Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Riigikantselei (ERA.31.4.1673)

Lehekülg 5
vastata. Olin juba täiesti meeleheitel, kuid viimasel minutil
sain siiski mõneks päevaks tööd ja eemale peletada nälga.
Juba oli mul kindel kavatsus jällegi proovida kusagile
panna küüned taha, kuid seda ma siiski pole teinud
tänu just karmidele Nõukogude seadusele. Wõin praegu
puhta südamega minna vastu tulevikule, ja nüüd olen
saanud ka üle igasugustest sarnastest kiusajatest ja võin
öelda julgelt et enne ma suren nälga, kui puudutan seda
mis pole minu oma. Muidugi, kes ei usu seda, ärgu
uskugu, ja saagu õudsaks oma vendumustega, et see kes
kord on varastanud, teeb seda surmani.
Palun Teid austatud Vabariigi Walitsus, veel kord võtta
kaalumisele minu palve, lubada mulle pikaajalist
laenu 300 krooni. Ja lõpuks see pole ju sarnane
summa, mille tagasimaksmisega tekiks raskusi. Mul
on seda raha just sellepärast tarvis, et praegu mul
pole kindlat tunistust ja kuna varssi tuleb minna
sõjaväkke aega teenima, siis pole mul võimalik ka
saada kohta kusagile käitisesse, sarnase lühikese aja
jooksul pole ka võimalik säästa niipalju et osta
endale hädavajalikku. Asuksin selle summa tagasi
tasumisele peale sõjaväetunistuse lõppu osade kaupa
mida võiks administratiivkorras nõuda sisse näiteks
riigipank. Ka on üks tubli tööline, ametilt sepp
nõus minu vastutajana esinema. Loodan et sõlmides
sarnase lepingu, on selle summa tagasi saamine täitsa
kindel. Lepingu tekst jääb muidugi Teie koostada.
Leping palun minu palve rahuldavalt otsustamisel saata
end. Viljandi ühispanga Abja osakonda, kust selle-
allakirjutamisel raha mulle, välja makstakse.
Jään nüüd Teie otsust ootama, ja palun veelkord
jätta kõik see mis oli minevikus, tahaplaanile. Tahan
nüüd olla korralik ja väärikas töötava ühiskonna
liige, ja selleks loodan Teie kaasabi. Usun et
Riigikantselei (ERA.31.4.1097)

Lehekülg 17
kuud pikendust -, siis jõuan selleks ajaks
teenida ära selle raha, ning saan ka omale
talweks leiwa ära teenida aga muidu olen
tõesti raskes seisu korras.
Teie abi lootma jäädes.
paluja: Theodor Tirgo
Adress:
Laatre vaksal ag.
P.k. 8
Theodor Tirgo.
Riigikantselei (ERA.31.4.1703)

Lehekülg 192
naise ja tahaks kasvatata hulk vabariik-
lasi juurde. Praeguses olukorras olen sun
nitud surmani poissmeheks jääma ehk
võõrsile õnne otsima siirduma. Kas see
ei ole õige Härra Riigivanem, et just
meie paremad pojad siirduvad välis maale
ehk tegutsevad seal, sest neile ei anta
kodumaal võimalusi teotsemiseks.
Siis veel mõni sõna õiglusest, millest
see tuleb, et suurem osa haritlasist,
riigiteenijatest ja omavalitsusteenijaist
ei oma lapsi ja ei tahagi neid omada,
rääkimata eraettevõtetest. Mind
lasti "Uue Sõna" sulgemisel lahti, kuna
aga hulk naisi kes olid minust veel
halvemad töölised ning omasid mehed
(kuid lapsi mitte) kes ka iga päev teeni-
vad. Siis veel riigi alla kuuluvast "Posti-
mehest". Õppisin "Postimehe" trükikojas
välja, kuid töötasin õpilasena trüki-
tööliste streigi ajal. Olen alati ettenägelik
inimene ning teadsin, et see streik nurjub,
kuna ta oli kahepaikset mängivate
erakonna, sotside provoseeritut. Sel ajal
toodi meile "Segerlini" võõraste majast toite
ning muretseti magamis asemed trüki-
kotta, räägiti midagi eluaegsest kohast
jne. Peale streiki aga kõrvaltati streigi
aeg trükikoda juhtiv trükikoja juhataja
härra Klaas, ja toodi Tallinnast,
Riigikantselei (ERA.31.4.1580)

Lehekülg 48
kirja, mis ka siin juures, räägivad hoopis teist keelt.
Nagu pärast kuulsin olid vallandanute põhjused hoopis-
teised. Oli tarvis meie osakondade raamatupidaja sugu-
lasele koht, kes ka min lahti kangutas.
Minu teenistuse aegu Petseris J. Puhk ja Pojade juures,
tegid kaks kaupmeest pankroti. Üks kaupmees oli
Vana Irboskast Arsenii Aleksejev ja teine leivategija-
ja kaupmees Verhovic Petserist.
A. Aleksejev oli kontori asutamisest meie ostja, võitis
usalduse ja sai kaupa võlgu igal ajal, kui tarvis oli.
1927 a. Saadeti Alekzlev v. Irboskast välja. Ta võttis ja
müüs oma näise nimele kõik oma kaupluse. Sest
meie teada oli see tema naine, kellega ta koos elas,
ja tema esiteles teda, kui oma naist. Pärast tuli aga
välja, et nemad on isenimetised ja vanausulised, kus
ei nõuta, et mees ja naine ühte nime kannaksivad.
Hra Aleksejevi võlg oli meie juures kr. 2380.- Minu
teda oli see võlg maha kantud raamatustest, kui
kahtlast võlga. Suur oli minu imestus, kui vallan-
damisel see võlg minu arvele kahti
Olles juba Petserist ära, protestisid J. Puhk ja Pojad
leivategijad-kaupmest Verhovici kr. 1750.- suuruses,
nõudes, et Verhovic tasuks korraga kõik oma vekslid. Mida
muidugi wiimane ei jõudnud teha. Ja seda summat
kanti ka minu arvele, sest mina olin vastutav ärijuht
Nii oli minu arvele kantud ligi poolemiljoniline võlg
Mule oli J. Puhk ja Pojad'e juures hoiul kr. 1250- raha.
Seda raha mulle välja ei antud ja hoiti võla katteks
kinni. Samuti nõuti üle jäänud summa kr. 2880 -
minult sisse, mida pidin tasuma Tallinna Vastastikku
Vastutavate Ametnikkude ühingule, kus mina liige
olin. Nii jäin mina plangiks meheks, ei raha ega
kohta sel raskel kriisi ajal.
Oma kohustusi mina ühingu vastu täita ei jõudnud
ja ühing mule kohta ka ei annud. Kõik minu püüded
kuidagi raha sadda on asjatud olnud ja teenistust
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 25
2
resignatsiooni, inertset päevastpäeva edasiolelemist ja pas-
siivset ootust mida tulevik annab. Ei saa jätta ütle-
mata, et minu arusaamist mööda mõneski asjas liigselt
napp informatsiooni andmine on omastkohast soodustanud
metsikute kuuldustelainete levikut, mis on lõhkunud
rahva eneseusaldust ja usaldust juhtivate keskuste vastu.
Praegune aeg tunnukse nõudvat käskivalt, et teh-
taks kõik võimalik meie rahvusliku usu ja eneseusal-
duse tõstmiseks ja töö- ning algatusröömu elustamiseks.
On ilmne, et siin ei piisa ainult riikliku võimu ja asutiste
pingutusist, vaid peab rakendatama ka kõigi ühiskonna-
kihtide positiivseid võimelisi jõude, püüdes neid nii palju
kui võimalik üle kõigi erinevate vaadete ja meile eestlasile
nii omaste individualistlike kalduvuste ühte siduda.
Paraku on meie akadeemiline haritlaskond ja eriti
ka kitsamad akadeemilised ringkonnad, kes meie rahvusliku
vaimse jõu koondamisel peavad loomulikult etendama
kandvat osa, üsna sügavasti lõhenenud ja see lõhe on
mõnede mitteõnnestunult astutud sammude tagajärjel
järkjärgult teravnenud. Mure selle lahkheli pärast,
mis kõiki teadlikke haritud eestlasi on alati rõhunud,
on praegu loomulikult eriti raske.

