Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Juri_Uluots (ERA.4408.1.20)

Lehekülg 4
2
Kallis mehe vend!
Eila sai sulle vastatud et koju ei tule ema tervis
on natuke parem oksendamine on järgi jäänud, täna
tunneb jälle enesel kõhus valusid, kuid selle
haigemajasse tulemisele tema ei nõustu arvab et
see on asjata mis paraneb kodus ja lubab Annikõse
natuke teis kohta minna et koha uuendus
ta utleb et minu enesetunnne on täiest selle
vastu et kusagile kaugemale minna, eks
naeme siis elu mis eespool on
Eks siis jälle teadustame varsti kuidas
meie kodune elu läheb
Tervisi kõigile
Maria
Juri_Uluots (ERA.4408.1.18)

Lehekülg 15
3.VIII.27.
Armas vend!
Ma pole vist kaual ajal sinule kirjutanud,
siis kirjutasin, kui Petserist rännakul Tartu
tulime, aga seda vist ei saanud sa kätte.
Elu on nii kiiresti ja arusaamata läinud,
pole aru saanutki, kuidas see suvi on
mõõdunud, nüid aga näeb, et sügis on juba
kätte jõudnud. Üks hulk aega olime Petseris,
see aitas kiirusele kaasa. Pole ennem
laagris olnud, sellepärast ka uuena tundus
elu. Olime kortis Gorodiši külas, küla oli
õige suur, aga vaene ja must. Seal ei
ole võimalik ka kuigi hästi elada, sest
põllud on väga liivased. Kuid küla
oli ilusal kohal Piusa jõe kaldal, kus
kallas tõusis umbes 20 meetrit kõrgele, vaade
jõele oli tõesti ilus. Iga päev kui selleks
võimalus oli, käisime suplemas. Sääl oli
meil aga selleks vähä aega, aga suplemas
käisime siiski. Hommiku kella poole kolmest
kuni kella 18ni oli õppus laskeplatsil.
Laskeplatse on mägine, kui neid mäeks võib
nimetada, ülevalt kunka otsast lähed alla
mülkasse, mis on nii pehme, et inimest peal ei kanna

Lehekülg 23
Üksikud ohvitserid tahavad
aga Tallinna jääda, sest naised
teenivad, näib kuidas nende üleviimisega
asjad arenevad, siis vast vabanevad
kohad. Siin ka hää teenida.
Sellepärast tahaksin üle minna Haapsalu,
et isa võiks tihemini siis sääb
käia, nuriseb et ei ole kodus õiget
elamise kohta, mis asi ka õige.
Jaanil ka õigus, pole raha millega
maja ehitada. Ema soovis ka et
tuleksin lähemale teenima, siis tema
tuleks ka vahel kodust ära, sest
Mariega läbisaamine paistab
vilets olema, ema jutu järele.
Kui ema juttu uskuda, siis Marie
on vahel tõesti ema vastu vali,
tema ikka vana maja ema.
Mine tea kuidas see tõeline olukord
peaks olema, pole õdetega ka selles
Juri_Uluots (ERA.4408.1.62)

Lehekülg 12
Armas ksvil!
Saadan Sulle siin
juures ülevaate Berliini
aja järgust. Kahjuks ei olnud
mul andmeid missugused on
juubeli albumi toimkonna
nõuded kirjutuste suhtes, siis
kirjutasin ülevaate sarnaselt
kui leiad ta siit juurest.
Kui pead soowitavaks muu-
tusi, kas lühendusi jne., siis
ei ole mul midagi selle vastu.
Kui on soovitavad ülesvõtted,
siis loodan võivat mõnda
saata.
Loodan sind
Häälmeelel näeks Sind

Lehekülg 17
- 8 -
N.M. õnnelikud inflatsiooni ajad hakkasid mööduma. Elu Saksa-
maal kujunes väga kalliks, mis sundis meid ülestõstma konvendi
ruumide äraandmise küsimust. Nii pidasime oma viimase konvendi
koosoleku C!Q! 22.mail 1924 ja otsustasime juba armsaks saanud
ruumid ära anda. Ruumide äraandmine tõi tahtmatult kaasa ka
konvendi likvideerimise küsimuse Berliinis. Raske oli seda
otsust teha; peale C!Q! äraandmist käisime cnfr! cnfr! korte-
rites koos, kuid majanduslik surutis kasvas ja nii olime sun-
nitud 1.juunil 1924. otsustama Berliinis konvendi tegevuse
lõpetama. Tähendatud otsuse tegemist kergendas asjaolu, et
ksvil! Paul Mägi energilisel tegevusel ja Berliini konvendi
nõusolekul oli Tartus sama aasta veebruari kuul ellu kutsutud
vennaskonvent. Seega ei tähendanud meie otsus Berliinis konven-
di tegevust lõpetada korp! Rotalia tegevuse lõpetamist. Meid
rahustas teadmine, et Rotalia kosub, kasvab edasi kodumaal.
Konvendi korralisi koosolekuid pidasime Berliinis
12, erakorralisi 8; konvendi ruumes käisime koos 56 korda.
Kommerse pidasime 2. Referaate - 8. Väljaläinud kirju 75.
Sissetulnud kirju 38,
Präsidium oli kogu aeg järgmine:
Senior I - Maximilian Grasberg.
" II - Johannes Liibant.
" III - Juhan Toomes.
Oldermann Arno Ahmann.
Magister cantandi Johannes Liibant,
Magister colorum Ralf Adams.
Magister paucandi Juhan Toomes.
Majavanem Arno Ahmann.
Berliini cnfr! cnfr! iseloomustusi.
1/ Maximilian Grasberg, Senior I, soliidsus ise, suitsetab
sigarette, viina ei joo, valvab, et kord oleks majas.Et so-
liidsus ei luba paukida, siis valutab alati parem käsi.
2) Johannes Liibant, Senior II. magister cantandi, energiline,
alati lõbus, abivalmis cnfr! Teeb ka ebamusikaalsest cnfr!
soololaulja. Temaga paukida, parem juba enne alla anda. Lühi-
dalt: "Kui see laul meil korda ei lähe - ei me siis kimpu jää".
3/ Arno Ahmann, Olderman, majavanem: moraal kõige ees. Teab

Lehekülg 37
V. a.
Härra!
Sellega on mul au Teid paluda lahkesti osa
võtta koosviibimisest korp! Rotalia konvendi ruu-
mes Tähe tänaval 29, teisipäeval 15. mail s. a.,
kell 1/2 9 õhtul.
Täielise lugupidamisega
N. Roosa abikaasaga.
Tartus, 4. mail 1934. a.

Lehekülg 44
Armas Professor!
Meie kõik siin Väimelas luge-
sime sügava rahulduse tundega
Sinu valimisest Rahvuskogu Esimeheks ja
rõõmustasime sehe üle.
Soovin Sinule enese, naise jne.
teiste Väimelaste nimel südamest
õnne, jõudu ja Tarka meelt Eestile sobiva
põhiseaduse loomise juhtimiseks
Tervitades
Vaimelas, 21 II 1937
N. Kütteks
H. Kitsberg
Juri_Uluots (ERA.4408.1.62)

Lehekülg 48
Pärnu
Wilmsi 11
24/I 36
Armas Jüri
Olen oma kohuste täitmises
konvendi vastu tugevasti hilinenud, kuid juba
2 näd. möllab siin Influenza, mille tõttu pole
tõesti aega olnud sulge kätte võtta. Olen nõus 100kr
majaostuks maksma, mida korraldan ksv. Karl
Peiker'i kaudu. Teatasin ka ksv. Jaan Tallo'le
ta lubas ise oma asja ajada. Igatahes võid kindel
olla, et 2 pärnakat on valmis oma kohustusi
täitma, confr! Hansmann ja ksv. Tiitus jäävad
mängust välja
Vabanda, et hilinesin, loodan, et sellega mitte
veel palju kurja ei ole teinud.
Südamliku tervitusega
Fred

