Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.17)

Lehekülg 50
p.XVI.
Perawalla kooliõp. Otto Gelbert palub oma
palka ajakohaliselt suurendada, wähemalt 700 rub
kuu p. määrata Nõukogu leides et koolil aia maad aiala
Otsustas ühel häälel: Perawalla kooliõp. Otto
Gelberti palka 7 Januarist 1918a. 70 rubla
kuus määrata kantselei kulu ja kooli
teendri palka 15 rbl. ja petroleumi 2 puuda
kooli aasta kohta. Kooli õp. Gelbert oli
rahul, ja sai kuulutatud.
p.XVII
Maakonna walitsuse eeskirjade põhjal asus
nõukogu walla kooli traatsuse walimisele-
Nõukogu walis ühel häälel
Kooli wanemaks Friedrich Widsini p. Pennant
2) walla Haridus kogusse, nõukogu liikmed:
1. Johan Jaani p. Aarik
2. August Johani p. Rättsepp
3. Jaan Jaani p. Mooses
4. Kusta p. Arjukene ja
5 Hendrik Jüri p. Kolga
Otsus: Seda Maak. Walitsuse Haridus osakonnale
teada anda.
p. XVIII.
N 1266
Wallawanem pani ette, et kooli õp. J. Suits - Wõõbstest
Maakonna Kooli walitsuse ees kaebtust on
awaldanud, et nõukogu tema palka ei ole
tõstnud, ja Maakon. Kooli walitsus ette pannud, kooliõp
Suitsu palgaküsimust harutamise alla wõtta.
Nõukogu harutas asja läbi ja
Otsustas ühel häälel: Wõõbste kooli õpetaja Johann
Suitsi palka 250 rbl. päält 300 rbl. pääle
aastas määrata, kantselei ja kooli-
teendri palka 15 rbl. ja petroleomi
2 puuda kooli kohta k. aastas Kuulutada.
p XIX.
Wõnnu kooliõp. Dan. Lodi palub nõukogu
oma palka, mis praegu 50 rbl. raha palub ja
kooli maa, mis 250 rbl. eest wälja renditud
kõrgenda. Nõukogu arutas palwet ja
Otsustas ühel 12 hääle 8st. Wõnnu kooli õp. D. Lodi
palgale 50 rubla juure lisada, seega
saab palgaks 100 rubla raha palka,
koolimaa taeja kantselei kulu tekuri
palka, nagu teistel koolidel walgustus.
Kuulutati.
p. XX.
Wallawanem pani ette, et tema Wõõbste kooli
kaewu paranduse ja ahju töö wälja annud
kaewu jaoks on 19 planki -K. Pungarilt
wõetud, mis tagasi peab maksma, töö tegi
H. Emma 15 rubla eest, nimelt kaewu töö
ja ahju parandus. pliit
Piirisaare kooli ahju töö on 40 rbl.
mustes Klinkele wäljaantud ja 10 rbl.
käsiraha ette antud.
Otsus: Seda protokolli panna
otsub
p XXI.
Nõukogu lubas wallamaja sisemiste
wäiksete ehituste nagu: riiulite prii tarwis
laudu anda
p. XXII.
Nõukogu määras 17 Sept. s.a Maakonna
walitsuse koosoleku, saadiku tasuks 4 rbl.
kumbgile wälja anda Aug. Rätsep Jaan, Makses
Toitlus asja korraldamise pärast walitud 20 Sept s.
saadikutele Juhan Lillole- ja Julius
Rattikuleb - igaühele - 4 rbl -
K. Arjukene J Tootsi W. Jõksi
J. Sirge J Rosin F. Otsa J Plaks
AJalajas J Naaber J. Potter J Kangro
J Lillo J Lodi J. Luik J Walk
J. Adamson JMooses A. Rätsep
Wallawanem: J. Tootsi
Sekretär: Iwask
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.3)

Lehekülg 3
soojad riided, jalawarjud
ja pesu. Järele jätta iga
inimese kohta: üks töö ja
tõine uuem ülikond, üks
palitu ehk kasukas, kolm
paari ihu- ja nõndasama
palju woodi pesu, kaks
käteratikud kolm paari
sokisid ehk jala rätikuid
kaks paari kindaid üks
paar sooja pesu, willaseid
ehk nahkseid kampsunisi,
üks tekk ja üks padi.
Märkus:
Sõjawäele kõlblikud säärega
saapad ja pool-saapad ära-
wõtta, kui pastlaid, ehk muid
jalanõusid järele jääb.
4, Kõik linase kui ka
willase riide kangad, muud
riide tükid ja igasugused
nahad käiwad täielikult
rekwiseerimise alla.
5. Pekstud wili ära rekwi-
seerida iga hinge pääle kuu
kohta 1 puud rukkid, 20 lb odre
20 puuda kardulaid, 8 lb liha
20 lb kapsaid ja hobuste pääle
kuu kohta 8 puuda kaeru jättes.
Märkus: Jätta tuleb kuni uue
lõikuseni seitsme kuu pääle
Kardulad ja heinad, mida
rekwiseerimise järele kaasa
ei saa wõtta tulewad arwele
wõtta ja kohalise töörahwa
täidesaatwa komitee hoole
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.17)

Lehekülg 34
p.V.
Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Ano Künk abiraha 6 rubla päält 10 rubla
pääle suurendada. Kuulutad:
p. VI.
Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Anu Madisse abiraha 5 rubla päält 10 rubla
pääle suurendada. Kuulutadi.
p. VII.
Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Teriketsi koolmeistri maa ja aid wälja
pakku rendile enampakumise teel ja peab
rentnik maale 20 koormat sõnnikud
maale panema ja maa sell korral tagasi
andma kui (rentnik) kooliõpetaja kodu tuleb
Enam pakkumise teel 26 rubla rendi eest sai
maa ja õunapuu aia Kristjan Rooma ülemal
nimetud tingimustega rendile ja jääb kooli
maa hoidjaks.- Kuulutadi. M. PON
p.VIII.
Wallakirjutaja Jaan Kuku andis üles, et rahwa
seas nurisemist on selle üle, et kirjutaja weel ikka
komitee asju edasi ajab kuna uus komitee on
walla täsikogu poolt walitud kellel oma kirja
toimetaja on. Uus komitee ja kirja toimetaja
ei wõtta aga ametid wastu ja ei hakka asju
toimetama ja soldati perekonna liikmed käiwad
kirjutaja rahu rikkumas ja tööd segamas. Palub
ametist wabastamist ja uusi walimisi ette wõtta
Nõukogu arutas asja ja leidis et praegusel
ajal ei ole kirjutaja ameti täitjaid leida siis
Tegi Otsuseks: Kirjutaja walimist mitte ette wõtta
ja paluda kirjutajad edasi jääda
p.IX.
Et kella 4 täielik arv liikmeid ei ilmunud, siis tegi nõu-
kogu otsuseks: Tänaseid protokolli mitte wõimuliseks tun.
1/8 toolaos 20/Xus. nõukogu kutsu 9. Wail s.a. kel 10.
1/2 Laofool X Kukmel Abelajas / 3. 9 agan. Wõbus
ja uus- nõukogu kütsu 9 Mail 7.a. kel 10.
Jutt, Mk. Jaan Kaugru Jaan Sirge 17th. asjamets. Jakob Töötsi R. Madrikon
patakk. 1 langida sõra ilma alla rjut.
Wallawanem
J. Pehup. kirj. 7 kukk.