Lehekülg 135
veel see et tööliste elu kergen-
tada palgate ja korterite suhtes
kui viletsas seisu koras on nente
elu siin, see kõig toob nurinat
ja paha meeli usguke, tööline
ei sa enam kuitagi läbi oma
väiksest palgast, kui kallis on
toid, piim juba 16-17-18. ja senti
liter teine sort, või üle 2 krooni
liha, kala, ja veel tõstetakse hintu
kartulat ja ühe sõnaga ei sa
enam toidu riiet jala nõusi.
korterit maksta küted valgustu-
st. pole ime kui üür jäeb
maksmata. Kõigi parema
tahtmise jures ei sa maksta
enam üüri. ei jõua ka tehia
tööd. tühia kõhuga, rahvas
jäeb nõrgas juba. ei põllu
mees pole üksi riigi kaitseid
Riigikantselei (ERA.31.5.1386)

Lehekülg 3
Kadrioru valitsus
Saadud. 4. aprillil. 1935 a.
Lauajuh 14.
Kadrioru Valitsusele
2
Boris Ranna,
eluk. Tallinn'as Kopli t. 4-3
palve.
Palun Kadrioru Valitsust võimaldada minule
nimetatut asutuses keskküte küttja abi koha.
Sündinud olen 5. VII. 1909a. Hariduse sain XIX kuue
klassilise Tallinna linna algkoolis, mille lõpetasin
kevadel 1924 a. 1928-/30a. jooksul õppisin kodus ja
sooritasin eksterinina pea kõik eksamid keskkooli
ainetes, milliseid ei saanud lõpuni viia ainult
kaitseväe teenistusse astumise puhul.
Valdan sõnas ja kirjas eesti, saksa ja vene
keeli ja tunnu osalt inglis keelt.
Sügisel 1924 a. astusin teenistusse "G. Šeel & Ko"
panka, kus teenisin kaitseväe teenistusse astumiseni.
Kaitseväe teenistuses olin: 29/X. 30 kuni 25/II. 31a.
Kalevi Üksik Jalaväe Pataljoonis Tallinn'as ja 25/II. 31
kuni 29/X. 31a. 1 Jalaväe Rügemendis Narvas, Side
komandos - telefonistina
10/VIII. 33a. kuni 16/I. 34a. olin ajutiselt teenistuses
Tallinna Linna Elektri Jaamas, 16/I. 34a. kuni 16/V. 34 a.
juhuslikkudel töödel ja 16/V. 34a. kuni 1/X. 34a. teenisin
samas Elektri Jaamas ajutise tööjõuna suve
tööhooajal.
Olen teadlik elektromontaaši töödes ning rikkede
kõrvaldamistes. Tunnen raadio, telegrafi ja telefoni-
- sisseseadeid ning nende käsitamist.
Õppisin - ka "sõja-gaasi" asjandust kaitseliidus
ja kaitseväes
BRanna
Tallinn'as 4. IV. 1935 a.
Riigikantselei (ERA.31.4.1101)

Lehekülg 3
E. Wabariigi walitsuse kantselei juhatajale.
Wõru maakonna Rogosi
walla wastsekiwi weski
elaniku Rudolf Jaani
p. Hütt'i.
28. X. 1920
Palwe.
No 6697
Mina saatsin Palwekirja ühes Rogosi walla walitsuse
tunnistusega, maa asjus Peaministri nime peale
12 septembril 1920.a. Peaministrile korraldada.
Ja nüüd on rohkem kui kuu aega mööda
läinud, ja minule ei ole tulnud miskit tead-
mist tagasi. Siis palun mina Teid, Teie kõrge-
auusus, et kui minu palwekirja otsus ära
on otsustadud, siis palun et saatke minule
teadus kui otsus on, ehk on teiste kohtu
saadetud.
Rogosis. 26 X 20.
Tempelmaks 10 marga
suuruses on tasutud
Paluja. Rudolf Hütt.
Riigikantselei (ERA.31.5.1386)