Lehekülg 56
Korporatsioon "Rotalia" Vilistlaskogu
Esimehele
Palun mind korporatsioon
"Rotalia" vilistlaseks vastu võtta.
Olen lõpetanud Tartu Ülikooli
arstiteaduskonna 1923 a.
Teenin praegusel ajal k/v. keskhaigemajas
Röntgeni kabineti juhatajana
K. Tamm
Tallinn. Suur Roosikrantsi 15/10
25 septembril 1932a.
Soowitame Aloson
S. Tamm
Juri_Uluots (ERA.4408.1.16)

Lehekülg 4
2
paliu terwist
Kalis poeg sinul
ia kõege sinu
perele
ia wana mamale
J ka terwist. Kes
mind watamas
käis nüid olenen
ika terwem
saatia on sinu
wana,
ema
Juri_Uluots (ERA.4408.1.18)

Lehekülg 33
Tondil, 3.II.28.
Kallis vend.
Raamatu ühes rahaga sain kätte.
Palju tänu mõlemi eest. Arvasin
et tuled õhtul, loomulik kui
tunnid on 12-2, siis ei oleks me
kokku saanud. Meil kolmapäeval
on veel pääle 12 klassis tunnid
ja neljapäeval oli ka kaks
tundi klassis. Mida arstid
Mihkli tervise kohta ütlevad,
on paranemist loota, muidugi
vähä lootust selleks. Kui vähegi
paremaks saab on ka hää.
Tervisi!
Vend Oskar
Juri_Uluots (ERA.4408.1.62)

Lehekülg 5
Tallinn-Kopli, 18. jaanuar 1939.
Bekkeri 4-24
Armas kaasvilistlane !
Saadan Sulle oma ilmunud tööde sepa-
raadid koos ühes suure palvega: palun leia aega
mulle määrata kohtumine, et ma saaksin Sind
veenda kirjutama attestatsiooni minu heaks. Tahan
kandideerida The British Council stipendiumile
ja selleks on vaja atestatsioone kahelt isiklikult
tuttavalt, ehk juhtnööride sõnastuses: "Written testi-
monals from two persons well acquainted with the
candidate"
Ühe soovituse saaksin prof. Perlitzalt, teise
saamiseks pöördun Sinu poole, sest oled nimekatest
minu tuttavatest eriti sobiv oma kõrge seltskondliku
koha pärast ja saaksid atesteerida üldisemast seisu-
kohast lähtudes, mitte minu töö seisukohalt, nagu seda
teeb prof. Perlitz ja nagu sellised oleksid ka hinnangud
neilt minu nimekatelt tuttavatelt kellega töö juures
kokku puutun. [See on prof. Perlitza seisukoht!]. Soovitus-
atestatsioon võib olla eestikeelne.
Stipendium, mille saamiseks mul võrdlemisi
Juri_Uluots (ERA.4408.1.20)

Lehekülg 6
seisab nüüd juba jalul kuid tagumine
ots jalad reied on kanged haiged on neis
keha osis muidugi musklid kost veri välja
sulas, nüüd on ju teadmised mitmesugused
et võib paraneda lühi ajalisel ja koguni ka
aasta kuni paarini, arwame ka seda et see
haigus pole temal esimest korda.
Nüüd siis Jaan loodab ehk sinul on
kuidgi rohkem teadmist ehk rohkem
teaduse saamise võimalust et kas paranevad
veel täiesti välja need vigastud musklid
Poegis ka meie tiine mära mis oli korralikult
varss on must täkk
Endest kah mõni sõna tütar minul oli
raskesti läka köhas nüüd juba paraneb ise mina
ja Jaan oleme terved kuid mina kahanenud
väga palju. Tervitusi kõigi sinu perekonnale
Maria
Juri_Uluots (ERA.4408.1.18)

Lehekülg 11
perekonna liikmed.
Annimõisa Anna kurtis
miks sa pole temale kirjutanud,
kas sa pole kirjasid kätte saanud,
või ei ole sinul aega vastata
olnud. Anna oli ennem pühi
aige ja käis Tallinnas arstlisel
läbi-vaatusel. Ja siis olla sinul
kirjutanud, aga vastust pole
sinult saanud. Väga võimalik
et sa kirjasi pole kätte saanud,
sest nad kirjutanud maja number
40. Annimõisas tahaks häämeelega
sinult kirja saada. Teisel pühal
käisid õed kõik meil ja öösel olid
siis meil, sest ööd on pimedad
ja teed sopatsed.
Juri_Uluots (ERA.4408.1.20)

Lehekülg 12
enam vähem korras vili on kõik
sisse veetud kibedasti võtta on siis
kartul ja juurvili
Nii on siis lühiselt öeldud
Tervitusi kõigile
Maria
23 IX 31
Juri_Uluots (ERA.4408.1.62)

Lehekülg 93
2
võistlus teemina välja ja ülespannes ergutuse
Võib olla näit vilistl. kogu kohtumõistjaks ja
kiitjaks. Või jällegi kiritöö teemil: mida tahaks
rebane kuulda vanemilt Rotalustelt, - sooviaval-
dusena või ankeedina. Peab midagi tegema, et
tõsta aktiivsust noorte keskel. Tarvis mitmekesi-
semaid mõtteid et olemine oleks meeldiv.
Olgu see sisemised "huvid". Nüüd extern asi.
6.XII. teede instituudi aastapäeval olid latlaste poolt
tulnud delegaatidena kaks mu vana tuttavat.
Pärides nende elu-olust sain teada et terve tosin
путейуы - lätlased on liikmeks korp. "Metropolitana".
Nende esivanemad tulevad Frat. Petropoliensis! est.
Olen nendega kõnelenud sellest et ei oleks viga
kui Piiteri vilistlaskonnad naabermaadel tuttavaks
saaks, ja vastukõla leidmiseks ka lähenemise
samme teeks. Nad lubasid "внести na дерегоене
omas konvendis. Kui ruttu see asi neil hoosse saab - ei
tea aimata. Aga vahepeal ei pea meie ka tukkuma.
Metropolitana vil. kogu esimees Dr Snicker - on Artur
Lossmanni ognokannuk. Võiks paigast nihutamiseks,
saata meie ajalooline broshüür Dr Lossmanni nimel
selle kungs Snickerile. Teiseks on tarvis valmis
vaadata delegaate Riiga, kui asi surnud punktist
peaseb et siis näidata et Rotalial on keda valja panna,
kes mõistavad zub zarobopuine, kellel ka oma torbik
kaasas, kelle hoole jääks kartelli eesmärkide ja tingi-
miste sõelumine, kes tutvusi looks ka teiste korp!,idega
Juri_Uluots (ERA.4408.1.16)

Lehekülg 48
rägima et isal ei
ole terwist tula
meie ei ole weel
saanud mõisa. Kas
täma rägis wõi mete
nüid ei tea kas see
nelia päew oled woi ei
ole ega nii rutu kiria
teel kulta ei saa.
Kui oled teise nädala
nelia paew talinas.
siis oleks wõenud. Ka
mõisa kolistada.
esmas päew wõi teisi
päew. nüid ei sa iga
paew meie 1 maias
meises kaitud pimawid
widtud
täma tahab ika sinu
iutule tula hakab
Juri_Uluots (ERA.4408.1.62)

Lehekülg 13
Su Tallinnas viibimistel. Kui
Sul aega juhtub olema, siis
ehk lased kõlistada 310-54.
Oleks Sulle väga tänulik,
kui Sa laseks kinnitada ka
juuresolewa kirjutuse kätte-
saamist.
Parimate conf: terwitustega
Tallinn,
Hab. Toomes
30. 9. 33.
Aadress:
Postkast 259. The Shell company.