Lehekülg 38
On wõlgu 1917 a. wallamaksu 6 r. 60 kop.
Nõukogu arutas asja ja leidis, et paluja ei ole
weel koguni töö jõuetud ja on juba wallamaksu,
alla üles wõetud sellepärast tegi ühel häälel ots.
Otsuseks: Peter Lüpsiku wallamaksust wabastamine
palwe edasi lükkata, aga käes olewa aasta maks-
sisse nõuda. - Kuulutada.
p.IV.
No: 888.
Nõukogu tegi ühel häälel Liisa Soe palwe pääle egunarel.
Otsuseks: Liisa Soe abi raha 15 rubla poolt 18 rubla poole
suurendada aastas
p.V.
Wallawanem pandis ette, et Politsei kordnikude ametist
ära astumise ja kümnikude lahti ütlemisel ei toimeta
enam keegi mõisapiirides kohtukutseid ja muid
nõudmisi mõisa piirides. Walla kasak D. Möötis ei
wõtta seda orjust oma pääle Nõukogu arutas asja
ja tegi ühel häälel.
Otsuseks: Mõisa omanikudega läbirääkida, mill wiisil
mõisa piiris kutsekirjad kätte saawad toimetud
ja wõib wallawalitsus mõisa omanikuga
selle üle kokku leppida.
setarik J. Wõõbus. J. Segan 7 Tantsi J. Higa
Iksin Ajalajas I Mutson K T T Tanni
sib lin Kärigna T. Soorjaar K. Madisson
No Albr J. Sirge
Wallawanem: J. Pehap.
Kirjutaja: JKukk.
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.17)

Lehekülg 49
walla hingekirja ühes kaest ja lastega üles
wõetaks Nõukogu otsustas ühel hääle
Käest walla liige Mihkel Rooma perekonnaga
Kastre Wõnnu walla liikmeks liikumise wastu
takistust ei ole. Kuulutati
p.XI.
Tuli ette Luke walla liige Johan Jaani p
Adamson ja palus, et teda Kastre Wonnu walda
hingekirja ühes perekonnaga üles wõetaks. Nõukogus
Otsustas: Luke w. liikme Johan Jaani p Adamsoni
ühes perekonna walla liikmeks wõtmise
wastu takistust ei ole. Kuulutati
p. XII
Tuli ette Gotleib Jansen ja palus, et tema juures
peetava waese Mari Jõepera abiraha 32 rubla päält
suurendataks. Nõukogu
Otsustas ühel häälel Mari Jõepera abiraha 1 Januarist 1918
ajutiselt 1 rubla kuu päält suurendada. kuulutati
p XIII.
Wallawanem pani ette et walla koolide üle üldiselt
palwed on tulnud, et neile aja kalliduse tõttu
kantselei raha suurendataks. Seni oli see
3 rubla kooli kohta. Nõukogu
Otsustas ühel häälel: Wallakoolide kantselei rubla
15 rubla peale määrata kooli kohta
p. XIV.
Teriketsi kooliõp. Mühlbach palub oma
palka 40 rubla päält kuus suurendada.
60 rubla pääle. Nõukogu otsustas ühel häälel
Teriketsi - oli õpetaja Mühlbachi palka wallap.
60 rubla kuus määrata kooli aja
kuude eest. Kuulutati
p XIV.
N 2362
Marta Danieli t. Tenno on ennast kirjalikult
üles annud Hamaste walla kooli apeterium
ikundi lahks, missugune kool weel õppetege-
wust ei ole alganud, sest et nõukogu
poolt 7 Septem ril s.a walitud kooliõp Elmes
Kadak kroonu teenistusest seni wabastatud
49
ei ole ja arwatawasti ka wõimalik ei ole.
wabaks saada. Et kooli tööd mitte kauemaks
seisma panna nii otsustas nõukogu Hamaste
kooli õp. walimist täna ette wõtta.
Üles andnud kandidat Marta Tenno
oli 1916/17 õpe aastal Hamaste kooli pääl
ase täitjaks kooliõpetajaks, on Eesti tütarl
Keskkooli 4 klassi lõpetanud ja 1917 a. suwel
Kooliõp era kursused Tartus II. jaoskonnas
läbi kuulanud. Kutse eksami lubal lähemal
ajal ära anda, kui Kastre Kommisjon kokku
astunud. Palka palub 60 rubla kuu, kantselei
kulu ja teenri palk ja walgustus: prii 2 puuta
kooli kohta, aiamaa Nõukogu et
otsustas ühel hääle: Hamaste kooli õpetaja-
nans Marta Danieli t. Tenno, 21a. wana
walida ja palgaks walla poolt 60 rubla
kuu määrata, 18 rubla kantselei
kulu ühes teeks palgaga ja walgustus-
2 puuta petroleumi õpeaasta kohta
määrata - walitud oli walimisega
rahul, Toobrituseks kooli juures.
olew aia maa üks wakamaa
MTenno
p. XV
Piirisaare kooli õp. K. Pennert on kirjaliku
N 2201
palwe awaldanud oma palka aja kohaliselt
kõrgendada, wähemalt 100 rbl. kuu ja ka
kantselei kulu ja walgustuse raha kõrgendada
Nõukogu, tähelpannes, et koolit maad ei ole
Otsustas ühel häälel: Piirisaare kooli õp. Karl
Pennerti palka 1 Jan. 1918 a. 80 rubla
kuus määrata kantselei kulu ühes
k. teandi palgaga 15 rubla ja walgustus
2 puuda pertoleumi kooli aasta kohta.
Otsusest ärakiri saata K. Pennertile
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.3)

Lehekülg 2
Protokoll No 1
Erakorralise Eesti Töörahwa
Täidesaatwa Komitee koosolek
20 jaanuaril 1919 aastal wõeraste-
maja Säde ruumides.
Koosoliwad sm. sm. Mägi, Panik
Tamm, Teiter ja Masik
Protokolli kirjutas sm. A Pihlap
=1
Otsustati: Komitee esimeheks sm
Mägi ja sekretäriks sm. Pihlap
walida
= 2.
Otsustati: Tartu ja Wiljandi
maal toimepantawa rek-
wisetsioni kohta järgmine
juhatuskiri wäljaanda:
"Juhatuskiri. 1 Kohale
jõudes kohaliku töörahwa komi-
tee poole pöörata käesolewa
Mobiliseerimise ja rekwiseeri-
mise asjus, et nende kaudu
tegelikult seda tööd toime-
tada.
Märkus: Kui komiteed
puuduwad, siis tuleb
neid otsekohe koha peal
asutada ja siis punkt esi-
mese järele tööle hakkata
2. Kõigist ärajooksnud ja
linnespriiks tunnistatud
walgekaardlastest maha
jäetud warandus täielikult
ära konfiskeerida
3, Rekwiseerimise alla käi-
wad kõik meesterahwa
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.17)

Lehekülg 31
p.V.
Wallawanem pandis, ette et Hamaste Koolimaja
hoidja Mai Kadak on palunud temale kütted ja maad
pruuki lubada wiimast wõi rendi eest.
Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Hamaste kooliõpetaja maa jääb käesoleval aastal
koolimaja hoidja Mai Kadakule pruuki maja hoid-
mise eest ja ei saa muud palka. Maja hoidja saab
1 süld puid kütteks.
p.VI.
Wõnnu kooliõpetaja Daniel Lodi palub oma elu-
ruumides mitme suguseid parandusi ette wõtta, sest et tema
endise nõukogu otsuse järele maa 1 aasta pääle wälja
on rentinud. Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Kooliõpetaja Daniel Lodi järgmiseks nõukogu
päewaks ette kutsu läbirääkimisele ja üle
waadata, mis töö tarwilik teha oleks.
Järelewaatajadeks nimetada Luik, Tootsi ja Suits.
p.VII.
Wallawanem pandis ette, et wilja ja suhku jaga-
misse üle rahwa seas nurisemist on, et õiged jagamist
wallawalitsuse poolt ei ole wiljale ja suhkrud peaks-
ühest poest teise jagada anda.
Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Hamaste Tenno poest suhkru jagamine
Torga poodi anda ja teistest poodidest walla
walitsuse sellekohase järele waatamise ja
ära nägemise järele. Wilja jagamise küsi-
nime jääb täiskogu otsustada.
p. VIII.
Hendrik Tormis Jurjewist palub oma abiraha 2 rubla
kuu poolt 4 rubla kuu pääle suurendada, sest et haigus
ei ole paranenud ja ülespidamine kalliks läinud.
Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Hendrik Toomis abi raha 6 rubla wõrra
Kuus suurendada. See otsus kuulatada
temale edasi kaebduse reeglitega.

