Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 103
51
Lwol. J.Sütt teatab, et ta ühineb lwol. pr.M.Kurs-Oleski ettepanekuga
seega loobudes omast ettepanekust.
Lahtisel hääletamisel antakse hääli lwol. pr.M.Kurs-Oleski ettepaneku
poolt 15 ja wastu 26, kuna erapooletuks jäi 5, seega on ettepanek häälte ena-
musega tagasi lükatud.
Lwol. J.Sütt teatab, et sotsialistlik tööliste partei rühm, leides, et
küsimus ei ole seltskonnas küllalt tuttaw, mispärast asja on tarwis weel sel-
gitada, - loobub osawõtmisest Linnawalitsuse ettepaneku hääletamisest.
Lahtisel hääletamisel antakse hääli Linnawalitsuse ettepaneku poolt 31
ja wastu 1, kuna erapooletuks jäid 2.
Juhataja konstateerib, et koos on 50 wolinikku, seega on ettepaneks hääl-
teenamusega wastu wõetud.
Linnawolikogu, arwesse wõttes hääletamise tagajärgi, otsustab:
1. Jätta praeguste Tartu linnas asuwate awalikkude keskkoolide ja awalik-
kude keskkoolide ülesannet täitwate erakeskkoolide ning nende klassikomplekti-
de arw esialgu endiseks, kusjuures õpilaste arw ei tohiks tõusta kahe paral-
leelklassi liitumisel III keskkooli kl. üle 40, IV kl. üle 35 ja V kl. üle 30
õpilase.
2. Astuda ühtlasi samme eelduste loomiseks praeguse keskkoolidewõrgu
otstarbekohasemaks ümberkorraldamiseks, nimelt:
a) ümber korraldada keskkooli I astme (I ja II klass) õppetöö nõnda, et see
aste ühes ettewalmistusega keskkooli II astmele wõiks täita ka n.n. üld-
haridusliku täienduskooli kahe esimese õppeaasta ülesandeid.
Märkus: Siin mõeldud n.n. üldharidusliku täienduskooli põhijooned oleksid
järgmiseD:
1) Annab algkoolile toetuwa ja 14-17 a. wanusele wastawa üldhari-
duse.
2) Õpetatakse ainult üht wõõrkeelt.
3) Kahe esimese õppeaasta jooksul on õppekawa ühine keskkooliga,
seetõttu üleminekuwõimalus keskkooli ja ümberpöördult.
4) Kolmandal õppeaastal üldhariduse lõpetamine (ümmarguseks tege-
mine) ühes walitawate ainetega mitmesuguseilt kutsealadelt
(majapidamine, raamatupidamine, masin- ja kiirkiri, elektro-
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.75)

Lehekülg 80
3) wolitada Linnawalitsust nimetatud laenu nõutama, obligatsioone selle
laenu kindlustuseks linna kinniswarade pantimisel wälja andma ja kõiki selle-
gaühenduses olewaid asju ajama.
XII.
Laewade kasutamise kawa.
Aruandja: linnapea K.Luik.
Läinud aastal kasutati linna laewasid ühiselt Ühendatud Sisewete Aurulae-
wanduse laewadega sellekohase kokkuleppe alusel, milles ettenähtud peatingi-
mused kinnitati Linnawolikogu poolt 27.mail 1929 a.
Selle kokkuleppe peatingimused on järgmised:
1. Ühisele kasutamisele Emajõel, Wirts- ja Peipsijärwel wõetakse kommerts-
alusel linna laewad: Kungla, Torm, Sulew ja Eha ning Ühendatud Sisewete Auru-
laewanduse laewad: Harry, Luik, Wanemuine ja Taara.
2. Ühendatud Sisewete Aurulaewanduse laewad, mis pole nimetatud kokku-
leppes ei wõi tegutseda p.1. tähendatud weeteede piirkonnas.
3. Laewade liikumist ja administratsiooni korraldab juhatus, kuhu kuulub
kummagilt poolt 2 isikut. Juhatuse otsused wiiakse täide kui nad tehakse hääl-
teenamusega.
4. Mõlemate poolte esitajail on õigus iseseiswalt rewideerida laewade
ja administratsiooni asjaajamist ja arwepidamist.
5. Lepingud kolmandate isikutega ja asutustega sõlmitakse ja lõpetatakse
mõlemate poolte ühemeelsel otsusel.
6. Ühise ettewõtte laewade ja administratsiooni teenijad ja ametnikud
loetakse ühise ettewõtte teenistuses olewateks.
7. Laewade kapitaalremondid tehakse laewa omaniku kulul, kuna jookswad
remondid tehakse ühisel kulul. Kapitalsete ja jookswate remontide kindlaks
määramise kord töötatakse üksikasjaliselt wälja.
8. Lepingu wahekorras tekkinud küsimused, milles kokku ei lepita, lahen-
dab lõpulikult wahekohus, kus kummagilt poolt on kaks esitajat ja peale nende
üks erapooletu, keda kutsuwad nimetatud esitajad omawahelisel kokkuleppel.
Wahekohus talitab seaduses ettenähtud korras.
9. Linn ei wõta oma peale mingit wastutust ühendatud sisewete Aurulaewan-
duse endise tegewuse eest, ega wõta oma kanda kulusid, mis tehtud enne kokku-
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 20
10
Tartu Linnawolikogu korraline koosolek
esmaspäeval 14 weebruaril 1927, kell 7 õhtul, raekojas.
Juhatab wolikogu esimees P.Põld.
Koos on 52 linnawolinikku ja 2 wäljastpoolt wolikogu koosseisu wali-
tud Linnawalitsuse liiget.
Puuduwad linnawolinikud J.Kriisa, W.Ernits ja M.Meister.
Protokolleerib sekretär A.Mägi.
I.
Päewakorra kinnitamine.
Linnawolikogu on tänaseks kokku kutsutud küsimuste arutamiseks ja otsus-
tamiseks järgmise päewakorra järele, mis kättesaadetud wolinikkudele 12 weeb-
ruaril s.a.:
1. Päewakorra kinnitamine.
2. Protokoll.
3. Wolikogu abiesimehe walimine.
4. Ühe linnanõuniku walimine.
5. Rewisjoni komisjoni täiendamine ühe liikme wõrra ja tarwilisel kor-
ral tema walimine.
6. Haridusnõukogu 2 liikme walimine.
7. Krediidi määramine korteriolude uurimiseks.
8. Palga edasimaksmise küsimus linna teenistusest wabanenud walitud
ametnikkudele.
9. Palwed piimaga kauplemise kohta käiwa sundmääruse muutmise asjas
selles osas, mis puutub piimapoedesse.
10. Pudreti hinna alandamise küsimus.
11. A. Bachmanni palwe ehituselaenu ja elumaja ühes krundiga üleandmi-
se asjas Hans Sonin'ile.
Lwol. O.Allik paneb ette päewakorrast wälja jätta p.9 "palwed piimaga
kauplemise kohta käiwa sundmääruse muutmise asjas selles osas, mis puutub
piimapoedesse" ja see küsimus edasi lükata wolikogu järgmise koosolekuni.
Selleks on soovi awaldanud piimapoede pidajad, kes soowiwad esitada täien-
dawaid teateid ja seletusi.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 28
miseks ette:
Üleüldine saun reedel 1 mark ühes riidehoidmisega ja lau-
päewal 1 m.50 p. ühes riidehoidmisega.
Lapsed kuni 5 aastani maksuta.
5-10 " reedel 35 p., laupäewal 50 p.
10-12 " " 50 p., " 75 p.,
12-15 " " 70 p., " 1 m.
Otsustatakse häälteenamusega kommisjoni ettepanek wastu
wõtta.
8. Tööbörse juhtiwa komitee ettepa-
nek era kohakuulamis kontorite
tegewuse lõpetamise kohta.
Aruandjana esinev ln.E.Juhanson.
