tunni ajal teistest klassidest
läbi käima, mis aga siiski segavaks ei
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.261)

Lehekülg 52
Tutvunemine: jaotused +° ja -°. Keemis-
temperatuur, 0 punkt. Tahvlil harju-
tusi kraadide märkimisega. Vihikusse joo-
nistasime kraadiklaasi. Celsius ja Reau-
mur termomeetrid.
Õppevahendid: Celsius ja Reaumur kraa-
dikl.; papist kraadi mudel.
Ilmakaared
Ilmakaarte määramine loo-
duslikkude esemete järele (tähed, päikese
seisund, puud). Ilmakaarte nimetused.
Ilmakaarte määramine tahvlil ja pabe-
ril. Vihikusse joonistasime ilmakaared,
nende sihid.
Õppeabinõud: traadist ja papist ilma-
kaarte mudelid.
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.127)

Lehekülg 84
hiljem. Leidsin enda kogemusel
olevat vääri m ja n paigutuse kõrvu.
Kuna mõlemad on nasaalid ja esinevad
üksteist järel, siis jäävad nende tähe-
kujud kergesti segama üksteist
(kahel õpilasel). Tähed on selged, suu-
red lihtsavormilised ja muutuvad seda-
mööda vähemaks kuidas rohkeneb tekst.
Meetod nõuab lihtsavormilise - liht-
susatud antiikva tutvustamist lastele
ennem. Huvitaja I ajab aga selles süs-
teemi segi. Suured tähed on toodud
koos väikestega, kusjuures aabits kau-
gelt rohkem kasutab väikesi tähti. Esi-
plaanil on väike täht. Lugemiku väike
tähestik toob segadusi suurtega kir-
jutamisel. Kirjutamine peaks olema
loetavate tähtede mällu kinnitaja,
siin on ta aga ennem lõhkuja. Väi-
kesi tähti on raskem kirjutada keeru-
lisema vormi tõttu, eriti a, ä ja e.
Tekstilt nõuame elulisust, lapse
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.278)

Lehekülg 3
Lõpetasin seminari kursuse Tartu Peda-
googiumi juures 1934. a. kevadel ja omanda-
sin eksamitel sama õppeasutise juures õpeta-
jaameti kandidaadi tunnistuse. Praktika-
aja täiteks töötasin 1934./35. õppeaastal Ran-
nu valla Rannu asunduse 6-kl. algkoolis
praktikandina 11 nädalatunniga ja 1935./36.
õppeaastal praktikandina sama valla Tamme
5- kl. algkoolis 14 nädalatunniga.
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.316)

Lehekülg 19
ppetöö alul oli kooli-
kohustuslikkude laste arv 75. Teistest
kooliringkondadest käis siin 6 õpilast.
Seega kokku 81 õpilast. Õppeaasta
kestel lahkus üksikuid õpilasi, kuid
tuli ka juurde. Kool töötas õppeaas-
ta vältel järgmise koosseisuga:
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.278)

Lehekülg 24
käsitada ei saa kui ühe klassiga töötades,
on tagajärjed siiski rahuldavad. Ka huvitab
maateadus õpilasi rohkem kui näit. ajalu-
gu.
Tööõpetuses on koos poiss- ja tütarlap-
sed. Poisid on sellel õppeaastal ainult papp-
tööd teinud. Senini on valmistatud sule-
pää- ja pliiatsi karp, rahakassa ja neljava-
hega lauakarp. Tütarlastele koolis varem
kunagi naiskäsitööd ei ole õpetatud. Olen esime-
ne naisõpetaja selle kooli ajaloos. Algasin va-
nema klassi õpilastega töödest, mida nad
kodus ei olnud teinud, ja mis varemate klas-
side kursuses ette nähtud. 4-nda ja 5-nda
kl. tütarlapsed heegeldasid sügisel, tegid rist-
pisteil töö ja siis valmistasid mõlemad käsi-
töö koti, kaunistades selle pistetega. Praegu
on 5-nda kl. tütarlapsed käsil paikamine
3-nda kl. tütarlapsed heigeldasid sügisel
villasest lõngast mütsid. Praegu kaunistatakse
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.261)