Lehekülg 36
p. IV.
Perawallakooliõpetaja August Soots on nõukogule
ülesannud, et tema suwekuude eest omale palka
palub edasi määrata, siis wõib tema sugisel jälle
kooli tööd edasi jätkata. Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Kui August Soots sügisel selle walla Perawalla
kooliõpetaja kohale edasi jääb siis maksab
wald talle ka suwe kuude eest 25 rubla kuu
päält palka. Palka ei sa enne kätte kui
wallal kindlustus on et Soots Perawallakooli
pääle edasi jääb.
p. V.
Hamaste Animatsi talu karjamaa metsa järele waatajaks
jääb Animatsi talu rentniku surnud Jaan Saadre abikaasa
Mari Sandre ja kuulutadi seda
p. VI.
Wallawanem pandis ette, kas ei luba nõukogu Tartumaa
konna talurahwa soldatide laatsareti ülespidamiseks
jälle mõned summad walla kapitalidest
Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Wallakasast 100 rubla laatsareti ülespidamiseks
p. VII.
No 858.
Wallawanem pandis ette kas wald ei wõtta weel kolmeks
aastaks 10 Sep. s.a. kuni 10 Sep 1920 a. Kastre posti jaoskonna
ülespidamiseks 75 rubla aastas maksa. Nõukogu tegi ühelhäälel
Otsuses: Kastre Wõnnu wallal ei ole nii suguseid summasid
kust seda raha wõiks tasuda ja - ei saa sellepärast
nõutawad summad maksa.
Jetrik J Matson. Wõõbus. JRosin K. Madisson
Uldalajas J.V. Stormul K. Kangro Johan Suits
ja Albr Jukop Töötsi Jaan Rongwu E.S Rosi
12 Ado pesarisaar J Sirge J Luik
K Samm.
Wallawanem: J. Pehap
Kirjutaja: JKukk.
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.17)

Lehekülg 37
Protokoll No: 6.
Kastre Wõnnu wallanõukogu koosolek Kastre Wõnnu
wallamajas 6 Juunil 1917a. Wallawanema Jaan
Pehapi eesistumisel. Hakatus kel 12 lop kel 5 õhtu
20 Noumehest ilmunud 14. liiget
p. I
Kastre mõisas elaw walla liige Jaan Peetri p. Sorok
51a wana tülli ette ja andis üles, et tema poeg August
1918 a. Nikrot ilma õiguseta wasta wõetud ja tema
Kroonu abirahast ilma jäänud. Tema on wigane
ja nimelt 1900 aastal parema jala murdnud ja
teine jalg wigastud mille üle Tartu linna tohtri tun.
10 Maist s.a. No 1020 ja kreistohtri tunnistus 26 Maist
No 661 on et koguni tööjõuetu. Poja teenistuse wõtmise
juures on wäe teenistuse kommisjon teda töö-
jõuliseks tunnistanud ja sellepärast temal abiraha
nõudmise õigust ei ole. Palub et nõukogu tema
õiguste eest sõdiks. Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Et paluja tõesti töö jõuetu nagu tohtri
tunnistused näitawad, siis Jurjewi wäe-
teenistuse kommisjonilt nõuda, et paluja
pojale I õigus saaks antud.
Kuulutadi.
p. II.
Anna kunnu andis üles, et tema isa Peter Jaani p.
Poska 77a. wana ja ema 73a. wana tarwitawad wanaduse
pärast abi. Perekonna seisu järele om 3 mehele läinud
tütart ja nimelt Mai Wirro, Elisapet Koort ja Anna
Kiipli. Poegi ei ole. Warandust ei ole. Wanemad saawad
Kastre mõisast priikorteri ja 10 puuta rükki ja wakkamaa
põldu. Nõukogu tegi ühel häälel et
Otsuseks: Peter Jaani poeg Poska ja tema naisele
Marile aastas 6 rubla abi raha maksta.
Kuulutadi edasi kaebduse reeglitega
p III.
No 1022
Wallawanem pandis ette, et Jurjewis Fortuna uul.
No: 30 elas walla liige Peter Johani poeg Lüpsin 51a wana
palub wallamaksust wabastamist silma wigaduse pärast
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.17)

Lehekülg 42
ja sisse tulekud suurenewad, lubab palka
suurendada.
p. VI.
Uutele wallaametnikudele määras wallanõukogu
palgaks Wallawanemale 200 rubla, 4 wallawanema
abile igale ühele 75 rubla. Kuulutada uutele
ametnikudele ja ollid sellega rahul.
p. VII.
Walla kasak Daniel Mootisse palub palga kõrgendust
ja nimelt praegust aasta palka 120 rubla päält 250 Rubla
pääle kõrgendada, sellega annab siis kõik käsud walla
maa pääl ja Kurista mõisas, kuna Kastre mõis wälja
jääb. Nõukogu lubas kuni uue aastani 10 rubla
kuu päält juure maksu ja wiib ka Klopatsile käsud mõisa
Miililisse mehele Kastre.
p. VIII.
Wallanõukogu wolitas maakonna walitsuse koosolekule
17 Septembriks s.a. 2 saadikud walida nõupidamisele
Nõukogu wolitas koosolekule wallawanema abi August
Rätsepa Nõukogu liikme August Moosesse ja walla
kirjutaja JKukk.
p. IX.
Walla nõukogu liikmed awaldasid soowi praegusel
kallil ja kasimal töö ajal istumise päält tasud.
määrata. Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Igale nõukogu liikmele istumise päew.
päält 1 rubla määrata.
p. X.
Wallawanem pandis ette et Hamaste kool
ilma kooliõpetajata praegu on. Et praegu kooli
õpetajaid wähe leida siis on end. Hamaste kooli
õpetaja asetäitja Elmas Jaanip Kadak, kes kroonu
teenistuses, üles annud et 40 Rubla kuu palg
eest teenistusse astub, kui talle tunnitus
wälja antakse et walitud on
Nõukogu tegi ühel hääle
Otsuseks: Elmas Kadakud Hamaste kooli pääle
kooliõpetajani walida. Sellega et kuus
40 rubla palka saab ja selles summas
ka kroonu poolt maaratud palk on
42
p. XI.
No 1874.
Wallawanem pandis ette, et Perawalla kooli
asetäitjaks kooliõpetajaks ennast üles annud
Rakwere Kreisis elaw Marta Mühlbach ja 40
rubla kuupalka nõuab. Tunnistusi ei ole
saatnud. Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Martha Mühlbach Tereketsi kooli
pääle kooli õp walida ja 40 rubla
Kuu palka määrata mille seas ka
Kroonu palk on, prii kütte walgustus
ja kantselei raha 8 rubla.-
p. XII.
Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Perawalla eks. Kooliõp sugust Protile
suwekuude eest 75 rubla wälja maksa.
p. XIII.
Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Piirisaare sõitude eest wallakommisjoni
liikmedele walimise asjus ka Pennert
ja Jaan Moosessele kumakile 6 rubla
wallamaksu kasast wälja maksa,
p. XIV.
Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Kui walla walimised kommissari
härra poolt kinnitud siis wallanõukogu
kokku kutsu ametnikude wahetamisele
W. Mörd. JAawik Abalamas - P. Otsa
I Rosiri Joosep E. Rennat
7 Oskum t Il Kolga J Luik J. Rutak
K Tannid Walt
7 Tootu.
A põtjep J. Adamson J Lihl
9 Kangiu Sirge Jaan Raks
J Naabeli: Sukop Tootsi J. Ludi
Wallawanem:
Sekretar: J Kukk
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.17)