Lehekülg 28
Tahevas, 15 mail, 1932.
Kallis kaasvilistlane!
Olen juba otsaga Lõuna-Eesti radadel isakodu
kaunil künklisel kohal.
Täna on siin suurepäraline soe +22R ilm
nagu päris suvel ikka ja kased ka lehis,
on tuntavalt märgata Põhja ja Lõuna vahet
Muidugi pole ka oma lubamist Sinu vastu
unustanud, kahjuks ainult ilma suurema
tagajärjeta. mainitud oja nimi mis jookseb
Kaagjärve vallas Koiva jõkke Valk - Mõniste
maanteel umbes 11,5 klm. Valgast, on praegune
nimi "Sete" oja maanteejuures asuva talu
järele arvatavasti. Siis järgmine oja on
Laanemetsa Vallas, endise Laanemetsa mõisa juures
Samal Valk - Mõniste teel kilomeeter 24.
ja nimetatakse "Ahero" jõgi, sest ta väljub Ahero
järvest, ning enne Koiva minekut kutsuvad
mõned ka "Keiri" ojaks, sest viimane Talu-Veski aseb
samal jõel ja talu nimi on "Keiri.“
Siis tuleb järgmine oja klm. 32 "Hargla"
Hargla kiriku juurest umbes 1/2 klm. edasi
ning järgmine umbes 34 klmeetril "Kalli" oja ja
Kalli küla. "Kalli" oja ja Hargla jooksevad
Mustjõgi'sse ja Viimane üheneb Koiv'aga
Juri_Uluots (ERA.4408.1.62)

Lehekülg 62
"KORP! ROTALIA" 25-A.JUUBELI PIDUSTUSTE KAVA.
10. nov. 1938.
kell 22.00 Kogumine C! Q!-le
" 23.58 Silentium absolutum
" 24.00 Commersium incipit / lipu toomine, Värvidelaul, Gaudeamus/
12. nov.
kell 12.00 K!K!K!
" 13.00 Vil!-kogu ja t! l! ühine koosolek
" 18.00 Pidulik jumalateenistus Ülikooli kirikus/jutlust. vil!! Puusemp,
Kool ja Keller/
" 19.30 Rongkäik ühes pärjapanekuga Gildi t. kaudu Kalevipoja samba juure
/pärg viiakse 4-ja tõrviku valgusel /
" 22.00 Ball Vanemuises /külalisi võtavad vastu vil!! Uluots, Kõpp, Peiker
ja confr! Suursööt. Balli lõpp kell 03.00 13. nov.
13. nov.
kell 12.00. Aktus Vanemuises
Kava:
Avamäng Palverändajate koor - Wagner
Sissejuhatav kõne: Seniorilt
Avakõne: vil! Kõpp
12.30. Aktusekõne: vil! Uluots
Hümn
12.50 Konvendi ajalooline ülevaade: vil! Perandi
Eestimaa, mu isamaa
13.10 Lipu üleandmine. Pühitsemist toimetab vil! Puusemp
/ Reabased toovad lipud sisse. Senior võtab vastu ja annab
üle vanameestele. Vanamehed tulevad sisse ühes lipu assisten-
tidega samaaegselt lippe toovate rebastega.Seniori tänusõnade-
le järgneb Värvidelaul. Protseduuri kestel on tegevuses ka
mag! cantandi.
13.40 Tervitused ja telegrammid
14.10 Seniori tänukõne
Lõppsõna: vil! Peiker
Gaudeamus
kell 16.30 Konvendi daamide vastuvõtt C! Q!-l
" 19.00 Ruumid vabaks
" 20.00 Commersium incipit
Gaudeamus
Seniori kõne
Vil! Uluotsa kõne
Eestimaa, mu isamaa
Kõne isam ale: vil! Suursööt
Kõne vil!! auks: confr! Kõressaar
O bursi hiilgus endine
Kõne lahkunute mälestuseks: vil! Paul Mäggi
On vendadest üks lahkunud...
VSO esindaja kõne
VSO laul
Kingituste üleandmine
Frat. Baltiensise esind. kõne
EKVL-u esind kõne
EKL-u esind. kõne
Tervitused ja telegr.
Tänusõnad tervituste eest
Juramentum
Vanamehe kõne
Värvidelaul
Commersium oficiales ex est
Gaudeamus
Vaheaeg 30 min.
14. nov.
kell 05.00 Kommersi lõpp
" 11.00 Kaatripäev incipit
" 11.45 Kaater Frühstück incipit
" 12.00 " " ex est
"15.00 LÕPP

Lehekülg 161
Tallinnas 5. juunil 1937. a
Lgp.
vil!
Julgen pöörata käesoleva kir-
jaga Sinu poole, sest andsid
selleks mulle loa, kui rääki-
sin Sinuga neljapäeval 3. juunil
hotell "Bristolis" koha üle, mis
luuakse "Postimehe" juurde.
Sinu soovitusel pöördusin hr.
Rostfeldi poole ja tema rääkis,
et luuakse propaganda-amet-
niku koht, kes alluks ärijuhile
ja töötaks tema instruktsioo-
nide järele. Hr. Rostfeld käs-
kis mul tema kätte viia
oma sooviavaldus, mida ma
Juri_Uluots (ERA.4408.1.16)

Lehekülg 10
kirju Tallinna riigiwalit-
susele saadetud. Arwasime
Arwasime, et Tartu sõidu kulu
ja waew on ehk alles wara-
jane. Kui päris häda on,
siis saadame telegrammi.
Palju terwisi teile
kõigile meilt mõle ma-
telt
Papa,
Juri_Uluots (ERA.4408.1.20)

Lehekülg 9
3. det. 40
5
Armas sugulane!
Sinu kirja sain täna kätte oli meil enne sest juttu
juba et ei tea kuidas Sina elad? Jaanil oli mõte
kord Tartu sõita oleksin minagi tulnud kui saan selleks
võimalust kodusest majapidamisest. Praegune aeg veel lubab
et on neid raha sentisi. Aga siis tehke nii et vastake
meile kohe ja nii otse kohe tõsiselt et meie võiks
neil päevadel just iga päevast vajaliku materjali kaasa
tuua ja just mida eriti vaja on (võid) meil on ju nii
palju võimalusi siin kui kesgi soowib ja tasu selle eest
maksaksime ka praegust et nii ütelda võimalust on.
Kustase Mihkel käis jala kohe meil pääle seda.
Ise on kah ikka ühe suguse terwise juures lapsed
olid haiged midagi gripi taoline on ka juba terved
Ilma käib koolis jälle
Tervist teile kõikidele
Maria
Juri_Uluots (ERA.4408.1.62)

Lehekülg 15
6.10.34
Gaasi-kaitse juhataja ülesanded on:
1. Korraldada linna peale seadusandlikus korras pandavate ülesannete täit-
mist mürkgaaside ja süütehädaohu vastu võitlemise alal, milleks:
teostada järelvalvet ja anda kodanikele nõu g-kaitse vahendite ehitamisel
ja süütehädaohu vastu võitlemise abinõude tarvitamisel.
2. Korraldada linna gaasi- ja veevärgi, elektrijaama, linna haiglate ja teis-
te linna asutuste kaitset mürkgaaside ja süütehädaohu vastu.
3. Organiseerida linnaasutustes gaasi- ja süütekaitse kursusi, moodustada
vastavad meeskonnad ja korraldada nende järjekindlat väljaõpet. Hoolt
kanda, et meeskondadel oleks tarvilised g-kaitse vahendid.
4. Propageerida gaasi- ja süütekaitse abinõude tarvitusele võtmist linna
kodanikkonnas, selleks tarbekorral korraldades demonstratsioone, loenguid
jne.
5. Pidada tarvilik kontakt riiklike g-kaitse organisatsioonidega.
6. Koostada eelarve- ja ettepanekud g-kaitse ja süütekaitse korraldamise
kohta.
7. Koostada aruanne aastase tegevuse kohta.
Gaasikaitse juhataja peaks tundma peale ehituseala ka keemiat.

