Palivere_vallavalitsus (EAA.2979.1.82)

Lehekülg 4
Kust tulnud
1874
Tsirkulari ramat Tagawerre ja Widdruka wala ülle.
Kindral kuberneri Herra käsku järel magasi asjo toimetama,
ja keige rohkem selle peale, et need korjawad, iga wala liikme käest.
a) keik ta magaski wölad, b) kassu toopid,
d) ja pea wilja kui se maksta on, e) ja mis surnudest
ehk waestest liikmedest, iga maksuarulisse liikme peale pandud saab.
Nigola
kihelkond
kohtust
1. Novem
1874
No
Nimetatud kogukonna Talitajadele antakse käsku,
1) Eestima kuberneri herra Tsirkulari kirjad No 120, kellest
iga üks ühe omale ärra wötma peab.
2) Antakse Talitajadele käsko, oma kirjotajadega sia,
tulla, ja Magasi ramatud kaasa tua ja peawad seks
tullema selle 19 Nowembri ku pääwaks: Sellakülla. Kedika,
Auasto, Ugla, Orro, Sallaja, Saunja, 20maks selle Nowembri
ku päwaks: Rago, Taibla, Roosna, Kirrimeggi, Kirriko wald,
Palliwerre, Tagawere, Widdruka, Talitajad kirjotajadega.
3) Sellakülla, Sallaja, Saunja, Palliwerre, Taibla Talitajadel
weel üks kord käskus ülle kätte saadud kuberneri herra Tsirkuläri
No 1703 kwitung sia sisse anda.
4) Antakse käsku: Auasto. Sallaja Saunja Taibla Roosna ja
Kirrima Talitajad jägamisse arru sia lehtede peale ülles kirjotud,
sisse andma.
NB Need punkt 3 ja 4 al noutud tähed ja kirjad peawad Talitajad
siis sisse andma, kui nad Magasi ramatud sia toowad.
5) Saab Talitajadele käsku antud, et iga üks omas kogokonnas
ülles panneb, kui palju kodoloomi wiimaste kolme aastade
sees on huntidest ärra murtud, ja seda arru siis ühtlase sia ülles
andma. N. B. Nende tähtega 3 aasta sees murtud loomade hulk
peab iga aasta peal issiäranis ülles antud ollema.
6) Iga Talitaja saab siit kõrwast üks leht, kaebdusest Söawäe
kohuse asjade pärrast.
Eestima
Kubernerist
23 Octobril
1874
No 120.
Keigede kogokondade Talitajadele. Ue wäe teenistuse järrel
peab iga nekruti kohtulinne mees, ennast isse aegsaste
möllima; sellepä kogokonnas ennam ei panne omma
kohta nekrutid wälja, ega wasta ennam selle eest.
On aga arwata, et mõnni nekruti kohtulinne mees, nimelt
essimisse sisse kutsumisse juures, ei tunne uut seadust.
ega sedda wastamist, mis nende peale langeb. Kes selle
seaduse wastu eksiwad; ja wõib ka juhtuda, et nekruti
kohtulissel mehhel ei olle soijaid riidid, ega jõudu et
saaks külmal aial möllimisse kohta minna.
Sellepärrast annan minna talitajadele teada, et nemad
jäwad selle eest wastama, et nende waldade mehed täidawad
aegsaste ja tunniste teenistuse seadust. Nisamati annan
minna talitajadele käsku, nimelt selle eest hoolt kanda, et
nekruti kohtulissed mehhed seadut aial tulewad mölimisse kohta,
ja kui tarwis lähheb, nendele senna juure abi murretseda.
Kinderal Maior. Würst Sihahowskoy Stresihnow.
3.
Kust tulnud
1875.
Tsirkulari ramat Taggawere ja Walla ülle: Widdruk
Niggola kihel-
konna kohtust
30mal Aprilil
1875.
No 45.
1) Nimetud walla Tallitajadele sadab kihhelkonna kohus: Söawäe kohuse
Kommisjoni Cirkulair kirjad No 151. kellest igga Tallitaja, üks ommale
wõtma peab.
2) Et Talitajad selle 27mal Paastu k. p. s. a. kihelkonna kohtust nendel
ette pandud aea sees, endil isse rõuge panijad muretseda, mitte siis
ülles annud ei olle sedda sanud ollewad, saab selle läbi ülles antud,
et kihelkonna kohtu poolest Eduard Kentman Riddalist Niggola kihel-
konna rõugepanniaks kinnitud on, ja temal igga lapse pealt, kellel
rõuged pandud saab, 25 kopik. hõbe maksetakse, et Kentman saab igga
aasta 2 korda lastele rõuged pannema, ja annab Talitajadele
teada enne kirja läbi ülles. Kus kohta koggokondas lapsed, ja mil päwal
kokko tullema peawad. Talitajad jäwad ommalt poolt. Rõugepanne-
misse Seaduse Art 7 punkt 6 järele, selle ette wastama, et lapsed sel päwal
mil rõugepania neid kokko kutsuda kässib, kokko toodud saawad. Ni samma
on sellesama Seaduse Art 7 punkt e järel Talitajatel õigus, laste wanne
matel, kes talitaja kässo järel lapsi nimetud pääwal senna ei too, nende
peale seatud trahwi panna.- Nigola kihelkonnakohtu herra F v. Gernet.
Tsirkuläir keigide Maawala walitsustele. Riigi rahawahendamise asjade
Minusteruimi Walitseja on Riigi peanõupidamise kohtu koosolemi-
sele wäeseaduse asjus ühte arrupidamise kirja selle ülle ettepanud,
kuidas luggu Negruti ees maksmisega kwitungite ehk nendest wöetud
kopiade wälja andmisega seada tulleks. sest et Ukasis § VI. mis 1sel
Nääri kuu pääwal 1874 aastas Senati kohtule antud on, wiimne
termin negruti kwitungite ette näitamiseks 1-sel Roja kuu päew
peale pandud sanud, mitmed Kamerahlohwi kohtud agga ülles anud,
et nende jures weel asjo, negruti kwitungite ehk ärrakaddunud
kwitungite assemel neist wõetud kopiade wäljaandmise pärrast,
selletada on, kes 1-se Rooja k pääwani 1874 aastas weel ei
jõudnud otsani lõpetada, pealegi agga endine negrutivõtmise
seadus, nende kohta alles weel makstes, kes tema põhjuse peale
teenistusse astunud. Kümme aastad aega annab negruti kwitun-
gide wäljaandmist palluda, keda mööda siis peale neid asju
mis mullu aasta nekrudi kwitungide wäljaandmise pärrast lõppe-
tamata jäänud, weel mittu neid suggu asju pärrast nekurdiwöt-
mist 15mast Nääri kunni 15ma Küünla kuu pääwani 1876 aastas
10 aastad järges wöib töusta.-
Riigi peanöupidamise kohus on pärrast Riigi rahawahendamise
asjade Ministeriumi Walitseja arupidamise kirja läbikatsumist,
selle kirja tuumaga ühte minnes omas 11-mal Talwe kuu pääwal,
1874 aastas Keigekörgemalt kinnitud arupidamisega seadnud:
Eestimaa
Kubermango
Söawäe kohuse
komissionist
15 Märts 1875.
No 151.