Tööbörse juhtiwa komitee poolt on ettepanek tulnud erakoha-
kuulamise kontorite tegewuse lõpetamiseks tarwilises kohas sam-
musid astuda, põhjendades seega, et nad tööta olijatele tööd
õieti mitte ei muretse, waid ainult neid kurnawad, wahetalituse
eest suurt maksu wõttes, kuna Tööbörse seda hinnata toimetab.
Et aga tööpakkujaid palju erakontorite poole pöörawad, siis an-
nab see põhjust tööta olijatele nimetatud kontorite abi tarwi-
tada.
Linnawalitsus on selle ettepanekuga ühinenud ja paneb selle
wolikogule kinnitamiseks ette.
Otsustatakse 15 häälega 7 wastu Tööbörse komitee ettepane-
kuga ühineda ja linnawalitsusele ülesandeks teha pöörata Töö ja
Hoolekande ministeeriumi poole ettepanekuga era kohakuulamise
kontorite tegewust Tartu linna piirides lõpetada.
9. Tapamaja juhatuse ettepanek ho-
buste kärnatõbe wõitlemiseks
krediiti määrata ja sellekohast
sunduslist määrust wastu wõtta.
Aruandjana esineb ln. J.Leemann.
Hobuste kärnatõbe wastu wõitlemiseks oli maakonna walitsuse-
se poolt nõupidamine kokkukutsutud, milles linna esitajana
tapamaja juhataja osa wõtnud. Kawatsetud on lühikeseajalised.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 9
4
seks kinkija poolt ettepandud tingimustel,
2. Wolitada Linnawalitsust sõlmima selles asjas lepinguid.
3. Kulud, mis seotud lepingute sõlmimisega, katta eelarwe korras.
Asja ettekannet ära kuulanud olles otsustab Linnawolikogu lahtisel hää-
letamisel ühelhäälel:
1. Itaalia kodanik prl. Marie-Christine Wulfi poolt linnale kingituseks
pakutud neli krunti, kokku 13.656 m2 suuruses, mis asuwad Tähtwere mõisa
maast, kinn. nr. 1828 all eraldatud maa-alal, wastu wõtta linnale pärisomandu-
seks kinkija prl. M. Wulfi poolt ettepandud ja eelpool toodud tingimustel.
2. Wolitada Linnawalitsust sõlmima selles asjas lepinguid.
3. Kulud, mis seotud lepingute sõlmimisega, katta eelarwe korras.
V.
Uuesti asutatawa Tähtwere linnaosa ehitusplaani kinnitamine ja selle
linnaosa ehituspiirkonda wastuwõtmine.
Aruandja: Linnapea K. Luik.
Tähtwere mõisast eraldatud maa-ala kinn. nr. 1828 omanik Itaalia kodanik
prl. Marie-Christine Wulf asutab sellele maa-alale uue linnaosa. Tema woli-
nik wann.adw. Woldemar Hartmann esitas Linnawalitsusele asutatawa linnaosa ra-
jastamise- ja ehistamise-kawad, mis walmistatud arh. Arno Matteuse poolt ning
ehistamise põhilaused, paludes need kinnitada ja wastawad load wälja anda.
Uue linnaosa alla määratud maa-ala, mis eraldatud Tähtwere mõisa maast
asub Tähtwere pargi, raudtee, Sawi ja Weski uul. wahel ja tema suurus on
480.042,44 m2. Sellest läheb ehistamisele kawa järele awalikkude uulitsate ja
platside alla kokku 69.149 m2 ehk 14,40%. Ehituskrunte on ettenähtud 201,
millede suurus keskmiselt on 1800 m2.
Uue linnaosa ehistamise kohta wäljatöötatud põhialused näewad ette, et:
1. Tähtwere linnaosa on puht-elamute linnaosa ja igasugu ärilist iseloo-
mu kandwa tööstuse asutamine selles on keelatud. Äride awamist lubatakse ai-
nult nurga-kruntidel.
2. Tähtwere linnaosas püstitatawad ehitised peawad wastama elamiskultuu-
ri otstarbekohasuse ja esteetilistele nõuetele ning kandma tüübiühtlast il-
met.
3. Ehistamine on lubatud ainult ehituskawas kindlaks määratud kohtadele.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 24
12
Parempoolsete kandidaadi poolt hääletada ei saa.
Ln.Tamman teatab, et seda mis on öeldud ajalehe esitajale, on ta awal-
danud omalt poolt päewalehes Postimees. Selle õiendusega on ka "Postimehe"
toimetus nõus.
Lwol. H.Sumberg arwab, et L.Olesk, kes räägib ikka nagu mingisugusest
parempoolsete wägiwallast, teeb sellega ainult demagoogiat.
Läbirääkimiste lõppemise järele wõetakse ette kinnine hääletamine.
Häälte lugejateks kutsutakse lwol. M.Adamson, J.Iise, E.Pikkand, A.Ruuben
ja M.Mihkelson.
Hääletamisel said hääli:
August Pau - 33 poolt ja 21 wastu,
Willem Tubin - 43 " " 11 "
Seega on walitud linna Haridusnõukogu liikmeteks linnawolinikud Willem
Tubin ja August Pau.
7.
Krediidi määramine korteriolude uurimiseks.
Aruandja: linnapea K.Luik.
Lähemal ajal algab Tartus Linnawalitsuse korraldusel "ühiskondliste
tööde arwel kruntide, majade ja korterite uurimine, mille ülesandeks on
eluasemetesse puutuwate üksikasjaliste ja täieliste andmete kogumine, nen-
de elamiskõlbulikkuse ja terwishoidliste olude wastawuse selgitamiseks
selleks, et saadud pildi waral ära määrata seisukorra parandamiseks waja-
likud ja wõimalikud abinõud.
Korteriolude uurimise küsimus on päewakorral juba warem olnud, sest
tundus teraw tarwidus wastawate andmete järele kui waieldi korterikitsi-
kuse ja üüriseaduse üle, kuid tema läbiwiimine wiibis peaasjalikult tar-
wilikkude summade puudusel. Hinnates korteriolude suurt ühiskondlist täht-
sust ja asudes seisukohale, et intelligent tööta tööjõu kasutamine on pal-
ju otstarbekohasem ja produktiiwsem nende wõimetele wastawatel aladel,kui
füüsilise töö jaoks, on Töö- ja Hoolekandeministeerium arwestanud ühiskond-
liste tööde hulgas üleswõetud korteriolude uuringuga ja selleks käesolewal
hooajal tarwilikud summad määranud.
Eriline tähelepanu on uurimises pühendatud igakülgsele korteri ter-
wishoidliste-, korteri- ja ehitusolude walgustamisele. On ju rahwa terwis-
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 31
korral pole otstarbekohane müümise luba anda.
Lwol. L.Olesk teatab, et ehituslaenu seadus on puudulik laenu kind-
lustamise mõttes. Kui laenu ei saa kindlustada obligatsioonidega ja kui
laenu sissenõudmisel pole linnal eesõigust, siis on asi traagiline, kuid
siin pole parata midagi. Käemehed (girandid) peawad ise oma õigusi kaitse-
ma ja neil on õigus soowi korral kohtusse minna. Linnawalitsus peab aga
oma teed käima. Maja edasiandmise wastu ei saa olla ja sellepärast tuleb
toetada ettepanekut.
Lwol. O.Rütli arwab, et parem on toetada ettepanekut, sest uus omanik
paneb majale raha juure, millega tõuseb maja wäärtus.
Linnapea K.Luik teatab, et Linnawalitsus läheb wälja linna huwide
seisukohalt. Maja ja laenu üleandmiseks takistusi ei ole. Eraisikuid, kui
neil majaomanikult wõlgasid saada on, leiawad ise teid kuidas oma raha
kätte saada.