Lehekülg 25
tud, hallid, kuid visa tervisega.
Kevadsemestril jäävad lapsed üks-
kõikseteks, väsivad ega avalda enam
sellist huvi ja indu koolitöös kui
talvel.
Paljud lapsed tulevad hommikul
kooli kas täiesti söömata, või nad
on saanud palakese kuiva leiba.
Viletsast majanduslikust olukorrast
on tingitud passiivsus koolitöö vastu.
Ükskõiksust ja kangekaelsust süven-
dab, eriti poistes, kodune meelsus.
Näiteks üks poiss tuli hommikul koo-
li ja ütles: "Ema ütles, et mis sa kar-
dad, mis ta kurat (s.o. õpetaja) sul-
le teha saab." Arusaadav, et selli-
ses miljöös distsipliini küsimus iga-

Lehekülg 26
kord kerge pole lahendada. Poisil oli
südamel teisigi patte ja kevadel ta
saadeti XI algkooli.
Enamasti igal kevadel ja vahest
ka õppeaasta keskel saadetakse õpi-
lasi raskeltkasvatatavate õpilaste koo-
li (linna XI algkool). Põhjuseks on
enamasti vargused, ulakused koo-
lis ja väljaspool kooli. Selline pu-
hastus mõjub teistesse õpilastesse kai-
nestavalt ja aitab üldise korra juu-
res õige mõjuvalt, kutsudes teisi korrale.
Tütarlastega peab iga kool ise toi-
me tulema, sest neile pole sellist eri-
list kooli, ehkki seda vaja oleks,
sest ulakate tütaraste halb mõju
on kaasõpilastesse märgatav.

Lehekülg 50
Oktoober.
Loodus sügisel.
Õppekäik Raadi parki.
Vaatlesime missugused muudatused olid
suvest saadik looduses toimunud. Lehed
olid kollaseks läinud, mõned puud juba
pool raagus, lilli plnud näha, rohi oli
nagu kulunud, päike ei paistnud enam
soojalt.
Linnud laakuvad meilt.
Pikem seletus pääsuke-
sest. Kuidas pääsukene pesa ehitab, mil-
lest toitub, kuidas poegi lendama õpe-
tab, neid söödab, võitlus varblasega, pesa
kinni müürimine. Mitmesuguseid pääsu-
keste liike. Lahkumine meilt ja pikk tee-
kond lõunasse. Teel olevad hädaohud ja
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.316)

Lehekülg 23
saab täielikult sammu pidada kaasõpi-
lasiga. Näoilmes avaldub tal alati mida-
gi pahurat, rahulolematut. Samuti rea-
geerib ta ka igasuguseile segamisile hal-
vakspanevalt, peaaegu vihaselt.
IV klass moodustab jälle
enam-vähem ühtlase tasapinna. Muidugi
leidub üksikuid, kes ulatuvad üldisest
tasemest tublisti kõrgemale ja samuti-
ka neid, kes seisavad tükk maad allpool.
Muide, hulk õpilasi selles klassis on pä-
rit arenenumatest kodudest.
Väga ebaühtlane on V klass,
olgugi et siin õpilasi vähe. Eelmisest aastast
kursust kordama on jäetud 3 õpilast. On
üksikuid häid õpilasi, kuid nende kõrval
ka jälle väga nõrku.
VI klassis ei või mainida eri-
ti andevaeseid, kuid üldiselt tundub, et
poiste arengu tasapind ulatub tüdrukute
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.44)