Lehekülg 19
15
Tallinn, 28 mail 1934 a.
Riigikantselei Juhatajale
Valentin Krupp
Villardi tn. 13 - 4
Tallinnas.
Palve.
Palun võtta mind teenistusse Teile
alluvasse kantseleisse vabanevale arveamet-
niku ametikohale
Olen 29 aastane, abielus; keskkooli lõpe-
tamiseks on (Tall. Kolledžis') mõned eksa-
mid tegemata. Olen lõpetanud E. Ühistegeli-
se Liidu 1 aastal. raamatup.- ärijuhtide
kursused.
Teeninud olen kantselei- ja arveamet-
nikuna k m. Vas. Val. Raha-Arve osak. raha-
asjanduse jaoskonnas, Kindralstaabi 5 osa-
konnas, Kv. keskhaigla kantseleis, Eesti
Tarvitajateühisuste Keskühisuses - kokku
üle 6 aasta ja praegu teenin Kv. Ühend.
õppeasutiste staabi majanduse jaoskonnas
rahalaua kirjutajana 5 aastat
Olles vilunud kantseleitöös ja
arvepidamises, julgen loota, et minu
palve leiab lahket tähelpanu.-
Austusega W. Krupp
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 27
Armas kaasv. Uluots!
soovin südamest jõudu ja
õnne eelseisvateks rasketeks
ülesanneteks.
Minu esimene nõenanne oleks, et
sa esineksid deklaratsiooniga,
millest peegelduks demokraatlik
vaim ja mis eeldaks senini maksnud
režiimi pehmenemist
Teiseks tuleks käituda põhimõtte
järele: mida enam kinnisvarasid (elu-
jõulisi) maaüksuste kujul, seda
kindlamini säolitatakse vabade inimeste
kiht ja leidub vahem rahutut, elementi.
Kolmandaks tuleks saata kõnele-
jaid rahutete/ sa mõistad/ hulka,
kõnelejaid, kes ei ahvärda ega noomi
vaid mesimeelel viivad soovitud veendele.
On päris akuutsed küsimusi ka
Koolide ja noorsookasvatuse alal
mis nõuavad ümberoriteerumist.
Mida enam siseelu küsimused lahen-
datud, seda julgemini seisame välisilma ees.
Riigikantselei (ERA.31.4.1097)

Lehekülg 14
mulle wälja mõistetud sum-
ma kätte nõuda täite lehega,
kuna täitelehe peale oli
märgitud edasi kaebamise
aeg! (kohtulik Hegopa 3/4 Mesme !)
Kohtu prokuror
J. G. Walter
Sellega palun mulle
pääse tähte saata.
Kodu tänav No 21. krt. 11.
Tallinn
J. G. Walter.
Riigikantselei (ERA.31.4.1703)

Lehekülg 187
Tallinn 3. XII. 35.
Lugupeetud riigivanem -
härra K. Päts!
Tahan Teile rääkida kuidas hankida kiiresti raha ajakoha-
se riigikaitse soetamiseks.
Nagu Teie teate on meie riik praegu nõrga kaitsega mere poolt
küljest, võrreldes meie naabersuurriikidega. Isegi Läti on meist
tehniliselt s.t. laevade poolest tugevam, rääkimata teistest
Läänemeremaa riikidest. Meie vast ületame oma naabreid mo-
raalselt, igatahes üksi moraaliga moodsas sõjas või kaitses pole
midagi teha. Väikestelt naabritelt meie kallaletungi ei oota;
keda meie aga kartma peame need on Vene- ja Saksamaa.
Rahulepingud omavad väärtuse kuni mõlemad riigid on nõrgad,
ühe riigi tugevnedes võib muutuda paaberilipakaks. Mida e-
nam väikeriigid lepingutele loodavad, seda rohkem relvastuvad
suurrigid.
Lühidalt öeldes meie kui väikeriik peame lauset - "Tahad rahu
valmistu sõjale - rohkem austama.
Riigikaitse peab olema iga kodaniku mure. Kuna juudid, ad-
ventistid j.t. maksavad eluaeg kirikule kümnist kas ei võiks
siis meie Eesti vabari kodanikud iga kuupalgast ühe aasta
jooksul laenata riigikaitseks 10 %. Kui meie oletame et Ees-
tis on 500,000 tõõtavat inimest 50 kroonilise keskmise
Riigikantselei (ERA.31.4.1673)

Lehekülg 10
RIIGIKANTSELEI.
Saadud "24" aug 1930 a.
Lauajuhend Nr. 166 - P.
K. A.
Riigi sekretär
Riigi Statistika Keskburoo
ametnik Alfred Jaanson
Tallinn, Videviku 14-2.
Olles sattunud majandusliselt raskus tesse mis
on tingitud minu ema raske haiguse ja matuse
kuludest. Minu ema kukudes murdis puusaluu ja
oli 35 päeva Erahaiglas ravimisel kus ravivõlga tuli tasuda
Kr. 350 - ja hiljem surma puhul matusekulud
Teenin Riigi Statistika Keskbüroos statistikuna
põhipalgaga Kr. 80 kuus ja minu ülalpidada on
naine ja laps.
Palun Teie kaasabi Riigisekretär, et minule
võimaldadakse. Kr. 300- pikaajalist laenu, et
korraldada omi võlakohustusi
Austusega
Alfred Jaanson
26 Juulil 1940a.
Riigikantselei (ERA.31.4.1097)