Läbirääkimiste lõppemise järele otsustab Linnawolikogu, lahtiselt,
43 häälega 1 wastu :
1. Adam Bachmann'i poolt Tamme 1.o. ehituskrundile nr.8, kw.VI
(Wäike-Kaar nr.17) ehitatud elumaja ostu-eesõigust mitte tarwitada, ja
nõus olla krundi edasiandmisega ning krundile ehitatud elumaja müümisega
Hans Sonin'ile ja ehituselaenu wiimase nimele ülekandmisega tingimustel,
et H.Sonin wõtab oma peale kõik kohustused ja tingimused, mis ette nähtud
ehituselaenu seaduses ning määrustes ja krundi rendilepingus.
2. Ehituselaenu eest wastutus endiselt linna kanda wõtta ja
3. Wolitada Linnawalitsust wastawate lepingute sõlmimiseks ja laenu
käsitamiseks.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 97
48
nustatud harudega on wäga tarwilik Tartu keskkoolide wõrgus. Siin mingisugu-
seid muudatusi ette wõtta poleks otstarbekohane. Kool töötab Haridusminisee-
riumilt üüritud ruumes. Ruumid ja õu wõimaldawad koolil kahe haruda lahedasti
töötada.
c) Tartu Ühis-Kommertsgümnaasium (Fortuuna uul.6/12), ülewalpidajad Tar-
tu linn ja maakond. Kool töötab kahe kommertsharuga, kummaski harus oon 5 klas-
si, kokku 10 klassi. Kommertsgümnaasium on wäga tarwilik õppeasutis Tartu
keskkoolide wõrgus, sest suur protsent kodanikke töötab mitmesuguseil majan-
duslikel aladel, kus nõutaw wäljaarenenud majanduslik mõtlemiswõime ja waja-
lised wastawad teadmised ning oskused. Nagu tegelik elu näitab ei suuda kauban-
duskool oma lühikese õppeajaga wõrdlemisi noortes õpilasis küllalt arendada
majanduslikku mõtlemist ühes tarwilikkude teadmiste ja oskustega. Seepärast
on wiimasel ajal nõudmine kommertsgümnaasiumi haridusega isikute järeke was-
tawais asutisis ja ettewõtteis järjest kaswanud. Samuti on tegelik elu näida-
nud, et kommertsgümnaasium suudab edukalt ette walmistada oma õpilasi ülikoo-
li õigus- ja majandusteaduskonda astumiseks. Kuna aga suurem hulk Tartu kom-
mertsgümnaasiumi lõpetajaid wiimasel ajal ülikooli ei lähe, waid tegelikus
elus oma koolis omandatud teadmisi ja oskusi tööle rakendawad, siis oleks
soowitaw, et üks kommertsgümnaasiumi haru rohkem wõimalusi peaks leidma eri-
ainete praktilise külje tugewamaks rõhutamiseks. Selleks on waja rohkem wälja
arendada kontori- ja kaubateaduse praktikat, masinkirja jne., mis nõuab tar-
wilikke ruume ühes wastawate sisseseadetega . Kooli praegused ruumid on kit-
sad ega ole seni wõimaldanud kooli tarwilikku arengut. Koolil on aga lootus
lähemas tulewikus saada lahedamaid ruume endises Karlowa mõisa päähoones,mis
ümberehitatult lahendaks ruumide küsimuse ja awaks koolile awaramad arenemis-
wõimalused.
d) Tartu Ühistehnikagümnaasium (Tolstoi uul.4), ülewalpidajad Tartu linn
ja maakond. Kool töötab ühe elektrotehnika ja ühe ehitustehnika haruga, mil-
lest esimene awatud 1924. ja teine 1928 a. Kumbki haru on 5 klassiline, ühte-
kokku on seega koolis 10 klassi. Tehnikagümnaaisum kujutab endast üldharidus-
likku keskkooli, mis püüab wiia õpilasi lähemale praeguse aja elunõudeile.
Elektrotehnikise hariduse järele tuntakse wiimasel ajal suurt tarwidust nii
linnas kui maal: elame ju elektri ajajärgul. Selle haru lõpetajad wõiwad kas
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 6
Wolikogu abiesimeeste arw määrata kindlaks kahe peale.
Pärast seda pannakse kandidaatideks ette: lwol. W.Tubini poolt wolikogu
esimeheks lwol. Peeter Põld ja
lwol. O.Alliku poolt wolikogu abiesimeheks lwol.Johan-Oskar Rütli.
Rohkem kandidaate ette ei pandud.
Lwol. M.Kurs-Olesk wõtab sõna ja seletab kokkuwõttes järgmist: Wolikogu
juhataja P.Põld awas koosoleku ilusate ja soojade sõnadega, kõneldes koda-
nikkude tahtest, majanduslisest raskusest ja tarwidusest ühiselt ümber-
korraldada meie elu uutele nõuetele ning kooskõlaliselt töötada meie linna
ja riigi kasuks. Sõnad on küll kõige paremad, aga teod on teistsugused.
Sotsialistid said omale 15 kohta wolikogus, kuid kokkulepet linnawalitsu-
se kujundamiseks ja ühiseks töötamiseks ei saadud. Meile teatati, et linna-
walitsus on kokkuseatud. Sellega on sotsialistidest, kui suuremast rühmast
mööda mindud ja neid kõrwale jäetud. See ei ole demokraatlik teguwiis.
Sotsialistid tahtsid tööd teha, kuid teised ei wõtnud neid arwesse. Sarna-
se teguwiisi wastu protesteerib sotsialistlik rühm. Rahwas on walimistel
oma tahte awaldanud ja on walinud suure hulga sotsialiste wolikogusse, ke-
da teised oleks pidanud arwesse wõtma. Sotsialistide nõudmised polnud liial-
datud, tahtsid ainult oma arwu kohaselt üht kohta linnawalitsuses juure
saada, kuna linnawalitsuse koosseis oleks arwuliselt endiseks jäänud. Ha-
ridusosakond oleks pidanud endiselt sotsialistide esitaja juhtida jääma.
Sotsialistide nõudmisi aga ei täidetud. Et wiljakat tööd teha peab kok-
kuleppe kawa olema. Kawa sai sotsialistliku partei poolt kokku seatud ja
kõigile rühmadele teatawaks tehtud. See kawa on senise töö jätk ja sel-
les pole midagi liialdatud, kuid teised seda wastu ei wõtnud.
Sotsialistide kõrwale jätmine ei ole küll üllataw, sest ammu on
tähele pandud seda, et sotsialiste püütakse igal pool kõrwale jätta ja
on käimas mingisugune faschistlik tendents, mida näit. ka sündmused mu-
jal, nagu Leedus ja Lätis näitawad. Sotsialistide esitajad ei ole oma
tegewuses mingisuguseid silmapaistwaid wäärnähtusi teinud, ei ole ühtegi
fakti ette tuua, mis annaks põhjust neid kõrwale jätta. Sotsialistid on
Eesti riigile kaasa aidanud ja ei ole tööst kõrwale hoidnud. Kui neid
nüüd kõrwale on jäetud, siis ei talitatud demokraatliselt. Suurem süüd
selles on rahwaerakonnal, keda alati wõeti kui liberaalset erakonda.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 89
44
Esitatud aruande järele on peost sissetulnud 413,kr.,kulusid on olnud
254 krooni, seega ülejääk 159 kr.
Linnalõbustusemaks müüdud piletite hinnast - 337 kr.50 15% teeb wälja
50 kr.63 s.
Linnawalitsus esitab selle palwe wolikogule tagasilükkamiseks.
Lwol. W.Bulgarin paneb ette wabastada kõne all olew pidu linnamaksust,
sest peo sissetulek on läinud toetuseks kehwadeleüliõpilastele.
Linnapea K.Luik teatab, et Linnawalitsus asub seisukohal, et lõbustusemak-
sust tuleb wabastada ainult üldise tähtsusega haridusliku ja heategewa sihiga
peod, kuid üksikute seltside ja rühmituste pidusid wabastada ei saa, sest siis
ei jääk järele ühtegi pidu, mille pealt wõtta lõbustusemaksu ja sissetulek
sellest maksust kaoks täiesti ära.