Lehekülg 10
si tasemele osutus ka raskestikasustatavaks
Reimani`i harjutustik, mis on koostatud
soliidse ettevalmistusega klassile.
Kirjanduse õpetamisel tuli põrgata
kokku samuti ületamatute raskustega.
Raskuste päätuumaks oli üldine ulata-
matus kirjandusega tegelemises, eriti ka
suulise ja kirjaliku väljenduse üllatav
puudulikkus. Loomulikult ei jäänd ses
küsimuses mõjuta ka ortograafiline nõrkus,
mida eespool on riivatud. Allakirjutanul
on jäänud meelde paar otse koomilist sei-
ka, mis on suutelised valgustama kogu
pilti. August Kitzberg`i näidendi ,,Liba-
hunt" puhul, pärast asjakuuluvat osa,
oli antud koduseks tööks kujutada orju-
seaegset jaanilaupäevaõhtut. Tulemus oli
päädpööritav : enamik oli kirjutand pääl-
kirja alla lavasäädelise-kirjelduse näidend-
dist! Teine kurioosum : Eduard Vilde ro-
maani ,,Mahtra sõda" käsitlusel oli antud
iseseisvaks tööks kirjeldada teoorjuse-aeg-
set eesti küla. Töödena anti ärakirjutatud
katked romaani vastavast päätukist!
Ajaloos samuti - kuigi 5. klassis oli tar-
vitusel soliidne raamat - Parijõgi - Adamson
,, Möödunud ajad jutustavad " ja 6. klassis
Adamson`i ,, Eesti ajalugu " - tuli kirjutada
kontosse suuri kahjusid iseseisva töötami-
se puudulikkuse arvel. Siin oleks tulnud
vaidlematult kasuks töötamine ühise kava-
ga ,, ühisel frondil ", mis ses aines ei põrka
ka nimetamisväärsete didaktilis-pedagoo-
giliste raskuste vastu.
Täpselt sama tuleb lausuda ka
maateaduse kohta.
Laulmisõpetuse tasemes ilmnesid ot-
se kahetsemisväärsed puuded. Vähe sellest,
et siin ei saanud teha juttu helide- ja rüt-
mitabamise harjutusist : siin puudus ka
igasugune arusaamine algelisimaist asja-
dest - helimärkide vältusest ja nimetusist.
On kergesti arusaadav, et siin tuli alata
lauluõpetuse algmähetest. Mis ime siis, kui
vastava klassikursuse minimaalsetki oman-
damist siin ei saanud tõsisemalt kõnelda!
Aga juhuslikult ka koos- ja üksik-
laul pidi siin peagu täielikult luhtuma.
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.294)

Lehekülg 7
õppeaasta kursust. Tuleval õppaaastal see nähe kaob,
kuna 4. klassikomplekt jääb püsima, ja iga klass
õpib neis aineis oma kursust.
Praegune tööulatus näitab, et kevadeks suudan
täielikult läbitöötada klassides iga õppeaine töö-
kavad, sääljuures aja jätkudes kordamiseks tööjärku-
de vahel ja kursuse lõpul. Töömeetodi omandami-
ses ja kujundamises olen arvestanud esimeses järje-
korras töötulemustest tehtud järeldustega, ning sellele
vastavalt püüdnud töövõtteid muuta tööintensiiv-
suse ja töötagajärgede tõstmiseks. Minul on prae-
gu otsustada töötulemuste üle raske, kuna isegi
kontrolliks tehtud kordamised ei suuda õpilaste õiget
tasapinda näidata. Õppetöös, nagu teistes hariduse-ala-
deski, töötulemusi täiesti õieti määrata kohe pärast
n. ö. "külvi", on raske. Veidi küll on võimalik tule-
tada töötulemustest kohta jälgides õppetöö käiku. Nii palju,
kui näitab see, peaksid olema töötagajärjed ra-
huldavad, vähimalt on nad sellisel määral rahul-
davad, et õppetöös eelneva - käsitletu-õpitu najal
eriliste raskuste ja pingutusteta on mindud uue, ras-
kema juurde, ja see vallutatud. Küll on aga töö-
tulemuste üle võimalik õigemini otsustada tuleval õppe-
aastal, mil on töö rajatud eelmise aasta töö-tulemustele.
Eriti on olnud töö jõurikas matemaatikas V. klas-
sis ja loodusloos ning maateaduses VI. klassis. Selle taga-
järjel ma ei piirdunud neis klassides ainult ettenäh-
tud töökava läbitöötamisega, vaid otsisin ainet ja
tööalasid ka väljaspool seda, peatudes pikemalt üksi-
kuil küsimusel, samuti rakendusülesandeil matemaa-
tikas V kl. VI klassil peatusin eestkätt küsimusil,
millised algkooli lõpetaja peaks teadma, ehkki töö-
kavades seda eriliselt ettenähtud ei ole. Muidugi enne
sellise sammu astumist küsisin nõu koolijuha-
tajalt ja hra koolinõuniku külastamisel - revideeri-
miskäigul, ka temalt, kusjuures sain mõlemalt poolt
jaatava vastuse.
Õppetööle asudes mind ei rahuldanud õpilaste
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.316)