Lehekülg 45
p IX.
Järgmine nõukogu istumine on 2 oktobril
kell 10 hom; kus läbi waatamata asjad arutuse
wõetakse
JMaasik JOcjonu t. J. Rosin J. Pladi
W. Jõksi J Lillo J. Adamson
Jaan Tootsi
S Walk S. Rattik J. Naaber J. Konger
Udalajas 7 dennat. A Rätsep J. Lodi
Jr. Arjukene J. Sirge
Wallawanem: J. Tootsi
Sekretar: Drask
Protokoll ak 10.
1917 a. Oktobri kuu 2 päewal Kastre Wõnnu walla
nõukogu koosolek kohalises wallamajas walla-
wanema Jakob Tootsi eesistumisel hakatus kell
1 p.l. lõpp kell 8
Ilmunud 25 liikmest 16 liiget
p. I.
Wallawanem pani ette, et walla kooliõpetajad Johan
Suits, Daniel Lodi ja August Loots palwe sisse
on andnud nende palka 1 oktobrst s.a. kõrgendada
nõnda et neile aasta 1200 rubla palka maksetaks
Nõukogu arutas palwet ja leidis et see nüüd
hiljaks on jäänud sest et kooli töö algab ja
wallal ei ole tänawu aasta eelarwesse kooliõpetajate
palgaks nõnda suurt summat wõetud, ega ole
sellepärast wõimalik kooli õp palka 1 oktobrist.
kõrgenda. Kooliõp Loots ei ole walla kooli pääl
ega walla palgaline. Sellepärast tegi nõukogu ühel ka
Otsuseks: Kooliõpet Suits ja Lodi palgakõrgendust
edaspidise aja pääle jätta, kuni wald
selleks uued sissetulekud leidnud. Kuulutada
p. II
Daniel Wiksi tuli ette ja andis üles et tema walla
waest Liis Madissoni 96 rubla eest aastas enam
pidada ei wõi ja palub Liis Madissoni üles-
pidamiseks 35 rubla kuu määrata. Nõukogu
arutas asja ja leidis et wallal wõimatu on
nii suurt suumat praegu maksa sellepärast
tegi nõukogu ühel häälel
Otsuseks: Liis Madissoni abirahast 1 oktoobrist
s.a. 35 rubla pääle kuus suurendada
ja lubas Wiksi kuni uue aastani Liis
Madissoni pidada selle tasu eest
Kuulutadi T Wiksi
p. III.
Tuli ette walla Animatsi talu rentnik Mari
Sandre- ja palus lauda postisi muretseda
loomade kinni sidumiseks; ka palus sisemise
aknaid ette teha, mis weel tegemata; palub
ka wälja käigu kohta parandada, mis lagunud
seisukorras. Nõukogu arutas asja ja tegi
ühel häälel
Otsuseks: Animatsi talu rentnikule lubada
Animatsi 1. karjamaalt 10 puud lubada
postide tegemiseks ja wälja käigu
koha parandamiseks, mida rentnik
ise ära teeb omal kulub. Aknate
pärast weel Aintasi järele kuulata;
ja wõib maksta kuni 2 rbl. akna
ruudu klaasi eest. Kuulutadi.
p.IV.
Tuli ette Kurista kooliõp. Eduard Sõõru naene ja
N 2197.
andis üles, et temal 12 süllast puudest, mis
walla poolt antakse, 2 sülda weel saamata ja
palub need 2 sülda puid temale anda.
Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Et Kurista koolis õpetöö seisab
siis 2 sülda puid mitte enam
anda, sest 10 sülda puid kätte
saanud. Kuulutadi
p.V.
Wallawanem pani ette, et walla metsa hoidja
Jaan Junilau kirjalikult palwe sisse andnud
tema palka 8 rubla päält 25 rubla pääle
aastas suurendada.- Nõukogu tegi ühel häälel
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.17)

Lehekülg 47
5 Perawalda- ja Piirisaare - wallawanema abi
Kusta Petri p. Arjukene - Kusta Jaani p.
Rammul ja Kusta Juhani p. Poks
Tasuks tuleb hindamise komisjoni liikmetele
igale ühele maksta maatalu- ja kandi koha pidajatel
1 rubla - teistel 25 kopkat, mõisapidajate
3 rubla päw. waranduse hindamise protokolli plan-
ketid on waranduse omaniku poolt - ehk kommis-
joni poolt maksu eest
Otsus: Seda walitule teada anda, rahwale
wälja kuulutada- ja Maakonna
Walitusele ettepanna
p. XII
Kooliõp Lodi-Wõnnust palub köögi sisemini
üks teha ja ette seada ja alumine puu panna, kui
ahi ära parandada - Nõukogu
Otsustas. Köögi ukse teeb Jaan Naaber ära, kes
wiis rubla töö eest nõuab ja lauad
walla poolt - ahju töö wõtab Jaan
Lodi - 5 rubla eest teha-kuulutadi.
N 2056.
p XIII
Wallawalem pani ette et Maakonna Miilitsa
Ülema abi päälkirjaga 30 Septembr. s.a. No 703-
käseb walla nõukogule ette panna, kuidas täidab
Kohaliku walla militsa wanem Daniel Kosapoig
oma kohuseid ja kas kohalik rahwas temale tõesti
wolitusega wastu tuleb. Nõukogu arutas weel
seda asja ja tuli otsusele et walla rahwal
täit usaldust miilitsa wanema D Kosaposi wastu
wale - Sellepärast tegi nõukogu ühel häälel,
Otsuseks: Oma otsust 25 Septembr. s.a. kinnitada
ja paluda Maak Miilitsa Ülemat kust
miilitsa wanemat Kosapoig aseme nimetada
kelleks oma kandidadik Jaan Jaani p Moosesi
ettepanek
p. XIV.
Nõukogu määras järgmised nõukogu päewad
6 Nowembril ja 4 detsembril 1917 a.
Jetarik J. Orjemets W. Mörd. IKosin J Lillo
AJalajas v. J. Rattik J. Naaber, Jaan Pleuks
J Kanger J Luik J Tootsi J Walp J Singe
A. Rätsep. J. Adamson P. Otsa J. Lodi
Wallawanem J. Tootsi
Sekretar: SIwask
Protokoll N 11.
Kastre Wõnnu walla nõukogu koosolek 5 nowembril
1917 a. kohalikus wallamajas, wallawanema Jakob
Tootsi eesistumisel Hakatus - kel 12 lõpp. 10 õhtul
Ilmunud 25 liikmest 20.. liiget
p. I.
Wallawanem pani ette st wallaliige Johan N829
Unt wallaabi saab 12 rubla ja palub
kirjalikult seda suurendada, 18 rubla
pääle - Nõukogu harutas palwet ja
Otsustas - Ühel hääle Johan Unti abiraha
1 Jaanuarist 1918 a. 18 rubla pääle
aastas suurendada Kuulutadi
p. II.
Wallawanem pani ette, et Madis Hendriksky
Kärdo, kes Tartus Pikas uul 49. elab on
kirjalikult palunud endale 60a. ja naene
Leenale 62 a. wana walla poolt abi raha
maksata. Ülekuulamisel on selgitatud et
warandust ei ole ja haiged, aga saab
Kroonu poolt 3 rubla pensioni kuus
Nõukogu
Otsustas: Et wallal praegu raha
kassas waba ja Kärdo kroo-
nu abiraha saab - siis
Kärdo palwe tähelepanemata
jätta - kuulutada.
Eesti_Toorahva_Kommuun (ERAF.28.1.17)

Lehekülg 48
p. III.
N 1556
Wallawanem pani ette et Anna Pastel Tartust
on kirjalikult palunud oma närwi haige õe
Miina Walge abiraha ära saata, mida
juba 2a. ei ole saanud
Nõukogu arutas seda palwet, ja leidis, et
nõumeestel teada on, et Miina Walge Ahja
wallas - Laari talus - Kusta Laari pääl elab ja
säält üles pidamist saab, siis
Otsustas ühel häälel: Anna Pasteli palwe Miina
Walge abi raha pärast tähelepanemata
jätta, ja seda temale kuulutada.
p.IV.
August Soots ja Peter Kure andsiwad Perawalla
III. järgu erakooli asutajate nimel asutajate koosoleku
protokolli 10 oktobrist s.a. No 3 sisse, milles soowi
awaldakse. Perawalla III. järgu erakooli walla anda
ja kõiki sissetulekud: tehes koos asutajate põhjus kapita-
lita wallale edasi anda; niisama ka kooli inwentur
Nõukogu arutas kooli ühendamise asja ja
leidis et asi tähtis ja laiema tähtsusega sellepärast
Otsustas ühel häälel: Erakooli walla külge üle wõt-
mise küsimuse harutamise ja eelplaani kokku
saamiseks kooli kulude kohta, kui ka kooli
ruumide koha pääl järele waatamiseks 5
liikmeline Kommisjon walida nimelt: Nõudsin
Pennast - Kusta Arjukeese, Andres Jalajas, Johan
Lillo ja Jaan Walk - kes oma toast
järgmisel nõukogu istumisel aru annab
Kooli walla alla wõtmise otsustamiseks
p.V.
Tuli ette Ann Madise ja palus et tema abiraha
10 rubla päält suurendada Nõukogu määramise
järele. Nõukoga harutas asja ja
Otsustas ühelhäälel - Et Madisse wäljas pool walda
elab, siis tema palwe arutamine edasi
lükata, seni kui selgeks saab kellele üles-
pidada jääwat wäljas seal elawad wallaliikmed
Kuulatati
48
p.VI.
Tuli ette Liis Tätte ja palus, et temale walla
poolt abiraha määrataks ja kütteks 1 süld
hagu antaks. Nõukugu
Otsustus ühel häälel: Et Liis Tätte töö wõi-
meline poeg, kes palga eest koosime
tööl, siis Liis Tätte palwe tähele pane-
mata jätta. Kuulutati.
p.VII.
Tuli ette Ann Sulbi - Alewikülast ja palus, et
tema toetas Liine 12.a. silmadega haige, teine silm
koguni pime - aga teisest silmast weel loota, et
saab paremaks kui tohter rohitsemise alla saaks
wõetud. Palub rohitsemise raha määrata
sest et ise juba palju kulutanud ja rohkem ei jõua
Nõukogu arutas palwet ja
Otsustas ühel häälel: Line Sulbi rawitsemiseks
25 rubla määrata ja kui raha ära
kulutatud, siis toob oma tohtri tunnis-
tuse rohitsemise tagajärgedest.
kuulutati A Sulbi
p. VIII.
Tuli ette Ann Palu-Wõnnu külast ja palus
et temale walla poolt kütteks hagu lubataks.
Nõukogu
Otsustas Ühel häälel: Kui wallal hagu saab mu-
vetsetud, siis Palub hagu anda. Кuulutati
p. IX.
Johan Luik - palub oma abi raha 12 rubla 9.
päält - 5 rubla pääle kuus suuredada
Nõukogu arutas palwet ja
Otsustas ühel häälel: Johan Luik abi raha
1 Januarist 1918a. 15 rubla pääle suurendada
Kuulutati
p. X.
Tuli ette Mihkel Kunitjoni p Rooma, Mäksa
walla liige ja palus et teda Kastre Wõnnu
Asutav_Kogu (ERA.15.2.1009)