Lehekülg 18
- 9 -
kogu Berliinis, kus võib näha nauditavat kunsti. Cnfr!,
kel sarkasmi, kel humori, kuid kellega naisküsimuses mitte
võistelda.
4/ Ralf Adams, magister colorum. Huumoriküllus; ta
teab, kus Berliinis saab parimaid veine. Kui vähe raha taskus,
siis aristokraat. Kokkuvõttes: "Immer durch Dick und Dünn".
5/ Beckmann, pikk. Ületamatu humor, muide teeb mis
vaja.
6/ Beckmann, lühike: korralik naisemees.
7/ Juhan Toomes, Senior III, magister paucandi, kirju-
tab kirju, peab kõnesid. Kõnede sisukuse üle otsustagu tei-
sed. Kui raha otsas, siis teeb ridu ajakirjandusele.
8/ Arnold Sõber, tõsine israeli mees, ei loobu kunagi
hääst olengust.
9/ Otto Org, mängib viiulit, klaverit, õilis hing,
kes eriti naudib elusat kunsti, kuid ainult platooniliselt.
Praegu ehitab lennukeid.
10/ Rudolf Tamm, esteetiline merimees, kes kuival maal
tunneb end eriti kodus.
Tallinnas
J.Toomes
30. Sept. 1933.
Rot! vil!
Juri_Uluots (ERA.4408.1.62)

Lehekülg 47
Üürilevõtja peab omal kulul palkama majahoidja. Samuti on üürilevõtja
kohustatud söögitoa tammeparketti vähemalt 4 korda aastas vahaga poonima.
§ 6.
Majaomaniku nõusolekul on üürnikul õigus omal kulul teha tarvilikke
sisemisi remonte ja ümberehitusi, eriti klosetti ümberkorraldada, saali
põrandat parandada, korraldada tänavapoolset maja esist, planke ja aeda.
§ 7.
Üürileandja kohustub kuni üüriobjekti üleandmiseni Tartu Majaomanikkude
Seltsi ja tema vahelise lepingu § 3 täitmise eest hoolt kandma ja järgmisi
parandusi ette võtma.
1) Eesruumi põrandate parandamise ja värvimise.
2) Söögitoast aeda mineva ukse parandamise.
3) Ehitama uue lahtise rõdu ühes trepiga söögitoast aeda.
4) Parandama värvimisega saali seinu.
5) Kamina parandamise ja kamine toa põranda värvimise.
6) Värvima aknaraame tarviduse järele väljastpoolt, samuti ka
tänavapoolsel küljel aknaid sambaid ja laternaposte.
§ 8.
Üüriobjekti täieliku ehk osalise edasiüürimiseks on tarvilik majaoma-
nikult sellekohane kirjalik nõusolek.
§ 9.
Käesolev leping lõpeb ilma ülesütlemata.Mõlemile lepinguosalistele
jääb õigus ka enne üürilepingu tähtaega üürivahekorda lõpetada, makstes
ühekordselt 1/2 aasta üüri kahjutasuna.
§ 10.
Üüriaja möödumisel peab üüriobjekt tagasi antama täiesti korras, ilma
ühegi tasu nõudmiseta.
§ 11.
Üürileandjal ja tema volinikel on õigus majas ja aias ülevaatusi
toimida.
§ 12.
Lepingu algtekst jääb üürileandja kätte, kuna üürilevõtja saab tões-
tatud ärakirja. Kõik selle lepingu sõlmimisega seotud kulud kannavad
pooled võrdsetes osades.
Juri_Uluots (ERA.4408.1.62)

Lehekülg 95
Korp. R. sarnaneb oma struktuurilt perekonnale, kus leidub vane-
maid nii ka nooremaid põlve. Piltlikult kajastab seda vast sisse-
astunud liige kes valib endale "akadeemilist" "isa". Ka eriti hoolt
nõudvale noorliigele võib convent määrata "isa", et see teeks
rebasest "mehe", keda vajab convent. Patriarhaalsele struktuurile
lisa sarnasust toob veel see et nooremad perekonna liikmed lenda-
vad maailma laiali, kui nad "küpseks" saavad ja liituvad
vanematega, vilistlastega. Viimased on juba rahvavanemad kes
täidavad eriülesandeid, lastes noori edeneda oma ette ja tarbe-
korral astuvad nendega ühendusse et hoiatada ja juhatada,
valja tuues neid kogemusi ja äranägemusi mis nad elust
kaasa said. Selles vanemate kogemuste edasiandmises noortele
peitub noorte paremus võrreldes vanematega, kes pidid otsima
ja kobama et enne kui nad võisid võtta nähtuse kohta oma
seisukoha. Kui meie esimest korda ehitame, ehitame kuidagi
arvestades ja sageli peab lepima selle juhusliku tulemusega
mis välja tuleb. Teisel korral on meil varuks mõned võted, kuid
ka see teine käkkki tuleb lopergusena. Aga kolmandal korral
võime eelmise kahe ehituste viperustest hoiduda, neil on juba
teadlik alus, teoria, kuidas tuleb ehitada. Paljude praktiliste
võtete kokkuvõte arvestus annab oma tulemusena teoriat:
praktika sünnitab teoriat. Teil, noortel, on vanemate prakti-
kast väljakasvanud teoria: teil on kodukord, kombed, vara.
See on kõik töö tulemus. Selle pärast peate ka lugupidamisega
austusega suhtuma vanematesse, nad on tööd teinud, nende
töö vili on teie käsitada, need on kogemused, mis vanemad
teile edasi annavad, nagu patriarh oma perele. Vanemad ei
nõua teilt mingit tasu, vaid teie olete kohustatud hindama
õiglaselt kui omi õpetajaid ja toetajaid.
Vaike selgitus pala. 1905 aasta oli punane. Oli mäss ülemuste vastu.
Minu instituudi tolleaegne direktor läheb mööda mugavalt istuvast
üliõpilasest. Viimane ei tõuse püsti ega tereta, aina vahib.
Juri_Uluots (ERA.4408.1.18)

Lehekülg 2
Haapsalus, 23.III.25.
Armas vend!
Ära pahanda, et sind jälle
tülitama tulen aga seisukord
ei anna parata. Päris häbi
on jällegi sinu käest raha
küsida, aga midagi pole parata.
Tahan uut palitut laska teha
ja see tegemine maksab kaunis
palju, sellest ma saan nüüd
üle, sest selle jäo raha lubasid
vanemad anda. Aga nagu
sa tead, tundide eest pean maksma,
ja nii palju raha vanemate käest
ühekorraga küsida oleks liig; palitu
ja tunndide raha. Sellepärast,
Juri_Uluots (ERA.4408.1.62)

Lehekülg 147
Armas kaasvilistlane
Õnnitlen Sind. Sinu valimise puhul
Rahwuskogu esimese koja esimehe kohale.
Andku Sulle Jumal raugemata jõudu
Sinu õlgadele pandud raske töö läbiwiimiseks.
Julgen kindlasti ja suurema rahulduse
tundega loota, et Sinu juhtimisel saame
omale õiglase põhiseaduse, mis on vastuvõetaw
riiklikult mõtlevatele Eesti poegadele
ja tütardele.
Põltsamaal,
E. Kook.
19.II.37.a.
Juri_Uluots (ERA.4408.1.16)

Lehekülg 26
kusagile mina. Kata tõõi
lihalast ära. arwasin et
wäigesel Juril on 19. süni
päew, tahtsin seleks aeaks
ära saata.
Kodune elu on wana moodi
töö on üsna kora peal.
wiimane wili saab sise
täna wõtud ia muist
on iuba masintud.
isal on enese elu iures
paliu tegemest. tema on
iu rikas ia paliu iägada
minul ei ole midagid
warantust. Kelegile lubada
ega enese tahtmesga sääda.
pean selega rahul olema
mis minuga tehakse.
Kui on terwist ehk tulen
talwe pool teie poole. siis
Juri_Uluots (ERA.4408.1.62)

Lehekülg 43
Laulatustalitus leiab
aset pühapäeval 14 okt.
kell 2 päeval Tallinna
Keskvangimaja kirikus.
Sinule tarvilikude lubade
saamiseks olen juba pöö-
ranud Vangimajade Pea-
valitsuse ja Kohtupalati
prokurori poole.
Loodan, ei Sa võimalust
ja aega leiad minu palvet
täita ja tänan Sind juba
ette.
Tervitustega Sinule ja
Sinu armsale abikaa-
sale
Kõige lugupidamisega
William Tomingas.