Lehekülg 21
minule tänaseni teadustadud
ja selle mitte saamisel, palun
kohtu otsus tagasi saata.
olen selle tõttu, raskes sesukorras
et karistus on, Sõjawäe tunnistuse
peal ülewal, ei saa enam
tööd ega ülewalpidamist kuidagi,
ammetilt olen põllutööline ja
Karistust kandwa tunnistuse
tõttu mina teenistust ei leija
kuskilt poolt oma alal,
linna ollinn sunnitud tulema
terwist parantama lõikuse teel.
nüid nüid olen oma terwise
juures tagasi, kuid ei saa tööd
alata selleks, et keegi talu-
omanik ei taha määritud
tunnistuse kandjad, see karistus
on lahtisel lehe küljel ülewal,
raha mull elamiseks enam
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 164
3
on tekkinud automaatselt seaduses ette nähtud kullaavastamise tasumaksmise kohus-
tus; vanades juba ammu tühjendatuks peetud kullaväljades kadunud olnud hiigel-
kullavara avastamise eest.
Peale selle kullaleidmise teate avaldamise, ma saatsin 1933 a. suvel kirja Briti
Kuningale Georg 5, tasusaamise suhtes kullaavastamise eest ja samal aastal sügisel
ma ootasin teadet tasusaamise kohta, kuid peale tema surma, see asi jäi unustus-
se ja raha ma ei saanud.
Mu kinnitatud kiri, mis ma saatsin uuele Briti Kuningale, läks kaduma.
Isik, kes mu kirju pidi Kuningale edasiandma, teatas mulle, et tema mu kirja
kätte ei ole saanud.
Jälle tuli uus Kuningas Georg 6, ja uus peaminister Chamberlain. Ma kirjuta-
sin siis peaministrile juunis 1937 a. ja juba 24 juulil tegi Tartu politsei Briti valit-
suse soovil ja Eesti välisministeeriumi ülesandel mu isiku kindlaks, et ma olen
seesama isik, kes kirjutas Tallinnast, kus mina elasin, Briti kullakaevanduste
konsortsiumile kullaleiu võimalusest vanadest kullaväljadest Briti Aafrikas.
Kaks nädalat hiljem, sõitis Briti väliskaubanduse minister jahil täiesti era-
viisiliselt 16 augustil 1937a. Tallinna, nagu oli teatatud ajalehes milline mul
on, ja ma olin arvamisel, et peale mu isiku kindlakstegemise ja et Inglased õig-
lased on ning, et mu kullaavastamise teened on väga suured, siis Briti väliskau-
banduse minister, toob mulle teade mu kullaavastamise tasumaksmise kohta,
kuid ma teadet ei saanud.
24 novembril samal aastal 1937, ma pöörasin välisministeeriumi poole,
siis oli ministriks h-ra Akel ja palusin mulle teatada. „Kas on mulle teade tulnud
mu kullaavastamise tasumaksmise kohta Briti valitsuselt?" Välisministeeri-
kuni administrat. osakond vastas: "Vastuseks Teie järelepärimisele teatame, et
välisministeeriumil puuduvad igasugused andmed Teie kirjavahetuse kohta
Briti kullakaevanduste konsortsiumiga, mille tõttu meie ei saa Teile teatada.
mis toimingud selles asjas on ettevõetud." Allkiri E. Saarepera, juriidilise
büroo juhataja k. t.
Riigikantselei (ERA.31.4.1653)

Lehekülg 27
18.
- 2 -
Paluja nimi
Elukoht
Laste arv Riigivanema
toetus
Kr.
16. Kaju. Mihkel
Emmaste vald,
Läänemaal.
20
50.-
17. Pani, Anton ja
Amalie
Heimtali riigi-
mõis, Viljandimaal
9
15. -
18. Kusmin, Vassili... Erra vald,Virumaal
6
15.-
kr. 270.
Riigikantselei (ERA.31.4.981)

Lehekülg 65
Wabariigi Walitsusele
Julgen teie tähelepanekud järg-
mistele asjaoludele juhtida:
"Sakslaste ja ka tõiste mitte
patrjootiliste meelsuse alusel
wahetawad juba selle kuu hakust
wõi natuke ennem palju kinniswaru
Omanikke ja saawad kõik müidud
läbi segi alla 50% oma tõelisest
wäertusest, nende omandajad on pea
erandita kõik isikud kes on sahkerdusega
omi sissetulekud osanud kas kokku
mängimise wõi pettuse alusel maksude
walitluses riigi maksudest kõrwale
hiilinud seega tõelisi tulusi warjanud,
et ka praeguste operatsjoonidega
nii riigi kui ka kaaskodanikkude
Riigikantselei (ERA.31.4.1097)

Lehekülg 2
RiIIGIKANTSELEI
Saadud "9" apr. 1938
Tempelmaks 1kr – snt
suuruses tasutud
F.A
Lauajuhend Nr. 132.
Vastata, et palve
Registrator ME
kohta ei ole võimalik
seisukohta võtta, kuna ta
sisult selgusetu. –
Vastatud
14.IV.38
M.T.
KANTSELEI
Hr Riigiisa
8.IV.38.
1. Oskar Krivask sündinud 14 X38 1925 a. Käin Tartu linna
III algkoolis IVa klassis, Ei taha maha jätta oma kooliõpetajad
ega taha minna Petserisse. Esitan selle vastu palve. Minu isa ja
ema on Petserisse saadedut. Elan üksinda oma 80 aastase
vanaisaga ja olen õõnetu õnnetu et mul vanemaid ei ole. Kui läksin
õhtu voodisse, siis palusin Jumalat et ta vanemad tagasi annaks.
Öösi nägin une et tuleb pöörduda Riigiisa poole ja paluda Riigiisa
2. Ma palun antke armu minu isale ja emale, kui mitte mõlemaile,
siis ainult emale
3. Minu vanemat pole süüdi selles, sest emal on kolm ja isa
üks kord maksnud raha trahvi. Kuid karistatud pole kordagi
ja minu vanemad on korralikult elanud. Emal oli äri kuid
on
äri antud 2-3 kuud tagasi ja isa käis tööl Ilja Haagi juures.
ne
Isa kaotas koha ja vamad on liig halvas seisukorras. Nagu
tead ise et võeras linnas pole midagi teha. Oleks palunt minu
vanemaile armu Riigiisalt, kui Jumal minu poolt, siis kindlasti
saavad minu isa ja ema armu.
Minu elukoht: Tartus Põik 1 - 1.
Austusega
Oskar Krivask
Riigikantselei (ERA.31.4.988)

Lehekülg 305
eluk: Rakwere, Kütti W.
Winni mõis.
27 I 1921 a. No 257
Riigi kogule. 19 /26/I 21.
31. jaan. 1921.
555
Mull on au. Wabariigi kogule oma
palwet ära anda. Oma poja Aleksander
Kaarli poeg. Kopliku pärast. Kes istub
praegust wangimajas ja keda süüdistakse
rööwimises ja kellele on mõistetud (5) aastad (4) kuud
Kõige õiguste kautustega sunni tööle.
Süüdistakse rööwimises mis sündis: 1919. aastal
24 Tetsembril Rautus rongi peal Püssi ja Kohtla
jaamade wahel. Kui salk sõdurisi Mäedaguse walla
Kodanik Kustawi poia Kriwana kuld uuri
mütsi ja raha 18556. marga 50 penni wäärduses ära
rööwisid ja teda süüdistakse et tema on wäljakawatsetud
plaani järele omast Vääosast lahkunud ja seda
toime pannud. Aga mina tean seda tõendada
Et Jaan Willemi poeg Kull kellega nemad ühes
teenisid ja kelle isaga meje praegust ühes
Mõisas teenime. Sai kodund kirja et isa wäga
raskest haige neeru põlentikus on oli nõus kodu
oma isa waatama sõitma, et. 24. tunniga
tagasi sõita. ja arwas tema ka ühes sõita
Ka oma Wanemaid Waatama. Oleks pidanud
Riigikantselei (ERA.31.4.1668)