Lwol. M.Kurs-Olesk paneb ette wabastada pidu lõbustusemaksust wähemalt
pooles suuruses, sest wene ringkond on waene ja sissetulek peost on määratud
kehwematele üliõpilastele hariduse wõimaldamiseks.
Linnapea K.Luik toetab weel Linnawalitsuse ettepanekut, sest ettepaneku
tagasilükkamise puhul kujuneks asi nii, et linnal üldse ei ole wõimalik saada
mingit sissetulekut lõbustusemaksust ja kõik pidude korraldajad hakkaksid pöö-
rama Linnawolikogu poole maksu wabastamise palwetega. Linnawalitsuse seisu-
koht on, et maksust wabastamisi tuleb piirata. Käesolewat asja ei maksa sidu-
da rahwusliku küsimusega.
Ettepanekud wõetakse otsustamisele lahtisel hääletamisel.
Lwol. M.Kurs-Oleski ettepaneku poolt antakse 11 ja wastu 16 häält.
Palwe rahuldamise poolt antakse 10 ja wastu 17 häält. Seega mõlemad ta-
gasi lükatud.
Linnawolikogu, arwesse wõttes hääletamise tagajärgi, otsustab:
Wene Üliõpilaste seltsi palwe selles asjas jätta rahuldamata.
XVIII.
T e a d a a n n e.
Koosoleku juhataja J.O.Rütli teatab, et koosoleku ajal on lwol.U.Hein
esitanud järgmise kirjaliku teadaande, mille koosoleku juhataja loeb ette
wolikogule: "Eesti Tööliste Parteist oli B.Unt ammu juba wälja heidetud ega
esitanud seega ennem wolikogus E.T.Parteid. Hiljem tagandati parteist woli-
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 18
Johan-Oskar Rütli, Minni Kurs-Olesk, Eduard Pikand, August Reeben, Ulrich
Hein ja Ernst Daugull.
9.
Esitajate walimine Linnade Liitu.
Eesti Linnade Liidu põhikirja § 5 järele wõib Tartu linn oma elanikku-
de arwu kohaselt walida linnade liitu 5 esitajat.
Wolikogu otsustab walida wiis esitajat.
Kandidaatideks pannakse ette ja lahtisel hääletamisel said hääli:
Oskar-Allik - poolt 47, wastu ei ole, erapoolet. 3.
Aleksander Ruuben - " 45 " 1 " 4
Karl Luik - " 51 " - " 1
Karl Pahk - " 30 " 2 " 20
August Reeben - " 50 " - " 2
Mihkel Meister - " 22 " 24 " 5
Seega on walitud Tartu linna esitajateks Eesti Linnade Liitu linnawoli-
nikud: Oskar Allik, Aleksander Ruuben, Karl Luik, Karl Pahk ja August Reeben
Lwol. M.Kurs-Olesk juhib tähelepanu sellele, et walimistel tuleb arwes-
se wõtta mõlemaid wolikogu tiibu. Nüüd aga on pahema tiiwa teine kandidaat
M. Meister läbi kukutatud. Kui sarnaseid juhtumisi weel edaspidi peaks olema
siis tehakse sellest wastawad järeldused.
10.
Wolikogu korraliste koosolekute päewade kindlaks määramine.
Linnaseaduse § 64 põhjal peab wolikogu oma korraliste koosolekute päe-
wad aast a peale ette kindlaks määrama mitte wähem kui 12 aastas.
Linnapea K.Luik teatab, et Linnawalitsus soowitab koosolekuid pidada
esmaspäewiti enamasti iga kuu lõpul, kusjuures oleks suwel pikem waheaeg ja
paneb ette koosolekud määrata järgmiste päewade peale: 14 ja 28 weebruari,
28 märtsi, 25 aprilli, 30 mai, 18 juuni, 29 augusti, 26 septembri, 24 oktoo
ri, 24 ja 28 nowembri ja 19 detsembri peale.
Lwol. M.Kurs-Olesk peab otstarbekohaseks pidada koosolekuid teisipäewiti.
Linnawolikogu otsustab, lahtiselt, 33 häälega, 3 wastu ja 18 erapoole-
tuks jäämisel: Linnawolikogu korraliste koosolekute päewad määrata 1927 aas
14 ja 28 weebruari, 28 märtsi, 25 aprilli, 30 mai, 13 juuni, 29 augusti, 26
septembri, 24 oktoobri, 14 ja 28 nowembri ja 19 detsembri peale.
Koosolek lõppes kell 1115 öösel.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 115
59
a) Koermakaust 1927 a. eest:
1. Jakob Norrak - 400 margasuuruses,
2. Marie Naba - 400 " "
3. Chistophor Schmidt - 400 " "
4. Märt Weide - 400 " "
5. Jekaterina Weski - 400 " "
6. Ants Laur - 400 " "
7. Sophie Kragulski - 400 " "
8. Mihkel Wäli - 400 " "
b) Hobuse ja sõiduriistade maksudest 1927 a. eest:
1. Martin Kangro, kokku 1300 mk. suuruses,
2. Woldemar Heidemann kokku 1300 mk.suuruses.
c) Kinniswarade maksust:
1. Widrik Eichwald 1. jaanuarist 1927 a.3950 mk. aastas.
2. Adalbert Pruuli 530 mk. suuruses 1927 a. I poole eest.
11.
Küsimine Linnawalitsusele üüriseaduse ärakaotamise puhul.
Lwol. A.Reeben teatab, et 1.juulist s.a. kaob ära üüriseadus Tartus
ja seega kaob ära üürnikkude kaitse. Selle tagajärjel tuleb arwatawasti
hulgaline üürnikkude wäljatõstmine nende korteritest. Tallinnas on peawar-
juta jäänud üürnikkude jaoks ehitatud sellekohased barakkid. Kas Tartus
Linnawalitsus on teinud midagi korterite muretsemiseks üürnikkudele, kes
ilma korterita jäänud, ei ole teada. Sellepärast küsib Linnawalitsuselt,
kas on Linnawalitsusel mingisuguseid kawatsusi selle kohta, kuhu paiguta-
da üürnikke, kes wäljatõstmise tagajärjel on jäänud ilma korterita.
Linnanõunik K.Pahk wastab, et Linnawalitsus on iga kord abiks olnud
neile, kellele seda tarwis, näit. on muretsenud korterid neile, kes mingi-
sugusel põhjusel sellest ilma jäänud, nagu suurewee ajal jne. Seda saab Lin-
nawalitsus ka edaspidi tegema tarwiduse korral. Kas üüriseaduse kaotamise
tagajärjel tuleb wäljatõstmisi korteritest wõi mitte, seda on praegu raske
ette näha, kuid kui peaks Linnawalitsuse abi tarwis tulema, siis saab Lin-
nawalitsus ja Korteriosakond kõik tegema mis tarwis.
Lwol. M.Õunapuu leiab, et Linnawalitsuse esitaja wastus ei anna sel-
gust selle kohta, mida kawatseb Linnawalitsus teha korterite muretsemiseks.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 25
13
Jaama mõisa rendilepingu lõpetamiseks rutuliselt samme astuda,
2) 16 häälega 11 wastu osa mõisa maadest enampakkumise teel wei-
kestest tükkides linna elanikkudele wäljarentida.
II) Sootaga mõisas on kommisjon leidnud:
Mõisa majapidamist on rentnik püüdnud pääjoontes korras hoi-
da, et wõimalikult suuremat sissetulekut saada. Üksikasjaliselt
waadates, on rentnik kõrwalised hooned korratusesse lasknud minna.