Lehekülg 8
nüüd tegema?! Kas jälle pean pöördu-
ma ema poole, kel isegi palju muresid ja
väga raske. Ta häämeelega näeks, et te-
ma poeg vahel ka teda pisut aitaks.
Valus ja häbi on. Nüüd, kus oleks aeg ene-
sest andma hakata, pead ikka veel
võtma.
Kuid viimaks saabus maa-
koolivalitsusest teade nagu päiksekiir,
et olen määratud Laeva valla Kä-
revere algkooli õppejõu asetäitjaks ku-
ni järgmise aasta sügiseni. Enesetunne
muutus palju kindlamaks, julgemaks.
Ei hoidunud enam tuttavaist häbe-
likult eemale. Rõõmustusin nagu
laps. Viimaks ometi võisin asuda ko-
hale ja tunda rõõmu ja mõnu sel-
lest tööst, mida oli juba kaua igatse-
tud ja oodatud.
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.261)

Lehekülg 17
kallakuga. Õu moodustab enesest Ema-
jõe ürgoru vasakpoolse kalda. Järsk
kallas algab umbes keset krunti, kaits-
tes majale ligemat platsi külmade
tuulte eest. Krundil on park, ve-
lodroom, mida suvel "Tartu Jalgrat-
ta Klubi" kasutab, kooliajal aga
kasutatakse võimlemisplatsiks.
Tarbeaeda on sellest krundist vä-
he (2 aari), seegi on kaskede ja tam-
mede vilus.
Mäekallak on terrassidena kaeva-
tud, kus kasvavad puud ja põõsad.
Puudest kõige rohkem on vahtraid,
üksikuid kaski, mõned tammed, pär-
nad ja jalakad. Põõsaist on ilu-
taimedena läätspuu, jasmiin, sirel.
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.316)

Lehekülg 75
fantaasia ja ka postkaartide järele. Kaar-
did, mille järele joonistati, pidid olema eri-
ti hääd. Viimasel tunnil enne pühi viisid
saatsid õpilased üksteisele kaarte. Lapsed
viisid kaardid alul kirjakasti /mapp/,
kust nad kirjakandjaks valitud õpila-
ne teistele kätte kandis. Kasutasin seda
ka III klassis, kuna vanemates klassides
jätsin kaartide saatmise ära.
Joonistamisetunnid on mõel-
dud laste loovate jõudude, maitse ja ilu-
tunde arendamiseks. Sellepärast peab ka õpi-
lasti ümbritsevad asjad ja ruumid olema
ilusad. Siin need kahjuks ei suutnud küll
õpilastele midagi esteetiliselt pakkuda.
Et õpilased oskaksid vahet te-
ha ilusa ja inetu vahel, s.o. nende maitse
ja ilutunde arendamiseks, näitasin neile
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.278)

Lehekülg 31
4.
Pedagoogilise kirjanduse tarvitamine
praktikaaja kestel oli piiratud. Esimesel
aastal Rannu asunduse algkoolis töötades
olid kättesaadavad metoodilised käsiraama-
tud ja mõned pedagoogilised ajakirjad
(„Kasvatus", „Eesti Kool"). Teisel õppeaastal
see võimalus aga vähenes veelgi. Küll sain
aga laenata avalikkudest ja isiklikkudest
raamatukogudest üldharidusliku sisuga
raamatuid. Kuid praktikandi enesearen-
damise aeg on siiski rohkem piiratud kui
palgalistel õppejõududel, kuigi praktikandil
näiliselt tööd vähem peaks olema. Tundide
kõrval peab aga praktikant ülespidamise
hankimiseks veel muid töid tegema. Ja
mis kõige tähtsam - teistel õpetajatel on
vaba suvi, just aeg enesehariduse täienda-
miseks. Olen siiski nende kahe aasta jook-
sul küllaltki lugenud, kuigi päämiselt ilu-
kirjandusteoseid. Ka pakuvad hääd enese-
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.127)

