Kohila_vallavalitsus (EAA.1024.2.395)

Lehekülg 6
5
käsu ja tenistuse eest körwale hoida tahawad, sawad Kogukonna-walitsuse
polest kinniwöetud ja wangiwiisil Hakenrihtri jure sadetud.
§ 5.
Wäljalastud soldatite elukoha uendamiste üle, olgo et need uut kindlad
elokohta wöttawad, ehk aea peale teises kohas ennast üllespeawad, peawad
Kogokonna-walitsused, kui kange nuhtluse alla langeda ei taha, warsti Haken-
rihtri herrale teadust andma.
§ 6.
Kogokonna-walitsuste kohus on hästi selle üle walwata, et wäljalastud
soldatid, kes ühe teise kogokonna-walitsuse piirest nende kogokonna walitsuse
piires aea peal ennast ülespeawad, neile seda kohhe peawad teadma andma.
Kui sesugusid wäljalastud soldatid leiawad, kes seda tegemata jätnud, siis
peawad neid kohe wangi wisil Hakenrihtri jure nuhtluseks saatma.
Tähendus: Neid wäljalastud soldatid on aga mitte selle arruse
arwata, kes meie Paltima raudte peal töle ennast palkanud, ja
wägga kaugel kogokonna tallitajast ärra on.
§ 7.
Nendapea kui Kogokonna-walitsused Hakenrihtri herra polest wälja-
lastud soldatide tagasikutsumise kulutamise kirjad sawad, kui se ka hilja, öö-
aeal peaks olema, siis märgiwad nemmad kirjatoja kirja-ramatus kulutuse kätte-
samise päwa ja tundi, tewad kulutuse-kirjad lahti ja sadawad ilma keigewähema
wiwituseta iga külase selle Kogokonna piires, wäljalastud soldatide tagasi-
kutsumise kulutuse-lehed ja lasewad neid kohtade peale üleslüa, kus keigerohkem
rahwast käimas on, kui: kirikute, kogoduse kohtomaiade ja nendesuguste peale,
et nendaheaste wäljalastud soldatid kui ka rahwas ja kohad, kelle tenistuses
need on, seda teada sawad.
§ 8.
Kui wäljalastud soldatite tagasikutsumise kulutus tulnud on, siis peawad
Kogokonna-walitsused isse järele watama, kas teed mis nende ülewatamise al,
korra peal on, ja kui parandamata kohtasi leiawad, mis läbi tagasiminewa
soldati kogud wöiksid wiwitud sada, siis annawad nemad sellest isse-sadiku
läbi Hakenrihtri herrale teadust, kelle käest selle üle kaugemad käsu saawad.
Peale selle aga muretsewad ise teede parandamiseks mis nende kohus ja neil
wöimalik on.
§ 9.
Kogokonna eestseisjad, kes Hakenrihtri poolest nende jaamade juure saa-
detud saawad mis wäljalastud soldatite tee peal on ja ma ja rahwa poolest
ülespeetakse, peawad läbiminewa soldati-kogude wiiwimata edasisaamise, kor-
trete ja saatmise juures keigest jöuks abiks olema, kui ka nende inimeste reisi
eest hoolt kandma, keda kohto poolest wäljalastud soldatite tagasikutsumise
pärast saadetud on. Kui küüt-hoboste pudust peaks ollema, siis peawad nemad
isse warsti seadma, et hobosed seatud kohtade peale sadetud sawad ja läbi-
minewa kogudel wiwitust ei tule.
§ 10.
Kogokonna eestseisjate kohus on läbikäia kogude pealelikutel keige jöuga
abiks olla ja kui söiameeste läbi middagi segadust peaks tulema, nende talli-
tamiseks teha mis tarwis on. Tüli ja segaduse jures, mis söidomeeste läbi
sünniwad ja mis pärrast neid läbiminewa kogu saatja polest kinnipannakse,
peab Kogokonna eestseisja nende asemelle teisi murretsema ja süalusid wahi
al Hakenrihtri herra jure saatma, kes neid kohtu alla annab.
§ 11.
Neist kahest Kogokonna eestseisjast, keda Hakenrihtri polest ülekäimise
kohtade peale sadetakse, peab üks nendakaua ülekäimise koha jures olema kui
teine puhkab. Keigewähem eksitus ja holetus selle jures, saab raske nuhtluse
alla pandud.
Tähendus: ülekäimise kohad nimetakse need paigad, kus reisiad
lodjade ehk paatidega üle jögede, jerwede ehk merekaelade widud
saawad.
Eestimaa Kuberner, Kindral-Major Keisri oma saatja seltsist
Würst Schahowskoi-Streschnew.
Tallin, Loss, 6mal Jürri-ku päwal 1871 aastal.