Iseäranis ei ole rentnik mingisugust hoolt kannud tööliste ja
kandimeeste, eluhoonete ja suurema osa teiste nende tarwitusel
olewate hoonete eest, nõnda et mõned neist täiesti kõlbmata sei-
sukorda on sattunud. Hobuste arw on rentnikul 17, mida wähemalt
poole wõrra suurendada tuleb, muidu jääb osa põldu harimata, mis
Ajutise Walitsuse määruste järele lubamata on.
Mõis on wäljarenditud hra Schmidt'ile enampakkumise teel
1917 a. 24 a. pääle aasta rendi 2300 rbl. eest, mis ei wasta sugu-
gi praegustele rendihindadele.
Linnawalitsus, aruannet läbiharutades, on otsustanud ettepan-
na: Sootaga mõisa rendilepingu muutmise kohta rentnikuga läbirää-
kida ja kui wiimane lepingu muutmiseks oma nõusolemist ei peaks
awaldama, siis asi juridilise kommisjoni kätte anda.
Lühikeste läbirääkimiste järele otsustatakse häälteenamusega
linnawalitsuse ettepanek wastu wõtta.
5. Linnawalitsuse ettepanek sundusli-
se määrusetäiendamise kohta kuulu-
tuste ja müürilehtede ülespanemise
üle linnas.
Linnawalitsus paneb ette eelmise linnawolikogu otsuse täien-
damiseks 17 märtsist s.a. ja sunduslise määruse muutmiseks, mis
linnawolikogu poolt wäljaantud 18 märtsil 1904 a. wastu wõtta
järgmist sunduslist määrust:
Igasuguseid kuulutusi ja müürilehti wõib Tartu linna piirides
wäljapanna ehk üleskleepida ainult linnawalitsuse poolt selleks
määratud kuulutustulpadele ja kohtadele, kus juures tulpade tar-
witamise eest linna kasuks maks wõetakse kindlaks määratus taksi
järele (waata lnwol.otsus 17 märtsist s.a.)
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 101
50
haridusliku täienduskooli kahe esimese õppeaasta ülesandeid.
Märkus: Siin mõeldud n.n. üldharidusliku täienduskooli põhijooned oleksid
järgmised:
1) Annab algkoolile toetawa ja 14-17 a. wanustele wastawa üldhari-
duse.
2. õpetatakse ainult üht wõõrkeelt.
3) Kahe esimese õppeaasta jooksul on õppekawa ühine keskkooliga,
seetõttu üleminekuwõimalus keskkooli ja ümberpöördult.
4) Kolmandal õppeaastal üldhariduse lõpetamine (ümmarguseks tege-
mine) ühel walitawate ainetega mitmesuguseilt kutsealadelt
(majapidamine, raamatupidamine, masin- ja kiirkiri, elektro-
tehnika jne.).
Et kawatsetud koolil on kaks esimest õppeaastat täiesti ühesugused kesk-
kooliga, siis wõiks teda nimetada ka eelgümnaasiumiks.
b) Punktis a nimetatud eelduste teostamisel tuleks koolidewõrk nõnda ümber-
korraldada, et keskkooli I astmele wastawaid harusd oleks rohkem kui II
astme omasid.
Ettekandele järgnesid läbirääkimised. Sõna wõtawad:
Lwol. J.Sütt: päewakorra wastuwõtmisel käesolewa küsimuse edasilükkami-
ne ei leidnud pooldamist enamuse poolt. Sellepärast paneb nüüd ette piirduda
asja sisulise arutamisega, kuid hoiduda otsuse tegemisest. Küsimust ei tunta
laiemates hulkades, isegi õpetajate keskel ei ole selgust asja kohta. Seltskon-
nas wõiwad tekkida kartused kas uus koolikorraldus on parem wõi mitte. Asja
on awalikult wähe käsitatud. Linna Kooliwalitsuse seisukohad on selles asjas, mi-
da isiklikult pooldab, on juba esitatud Haridusministeeriumile ja sellepärast
küsimuse otsustamisega on weel aega. Ligemal ajal korraldatakse keskkooliõpe-
tajate kongress ja praegu peetakse koolinõunikkude päewa, kus arutatakse kesk-
koolide ümberkorraldamise kawa. On soowitaw oodata ja ära kuulata nende sei-
sukohad. Ei ole otstarbekohane niiisugust laiaulatuslikku küsimust kohe ära
otsustada seda enam, et puddub üldharidusliku täienduskooli seadus. Küsimust
on tarwis weel arutada ja selgitada nii kawa pooldajate kui wastuwaidlejate
seisukohalt. Sellepärast tuleb küsimus lahtiseks jätta Wolikogu järgmise koos-
olekuni.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 7
3
Sarnane teguwiis on demokraatia äraandmine.
Peale selle kannab lwol. M.Kurs-Olesk järgmise sotsialistliku töölis-
te partei teadaande ette:
" E.S.T.P.Tartu linnawolikogu rühma deklaratsioon linnawalitsuse moodus-
tamise puhul 1927 a.
Möödunud linnawolikogu walimistel sai Eesti Sotsialistlik Tööliste Par-
tei 3 korda rohkem hääli kui 3 a. tagasi. Wastawalt sellele on ka partei
esindajate arw wolikogus kaswanud 3-kordseks. Meie oleme seega kõige suurem
rühm wolikogus.
Täiesti tundes seda wastutust ja kohustust, mida meie pääle paneb nii
suure osa (üle 1/4) Tartu kaaskodanikkude usaldus meie partei püüete wastu,
tundsime end kohustatud olewat ka linnawalitsemise tegelikust tööst osa
wõttawõimalikult produktiiwsel alal, nagu meie sellest osa wõtnud juba Waba-
riigi algusest pääle, mõnikord palju wäiksema arwu juures.
Selles teadmises esitasime otsekohe, niipea kui linnawalitsuse moo-
dustamise küsimus üles kerkis, oma ligema töökawa kõigile wolikogu suure-
matele rühmadele ja palusime neid selle kawa alusel meiega läbirääkimisse
astuda linnawalitsuse moodustamise asjus.
See kawa ei sisaldanud eneses mitte mingisuguseid wõimatuid nõudmisi,
mida meile kinnitasid esitamise juures peaaegu kõikide kodanliste rühmade
esitajad. See oli ainult miinimum sellest, mida meie kawatsesime lähema 3
aasta jooksul läbi wiia.
Aga juba warem, niipea kui walimiste tagajärjed awalikult teatawaks
olid saanud, kirjutasid "Postimees" ja "Kaja", et sedakorda tulewad kõik
jõud ja abinõud kokku wõtta, et linnawalitsust moodustada ilma sotsialistli-
deta. Arwatawasti seepärast loobusid kodanlised rühmad otsekohe meie kawa
kohta üksikasjaliselt sesiukohta wõtmast ja asusid linnawalitsust moodusta-
ma ilma meieta.
Neil läks korda ka üürnikke, kes endid senni pahemasse tiiwa olid lu-
genud, suurte lubadustega kohtade suhtes oma mõrda meelitada. Seepärast
wõisid nad otse esimesel nõupidamisel kokkuleppest omawahel meile teatada.
Ainult hoolekande osakond olla niisugune koht, mida ükski kodanlistest rüh-
madest omale ei ihaldawat, ja seepärast wõiwat sotsialistid soowi korral
selle koha saada.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.68)

Lehekülg 129
66
Linnawolikogu, ühinedes Linnawalitsuse ettepanekuga otsustab lah-
tiselt ühel häälel:
Anda Tartu Tütarlaste gümnaasiumile laenuks 200,000 marka,ilma
protsendita, tarwiliste ehitusetööde läbiwiimiseks Linnawalitsuse poolt
määratawatel tingimistel ja see summa wötta linna tagawarakapitalist.
8.
Hugo Tedderile antud ehituselaenu üleandmine August Kuhile.
Aruandja: Linnapea K.Luik.