Lehekülg 16
neist 53 poissi, 36 tütarlast, kokku 89 õpil.
Õpilaste koosseis vanuse järele oli klassi-
des 31.dets. 1933.a.
Õpilaste koosseis vanuse järele oli klassi-
des 31.dets. 1934.a.
Tervislik seisukord oli kooli esimesel
praktikaastal rahuldav, esines 2 juhtu
leetreid, mis ei seganud õppetööd.
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.316)

Lehekülg 18
küllalt ajakohaseid käsiraamatuid,
kuid siiski pidin õppeaasta jooksul ka
omal kulul õige mitmeid käsiraamatuid
soetama.
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.294)

Lehekülg 3
Felix Toode',
Vastseliina algk., Võrumaal,
õpetajakandidaadi
pedagoogilise tegevuse aruanne.
1. Vastseliina valla Vasteliina algkool asub sama-
nimelises alevikus, Kagu-Eesti looduslikult ilusas
kohas, mida tõendab kevadel ja suvel seda kohta
külastatavate ekskursioonide suur arv. Kool asub
selleks eriti ehitatud suures kahekordses telliski-
vihoones. Klassiruumid on ruumikad, küllalt kõrged
(3.85 m) ja võidlemisi hää valgustuskoeffitsiendiga
(14%). Pääle klassiruumide on samas majas veel
koolijuhataja korter, 1 magadisruum poistele, 2 vähe-
mat tüdrukuile, 1 käsitööklass, milline on ühtlasi
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.127)

Lehekülg 19
Ained ja tundide arv nädalas 1934./35.
õppeaastal.
Neist tundidest andis praktikant
jääb 1934./35, õ.a 22 nädala tundi.
Õppetöös valitseb ainesüsteem. Klassi-
juhatajaks on see, kel klassis enam tunde.
Juhatasin seetõttu nooremat klassi. Peale
kooli sisemise töö olin veel hoolekogu
sekretär.
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.278)

Lehekülg 8
Käisi töövihikud pakuvad õpilasile
rohket võimalust käeliseks tegevuseks, mi-
da kasutasin ka võimalikult palju. Väl-
jas mõõtsime pargi ja koolimaja pindala,
samuti mõõtsid õpilased välja aari ja hek-
taari suuruse maatüki ja mõõtsid selle kül-
jed sammudega. Sammudega mõõtmist tarvi-
tasin sageli mõne pikkuse hindamisel. Ke-
vadeks olid õpilased juba võimelised vähe-
maid kaugust silma järele hindama. Kor-
raldasin sageli ka päästarvutamisetunde
mõlema klassiga ühiselt.
Maateaduses on 4-nda klassi kavas Ees-
timaa ja naabermaad. Sügisel korraldasin
tarbe ja võimaluse korral õppekäike - näit.
vaatepiiri ja vaateväljaga tutvunemiseks ja
maapinna koosseisu vaatlemiseks. See mit-
mekesistas tunde ja oli tarviline eriti maa-
teaduses vajalikkude algmõistete omandami-
sel. Veebruari kuul korraldasid õpilased ise
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.316)

Lehekülg 7
n sügis. Pää täis sün-
geid mõtteid, tallan Tar-
tu asfalti. Pilk mõttes
eksleb majul, vaateaknail. Olen kohata
- vast vabanenud kaitseväest. Ja äsja
saabunud ma valimisilt - tülpinud, vä-
sinud. Ei naeratanud õnnejumal mulle.
Raske on leida omale töövälja.
Ent nüüd? Mida pean siis