Lehekülg 40
Ettepanek algkooli seaduse kohta
39
Koolimaad
§... Iga maal asuva algkooli juures peab olema
maad järgmisteks otstarveteks:
1. Õpilaste võimlemise- ja mänguplatside, ja õuemaa
jaoks vähemalt 400 ruutmeetrit iga klassi kohta,
2. kooli aia, kui ka õpetajate isiklikul tarvitada
misel
miseks olevaks juurevilja maaks 1/3 - 1 tiinu kõlbulikku
maad
3. põllumajapidamise praktikaliku õpetamise kohana
põllumaad ühes sinna juure kuuluva heina ja karjamaaga
ühe normaal talu suuruses.
§... Eelmised paragrahvi pkt 1 ja 2-s tähendatud
maade jaotamise ja lähema tarvitamise viisi määrab kind-
laks kooli hoolekogu. Pkt 3-s tähendatud maa tarvita-
mise viisi määrab lõpulikult kindlaks kooli ülevelpidaja
asutus hoolekogu ettepanekul
§. ... Tähendus: Kooli aia- ja juureviljamaa tarwitamine
hoolhekogu poolt määratud piirides
on kõigil õpetajail maksuta, kus juures õpetajad kohus-
tatud on maa kultuuralist väärtust tõstma nii palju
kui see võimalik on ilma kulukate - maaparandustööde
ettevõtmata.
§... Kooli ülevelpidajad asutused on kohustatud kooli-
maade juures tarvilikka maaparanduse töösid ettevõtma
ja ehitusi sisse seadma.

Lehekülg 41
§... Kooli juure maad muretsema on kohustatud
kooli üleval pidajad.
§... Linna ja alevi koolidele tuleb maad muretseda,
nii palju, kui see kohaliste olude järele võimalik on, selle
juures silmas pidades kõige pealt kooli üleüldseid tarvidusi
(õpilaste mängu platsid ja kooliaiad)
§... Koolide tarvis on riigil õigus maad sundusli-
kult võõrandada. Kõik kulud selle juures kannab kooli üle-
vel pidaja.
§... Kooli maaosa tarvitamise õigus õpetaja vahe-
tamisele järgneval suvel on lahkujal õpetajal, kui ta
koolis töötas kuni õpeaasta lõpuni. Lahkus ta koolitööst
selle
enne õpeaasta lõppu, j määrab selle maa osa tarvitamise
selle
kooli hoolekogu.
§ ...
J. Uustalu
Hariduskommisj. liige

Lehekülg 42
40
Asutava Kogu kantseleile
paljundada antud tööde leht Nr 272
12. sept. 1919. kell 2
Töö nimetus: Ettepanek algkooli seaduse kohta
Eksemplaaride arv 22
Mis ajaks peab valmis olema täna kell 4 pl
Masinal kirjutanud M Rikko
Koregeerinud:
Paljundanud:
Asutav_Kogu (ERA.15.2.1009)

Lehekülg 81
281
Ettepanekud algkoolide seaduse
X
eelnõu juure.
79
Pealkiri. Sõna "avalikkude" välja jätta. /Semper/
§1. Algkooli ülesanne peab selle paragrahvi juures ära tähenda-
tud olema. /Veidermann/
§ 2. Algkool on emakeelne, maksuta ja sunduslik kõikidele
riigi kodanikkudele / vähemusesse jäänud ettepanek/
§ 7... kes ühe õpetaja juhatusel õpiks j.n.e /Semper/
... kes ühe õpetaja juhatusel õppida soovivad /Reintamm/
§ 8... või erandina emakeelses koolis. (Vähemusse jäänud).
Kolmanda lause mõtel laiendada.
§ 10 Teine lause välja jätta; (Asson, Uustalu)
... kooli astuda õpetajate nõukogu loaga (Uustalu)
Viimase lause lõppu: ja muil mõjuvail põhjusil (Asson)
§ 12... vabastatakse maakonna või linna koolivalitsuse
poolt... (Uustalu)
§ 15. Viimane lause välja jätta (Veidermann).
Tuleb märkus teha vabandamata põhjuste lähemaks ära
määramiseks /Veidermann/
§ 18 §-i lõppu: Selle määruse täitmise järele valvab
kohaline koolivalitsus ühes kooli hoolekoguga /Vähemusse jäänud/
§ 19. Ülem algkool olgu 2 klassiline, kuna 3. klass olgu täien-
dusklass. Kuuendast klassist avanegu võimalus astuda kesk-
kooli. Kolmandal lugemisel tuleb sellekohane märkus teha.
"Alamalgkool ja ülemalgkool /Vähemusse jäänud/
/Veidermann/
§20 Kooliaeg olgu linnas pikem kui maal /Vestholm/
xx § 26... mänguplatside jaoks vähemalt 200 r. m. ... / minist. ettep. /
§32. pkt. 14. moraali ja uskude õpetust /Päts/
usuõpetus välja jätta / 6 h. poolt /
Tähendus I. ... algab 5. õpeaastast
võõraste keeete õpetimine vabatahtlik
§34 ... õpeaine kohta klassis määrab ära Haridusministee-
rium /Päts, Uustalu)
Kas ei peaks ära määrama tundide arvu iga klassi kohta?
(Vestholm)

Lehekülg 82
§ 41. See § välja jätta. (Uustalu)
§ 43. ... muretsetakse neile päriseks /Uustalu/
Puudust kannatavaile õpilastele .... päriseks /Kann./
§ 54. See § välja jätta /Vestholm/
Teine lause välja jätta /Semper/
§ 55. ... ette nähtud erimääruses /Uustalu/
§ 58. ... tuleb nõuda /minist. ettepanek/
x 60 Tähendus: ... ei nõuta /ministeer. ettepanek/
§ 65. See § välja jätta. (Asson)
§ 71 kooli õpetajate hulgast /minist. ettepanek/
Tuleb uus § sisse võtta, mis annaks garantiid, et kooli
juhataja juha oma juhata ja ametist lahkumise puhul majan-
dusliselt kannatada ei saaks. /Rumma/
§ 74 Tähendus II sisse jätta /ministeeriumi ettep./.
§ 82 omavalitsuse esitajate arv peab hoolekogus suurem
olema /Vestholm/
pkt 3... esitaja või tema asemik /Kann/
§196 "kreposti kirjad" välja jätta /Kann/
§ 197 See § välja jätta / kuni
§ 26. ... igale määralisele õpetajale tarvitamiseks 1/6 - 1/3
tiinu juurevilja maad ühes lehma heinamaaga (Vähemusse jäänd
x60 § 60 Välja jätta "mõjuvail põhjustel" (Uustalu)
ettepanek)
Üleüldised:
Kooli maadesse puutuvad paragrahvid ühe peatüki alla
koondada. (Uustalu).
Ühtluskooli ka lubada teisiti astmetesse jaotada lubada
ja mitte alati: 7 algkooli klassi ja 5 keskkooli klassi.
(Vestholm)
Asutav_Kogu (ERA.15.2.1009)