Lehekülg 97
A. - See oleks armastus Rot. vastu, armastus confratrite
vastu (confrater = reb! = varvik. t.l. = varvik. vil!) ja armastus
tehtava töö vastu. Suhtuge hellusega Rot. vastu
Vana Rotaluse manitsus teile, noortele, on:
„Armastage ja hoidke oma korp! Püüdke nagu seda tegid
vanad Rotalused, püüdke suurema edu poole, kui see neile
osaks tuli". tuli.“
Teiselt poolt on Rot. ka märgata sõjavaelist korda. Seda peab
esitama disciplin.
Juri_Uluots (ERA.4408.1.16)

Lehekülg 12
Andku Jumal õnne lapse-
le kaswada ja vane-
matele teda toita ja
kasvatada.
Lapse ristimisest tea-
tan edaspidi.
Wäike Wiia on ka
juba pikk tütreke
ja saadab Teile pal-
ju terwiseid.
Lõpetan seekord.
Palju terwiseid Teile,
isa ja ema, samuti
Jaanile ja kõiki-
dele õdedele.
Poeg Jüri,
samuti ka palju
tervitusi naise ja väik-
se poja nimel.
Juri_Uluots (ERA.4408.1.18)

Lehekülg 10
30.XII.24
Armas vend.
Sa saanud pühadeks koju tulla
ühtegi. Ja mis pühad nüüd
küll on, kõik kohad on sopaga
täidetud. Ma käisin pühade-
laupäeval kasaril, mõtlesime
et tuled kodu ka, aga sa olid
telegrammi saatnud et ei tule.
Paki eest, mis sa saatsid, ütlevad
kõik sinule südamest suur aitäh,
kes selle osaliseks said. Osalised
olivad kõik endised- ja praegused

Lehekülg 32
Omast elust ei tea praegu midagi
uudist kirjutada. Töö algab
igapäev kella 8st ja lõppeb kell 1600.
Töö iseenesest väga rake ei ole. Praegu
olen õige lennukooli ligidal korteris
umbs kümmne minuti tee.
Kui sinul aega jätkub, siis kirjuta.
Kuultsin, et pulmast minekul, pole
Sa sõidu peale enam jõudnud.
Tervisi, tütrele ja naisele.
Vend oskar.
Alam Sõja 13-4
Tallinn.
Juri_Uluots (ERA.4408.1.16)

Lehekülg 153
66
Armsad kodused.
Ei ole tükk aega teile kirjutanud.
Meie elame siin päris hästi. Minewal
pühapäewal käisime Haapsalus Hildal
külas. Olime seal pühapäewa ja
esmaspäewal kuni lõunani. Meie sõit-
sime siis Sakku tagasi ja Lia
jäi sinna. Praegu, s.o. neljapäewal
tuli ta koju.
Noorpaar elas päris hästi. Olid
jaama tulnud waatama, et wõib
olla meie tuleme, ja juhtusid just
õigele rongile wastu. Wiisime siis
Juri_Uluots (ERA.4408.1.18)

Lehekülg 18
Äripäevadel on võõraste vastu
võtmine iga teisipäeval ja
neljapäeval kella 4-6 pühapäeval
10-1 ja 3-6. Ole siis nii hää
too, kui siia tuled.
Kui siia tuled siis rägin
kuidas elu passib. Kodust
ma pole midagi teatust
saanud. Katta ja Anna
pidid varsti Tallinna
tulema, siis lubasid ka siia
tulla.
Tervitades.
Vend
Oskar.
Juri_Uluots (ERA.4408.1.62)

Lehekülg 11
Haapsalus, 22. VI 31.
Armas vilistlane
Korraldan 16. augustil Vigala mõisas
"noorte päeva", millest võtaksid osa
Märjamaa, Haimre, Velise ja Vigala valda-
de ning Võhma nurga noored perepojad
ja tütred. Võib juhtuda, et Sa oled
sel ajal parajasti Läänemaal. Nii-
sugusel korral paluksin Sind esineda
kõnega eelnimetatud päeval. Oleks väga
hea, kui leiaksid asja seks ajaks siia poole
tulla. Nõusoleku korral paluksin mulle
teatada kõne teem. Minu aadress:
Haapsalu, Jaama N 6 a,
Tervitades:
Hugo Tallenhof
Juri_Uluots (ERA.4408.1.18)

Lehekülg 24
asjus rääkinud, nemad seal lähemal.
Näib kuidas edespidi asjad
arenevad, ehk saan Haapsalu üle minna,
kui ei saa pole ka midagi teha.
Ise läheksin ka koha suhtes Haapsalu
üle, mite aga ülemate suhtes.
Naise õemees kirjutas ja palus,
kas sa oleks nii hää ja räägiks
selle maa suhtes h-ra Talts'iga.
Olukord on sarnane. Põllumeeste
seltsi üldkoosolek oli võtnud
vastu vastava resulutsiooni, et
nemad maad ei soovi ja ütlesid
maasaamise õigusest ära, soovist, ära.
Nüüd ei anna aga juhatus protokollist
ära-kirja, ega saada ministeriumisse
äraütlemise ettekannet; mis
põhjusel ei tea ütelda. Maa määramise
asi pidi aga lähemil päivil arutusele
tulema, kes ta tulevane kasutaja on.

Lehekülg 35
korteris. Sa käid tihti Tallinnas,
kui ma sellega sind palju ei
tülita, siis astu kord
põllutööministeeriumi. Asi
oleks sarnane. Siin Jõhvi
mõisas on pollutöökooli krunt
umbes 60-75 hektari suur.
Kuuldused on aga liikvel et
tuleval kevadel jagatakse see
koht, osa suuremateks osadeks
ja osa väikseteks popsi
kohtadeks 6 hektari suur.
Mind ei huvita need popsi
kohad, vaid ainult kaks asja.
1.) kuidas jagatakse see mõisa
aed, kas planeeritakse mõne
koha hulka, või andakse rendile
ja 2.) kellele planeeritakse need
väiksed kohad ja kus ka vähem
on võimalik. Just sellepärast
Juri_Uluots (ERA.4408.1.62)

Lehekülg 2
Ärakiri.
EESTI ÜLIÕPILASTE
KORPORATSIOON "ROTALIA" VILISTLASKOGU
põhikiri.
1. Eesti üliõpilaste korporatsioon "Rotalia" vilistlasko-
gu otstarb on Eesti soost üliõpilastele ja ülikooli lõpetajatele nii-
hästi kõrgema hariduse saamiseks, kui ka teadusliseks edasiharimiseks
ainelist ja kõlblist toetust anda.
2. Toetust võib ka korporatsioon "Rotalia" saada.
3. Vilistlaskogu tahab üliõpilastele ja ülikooli lõpetanutele töö
ja kohtade muretsemise juures abiks olla, iseäranis kodumaal.
4. Tegevuspiirkonda kuulub Eesti Vabariik ja Eesti asundused.
5. Vilistlaskogu varalised abinõud sünnivad liikmemaksudest, abi-
rahadest, avalikkudest korjandustest, loteriidest, näitemüükidest ja
vilistlaskogu heaks toimepandud etenduste- ja õhtute sissetulekust.
6. Vilistlaskogul on juriidilise isiku õigused, nagu: õigus osa-
kondi avada, kapitale ja abirahasid asutada, kinnis- ja vallasvara
omandada ja müüa, lepinguid teha, kohtus asju ajada ja kohustusi ene-
se peale võtta.
7. Vilistlaskogul on oma pitsat.
8. Vilistlaskogu liikmeteks on kõrgema haridusega isikud, pea-
asjalikult korp! "Rotalia" endised liikmed.
9. Vilistlaskogu liikmeid võtab vastu üldkoosolek juhatuse ette-
panekul.
10. Vilistlaskogu liikmed maksavad vilistlaskogu heaks liikme-
maksu, mille suuruse kui ka maksmise aja üldkoosolek ära määrab.
Tähendus: Igaaastasest maksukohustustest võib ennast ühe-
kordse maksumaksmisega vabastada, missuguse maksu suuruse samuti üld-
koosolek kindlaks määrab.
11. Vilistlaskogu liikmeil on õigus igal ajal vilistlaskogust
väljaastuda, sellest juhatusele teatades. Need liikmed, kes tähtae-
gadel oma liikmemaksu ära õiendanud ei ole, arvatakse väljaastunuks.
Peale selle võib üldkoosolek liikmeid autute tegude eest välja heita.
12. Juhatus on vilistlaskogu seadusline esitaja ja ajab kõiki
vilistlaskogu asju põhikirja ja üldkoosoleku määruste põhjal.