Lehekülg 11
ärevere 6-kl. algkool
asub Kärevere asun-
duse lähedab, tee ääres, mis ühendab
Kärevere asundust Tallinna teega.
Lähem raudteejaam on Kärkna, ku-
hu umbes 10 km. Maanteed kaudu
Tartusse on 20 km. Laeva peatuskoht
Emajõel on umbes 3 km kaugusel.
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.294)

Lehekülg 6
Asusin ametisse 21. nov. 1932.a. Sügisel kool
ei saanud tööd alata 4 klassikomplektiga, kuna
Haridus- ja sotsiaalministeerium ei olnud kinnitanud 4.
klassikomplekti avamist. Senini ei ole mingisuguseid
suuri, õppetööd takistavaid mõjusid olnud. Veebrua-
ris siin ümbruskonnas levinenud gipi ja sarlaki
tõttu õppetööd meie koolis ei katkestatud. Puudumisi
ei olnud üle 50%, isegi nooremates klassides, ning see
kestis lühemat aega. Veebruaris olnud külmaperioodil
samuti ei katkestatud õppetööd, kuna külmast ilmast
hoolimata (kuni 22 °R) õpilasi ilmuskooli kaugelt üle
50%.
Kokkuvõttes pakkus mööduv õppeaasta töö-
tingimusilt mitte optimumi, aga siiski võrdlemisi
soodsaid olusid. Sellepärast töökäik arenes täiesti
loomulikult, ettenähtud piirides, mille tõttu klassidele
ettenähtud töökavad suudeti läbitöötada vajaliku
põhjalikkusega. Samuti ei takistanud koolitöö hääd
kordaminekut õppejõudude puudumine haiguse pärast.
2. Minu õppetöö piirdus päämiselt tööga va-
nemates klassides. Nii oli minul enim tunde V. klas-
sis, siis VI kl ja siis III ja IV kl. Minul oli anda loo-
duslugu, maateadus, käsitöö (poistele), võimlemine (poist.)
V kl. ja VI kl.; emakeel, matemaatika V klassis vaid,
ja III-IV kl. matemaatika ja võimlemine, kokku 33 tun-
di nädalas. Õppeainete jaotamisel õppejõudude vahel
arvestati õppejõu kalduvustega ja eriliste võimetega
teatavail aladel. Neile asjaoludele tuginedes koostatigi
tunnikavad, et saavutada parimaid tagajärgi töös,
ja et võimaldada õppejõududel oma võimete täit-
rakendamist töös. Algklassides oli küll põhimõtteks klas-
sisüsteem. Kool töötas eelmistel aastal kolmekomp-
lektilisena, sellepärast oli võimalik, et loodusloos ja
maateaduses sel aastal oli V ja VI kl. ühine kursus -
V. k. oma. Sarnane nähe ühelt poolt võimaldab
küll põhjalikumat ettevalmistust, teiselt poolt on
aga miinuseks, kuna lõpetajaile - VI klassile oleks
vajalik kindlasti õppida enne koolist lahkumist oma
Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.127)

Lehekülg 6
Ma pole rahvale pulma- või peiete-
võõras, ega kutsuta pühiks klaasi
napsi jooma, kuid siiani on see
hoidnud ka mõnituste eest.
Kuna ümbrus on pealinnaga
tihedas sidemes - mehed lähevad
laevadele, naised majateenijaks -
siis ollakse pakutava suhtes krii-
tilised ja nõudlikud. Nõutakse see-
juures ometigi välist koort ja šesti,
sisust hoolimata. Emmaste algkool
on lähedal valla tähtsamatele asu-
tistele: vallamaja, postkontori, mei-
erei, apteegi, kirikumõisale, lisaks
arsti ja konstaablile. Nende ümber
on tekkinud alevikukene - omataoline
"mudila". Sellest on raske puhtalt
välja tulla, seepärast sest parem hoi-
duda eemale. Mis puutub eelnime-
tatud asutistesse, siis sisaldavad
need hulga "tarku" arvustajaid,
kuid mitte ainustki seltskonnatöölist.