Hugo Tedder on riigilt ja linnalt saadud ehituselaenu abil ehitanud
elumaja Tamme linnaosas Riia mnt.nr.19 (kw.IV kr.2). Praegu wölgneb ta
ehituselaenu kokku 5317,5 gr.kullas ehk kulla kursi järele Emk.1,329,375.-
H.Tedder on selle maja äramüünud August Kuhi'le 2 milj.marga eest.Nemad
mölemad paluwad selleks luba ja ehituselaenu üle kanda A.Kuhi nimele.
Linnawalitsus paneb wolikogule ette otsustada:
1) nöus olla tähendatud elumaja ja ehitusekrundi üleandmisega H.Tedderilt
August Kuhi'le ja wölgnewa riikliku ja kogukondliku ehituselaenu ülekand-
misega August Kuhi nimele,milleks paluda Riikliku Ehituselaenu Komitee
luba, tingimsel,et laenu kindlustuseks esitatakse linnawalitsusele wastu-
wöetawad kindlustused ja maja panditakse linnale kuni laenu täieliku ta-
sumiseni.
2) Laenu eest wastutus endiselt linna kanda wötta,
3) Laenu käsitamiseks ning wastawate lepingute sölmimiseks wolitada Linna-
walitsust.
Linnawolikogu,ühinedes Linnawalitsuse ettepanekuga,otsustab, lah-
tiselt, ühel häälel:
1) nöus olla tähendatud elumaja ja ehitusekrundi üleandmisega H.Tedderilt
August Kuhi'le ja wölgnewa riikliku ja kogukondliku ehituselaenu üle-
kandmisega August Kuhi nimele,milleks paluda Riikliku Ehituselaenu
Komitee luba,tingimisel,et laenu kindlustamiseks esitatakse linnawalitsusele
wastuwöetawad kindlustused ja maja panditakse linnale kuni laenu täie-
liku tasumiseni.
2) Laenu eest wastutus endiselt linna kanda wötta.
3) Laenu käsitamiseks ning wastawate lepingute sölmimiseks wolitada
Linnawalitsust.
9.
M.Taschkini palwe luba anda söögimaja awamiseks.
Aruandja: Linnapea K.Luik.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 8
se küsimus Ametiühistuste Keskbü-
roole.
Aru annab linnapää Kriisa:
Möödaläinud aastal detsembri kuul pööras Ametiühistuste
Keskbüroo palwega linnawalitsuse poole, büroo jaoks ruumisid
ühes kütte ja walgustusega lubada. Linnawalitsus tuli esialgselt
palwele vastu ja andis ruumid Lutsu uul.5, kroonu majas alumisel
korral, kus weikene parandus teha tuli, mis maksma on läinud 69
marka. Et selle küsimuse lõpulik otsustamine linnawalitsuse wõimu-
piiri ei käi, siis on küsimus wolikogule otsustamiseks ette kan-
tud.
Lnw. Lui Olesk toetab palwet, selle pääle tähelepanemist
juhtides, et hiljutisel wõimude wahetused mõlemil korral ameti-
ühistuste liikmed iseennast salgawalt korra ja julgeoleku eest
linnas hoolt on kannud, mille tõttu linna elankud neile suurt
tänu wõlgu on.
Otsustatakse ühel häälele: linnawalitsusele ülesandeks teha
Ameti-Ühistuste Keskbüroole sündsad ruumid ühes kütte ja walgus-
tusega muretseda.
8. Ühe linnanõuniku walimine.
Juhataja teatab, et surnud linnanõuniku G.Seelandi asemele
uus linnanõunik valida tuleb.
Lnw. Bätge paneb kandidaadiks ette Aleksander Punga.
Lnw. Jaska teatab, et Eesti sotsial-rewolutsionäride rühm
ülesseatud kandidaadile, kui Saksa okkupatsioniaegsele tegelasele
wastu hääletab.
Häälte lugejateks walitakse lnw. Allik ja Lattik.
Kinnisel hääletamisel kuulidega saab ülesseatud kandidaat
16 häält poolt, 8 wastu, sellega Aleksander Punga linnanõunikuks
walitud.
9. Komisjoni walimine kommunistide
tegewuse rewideerimiseks linna
warustusametis
Linnapää Kriisa paneb ette komisjoni wõimupiiri laiendada
kogu kommunistide tegewuse rewideerimiseks linnaomawalitsuses.
Otsustatakse kommunistide tegewuse rewideerimiseks nendesama-
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.75)

Lehekülg 79
küsimus käesolewal aastal. Pärast seda töötatakse wälja turbaraba kasutamise
kawa lõplikul kujul. Laenulepingu järele saab laenu Pikalaenu pangalt harilik-
kudel tingimuste 9% aastas. Laenu kestwus oleks üks aasta. Laenu tuleb teha
iga aasta turbatööstuse hooajaks ja peale hooaja lõppu hakatakse laenu osade
kaupa tagasi maksma. See kestab nii kaua, kuni omal puudub tegewuskapital.
Laenu kindlustuseks kawatseb Linnawalitsus kasutada Karlowa mõisa südame krun-
di peale tehtud obligatsioone, kui müüja W.Bulgarin sellega nõus on ja teha
uusi obligatsioone linna tapamaja hoone ja krundi peale. Kui Pikalaenu pank
sellega nõus ei ole, siis tuleb pantida teisi kinniswaru. Wõiks pantida ka tur-
wast, kuid selle operatsiooni läbiwiimine on raske ja kulukas, mispärast pole
soowitaw. Otsratbekohasem on pantida obligatsioone. Mis puutub tasuwusse, siis
turbatööstus tasub end ja temaga seotud kulud ära. Turwast walmistatakse pea-
asjalikult elektrijaamale, kuni 14.000 tonni, mille hinnaks on arwatud 10 kr.
tonn. Müügiks Tartus walmistatakse 5700 tonni, hinnaks on 24 s. kilo. Aluspõ-
huturwast walmistatakse 4500 palli, hinnaga 2 kr. pall (5-6 puuda) kohal. See
tasub ära kõik ettewõtte kulud,juurearwates ka masinate parandamise, soo kui-
watamise ja planeerimise kulusid, palkasid, laenu % ja amortisatsiooni kulusid.
Tööstuse eelarwe on tasakaalus.
Lwol. J.Sepp; kui palju walmistatakse turwast müügiks ja missugused on
turu wäljawaated.
Linnapea K.Luik: turwast walmistatakse peaasjalikult elektrijaamale. Läi-
nud aastal hakati walmistama turwast ka müügiks. Linnawalitsusel on kawatsus
turba kütte peale üle wiia kõiki neid linna asutusi, kus on keskküte. Waba müü-
gi jaoks jääb ka teatud osa turwast ja selleks kawatsetakse walmistada turwast
rohkem, mis wõimalik on siis, kui on olemas tegewuskapital.
Lwol. J.Alwer teatab et ta on rahuldatud linnapea seletustega ja pooldab
Linnawalitsuse ettepanekut selles asjas.
Linnawolikogu otsustab lahtisel hääletamisel 39 häälega ja 2 erapooletuks
jäämisel:
1. Laenata Pikalaenu pangalt linna turbatööstuse tegewuskapitaliks, Ees-
ti Panga ja Linnawalitsuse wahel 25.märtsil 1926 a. sõlmitud laenulepingu §12
põhjal, sada tuhat krooni (100.000,-kr.) harilikkudel tingimustel,
2. nimetatud laenu kindlustuseks anda Pikalaenu Pangale obligatsioonid
linna kinniswarade pantimisel wastawas wäärtuses ja
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.75)

Lehekülg 99
on tarvis valida tema asemele uus nõukogu liige.
Peale selle Linnavolikogu oma koosolekul 29.mail 1933.valis Linnapanga
nõukogu liikmete asetäitjateks Paul Kanariku 31 häälega, Verner Eieri 29 hää-
lega ja Oskar Kanguri 30 häälega. Nüüd on üles kerkinud küsimus, missuguses
järjekorras nõukogu liikme äraolekul kutsuda tema asemele asetäitja.