Lehekülg 40
Mulle näib, et siin maal ei saa
ma edukalt tegelda oma huvi-
alaga, kõnelemata akadeemilisest
tööst. Ma võiksin selle vaate õi-
gustamiseks tuua mitmeid põhjendu-
si, kuid ma usun, et need lõppeks Sulle
ei olegi tähtsad. Seepärast ei ole
ma vabanenud soovist saada linna
ametisse, et oleks võimalik alaliselt
linnas olla.
Loodan, et kui avaneb võima
lus mõne minu huvialadele vasta-
va koha näol, kui Sa usud, et ma ka
midagi suudan, et siis mu palve
ka täitub.
4. või 5. juunil olen kindlasti Tar-
tus. Loodan, et ma Sind väga
ei tülita, kui külastan Sind.
Tervitades
V. Siska, Laguja ag.
V. Siska
Rot!

Lehekülg 42
Keskvangimaja
Üksikkamber 5
Tallinn, 2 okt.-34.
Kallis Jüri,
Asjaolud, milledest ma
minu kohta maksvate mää-
ruste alusel kirjutada ei
või, tingivad minule abiellu-
mist minu praeguses olukorras
- Kuigi ma omale oma abi-
elu algust normaalsetes olu-
des oma kavatsustes ette kuju-
tasin.
Palun Sind meie korporatsiooni
Sõpruse nimel olla minule
tunnistajaks eelseisval
laulatusel.
Juri_Uluots (ERA.4408.1.18)

Lehekülg 14
aga tund aega sellek ära pühendata ei ole
palju, Tulevikus, võib olla läheb hädasti
vaja. 18-20 on sunduslikud õppe tunnid.
21-23 on vaba aeg, aga tegelikult on ta kõige
suurem töö aeg. Igasugu taktikaliste
ülesannete lahendamine, võtab ikka aega
ja see on praegu kõige tähtsam.
Üks hää omadus on kõige selle juures,
et aeg läheb kiiresti, kuu on nii mööda
läinud, aru pole saanutki. Eluga
üldiselt võib rahul olla.
Jaan käis ka linnas, tõi vist sigu, ma
sain temaga vähe aega rääkida, sõitis
kohe Ristile. Kohtus oli ka käinud,
aga millegi pärast oli pooleli jäänud.
Ära pahanda, kui midagi sinult küsin!
Ma tahaksin oma saapuid natukene
uuendada ja nimelt uusi pöidasi otsa panna,
aga sellek puudub praegu tegemise raha.
Kodus on ka nüüd lahus, säält ei taha ka
küsida. Ole nii hää ja saada. Ku juhtud
Tallinna tulema, siis astu ka Tondile.
Tervisi kõigile!
Vend Oskar.

Lehekülg 21
valitsemise kord kuni vabaduse
kaotamiseni. Et selgusele jõuda,
vajan ma lugemiseks raamatuid,
et need raamatud oleks väärtuslikud
omalt sisult mida võiks kasutada.
Vat selles asjus, kalis vend, tahan
ma sind tülitada, et sina saadaks
minule raamatute nimed, mida
võiksin eduga kasutada. Sinul
omal on ehk loenguid ehk mõnel
ajaloo professoril, mida sa võiksid
minule saata lugemiseks.
Muidugi valdan ma selleks liiga
väha võõraid keeli, kuid loodan
hakkama saada ka oma riigi keelega.
Kui sinul aega on, siis saada
minule nende raamatute nimestik.
Tervitab
Vend
Oskar.
Juri_Uluots (ERA.4408.1.62)

Lehekülg 98
Toomal, 6 augustil 1932 a.
Armas kaasvilistlane!
Neil päevil puhkuselt tulles leidsin eest kirja, mida ma mitte
kahjuks õigel ajal kätte polnud saanud, nim. erakorralise
maksu asjus ümberkolimise puhul Rotaliale. Täna sain lisaks
veel teise.
Olin omas kodus ja seal viisin läbi õige suurelt osalt oma
rahaga veskipaisu ehituse, mis nõudis ligi 2000 krooni ja
see on nüüd valmis. Ühtlasi aga ka tühi käesolev rahakott.
Palka saades saadan selle kuu lõpul kindlasti 40 krooni
panga arvele ja selle tasun siis niipea kui palgad
saabuvad - nii 20 - 30 augusti vahel. Varem kahjuks ma
kuidagi raha saata ei saa.
Loodan, et sellega osaltki suudan osa kohustusi katta
korporatsiooni vastu. Järgmistel kuudel on kõik. muidugi
mul kergem ja siis tahan kogu oma võla tasuda.
Tartu ei ole enam ammu saanud ja tahan kord
päris selleks sinna sõita, et uut korterit vaadata, mida
ainult väljastpoolt senini vaadata on saanud.
Muidu elatakse siin vaikselt ja töö läheb oma
soodu.
Tervisi kõikidele sõpradele
Nicolaus.
Taavet_Bergmanni_abiraha_sihtasutus (EAA.2105.1.581)

Lehekülg 2
1
KOLMAS EESTI
KUNSTINÄITUS
TARTUS, TALLINNAS
JA PÄRNUS 1910 A.
AJAKIRJA "NOOR-EESTI" TOIMEPANDUD

Lehekülg 3
2
Eessõna.
Kes mineval aastal meie kunstinäitusel
Tartus ja Tallinnas viibis ja sääl publikumi
märkusi tähelepanna püüdis, see pidi taht-
mata selle kuristiku laiuse üle kohkuma,
mis meie kunstnikka publikumist lahutab.
Nõutakse kunstnikud ise näidaku radasid,
seletagu, mis nad öelda on tahtnud, „mis
mõte selles on", „mis see tähendama peab".
Ei mõelda aga sugugi kui raske see on
niisugust seletust anda, mis meie publi-
kumile seletada suudaks, publikumile, kellel
igasugune eelteadmine puudub.
Ma panin tähele, et meie modernid kunst-
nikud palju paremat pinda maa-rahva keskel
leidsivad, kui linna elanikkude juures, kelle-
desse see oleografide loomutruudus ja selgus
nii sisse on juurdunud, et alles vältav tõsine
kunsti mõju ja haridus seda võita suudaks.
Järgnevates ridades nähtagu üksi minu
isiklisi arvamisi üksikute näitusest osavõt-
vate kunstnikkude kohta. Kui võhik lähen
ma tehnilisest küljest enam vähem vai-
3
K. Sööt'i trükikoja trükk, Tartus.
Taavet_Bergmanni_abiraha_sihtasutus (EAA.2105.1.581)