Lehekülg 10
RIIGIKANTSELEI
saadud "5" veeb. 1940
L.p. herra Peaministrile .
Sõjavägede Staabi IV Osakond
Lauajuhend Nr. 1415.
Sõjaministeeriumile
13" veebruaril 1940 a.
Elu koht.
Türi Suur Pärnu tn 7
Karl Uuspuu.
Palve!
Pööran oma palvega. Peaministri poole, õiguse
selkitamiseks, Sõjawäe pendsjoni asjus, Olin kõike
noorem vabatahtlik, Eesti Vabatuse sõjas, täitsin oma
Kodanliku, Kohostust täbselt, ja viisin oma noorema elu
ja tervise isamaa aldarile, nagu minu ülemade tunnistuset
seisab, olen kannatanut, ilma mingi abita üle 20aa.
Kuna minu tervis on nüüd juba nuulini langenut, siis
nõuan ka mina. Oma kodanliku ja seatusliku õikust
Eesti. Vabatuse sõja pendsjoni, mis olen kohustatut saama.
aga mitte armu anndi, selle ka olen minu rohgem sõtinut
kui Eesti vabatusesõjas, Kolm aastat, ja kõik vastavat
asutuset läbi käinut, kuskiltki õigust ei leitnud, kas
meie riigis on tõeste õigus ja kord katuma läinut mille
eest ka mina oma elu ei hoidnut, mis minul kõige
kallim oli, pühendasin sellegi isamaa eest. Kas lejan
ma selle eest kodanliku õigust? Kuna Rakvere
Sõjaväe komisjoon tegi, kintlaks et krooniline kesk
mädane põlentik kõrvas on tekinut sõlduvalt teenistuse
kohuste täitmisel Eesti vabatuse sõjast saatut põrutuse
tagajärel, kus olid siis minu närvid? Kui sain kõvosti
peast põrutata, et nendese ei mõjunut? Kui kaepasin
Sõjaministrile edasi, ta saadis komiteise seisu koha
võtmiseks, vastati Sünni pärane vaimu haigus, kui
Rakwere komisjoonis mind vastu võttis, miks ei märkitut
ülese et minul on sünnipärane vaimu haigus, vaid
saadeti sinna kus kõige tarkemat mehet seisit, ette
tule liinile, kõike kartetoma koha peale, postis
Käisin salla luures Svala mõisa juures kus peastsin
Riigikantselei (ERA.31.4.988)

Lehekülg 306
Pidanud luba paluma ja siis sõitma. Aga tema
tegi seda oma rumaluse ja nooruse tõtu.
Sellepärast pööran mina waene õnnetu isa
oma alantliku palwega Herrad teie poole
ja usun ja loodan, et teie wõite temale
Armu ja kergitust anda oma wälja nägemise
järele palun kas teda päriselt wabastada
Wõi mõne kuuga karistada ja palun seda
Aega mis tema kohtu Eeluurimisel kinni istus-
arwese wõta ja selle pärast olin mina
Kindel et terwe rahwas on teid walinud.
ja selle raske töö teie õlgadele pannud
Kes meie Wabariigi asju ja otsuseid korraldab
Ja mina kui õnnetu isa julgem oma
palwega herrad teie, poole pöörata.
Kellel on woli teha kuidas seda säädus ja
Kord nõuab
Sest minu poeg on küll ennast ennemald
ilusasti ülewal pidanud ja mina loodan
seda edespidi weelgi kui meil Wabariik suures
häda Ohus oli siis astus tema Wabatahtlikuld
Wälja Riigi kaitseks ja on ka omas Wäeosas ennast
Eeskuiulikult ülewal pidanud Ja kelleltki
mina lootan abi ja toetust saama.
Kes minu weiksemaid lapsi aitab toita ja
kaswadada.
Riigikantselei (ERA.31.5.467)

Lehekülg 31
Saadud "17. IV 1937a.
Lauajuhend nr. 29.
18
Vastata
Vastatud
17. IV 38. MJ.
Petseri
Tartus 11. IV 37.
V. A.
härra ... !
Paluksin teada, kas ma saaksin härra Riigi-
vanema jutule. Mul oleks rääkida tähtsa eluküsi-
muse pärast.
Olen lahutatud naine, 9 a. poisi ema, sattu-
majanduslikkudesse raskustesse. Olen juba 7 aastat
last üksi kasvatanud, ainult emake on mind
aidanud. Minu ema on juba 60 a. vana haig-
lane, ning ma ei tohi enam tema peale loota.
Mujalt kusagilt ma abi ega toetust pole saanud.
Tahaksin kuulda auväärt härra Riigivanema nõuannet.
Ma sõidan Tallinna arvatavasti 19 s.k.p. ehk võib-
olla nädal hiljem. Kui on võimalust härra Riigiva-
nemaga kokku saada, siis paluksin mu nimi üles mär-
kida, ning mulle sellest ette teatada.
Austusega
Linda Zirk, Kindral- Põdra 6 - 11.
Tartu.
Riigikantselei (ERA.31.4.1669)

Lehekülg 45
suuruse maatüki vastu.
Lisa. Maakoha skits.
Kõigeaustusega
Tallinnas
12. märtsil 1940. a.
Helma Sillat.
Riigikantselei (ERA.31.4.981)

Lehekülg 45
RIIGIKANTSELEI.
Saadud "11" okt 1939 a.
Lauajuhend Nr. 810.
Väga auustatud
Eesti Vabariigi
Valitsusele.
Lugesin "Maa Häälest", et
13 Israeli - Juuda meest on
saanud suure karistuse alla
sellepärast, et nad võõra riigi
põgenejatele peawarju olid
annud!...
Ärgem unustagem
1905 aastat ja 1918 a.
kus Issand Jumal meie
Eesti riigi juhte just pääs-
tis Israeli-Juuda meeste
läbi, kus nemad meie
rahwa paremad pojad, keda
Vene ja saksa võimud
tappa tahtsiwad ja kes
Riigikantselei (ERA.31.5.474)