Kuna Krediitasutiste seaduses ega Linnapanga põhikirjas selle küsimuse
kohta selgust ei ole, siis anti küsimus Linnavalitsuse ja Linnapanga juriskon-
sultidele kaalumiseks. Juriskonsuldid asusid seisukohale, et üldiselt tarvi-
tusel olevate krediitasutiste põhikirjade järele kutsutakse nõukogu liikme
äraoleku korral tema asetäitjaks isik, kes valimise vanuse järele või kui ase-
täitjad ühel ajal on valitud, siis see, kes valimisel kõige rohkem hääli on
saanud. Käesoleval juhul tuleks käia viimase mooduse järele, sest asetäitjad
on valitud kõik ühel ajal.
Linnavalitsus ühines juriskonsultide seisukohaga ja paneb ette Linnavo-
likogule otsustada: Linnapanga nõukogu liikme äraoleku ajaks kutsutakse tema
asetäitjaks Linnavolikogu poolt valitud nõukogu liikmete asetäitjate hulgast
isik valimise vanuse järgi või kui asetäitjad ühel ajal on valitud, siis see,
kes valimisel on saanud kõige rohkem valijaid hääli.
Lvol. P.Ingermann: teen ettepaneku sellele kohale valida Karl Kirk, ta
on majaomanik ja ehitusmeister.
Häälte lugejaiks määratakse lvol. lvol.Offril, Ingermann ja Kippik.
Lvol. H.Sumberg: korra kohta. Kas Kirk on ka Teie panga nõukogu liige?
Kahes kohas ei tohi olla.
Lvol. P.Ingermann: Ei ole.
Kinnisel hääletamisel kuulikestega saab Kirk poolt 30 ja vastu 11 häält.
Ettepanekut nõukogu liikmete asetäitjate järjekorra määramise kohta hää-
letamisele ei pandud.
Linnavolikogu, arvesse võttes hääletamise tagajärgi,
on valinud
Linnapanga nõukogu liikmeks, sellelt kohalt lahkunud August Leppa asemele
Karl Kirk'i.
IV.
Linnapanga põhikapitali suurendamise küsimus.
Linnapanga nõukogu oma koosolekul 8.detsembril l.a. otsustas pöörata Lin-
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 7
3
poolt nende omal kulul, wälja arwatud juhud, kui Linnawolikogu wõtab need kulud
linna kanda, wõi kui uulits wõi plats tehakse linnawalitsuse korraldusel.
§ 7. Uuesti ehitatud uulitsate, kõnniteede ja platside ning nende piiri-
des tehtud reowee-kanalisatsiooni torustiku korrashoidmine on uulitsa wõi plat-
si kõrwal asuwate kruntide omanikkude wõi waldajate alaliseks kohuseks.
§ 8. Uulitsate, platside ja kõnniteede ehitamine ning korrashoidmine ku-
ni uulitsa keskpaigani on nende maaomanikkude wõi -waldajate kohuseks, kelle
kinniswara (krundi wõi maatüki) kõrwal asub uulits, wõi plats, aga reowee-ka-
nalisatsiooni torustiku ehitamine ja korrashoidmine uulitsa wõi platsi piiri-
des kõikide maaomanikkude wõi waldajate kohuseks uuliitsa wõi platsi ulatuses
proportsionaalselt nende kruntide wõi maatükkide uulitsa- wõi platsi-äärse
pikkusega.
Märkus: Kui uus uulits ehitatakse maaomaniku wõi -waldaja poolt wõõra
maa piirjoont mööda, siis langewad uulitsa ja reowee-kanalisat-
siooni torustiku ehitamise ning korrashoiu kulud ainuüksi tema
enese peale. Selle maa-ala omanik wõi waldaja , kelle maa piiri-
joont mööda uulits on ehitatud, hakkab neid tähendatud kohustusi
ja kulusid kandma käesolewa sundmääruse § 7. ja 8. näidatud alus-
tel sellest ajast, mil tema maa piirjoont hakatakse ehistama.
§ 9. Käesolew sundmäärus on maksew kõikide nende Tartu linna administra-
tiiw piirkonnas asuwate maa-alade kohta, mis kinnittaud ehitusplaani järele
on planeeritud peale 1. jaanuari 1929. a. ja Linnawolikogu poolt käesolewas sund-
määruses ettenähtud korras määratud ehistamisele.
§ 10. Kõik enne käesolewa sundmääruse wäljaandmist ja käesolewa sundmää-
ruse wastu käiwad määrused muudetakse seega ära§ 11. Käesolew sundmäärus hakkab maksma kahe nädala pärast peale awal
§ 11. Käesolew sundmäärus hakkab maksma kahe nädala pärast peale awalda-
mist Riigi Teatajas."
IV.
Prl. M. Chr. Wulfi poolt linnale kingitawate maatükkide wastuwõtmise
otsustamine.
Aruandja: linnapea K. Luik.
Kaasomanik prl. Marie-Christine Wulf asutab uue linnaosa tema päralt ole-
wale Tähtwere mõisast eraldatud maa-alale, mis asub Tähtwere pargi, raudtee
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 86
giks müüratud hindadega, napside ja likööride müük aga panderollitud
pudelites.
P.3. end.redaktsiooni järele nimetatakse ümber p.5-daks.
d) § 4 lit.c. (kauplemisaeg E.W.iseseiswuse päewal):
p.2. kella 6. p.l. kuni kella 12 öösi - kõrgemat järku restoranides ja eine-
laudades, kus rahaministri loal müüakse wiina, napse ja likööre kohal-
tarwitamiseks ainult lahtiselt;
p.3. kella 6 p.l. kuni kella 10 õhtul - restoranides ja einelaudades, kus
Aktsiisi Peawalitsuse loal müüakse lahtiselt wiina, napse, likööre ja
weine kohaltarwitamiseks waba hinnaga, kusjuures müügikoha pidajad on
kohustatud müüma tarwitajatele nõudmise peale wiina ka kinnistes wiina-
lao-pitseriga pudelites Wabariigi Walitsuse poolt määratud hindadega,
napse ja likööre aga panderollitud pudelites kohaltarwitamiseks kui ka
wäljawiimiseks;
p.4. kella 6. p.l. kuni kella 8 õhtul - restoranides ja einelaudades, kus
wiinamüük on lubatud kohaltarwitamiseks kui ka wäljawiimiseks kinnis-
tes wiinalao pitseeritud pudelites Wabariigi Walitsuse poolt üldmüügiks
määratud hindadega, napside ja likööride müük aga panderollitud pudeli-
tes.
P.3. end.redaktsiooni järele nimetatakse ümber p.5-daks.
Märkus selle § juurde jääb maksma.
3) need muudatused ja täiendused hakkawad maksma kahe nädala pärast peale
awaldamist Riigi Teatajas."
XIV.
Samuel Hänmani ja Kristjan Rebase palwe ehituslaenu abil ehitatud
Elwa uul.nr.19 asuwa elumaja üleandmise kohta Kr. Rebasele.
Aruandja: Linnanõunik K.Pahk.
Samuel Hänman on müünud Kristjan Rebasele oma maja, mis ehitatud linna was-
tutusel antud riikliku ehituselaenu ja linna toetuslaenu abil ning linnnalt ka-
sutada saadud krunndil Tamme linnaosa Elwa uul.nr.19 (kwart.VII krunt nr.14),
nende poolt esitatud lepingu järel kokku 12355 kr.12 s. eest. Selle maja ehi-
tamiseks on antud riikl.ehituslaenu 7870 kr. ja linna yoetuslaenu 1125 Kr.,
kokku 8995 kr., millest praegu tasumata kokku 8355 kr.12 s.
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.59)

Lehekülg 6
warustusameti juhataja aru annab, ja linna ladudesse maha jäänud
wiinasid ja weinisid umbes 91.000 m. eest ära wiinud.