Lehekülg 4
kides mööda, et ainult neid tundmusi, mis
minus meie kunstnikkude tööd on ära-
tanud, registreerida. Üksikuid kunstnikka
mõne sõnaga karakteriseerida püüdes ei ole
ma mitte nende kunstnikkude praegusel
näitusel olevaid töösid, vaid võimalikult
tervet kõne all oleva kunstniku tegevust
silmas pidanud, muidugi langes päärõhk just
viimaste tööde pääle; aga igakord ei ole
see võimalik, näituseks, Kr. Raud'i juures,
kes tänavusel näitusel ainult mõne üksiku
tööga esitatud on.
Raske on meie kunstnikka ja just neid,
kes meil modernistide nime all tuttavad,
s.o. just meie näituste domineerivaid jõudu-
sid üksikuteks rühmadeks koondada: nende
avalduse viisid ja kalduvused on kõige
mitmekesisemad. Mõjud, milledest üksikud
kunstnikud on välja läinud, on sagedasti
vastukäivad: et neid ära tähendada peaks
kõige uuema kunsti nooremates harudes
kodus olema. Tähtsamate juures on või-
malik mõjusid registreerida, aga alati peab
tunnistama, et ühtegi orjalikus jäljendamises
süüdistada ei võiks: iga kunstnik on ise
kombel V. van Gogh'ist, P. Gauguin'ist,
Degas'ist, Toulouse Lautrec´ist, Ed. Munch'ist
j. t. aru saanud.
Tundub siiski sugulus ühelt poolt Kr.
Raud´i, N. Triik'i ja A. Uurits'i vahel, kellede
hulka ka A. Promet oma tondilikkusega
4
3
(ainult muinasloo aineid käsitavates töödes)
kuuldub, kuna tema omade maastikkudega
meil modern-realismust esitab.
Kr. Raud, N. Triik, A. Promet ja A. Uurits
aga lähevad oma vahel teisest küljest jälle
nii kaugele lahku, et raske on neid ühiseks
rühmaks tunnistada. Kr. Raud - see müstilik
inimese saladusliku hinge avalduste nägija,
kelle kujud kauge mineviku inimesele omase
väiksuse ja hirmunuse tundega liiguvad - ka
olevikus. Kõik on ühe tundmuse pääle koon-
datud, mis kunstnik teatud silmapilgul näeb.
N. Triik ei näe oma kujusid, - ka tema
tungib minevikusse, keskajasse, - looduse
vägede võimus, vaid sagedasti üle ulatavalt,
ehk jälle dematerialiseeritud hingelisi ini-
mesi omas elavas tarduvuses. A. Promet -
võimsa fantasiaga tonta nägev muinaslugude,
tema arusaamisel üksi tontide lugude, jutus-
tamisel. A. Uurits primitivlises vormis väge-
vatele instinktidele kuju otsiv lihtsuse esitaja.
K. Mägi ja N. Triik lähenevad üksteisele
ehk omade dekorativiliste kalduvustega, esi-
mese pool on aga suurem realistlikust vor-
mist kinnihoidmine, kuna teine primitivliku
vormi poole kaldub, nagu see ennast V. van
Gogh'i ja P. Gauguin'i juures avaldab. Võim-
salt karakteriseerija portretist H. Laipman ja
nüanssisi otsiv portretist Paul Raud täien-
davad üksteist. Vahel hüper-impressionistlik,
selle tõttu pääliskaudne, säälsamas aga
5
ajakirjas "Kyläkirjaston Kuvalehti" N 50
Taavet_Bergmanni_abiraha_sihtasutus (EAA.2105.1.581)

Lehekülg 5
impressionismuse paremaid külgi esitav J.
Koort ja muljendi silmapilklust püüdev, õhu-
likku kergust omadesse töödesse panev ja
loomi trehvavalt karakteriseeriv P. Burmann
seisavad enam vähem üksikult.
Karl Burmann
on vist küll meie esimene arhitekt, kellel
kaugemale ulatav võimine näikse olevat.
Võib ollagi, et käesolevad projektid küll
mitte omapäralsusega üllatavad ei ole, -
ei tahaks selle üle otsustama hakata, -
siiski lootustandvad on nad kahtlemata, ja
lasevad oletada, et kunstnik Saksa modern
stiilist ajajooksul vabanedes rohkem põhja-
maade karakteristlisi iseäraldusi ette tuua
suudab. Mind huvitasivad enam Karl Bur-
mann'i maastikud, kuigi ehk kunstnik arhi-
tekturis oma pääülesannet näikse nägevat.
On ju loomulik, et arhitekt maalikunstnikuna
esinedes esimeselt kunstiharult kindlama
joone ja kuju kaasa toob, mis realsusele
rohkem vastav on. Seda näeme ka Karl
Burmann'i juures: tema on omades maas-
tikkudes modern-realist, umbes V. Purvit'i
koolist. Kui ütelus „kunstnik laseb realset
ilma läbi oma hinge prisma käia" kellegi
kohta sõnasõnaliselt trehvav on, siis kõige-
päält modern-realistliku maastiku kohta:
viimase juures puudub see osa, mis tööd
6
4
„ilusa looduse kujutuseks“ teeb ja sellelt
kunsti mõnutundmuste väljakutse võime
võtab. K. Burmann'i maastikud on kõige
"loomutruumad", aga nendes on kunstniku
hing, on meeleolu, nad ei ole ära maalitud
loodus, vaid kunstniku meeleolud ja tund-
mused looduse pääle ülekantult.
Paul Burmann.
Kui keegi meie kunstnikkudest sõna
otsekoheses mõttes impressionist on, siis
kahtlemata Paul Burmann: kui impressionis-
muses neid silmapilkliste muljendite, mis ini-
mesest üle libisevad, edasiandmist nähakse.
Neid muljendid mõistab see kunstnik oma-
päraliselt näha ja edasi anda. Kunstniku mee-
leolud, kuigi neid impessionismusele omane
uduloor ümbritseb, pääsevad jõurikkalt mõ-
jule; töödes valitseb isesugune õrn kergus,
millel Prantsuse kunstnikkude, osalt Toulouse-
Lautrec´i ja Degas´i tsirkuselise õhulikku-
sega sugulust on, puudub ainult esimese
häbenemata teravus ja viimase solidlus. Ma
kinnitaksin otsekohe, et P. Burmann'i töödes
ülemal nimetatud Prantsuse kunstnikkude
mõju domineeriv on, kui mul mitte kind-
lasti teada poleks, et see nõnda ei ole.
Teise silmapaistva omadusena esineb meile
P. Burmann'i töödes tema võimukas loo-
made karakteriseerimine. Selle poolest
7
Taavet_Bergmanni_abiraha_sihtasutus (EAA.2105.1.581)

Lehekülg 6
tuletab meie kunstnik Rootsi kunstnikku
Bruno Liljefors'i meelde; esimesel puudub
õnneks haavav realismuse võimsalt etteastu-
mine ja just esimesel plaanil, selle asemele
aga tuleb impressionismuse õrnus.
Mis selle kunstniku tööde juures haava-
valt ja kunsti muljendid rikkuvalt mõjub, on
nende liig kavandlik laad; puudub välja-
töötavus, mis iga jäädavama mõjuvuse alus
peaks olema.
Jaan Koort.
Selles kunstnikus on palju temperamenti,
aga vähe püsivust. See ongi põhjus, mis
J. Koort'i hüper-modernide kunsti voolude
ja vanemate meistrite mõjusid vaheldama
sunnib, nii et kunstniku kiikumise amplitud
kõige suurem on. Milles aga suur tempe-
rament ennast kahtlemata kõige mõjukamalt
avaldab, on värvide suurepäralsus mõnes
nature morte´is. Vaadake, näit, J. Koort'i
"punaseid kapsaid". Kui palju värvide har-
monie iludusi ei sisalda see tööl! J. Koort on
meie kunstnikkudest pea üksik, kes värvide
kõige helekamaid üleminekuid armastab, kes
vastandite kokkukõla leida mõistab, kus värvid
oma helkivuses otse karjuvad on. Kuid see
oleks J. Koort'i üks külg: sellega esineb ta meil
mõnedes maastikudes ja nature morte´ides;
iseäranis tuli see mineval aastal nähtavale.
5
Tänavustes töödes esineb J. Koort realist-
likuma impressionistina, kelle värvidest vane-
mate impressionistliste meistrite kahvatus
välja paistab, kuid neil, nagu pleekinud
värvidel on oma charme, mis palju külge-
tõmbavam, kaasakiskuvam on kui varemate
tööde helkivus. Kuna hüper-modernides töö-
des joon, joonistus pea täitsa ära kaduda
püüdis, on tänavu näitusel olevatel jälle
kindlamad konturid.
K. Mägi
üle oleks raske otsustada, sest et see
kunstnik praegu alles ehk veel oma edene-
misekäigu poolegi pääle pole jõudnud, kui
mitte tema rohkearvulised tööd mõnede
vanemast ajajärgust pärit olevatega, tõenäo-
listele oletustele ei avateleks. Selles kunst-
nikus on kahtlemata suur stiliseerimise anne,
mis suures dekorativilises stiilis tulevikus
midagi võimsat luua võib, sest kalduvused
dekorativlisuse poole on K. Mägi juures ehk
kõige võimsam element. Oma tundelik-
kusega, mis kuni haigluseni ulatab, näeb
ta loodust, kust ta kõike seda, mis kunst-
niku tundmusi vangistada on suutnud, välja
ütleb. See kõik ei sünni aga impressionismu-
sele omasel ülelibiseval kergusel, - viimane
ilmutab ennast ka, aga üksi rohkem kavandlis-
tes töödes, - vaid juurdleval raskusel: kunst-
nikku on mõni koht oma dekorativlisusega
Taavet_Bergmanni_abiraha_sihtasutus (EAA.2105.1.581)