Lehekülg 28
18p
K. Päts oli ka 1905.a. revolutsiooni
juhtija Sakslaste võimu vastu
sel ajal oli Eestis kaks erakonda
Üks neist tegutses põhja-Eestis, mille
juhiks oli K. Päts, ning teine tegut
ses lõuna-Eestis, (Tartus) mille juhiks
oli Jaan Tõnisson
Mööduvad aastad. Käivad karistussal-
gad
1917a. puhkes vene revolutsioon.
K Eestlaste juhtivad tegelased märk
kavad, et sõjakorral ei saa Vene-
maa meid kaitsta. Rakveres ha-
katakse korraldama sõjaväge
Saksa valtsus otsustas vallavane-
mad hääletusele Riiga saata, et
kas nemad on nõus, et . Eestist
saab hertsogi Preisi osariik
Riigikantselei (ERA.31.4.1580)

Lehekülg 16
11.
maa ostu ja litetud laenude täht ajalisi
maksusi akkata maksma 1.XII.30. tähtajaga milleste
poole asta summa on 54,24, kr. kuit milleka neid maksta
saatsin maapangale palwe et minu maksu
täht aega pikkentab paari aasta wõrra. kuid see lükati
takasi ja nüid nõuab politsei neid wastu
wõitlemata maksute sisse nõutmise korras sisse.
Nüid on kõik lootused purunenud
olen oma maja pitamise kõik korda seatnud
naise wõtnud ja lapsed kaswatanud mita on
ka arwuld kolm poega kõike wanem alles 5. aastane
kuid mis peale akkata oma tehtud tööd ja üles
aritud maad ei jõua enam ramutata ega korras
pidada see laheb jälle kõik wõsase ja sööti
wiimane lehm ja obune mis olemas on müib
politsei oksjoonil maha ja siis on minu
iides kõik lõpetud.
Härra Riigi wanem ja miniistrid.
Astun alantlikuld teie ette ja palun omast
puhtast südamest kas võiksi te teie mind enti
jõu kohaseld ja wõimalust mõõta. aitata ja mind
rahaliseld toedata olen wäka südamest tänulik
teile kui teie mind kuitaki aitata wõiks. ja ütlen
teile südameliku aitäh juba ette ära.
Paluja M. Brause.
Türi-Allikul
27 Aprillil 1932.a.
Lisa: Järva Makonna rahwawäe komisjoni tunisttus
ja minu näo pilt.
P. S. Veksle wõlga ei ole mull rohkem tasuta
kui 30 krooni. ja selle täht päew on 15. oktober.
M. Brause.
Riigikantselei (ERA.31.5.467)

Lehekülg 140
114
Tallinn. 28 VIII 37.
Saadud "3" IX 1937a.
Lauajuhend nr. 166.
V. A. Herra
Riigivanem!
Tahtsin isiklikult Teie jutule pääseda, kuid seda
ei võimaltatud mulle, ja kui see kiri peaks Teieni
jõudma, siis palun võimaldage mulle Teiega kokku
saada, kirjutada ei suuda ma seda mida tahaks
Teile rääkida
Herra riigivanem, ma ei nõua Teilt muud
kui ainult 5 mint. aega, aga sellega Teie võibolla
suudate päästa 3 inimest, s. o. minu, mu naise ja
lapse keda meie ootame.
Palun südamest ohverdage mulle see aeg, sest
olete meie viimane lootus, uskuge ma ei tülitaks
Teid Teie suures töös kui minu endaga üksi tegemist
oleks, kuid oma naise ja lapse pärast pean seda
tegema
Jään lootma Teie lahkust -
austusega Artur Mets.
Pärnu mnt. 7 - 10. Tallinn
P. S. Palun ärge arvake et vajan rahalist toetust
mitte sellepärast ei tülita ma Teid
Riigikantselei (ERA.31.5.427)

Lehekülg 73
Kiltsi
Vabatahtlik Tuletõrje Uhing
"1" Jaan. 1935 a.
No 58
Virumaal
RIIGIKANTSELEI
Saadud 2. jaan. 1935a.
Lauajuhend No 3171.
Kol. Grabbe
V. A.
Härra Riigivanem.
69
Kiltsi Vabatahtliku Tuletõrje
ühingu poolt korraldatud uue-
aasta vastvõtu koosviibimisest
suure rahvahulga osavõtul, otsus-
tati üksmeelselt läkitata Teile härra
Riigivanem eelolevaks aastaks pari-
maid tervitusi ühes uueaasta õnne-
sooviga. Jätkugu jõudu ja püsivust
meie kalli kodumaa ülesehitamise
töös- Oleme valmis kui üks mees abis-
tama Teid, teie raskes ja vastutus-
rikkas võitluses, meie kalli Eesti eest.
Suurima lugupidamisega
Jakob Saar
H. Rästas.
Esimees
Abi Esimees
Vold. Kuku
Sekretär
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 169
8.
milline ebaloomulik olukord kestab juba 1933 aastast, sügisest alates, kuna ma
ei ole teateid selles asjas veel saanud ja praegu puudub mu välismaa volinikul
võimalus isiklikult Inglismaal selles asjas selgust saada.
Ma palun Vabariigi Valitsust mu palvet võimalikult lähemasse järje-
korda asetada, et selgitada ja korraldus teha, et mu seletuses esitatud järele-
pärimistele palutud vastavad vastused antakse ning palutud ärakirjad ja
teated mu kullaavastamise teenete eest tasumaksmise asjus mulle kätte
toimetatakse.
Aususe ja õigluse eest, ma avaldan Vabariigi Valitsusele juba ette tänu.
Peale mu kullaavastamise teenete eest tasumaksmise asjus täieliku
selguse saamise, oleks mul soov kodumaa hüvanguks kaasaaidata.
Tartu, 30 juunil 1940a.
A. Sarrik
Tempelmaks üks kroon 20 s. on tasutud.
Riigikantselei (ERA.31.4.1101)