Lehekülg 88
1919-20 õpeaasta tunni kawa
(üleminekuaeg).
kawa 24 septembrist 1919 a. N 2783 all jääb käesolewaks
1. Rahwa hariduse ministeeriumi poolt ettepandud tunni-
õpeaastaks maksma nelja esimese õpeaasta kohta kõigis
awalikkudes koolides, mille juures aga järgmised muu-
datused tuleb ettewõtta:
a) Koolides, kus 1919 aasta sügisel õpetöö algusel esimest
ja teist võõrast keelt õpetati, tuleb neid mõlemaid edasi-
õpetada, kuid tundide arw ei wõi mõlemil üle kolme
tunni nädalas olla.
b) Teist wõõrast keelt (Saksa wõi Prantsuskeelt) tuleb
õpetada ka IV, V, VI ja VII õpeaastal, sest et teda mine-
wal õpeaastal Hariduseministeeriumi eeskirja järele
11 jaan. 1919 a. N100 all, kolmandamast õpeaastast algades,
õpetati.
c) H III õpeaastal tuleb emakeele tundide arwu kahe (2)
ja rehkenduse tundide arvu ühe (1) wõrra wähendada.
d) IV õpeaastal tuleb emakeele ja rehkenduse tundide
arwu kummagil ühe (1) tunni wõrra wähendada.
e) Koolides, kus ministeeriumi poolt jaan. 1919 a. wäl-
ja antud tunnikawa järele V õpeaastal kolmas
wõõraskeel (Inglis- wõi Prantsuskeel) tänawu koolitöö
algusel sissewõeti, tuleb seda edasi õpetada. Nii sama
tuleb järgnewatel õpeaastadel kolmat keelt edasi õpeta-
da
2. Kõigis teistes klassides wiiendamast õpeaastast algades
jääb see tunnikawa, maksma, mis rahwa hariduse
ministeeriumi poolt 11 jaan. N100 all koolidele
ette kirjutati.

Lehekülg 148
Algkooliseaduse §1
Ko Algkooli siht.
142
Eesti algkooli siht on lapsi wabadeks, waim-
liselt ja kõlbliselt iseseiswateks isikuteks
kaswatada ja neile üleüldiseid teadmisi
ja wõimisi õpetada ja harjutada, mis
kooli lõpetajatele nende kodanlises elus
tarwilised on.
Asutawa Kogu
liige N. Kann.
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.416)

Lehekülg 22
on Teilt sarnased võimupiirid Kavilda preestrile antud
või teeb ta seda isiklikult oma pead, et sõimab ja
neab kaasteenijat kes aitas ta Kavildasse. Selle peale
vaatamata, et kohustused kutsuvad kirikusse, aga sinna
ei minda. Vaevalt võib seda uskuda neid võimupiire,
kuid elupraktika näitab. Olen kannatanud juba
1935. a. preestri terrori all kui ma ta Rannust kaela tõin.
Vahepeal saadeti kirju teile minu peale; needgi olid preestri
näpunäidete järgi tehtud, neid sain ma vallandamisega
tunda – kuid Teie abil sain ma jälle koha tagasi.
Nüüd, sest teostus maareformi, jagati maad – üks krunt
preestri maja – teine köstrimaja järele – kuid just preestri peale
käimisel jäeti mind kohalt maast ilma ja tema sai omale
preestri maja järele. Nüid nagu kuulda tahetavat köstri
maja ära müüa tollele maasaajale, kes sai köstri maja
krundi. Kas seda saab koha peal teha ilma teie nõus-
olekuta ja kuhu lähen mina elama, sest maa on antud
praegust välja ikkagi ilma hoonedeta, sest majad on
ju natsionaliseerimata ja on ikkagi koguduse ja üld-
kiriku varandus. Tahan olla ikka veel koha peal ja
pidada oma ametid edasi. Tahan nende hoonete kohta
Teilt selgitust.
Siis veel esimene kord juba sõimati ja vannuti mind
preestri poolt 1936. a. 1 oktoobril kõik kiriku tee kuni
altarisse ohvri lauani. Minu üteluse peale, et ega altar
pole karja laut kus sa vannud ja sõimad mind - siis alles
tuli tal vist meelde, kus viibib ja jättis järele. Sarnast
tegu viiside peale vaadates, ei oleks see preester küll
enam preestri riietuse väärt - ma seda ei tee mitte
isikliku kasu ega viha pärast, vaid oma elu alles
hoidmise pärast, sest ega ei või uskuda, kust tuleb
malakas pühade ajal kuklasse, kas kirikus või
kirikusse minnes - kui üldse teenistust peetakse
sest sarnase "vaimuliku lõukorraga" on kardetav

Lehekülg 63
19 3/X 40.
K. a ülipühitsetud hra Mitropolit!
Saadan siit Kärdla haiglas lamades
mõned teated.
6. aug. võeti koguduse maja ühes köstri-
korteriga ja kõigi kõrvalhoonetega
piirivalve jaoskonnale. Lepiti, et maja
lõunap. pool olgu kohe tühi- ja ka mehi
tulid sinna sisse. 13. aug. Olime juba
ajutiselt koolimajas kõige kraamiga,
samuti ka 2 lehm ja hobune tulid
ära viia. Kindlamaks korteriks
valisime Jakob Kiive (surnud) majja.
7. sept käsutati jälle koolimajast
välja. 8 sept. käisin Lelu kir. nime-
päeval ja siis algas kohe kraami ve-
damine Puski Vanajaagule.
19. sept. kuni kl 1 olin terve (kl 11 käisin
Vanajaagult - heinamaal ühte peidetud
kirvest otsimas. Lasksin pahema põlve
pääle ja otsisin... umbes 10 min.
ja leidsin. Maa ei olnud märg, aga niiske
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.259)

Lehekülg 120
täna teatati, et tema ametist ära astunud ei ole
ja ühtegi ametist wabastamise palwet kellegile
ei ole saatnud ega annud, mis pärast jäeb kohale eda-
si. Luha käest sarnast tegu pole imeks oota; on ta
pettuse teel elanud enne wõib teha seda ka nüid.
Aga kord peab ikka tema pettusele ja kelmusele ots
tehtama, sest asi lähab juba üle liiaks. Tema pet-
tus ja häbemata teotamine kogu ees, mis ta enesele
lubas 30 jaanuaril, kui hüidis, rusikat tõstes, "üleko-
hus on teie musta mäntli all," peab see kord oma teeni-
tud auu palga kätte saama, milleks tuleb Teil, auusta-
tud Praosti herra, kindlamaid samme astuda meie Üle
ma hingekarjatse ees. Peale seda, mis nüid wiimasel kor-
ral sündinud, ei wõi milgi teel Luhat siin kannatada
ja pidada kõige lühemagi aja jooksul, mis pärast hoolitseda
tuleb, et ta ruttemalt siit saaks ära saadetud. Tehke seda kiiremalt.
No 19.
8 Webruaril 1921 a.
Kastolatsis.
Kastolatsi kiriku preester
Aleksander Swerew.
du wõib mõnda wõerast olu sisse tekkida, mis suk-
kugi soowitaw ei ole. J. Luha hüide terwe kogu
ees, rusika näitamisega, „ülekohus on teie musta
mäntli all." tuletab meelde hirmust ja wiletsat
aega, millal sarnatse hüidega kutsuti rahwast üles,
waimulikkude wastu. Ei sarnane isik ei wõi mitte
kohal jäeda milgi teel ja ei milgi kombel, kui aga
wähegi õigust on Eesti Wabariigis, kelle Walitsus
1919 a. omas manifestis lubas isiku puutumatuse
igale Riigi kodanikule.
Kastolatsi kiriku preester
No 15.
Aleksander Swerew
4 Webruaril 1921 a.
Kastolatsis.
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.416)