Lehekülg 7
vangistanud, kuid ta ei lepi mitte üksi selle
momendilise muljendi edasiandmisega, vaid
näeb selle taga midagi muinasjutulist ava-
nevat. See tuleb iseäranis suuremas "soo-
maastikus" ja "maaninas" nähtavale. Selles
võiks kaudset sugulust Edvard Munch'iga
näha. Kuid Munch'i panikaline arusaa-
mine tervest omast ümbrusest, tondilisuse
domineerivus Munch'i juures peitub K. Mägi
dekorativiliste stiliseerimiste tagaseina taga
alles. K. Mägi tööd on nagu saladuslised
väravad, mis meie tähelepanemist täie
jõuga vangistavad, meid aga piinab küsi-
mine: mis sääl taga on. Alguses kaunis
realistlikust dekorativlisusest välja minnes
on kunstnik impressionismuse vangistavas
mõjus olles, iseäranis neoimpressionistli-
sed pointillistid on nähtavasti suurt mõju
avaldanud, kes värvide plekikeste üksteise
kõrvale mahutamisega värvide mosaiki luua
tahtsivad, kus värvid ühiseks kontserdiks
kokku sulama pidivad, kuna maalitavad
asjad ise ainult tagaseinaks olivad; neilt
ongi K. Mägi omad ilusad värvid omandanud
ja nendega omasse kolmandasse edenemise
järku jõudnud: pointillismust meelde tule-
tava tehnikaga dekorativlisse stiliseeri-
misesse.
Kui K. Mägi ka impressionismusest on
välja läinud, siiski ei ole tema vormi
kaotanud: vorm ei kao K. Mägi juures mitte
10
6
ümbruse udusse, ei ole mitte udulikkuse
looriga üle ujutatud, vaid kindlates kontu-
rides esinev.
Roman Nymann
esineb rea Norra maastikkudega, iseäranis
vanade hoonete maalidega: kunstnikku
näikse rohkem nende majade arhitektoniline
külg huvitavat. Vana Norra talumaja inte-
rieur'ist õhkub isesugune igatsev õrnus
vastu, niisama kostab vana kirikut kujuta-
vast pastellist võimukas tagasihüüe läinud
aegadesse. See ei ole mitte osalt N. Triik'ile
omane arhaiseerimise püüe, vaid hoiatavad,
maanitsevad mälestusesambad, mis mineviku
luulet ja ilu püüavad elustada. Jääks ainult
soovida, et see kunstnik tulevasel näitusel
kodumaa vanade talumajade charmi võimu-
kalt avaldusele tooks. Kahju, et R. Nymann'i
dekoratsionide kavandid tänavuselt näituselt
puuduvad; maastikud, mis välja on pandud,
ei või küllalt selget pilti sellest kunstnikust
anda, sest et tema päävõimine ikkagi roh-
kem dekorativilistes töödes peitub.
Kristjan Raud.
Kui ükski meie kunstnikkudest muinas-
jutuline on, siis kahtlemata Kristjan Raud.
Temas peitub muinaslugude nägija, kes nende
algjõulisesse müstikasse tungida suudab ja
sääl inimesi, kes ühe tundmuse kõige suu-
11
Taavet_Bergmanni_abiraha_sihtasutus (EAA.2105.1.581)

Lehekülg 8
7
sügavam kui Gerhard Munthe oma. Viimane
on rohkem orjalikult rahvakunsti kopeerinud,
kuna Kr. Raud vabamalt meie rahvakunsti
aineid tarvitab, kunstniku fantasiale suure-
maid avalduse võimalusi andes. Rahvakunst
on Kr. Raud'ile inspiratsioni andja, mitte
siht, mida kätte saada, otse jäljendada
püütakse. Selle kunstniku värvid ei paku
midagi üllatavat, aga siin on kõik koonda-
tud, juba nende raskete toonide valik ise
mõjub selleks kaasa, et seda alati müstika-
list laadi kandvat tundmust, mis kunstnik
käesoleval korral just näeb, seda elavamalt,
seda kindlamates joontes välja kutsuda, mida
kindlusetamata kujude konturid on.
Nikolai Triik
on noorematest pea ainukene, kes meile
enam vähem kujunenult esineb. Seda kunst-
nikku on elu müstikaline tõsidus vangis-
tanud. Mõned arvustajad on selle kunst-
niku sugulust V. van Gogh'iga ära tähen-
danud. Osalt on selles ka tõtt, sest N.
Triik on ehk V. van Gogh'ile omasest
looduse vaatlemisest välja läinud, kuid vii-
mase ainult muljendite edasiandmisest, mis
sagedasti esialgsete rahvaste primitivide
poole kaldub, on N. Triik koguni teisiti aru
saanud: tema paneb rõhku tõsiduse sügavuse
pääle. Saadud muljendid püüab N. Triik
täies suuruses, omade kaasaskäivate vähe-
13
remas võimus viibivad, näeb. Oieti ei näegi
Kr. Raud inimesi, vaid neid liikuma pane-
vaid jõudusid, tundmusi, mis inimesi valit-
sevad ja juhivad, ja nende tundmuste sünni-
tajat ümbrust ja milieu'd. Inimesed ise taga-
nevad koguni viimasele plaanile, nende keha
joonistuses näeme meelelisi hoolimatusi, mis
aga siiski mitte haavavalt ei mõju, need
kaovad hingelise külje valitsevuse sisse ära.
Juba sellepärast, et Kr. Raud ühe tundmuse
ainuvalitsemist omades kujudes näeb, on
temale muinasaeg palju lähem kui olevik:
meieaja inimene on nii differentseeritud, ta on
omade tundmuste ja hinge avalduste poolest
nii mitmekesine, nii killustatud, et teda
kunagi üks tundmus võimukalt vangistada ei
suuda. Muinasaeg ei ole aga Kr. Raud'i aru-
saamise järele mitte lõpmata tondilugude rida,
vaid algusjõudude valitsus ja selle läbi tek-
kinud iseäraline hingeline müstika, mis enese
väljaütlemiseks primitivlusele lähenevaid
avalduse viisisid nõuab ja neid vanas rahva-
kunstis näeb. Kr. Raud'i müstika ei ole
mitte Edv. Munch'i vägeva hingelise müsti-
kaga, mis see kunstnik modernses tehnikas
avaldab, sugulane, vaid Norra kunstnik
Gerhard Munthe rahvakunstile lähenev.
Vahe on rohkem sisemine: Kr. Raud'i aru-
saamine, - ma kõnelen meie kunstniku
arusaamisest, nii palju kui see ennast tema
töödes avaldab, - rahvakunstist on kaugelt
12