Lehekülg 151
Valitsuselt vastust, mis meie koguduse
majandlise elu mitte ei paneks välja-
pääsemata raskesse seisukorda, vaid
aitaks meid koguduseelus rasketest
aegadest majanduslises suhtes hõlpsamini
üle saada, sest kogudused on pidanud peale
muu olema ühegi tasuta hulga riiklist
tööd tegema kõiksuguste meetrika-raama-
tute pidamise näol. Nende tööde eest
ei nõua meie ühtegi tasu, ainult palume
seaduslist kaitset ja loodame, et seda
meile meie noores riigis Teie kõrge
isik garanteerida suudub.
Otepää ev. lutheruse koguduse
nõukogu esimees: Karl Herman
kirjatoimetaja: J. O. Lauri.
Otepääs,
2 märtsil 1926 a.
No 163.
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 133
VK. R.
Härra Peaminister.
Palun teid südamest, see kiri
läbi lugeda. on küll vigatega, aga
usun et ei toonida vigate üle.
palun aru saada neist veatest.
palun esiteks vaikse korteride
asius veidi koraltusd. Korterite
hinnad tõusivat nii kõrges
juba 1934 a. 1935. a. ja veel varemolt.
linna serval kadrioru raionites
mõnet majat on sisimese poolt,
vaga koratumat, ei parantada
ahiut pliidat lagunenut. tult,
tehia ei julge, ei saa süia
keeda aiab suitsu sisse ukset
aknat lagunenut neid ei
Riigikantselei (ERA.31.4.1101)

Lehekülg 22
soovituseks olla ja Wahakoorma Andresse, esimesse Eesti
suurmaaomanikusse, puutuwa, Rootsi riigiarhiwist ja Rakwere-Paide
Kreposti-jaoskonna aktidest saadud materjali poolest (waata Busch,
Awalikud kirjad Wabariigi Walitsusele ja Riigikontrollile,
lhk. 16-20! ) sellest tunnistust andas, et mina arhiwitöö
alal mitte just päris wõhik ei ole. Weel on Wahakoorma
Andrese, endise pärisorja, pärastise waba talupoja, suurmaa-
omandamise kohta 17 aasta jooksul nii rohkesti huwitawat
materjali Rootsist ja kodumaalt korjatud, et sellest kaunis
kõhukas kirjatöö saab. Praegu olen raamatu kirjutamise kallal
kibedasti töös. Rootsi keelest tõlkimise poolest on mulle
prof. Gustav Suits tänuwäärilist abi andnud. Ka temagi
wõiks ehk mind Riigiarhiwi tööde peale soowitada, niisamuti
ka prof. M. J. Eisen Tartus.
Ligi rist selle all: "1eks. Busch, Awalikud Kirjad Wabariigi
Walitsusele ja Riigikontrollile Tallinnas, 1921, ja wäljalõige
ajalehest "Revaler Bote" No 35 - 14. II. 21.
Tartus, 15. märtsil 1921 a.
August Busch
Riigikantselei (ERA.31.5.451)

Lehekülg 129
115
22. II 37.
Imanta 23-9
H
Tallinn.
L.p. Här. Riigivanem.
Mina soovin lugupeetud
härra riigivanemale. Kõige
paremad sünnipäeva ja
soovin, et teie veel palju pikki
aastaid valitseks Eesti vabarii-
kis. Siis oleks meil rahu ja
meel
üks valitsemas. Mina soovin
riigi vanemale elu ja tervit,
Ning palun teid nii lahke olla
ja minu vaese lapse õnne soov
vastu võtta lahkesti.
Soovib Richard Rekk
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 71
Väga austatud.
härra Peaministri adjutant!
Palun Teid, lgp. härra, väga
nii lahke olla ja mulle teatada, kas
oleks härra Peaministril võima-
lik laupäeval 27 jaan. K.o.a.
ehk ka esmaop. 29 jaan. K.o.a.
vastu võtta delegatesiooni Põltsa-
maalt, kes tahab edasianda
palvekirja ligi 2000 allkirjaga.
Palvekiri on seoses eelseisva kars-
kusnädala põhimõttega.
Põltsamaal
Suurima lugupidamiga
22. I. 40.
Paula Michelson-
Rebane
Põltsamaa
Pajusi mnt. 5.

Lehekülg 131
Härra Peaminister.
Üldine pahameele torm pääsis Eesti rahva sees valla, kui saadi
teada, et hakatakse ümberasunud sakslastele järele saatma loomi
mõisadest ja taludest, see sündmus tuli ootamata ja oli rahvale
suureks üllatuseks. Saksasse saadetakse rikkalik kaasavara ja toe-
tatakse seega üht sõdijat riiki. Näib, et Saksamaa on ümberasus-
tamisega teinud head äri Eesti arvel, sai omale rikka rahva, kel on
palju kaasavara. Inimene ise on juba suure väärtusega olevus ja
need 12 tuhat, kes läksid, viisid eneses kaasa Saksamaale suure väärtuse
mida Saksamaa nii väga tahtis, seal juures võib arvata, et üle 50% neist
on aastasadade jooksul võrsunud puht eestlastest. Liiga ker-
gelt on lubatud neid kõiki Eestist lahkuda. Õigem oleks olnud juba
E.W. algusest peale kõige abinõudega püüda neid Eestlusse tagasi tuua,
selle asemel on aga soodustatud kultuurautonoomia ja koolide kaas-
abil saksluse arvu suurenemist ning vööra riigi vaimus üles
kasvatamist, nii et 20 aasta kestel oli see rahva kiht küps
Eestist lahkumiseks.
Varanduse, eriti elusloomade järele saatmist ei tuleks nüüd raskel
sõja ajal üldse lubada, kui seda tehakse, siis paistab, et meie
riigi isad hoolitsevad rohkem Saksa kui Eesti huvide eest.
Rahvas näeb ja kuuleb seda ning kannutab; võib ütelda, et vastuseis
sellele on massiline, parlamentlikus keeles üteldes seinast seinani,
ja kui niisugune arvustav vastuseis püsib pikemat aega,
võib kannatus ka katkeda.
Teine asi millele tahtsin juhtida Teie tähelepanu on see, et
Siseministeeriumi ruumid on muutunud äri või laada kohaks.
Direktori abi Angelus äritsel seal juba pikemat aega raama-
tutega, milliseid ise sepitseb. Praegu tema müütab Saksasse
Riigikantselei (ERA.31.4.1703)

Lehekülg 191
ue võhik olen hästi teeninud kui
saan 25 - 50 senti. Palun Teid Härra
Riigivanem võimaldage mulle Riigi
Trükikojas kirj või "Uus Eesti" juures
kirjaladuja koht. Olen küll vallaline
kuid saatuse imelikul sunnil kuu-
luvad minu hooldamise alla 4 inimest.
Minu ema Alviine Paal, 60 % töö jõust
kaotanud, ven vaimu haige vend
Adolf Unt, luutiisikust põdev
poolvenda Karl Paal ja poolõde
Ellen Paal. Täitsa suur talupoja pere
eks ole Riigivanem. Minu ema mees,
minu kasuisa, joomar ja pätt jättis
oma naise kõige alaealiste lastega
minu toita. Olen palunud juba kuus
aastat küll Pärnu ja küll Tartu maa-
korralduste komisjonide poolt uudis
maa krunti, et saaksin oma peret rak-
rakendada loovale tööle. Palun Härra
Riigi vanem kinkige mulle, kui Teie
mulle kohta ei saa võimaldata üks
uudis maa talu koht. Olen siis Teile
surmani tänulik. Siis võttan kohe
Riigikantselei (ERA.31.5.467)