Linnast lahkudes on üksikud linnawalitsuse liikmed peatama
jäänud, osa Põltsamaale, teised Wiljandisse, kus nad sõjawäewa-
rustamise ja muudel aladel tegewad on olnud. Pääle linna wabane-
mist 14 jaan. 1919 a. ilmus osa linnawalitsuse liikmeid juba järg-
misel päewal kohale ja warsti pääle selle asus linnawalitsus jäl-
le oma katkestatud tegewusele.
Linnawalitsus on wahepääl enamlaste ohwrina langenud linna-
nõuniku Gustav Seelandi matustest osa wõtnud ja tema hauale lin-
nawalitsuse nimel 16 jaanuaril pärja pannud.
Warustusameti tegewuse kohta möödaläinud ajal annab aru
warustusameti juhataja J.Raudsepp.
20 detsembril l.a. teatas linnawalitsus, et warustusameti
kassas leiduw raha 15.000 m. linna kassasse üle tuleb wiia. Nõuko-
gu otsustas aga 5000 m. üe wiia ja ülejäänud 10.000 m. kassasse
jätta. Sellel nõukogukoosolekul andsin mina teada, et politilis-
tel põhjustel juhataja kohalt lahkun ja andsin oma wolitused nõu-
kogule edasi, mis selkorral kossseisis kolmest liikmest, Lukin,
Weidebaum ja Mark.
Warustusamet on enamlaste okkupatsioni all kõige rohkem kan-
natanud, sest walmismuretsetud wõrdlemisi suured tagawarad on
enamjagu ära tarwitatud, kuna juurde midagi ei ole muretsetud.
Toiduainete müügist selle aja jooksul saadud summa 52.260, 49 m.,
puhast raha kaassast 433.180, ja hoiusumma I Laenu-Hoiu Ühi-
susest 46.053, 59 m., summa 531.494, 08 m. on enamlased lahkudes
kaasa wõtnud.
Summad on wõetud kassast ilma ühegi orderita, nõnda et
kassaraamatute järele asjaajamine korras näitab olewat.
Ettekantud aruandeid ärakuulates, otsustab wolikogu päewa-
korras edasi minna.
5. Toiduainete andmise küsimus Kaits-
se-Liidule linna arwel.
Aru annab linnapää Kriisa. Alguses asus Kaitse-Liidu kesk-
korraldus linnawalitsuse ruumides, kaitseliitlased pidasid wahi-
teenistust wahetpidamata, mille tõttu linnawalitsus sunnitud oli
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.71)

Lehekülg 91
45
Tartu Linnawolikogu korraline koosolek esmaspäewal
25.märtsil 1929 a. kell 6 p.l. raekojas.
Juhatab wolikogu juhataja P.Põld.
Koos on 55 linnawolinikust 47 wolinikku ja wäljastpoolt wolikogu koossei-
su walitud 2 Linnawalitsuse liiget.
Puuduwad 8 linnawolinikku, nimelt: H. Sumberg, M. Adamson, U. Hein, V. Sta-
kelberg, O. Allik, J.O. Rütli, H. Imelik ja V. Ernits.
Protokolleerib sekretär A.Mägi.
I.
Päewakorra kinnitamine.
Linnawolikogu tänase koosoleku päewakorras on järgmised küsimused:
1. Päewakorra kinnitamine.
2. Segakomisjoni liikmete walimine ja linna ja maakonna poolt ühiselt ülewal-
peetawate keskkoolide asjas.
3. Uute elumajade kinniswaramaksust esimese kolme aasta jooksul wabasta-
mise kohta käiwa otsuse täiendamine.
4. Kesk- ja kutsekoolide wõrgu korraldamise küsimus.
5. Elektriwoolu tariifi osaline muutmine ja täiendamine.
6. Linna 1929/1930 a. eelarwe.
7. Tartu linna- ja maaomawalitsuste wahel keskkoolide ülewalpidamise
kohta sõlmitud lepingu lõpetamise ja ühiste keskkoolide linna ülewalpidami-
sele wõtmise küsimus.
Linnapea K.Luik paneb ette muuta päewakorra järjekorda p.7 ülekandmisega
p.5 alla p.p. 5 ja 6 ülekandmisega wastawalt p.p.6 ja 7 alla.
Lwol. J.Sütt teeb ettepaneku wälja jätta päewakorrast p.4"kesk- ja kut-
sekoolide wõrgu korraldamise küsimus", sest seltskonna laiemates hulkades
ei tunta seda küsimust hästi ja ta ei ole seltskonnas põhjalikumat käsitamist
leidnud.Ka on tarwis oodata selle küsimusega seotud ühiste linna ja maakonna
keskkoolide edaspidise ülewalpidamise lahendamist ning linna ja maakonna
poolt wiimase küsimuse otsustamiseks kokku kutsutawa segakomisjoni seisukohti.
Linnapea K.Luik ei poolda lwol. J.Sütti ettepanekut küsimuse päewakor-
rast ilma läbirääkimmisteta ärajätmise kohta. Enne on tarwis küsimus woliko-
Tartu_linnavalitsus (ERA.2966.2.75)

Lehekülg 91
poolt Ilmatsalu tee ja Kesk-Kaare uulitsa vahel.
Linnavalitsus, olles asja läbi arutanud, otsustas praeguse Näituse uulit-
sa ümbernimetamine jätta esialgu lahtiseks, et seda küsimust veel kaaluda ja
ette panna Linnavolikogule uue näituseplatsi juure viivad Savi ja Uus-Savi
uulitsad ja see osa Veeriku uulitsast, mis asub ühelt poolt raudtee ja teiselt
poolt Ilmatsalu tee ja Kesk-Kaare uul.vahel, ümber nimetada Näituse uulitsaks,
alates 1.maist s.a.
Lvol. A.Pau küsib, kas siis jääb kaks Näituse uulitsat.
Linnapea K.Luik vastab, et nime muutus pannakse maksma 1.maist s.a., mil-
liseks ajaks tehakse uus ettepanek praeguse Näituse uul.kohta.
Linnavolikogu, olles asja ära kuulanud, lahtisel hääletamisel kõikide hääl-
tega peale 2, kes jäid erapooetuks,
otsustab:
Uue näituseplatsi juure viivad Savi ja Uus-Savi uulitsad ja see osa Vee-
riku uulitsast, mis asub ühelt poolt raudtee ja teiselt poolt Ilmatsalu tee ja
Kesk-Kaare uul. vahel, ümber nimetada Näituse uulitsaks, alates 1.maist s.a.
V.
Linnavalitsuse ettepanek Tamme ja Ropka linnaosade ehituskruntide saaja-
te kinnitamise kohta.
Aruandja linnanõunik J.Treumann.
Linnade ja alevite maaga varustamise seaduse põhjal linna omanduseks an-
tud maa-aladele planeeritud ehituskruntide saajad kuuluvad kinnitamisele Lin-
navolikogu poolt Linnavalitsuse ettepanekul sama seaduse § 10 alusel.
Selle seaduse põhjal linnale antud Tamme ja Ropka linnaosade maa-alale
planeeritud ehituskruntide suuruse ja müügihinna ülem- ja alammäärad on määra-
tud kindlaks Linnavolikogu otsusega 7.märtsist 1932.a. ja kinnitanud Vabariigi
Valitsuse otsusega 21.maist samal aastal.
Peale ennem kinnitatud ehituskruntide saajate on esinenud kruntide omandu-
seks saamise sooviga veel mõned kruntide kasutajad, kellele kruntide müümiseks
takistusi ei ole.
Sel põhjusel Lin awalitsus paneb ette Volikogule:
1) Kinnitada järgmiste ehituskruntide saajateks: a) Tartu Tamme linnaosa
maa-alal kinn. nr.1 (IV hüpoteegi-ringkond):