Lehekülg 43
Uhmardu, Kärkna-Lähte kog. preester Isa J. Adamov.
Palun Teie lahket ja Isalikku eestkostmist Ülipühitsetud
Isa Mitropoliit Aleksandri ees, et saaksin luba kandideerida
Teie järeltulijana Ühmardu ja Kärkna-Lähte koguduste
vabadele preestri kohtadele, ehk kusagile muiale.
A. Lust.
Lähtel, 3 jaanuaril 1940 a.
Kui minu soowitusel on mingisugust
tähtsust, siis hr. A. Lusti kohta wõin öelda:
"On jumalakartlik aus, õiglane, kaine,
tunneb Jumala teenistusi, on rahuldav
jutlustaja ja hää köster-koorijuht. See-
pärast julgen teda soowitata.
11. jaanuaril 1940 a.
Preester Ilja Adamov.
Saades kuulda, et härra A. Lust kavatseb kandideerida
minu hooldamisel oleva Prangli-Maaritsa koguduse preestri
ametkohale pooldan seda asja täiel määral, kuna kohapeal
tuntakse tarvidust alalise koguduse eesniku järele.
Loobuksin otsemaid ametkohuste täitmisest sealses koguduses.
Kaugelt koguduse juhtmine ei anna soovitud tulemusi.
Tartus, 17. jaan. 1940. a. Preester J. Vaher,
Prangli-Maaritsa koguduse hooldaja.
Tunnistus.
Kärkna-Lähte ap. õigeusu koguduse köstri
kohuste täitja Arnold Lust on koha peal
tegutsenud laulu koori organiseerimise ja
juhatamisega, millega on hästi toime tulnud.
On korraldanud kiriklikke ja muid kontserte
ja loteriid. Kärknas olnud aja jooksul
ei ole misgisugust korratust ette tulnud ja
on oma ametikohused ära täitnud korra-
likult. Sellepärast, wõin soowitada kui
energilist organiseerijad.
Kärknas, 12 jaan 1940 a.
Kirikuwanem.
Aleks Koppel
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.259)

Lehekülg 17
Wastus – 4/I -
19 4/I 21.
No 10.
Kõrgesti pühitsetud Herrale,
Eesti Apostliku kiriku peapiiskop
Aleksandrile.
Wõru praoskonna Antsla
ap. kog. preestri K. Usstawi
palwe.
Antsla kihelkond, teada saades, et
Teie 13mal jaanuaril s.a. Petserist tulewa
õhtuse rongiga Antslast läbi sõidate, tegi
mulle armsaks ülesandeks Teid paluda
13mal jaanuaril õhtu jaamast Antsla
kiriku juurde sõita ja 14mal hommiku
kohalikus kirikus meile waimulikku tröösti
jagada. Kirik on jaamast 2 wersta eemal.
Kihelkond ootab igatsusega Teie lahket
ilmumist, palume meie palwet mitte
kuulmata jätta.
Aupaklikult Teie onnistust
paludes.
N 11.
K. Usstaw.
3. I. 1921.
Antsla ap. kog. preester.
19 6/I 21.
No 11
Kõrgesti Auustatud Eesti Apost-
liku Õige-usu ülempiiskop Aleksander,
Ülem Hinge karjane ja Isa!
Rõõmusonum Teie Ülemaks-
piiskopiks pühitsemisest jõudis
Hiiumaale ajalehtede läbi alles
pärast Teie pühitsemist. Nüüd on
meil jälle Apostli wõimuga
Ülem Hingekarjane, Õige-usulised
Eesti kogudused ei ole enam Wae-
sed lapsed. Rõõmu ja elustuse
tuksatus käis läbi südame, käsi
tõusis risti tähte tegema. Esimene
tundmise hoog läheb mööda: tuleb

Lehekülg 118
sellele - saab ainult wõitma.
Tartus. 4 märtsil 1921 aastal.
Tartumaa praost
preester K. Sawwi
No 143.
Tartumaa ap.-õigeusu koguduste Praostile, preester
isa Konstantin Jakowlew Sawwile
Kastolatsi kiriku preestri
Aleksander Swerewi
Raport.
Ärakiri Sino-
disse saadetud
28. II. 1921a.
No 139.
Siin juures Teile ärakirja Kastolatsi kihelkonna
Täiskogu protokollist 30 Jaan. 1921 a. ära saates, auu-
paklikult palun Teid, auustatud Praosti herra, was-
taw juurdlus omalt poolt teha ja wõimalikult ruttu-
asi Sinodile ära saata, sest köster J. Luha oma seltsi
ga, nagu minul teada on, tõstab protesti, milleks te-
ma poeg Paul on ka protokollist ärakirja wõtnud.
Et Sinod selle õela seltsi poolt ei saaks eksiteele wii-
EAOK_Sinod (EAA.1655.1.483)

Lehekülg 3
1060
20
13 VII
Eesti Apostooliliku Kiriku
229
V
piiskopkonna nõukogule
Raha on saadud.
Nikolai Voldemari Gustavi p.
Triik'i, asukoht: Tallinn,
Suur Roosikrantsi 8, k. 1,
palve.
Et minu naine Valentiina Mitrofani t. Triik sünd.
Grekova, kellega mina 9 okt. 1906 a. Gr.-õigeusu kiriku
seaduse järele laulatatud olen, ja kes 1909 a. sügisest peale
jäljetalt kadunud on ja kelle kohta mina mitmekordse
järelpärimise peale mingisuguseid teateid ei ole suutnud
saada, mitte leida ei ole, siis palun sellega Eesti Apostooli-
liku Kiriku piiskopkonna nõukogu minu Nikolai
Woldemari Gustavi p. Triik'i, abielu Valentiina Mitrofani t.
Triik'iga, sünd. Grekova, lahutuks tunnistada
Tallinnas
13.VII. 1920
Nikolai Triik
Tunnistajatena selles asjas palun ülekuulata:
Hans Mihkli p. Martna, vannutatud adwokadi abi,
elukoht: Tallinn, Suur Tatari uul. Venteri maja,
N 21b
ja Roman Nüman, kooliõpetaja, elukoht
Tallinn, Apteki uul. 1, k. 1., kuid suvel, kuni
1 sept. s.a. Haapsalu, Valdschlöscheni uul. 13.
Siia juurde lisatud: Tallinna maksuvalitsuse
tunnistus 12. XVI. 1920 N 717 minu abielu
kohta.
NTriik.
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.492)

Lehekülg 57
te pettuda ei tule - waid
Sinood kõik teeb, et mina
omi Koguduse liikme kohusi
täita wõiks ja selle pärast
minu palwe sisulist wastust
leiab ja mina tarwiliku ma-
terjali saan.
Koige austusega
KRoosaar .

Lehekülg 126
4. Isa Wantschakow wälja pressis tasu tänu pal-
wete ja waimulikku tallituste eest;
5. Isa Wantschakow oma kihelkonna liikmete
poolt sallimata on, ja wiimased paluwad teda
ametist kõrwaldada.
See kaebtus on 11 allkirjaga.
Uurimisel, mis selle kaebtuse põhjal Sinodi
ettekirjutusel waimulikku kohtu urija ülempreestri An-
dersoni poolt toimetud, selgus järgmine.
1. 19 Juunil 1921 a. Nelipühal enne liturgia algust
ülempreestri Wantschakowi ja preestri Poska wahel
juhtus sõnawahetus, kumbal neist on eestseisuse
õigus, Jumala teenistusel. Preester Poska seisis
püha aujärje ees ja pidi juba teenistust hakka-
ma, aga sama aeg Isa Wantschakow nõudis oma-
le, kui wanemale ja ülempreestrile, eestseisuse õiguse,
ja peale selle isa Poska eestseisuse andis
Wantschakowile, ja wiimane algas liturgia te-
enistust. Sõnawahetus oli küll poolehealeline, aga
siiski sünnitas ärewust kirikusoleja rahwa wahel,
keda ligi 30 inimest oli. Wassili Poschkini tuni-
stuse järele oli 5 inimest selle ärewusel kirikust
ära läinud, kuid tunistaja Susikow tõendab, et ki-
rikust olla üks inimene wälja läinud.
2. 1 Mail 1921 a. isa Wantschakow pidas
Jõhwi kirikus liturgia ühes Ülempiiskopi Alek-
sandriga, ja selle pärast Ooru kirikus temal
ei olnud wõimalust liturgiat teine kord pidada,
miks pärast Ooru kirikus 1 Mail isa Wantscha-
kow pidas lühendatud lõuna teenistust, aga
mitte kiriku teenistuse korra järele, ja Paasa
püha teenistuse korrast jättis wälja üksnes sõ-
nad „wõtke, sööge“-„jooge tema eest“. Sellest
tulli, et kaebajad pidasid seda lühendatud
lõuna teenistust liturgiaks, ja süidistawad isa
Wantschakowi pühaduse teotamises / et liturgia
oli ära peetud ilma püha andeta /.
3. Keegi järelkuulatud tunistajatest ei
tõenda, et isa Wantschakow lohakult täidab
oma ameti kohuseid, - waid ainult mõned ei ole
sellega rahul, et isa Wantschakow pidab Juma-
la teenistust ja tänupalweid kiires tempos, -
mille seletuseks on tarwis arwes pidada.
isa Wantschakowi närwilist harakterit ja
kauaaegset harjumist teenistuse pidamises.
4. Ka ei ole saanud uurimisel tõendust,
et isa Wantschukow tasu saamisel tänu pal-
wete ja waimulikku tallituste eest wägiwalda
wõi wälja pressimist oleks pruukinud, tunistaja
Poloschenski tõendab, et mõned waimulikud tal-
litused i. Wantschakow toimetas tasu saamiseta.
EAOK_Sinod (EAA.1655.2.3854)

Lehekülg 12
по пуша 10 Марта
Meie Üllemalikko Sarema
Wallitseja piskopi Herrale
Mustjalla kihhel konnast
Wuhwedi Alja kirrko koggutsse
allamlik palluminne
Meie alla nimmetud tallo mehhed pallume teid ülle
mad piskopi Herrad et meie omma öppetaja herraka
ei tahhaks mitte rahhul olla selle karjumisse ülle mis
temma igga kord karjub keige wäggwama Jummala
Temblis köstretega ja nõndaka meiega kui meie käeme
Jummala armul nõnda kuitas Risti innmesse
kohhus käia on sean sedda korda põlle meie õige usso
kirrikus ka palju kuulwad kui meie käime Jummala armul
et meie wõiksime sidda Jummala hirmo ja kartusse ta
wasto wõtta agga ikka on rohkem meil tema selle
Nimmetud õppetaja pärrast kartus ja waendab neid
Mitme sugguse trahwika pannib meid põlwe peale
Karjub ja kissentab ninda mis hirm on sedda kuulta
Mis õge usso kirrikus sünnib sellega meie ei tahhaks
mitte rahhul olla selle tunnistusseks meie alla
nimmetud tallu mehhed panneme igga üks oma parris käega
kolm risti alla sist et meie ei oska kirjutada
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.259)

Lehekülg 21
Edasi lükkamisega kartsime aga kaotada ülempr. Entsoni
kandidadi osast, sest tema seletuse järele, on temale koha peale saa-
mise otsust wõimalikult pea tarwis, et, kui ei saa hakama siin, siis
mujal kohta otsida. - Iga tahes, julgen tõendada, ja usun,
et seda ka kih. nõukogu omas seletuses saab kinnitama, et
mina neis walimise asjus ainult kihelkonna nõukoguga kokku
kõlas tallitasin. Ja mina isi julgen arwata, et walimised
täiesti seaduslikud on, kui mitte kahtlust ei oleks
kwoorumi kohta koosolekul. Kihelkonnal walijate nimekirja
ei ole ja nii ruttu ei olnud mingit wõimalust seda kokku
sääda. Sellepärast, ei ole meil ka mingisugusi andmeid selle otsus-
tamiseks, kui palju õieti koguduses walijaid on ja kas koosolnud
268 walijat oli pool osa kõigist walijatest. Kui aga worrel-
da koosolijate arwu meil ja Tallinna Eesti koguduses
wiimastel walimistel, siis on meie arw 268 kaunis
suur arw. Omalt poolt julgen arwamist awaldada, et
ülempreester Entson kohasem saadawal olewatest praegu preestri-
test Pärnu kogudusele on. Teie õnnistust paludes
Pärnu praost preester Wälbe
19 6/I 21.
No 13.
K. A. isa Aleksander!
Tulin praegu kihelkonna nõukogu koosolekult,
kus läinud pühapäewa walimised harutamisel olid.
Esiteks "pean ennast paradama": walimistel on registree-
ritud 286, aga mitte 268 walijat; nendest oli Entsoni
poolt 210, erapooletuid 34. Entsoni wastu oli sellega
siis 42 walijat, aga mitte 24, nagu ma eksi kombel pro
tokolis kirjutasin. Kuid need 42 wastalist on harilikud,
juba Sulle teatud wastalised (Künnapas'e naene, Topi
naene, turu naene Nael ja selle sarnased.) Nüüd täna
räägiti koosolekul, et Künnapas'e naene korjawa
hääli Hiiob'i kasuks. Wõib olla, leiab tema neid
allkirju üle jõe ka rohkem, kui kirikus wastalisi
Entsonile oli, kuid üks on kindel: kihelkonna suur
enamus on Hiiobi wastu. Tänasel koosolekul (Kün-
napas puudus) walitses ühine arwamine, et
Entsoniga saawad edespidi kõik rahul olema
EAOK_Sinod (EAA.1655.3.615)

Lehekülg 6
Tallinna Tööametile
teatada Arnold Säkkist (Arkaa-
dius) ametisse määrami-
sest Valga koguduse
köstri kohustetäitjana ja
preestriameti kandidaadina
praktiseerijaks
19 19/X 43.
No 285.
Tallinna ja kogu Eestimaa Metropoliit
Aleksandrile
Arnold (Arkadius) Sakkis,
sünd. 5. märtsil 1915. eluk.:
Taheva u. Nõmme tl.
palve.
Palun mind määrata Valga
Ap.-Õigeusu Peakiriku juurde praktiseerima
preestriametikandidaadina ja ühtlasi ka
aj. köstriks.
Tallinnas, 19. okt. 1943.
S. lgp.
ASakkis

Lehekülg 8
tegutseda põhikirja alusel kui ilma.
Suur puudus on meil praegu ka lauluraamatu-
tes. Kui neid peaks leiduma Sinodis, ka kõige kal-
limates köidetes, siis võiks neid meile saata - kulu-
vad ära. Eriti on need tarvilised üld laulu juures.
Ja ka kliirose peal on neist suur puudus.
Kuidas on lood „Mõtuse Piibliloodega“ ka neid võib
siin tarvis minna. Iga Teiste õpikute puudusel neid
võib ära kasutada isegi keskkoolis, kus õpilaste
teadmised usuõpetuse alal on õige minimaalsed.
Kui kiriku kaludsid trükist ilmuvad, palun saata
Valga kogudusele vähemalt 50 eks.
Kui Sinodis peaks leiduma raamatukene: „Teenistuse
kord, mis peetakse luteri usust üle tulijate juures", siis
palun saata ka see.
Endiselt ülempreestrilt Th. Männiksaarelt, kel-
lele Isa Mitropoliidi soovitusel tegin ettepaneku
hakata Valga koguduses köstriks-laulu kooriju-
hiks, sain vastuse, milles ta esialgul tervislistel
põhjustel keeldub minu ettepanekut vastu võtmast,
kuid arvab, et uue aasta pool võib ehk asja ka
saada. Siis veel tegin ettepaneku ka endisele Jööp-
ra köstrile Karp Joapile (praegu Joala). Temalt
ei ole veel vastust saanud. Tema elab Riisiperas
just Jaanoka peatuse juures. Tema oli vist ka
tubli köster ja koorijuht. Samuti kirjutasin ka oma
endisele köstrile V. Tündrile, kes oli minule
abiliseks Petseris ja kes võib laulu koorile,
elu sisse puhuda. Kuid tema ei saa praegu
mind aidata. Ta on praegust Tapa güm-
naasiumis laulu õpetajaks täis normi tun-
didega, kust teda ära ei lasta. Ja ta õpib
ise veel konservatoosiumis, aga Tapalt on
senna hõlpus sõita. Siis tegin katset läbi-
rääkimisi pidada ühe suletud Valga Muu-
sika kooli õpetajaga, kuid sellest, nähtavas-
ti, ka ei saa asja - on luteri usuline. Mehel
enesel tahtmist on, kuid temal puudub üld-
se ette kujutus meie usu jumalatieenistusest.
Samuti ei valda ta vene keelt.
K. Tints.
Ülempreester.