Lehekülg 109
Loodame, et h-rra Riigivanem
Teie aus autujuht ei võtta Teie
nõusolekul, mingisugust tasu
meilt, ja oma on ise ka sõidust
huvitet.
Palume h-rra Riigi vanem südamest,
et Teie meie palvet tagasi ei lükka.
Saaksime selle suure õnne osalised
olla. Ja palume ühtlasi Teilt siis
paari sõnalist vastust.
Teame siis selle rõõmu vastu
valmistada.
Austusega:
Ad: Kooli tn. 15 - 8. Mina ja teised.
S. Lein.
Jõhvi.
Riigikantselei (ERA.31.5.449)

Lehekülg 57
Saadud "5" I 1937 a.
Lauajuhend nr. 472
Tänukiri saadetud
5. I 37.
Õnne Soow.
Kõrgest austatud Riigiwanem
Soowin teile ja teie peregonnale
oma Soojast Südamest õnne
ja õnnerikast Uut-aastad
Kaitsku teid Suur jumal
Sellel uuel aastal andku
teile jõudu ja terwist seda
rasked koormat mis teie
omal õllgatel kannate et
meie kõik rahus võime elada
Kaitsku teid jumal antku
jõudu terwist õnne ja pika
iga meie riiki juhtida
Kaitsku teid ja teie
peregonda Suur jumal.
austuse ja Adele Luks
Tartu Vesnari valla Väägwere küla
30. Detsem
Riigikantselei (ERA.31.5.401)

Lehekülg 162
VEDRUDE TEHAS JA MEHAANIKA TÖÖSTUS 146
HANS FEIERBACH
TALLINN, JAAMA TÄNAV Nr. 10. OMAS MAJAS
KÕNETRAAT: 304-04
JOOKSEV ARVE:
KREDIIT PANK Nr. 11.418
MAJAOMANIKKUDE PANK Nr. 57
TALLINN, 2 mail 1932
EESTI
Riigivanema Majavalitsejale.
Eelarve
Mercedes A-2 remont tööde kohta:
1) Mootori kaan maha võtta, klapi
pesad freesida, klapid treida ja
lifida ning reguleerida.... kr. 20.-
2) Membraan pump maha votta
monteerida ja uus membraan " 6.-
3) Vedrud alt ära võtta, puhastada
ja määrida. Katted ära võtta ja
tagasi panna.... " 10.-
4) Taga amortisaatorid korrastada " 4. -
5) Õli filter ja torustik puhastada " 5. -
6) 14 uut vedru polti á 250 s. - " 35.-
7) 14 pronks puksi á 1 kr. " 14.-
8) 28 pronks scheibi á 50 s. " 14.-
Kokku kr. 114.-
Üks sada neliteist krooni.
+ 9) määrdetorustik
Wedrutehas
H. Feierbach
Tallinn
eest Jukkum
Riigikantselei (ERA.31.4.981)

Lehekülg 62
nimekirjad meie kommunistidega
valmis, et need ühineks vene punas-
tega ja tapaks meie valitsuse
mehed maha ja säädiks siis siin
vene wägede toetusel punase
wõimu sisse kui need üle
piiri tulewad.
Sellepärast tehke tühjaks,
tühjaks see kahjulik leping
enne kui hilja on.
See kahjulik leping on ka
Soome rahwale hukatuseks, meie
oleme saamas juudaseks" nende ees!
Inglaste ja teiste ees! Seesamma
Riigikantselei (ERA.31.4.1670)

Lehekülg 148
- 4.
II lisa.
Kokkuvõtlik elulugu.
Ärakiri teatmeteosest "Välis-Eesti tegelased"
Tallinn, jaanuaris 1939.
Haljaspõld, Herbert Peetri pg. /1921. a.ni Grünfeldt/
kaubandustendlane, ajakirjanik ja leksikograaf, sünd.
7. II 1896 Valgas. - Abielus Irene Illisson'iga 1918 a-st.
õppis Tartu ja Tallinna algkoolides, Tallinnas Hansakoolis
1906-1913, Tallinna reaalkoolis 1913-1915, Riia polütehnikumis
kaubandusteaduskonnas Moskvas 1915-1917, Balti tehnika-
ülikoolis Riias 1918, Berliini kaubandusülikoolis 1921,
Tartu ülikooli kaubandusteaduskonnas 1924 a. 25, Antverpeni
kaubandusinstituudis 1925-27. - Võttis osa Vabadussõjast
soomusrongil No 1 a. 1918, ametnikuna Merejõudude juhataja
Staabis 1919; välis ministeeriumi sekretariaadi juhataja
1920, E. V. ärakonsul Riias 1920, "Tallinna Teataja" toime-
tusliige ja "Laevanduse" tegevtoimetaja 1921, kirjastuse
"Areng" asutajaid ja juht 1922. a.st, hiljem mitmel kor-
ral O/ü "Arengu" juhatusliige, "Postimehe" raamatukaup-
luse juhataja Tartus 1924-25, Eesti lehtede korrespondent
Antverpenis ja Brüsselis 1925-28, pangakorrespondent
Belgradis 1928, "Päevalehe" toimetusliige 1928-1929,
Tallinna börsikomitee abi- ja kaubandus sekretär 1929-1932.
a./s. Drommeter & Ko direktor 1930-31; 1932-33 eesti lehtede
korrespondent Hollandis, Belgias, Luksemburgis, ajakirja
"Kõigile" toimetaja alates 1936. a-st. - Olnud 1920.a. Riia
Riigikantselei (ERA.31.5.467)

Lehekülg 164
137
nüüd saan kooli lastele
kingad jalga, soojad riided
ja ued pesud selga, tänan
südamest teid veel kord
(ja kui) Kallis riigi isa
ehk vahest juhtuks edespidi
veel meelte tulema
et üks perekond on ka
tänulik ühe väikese
kingituse üle.
Teid tervitades
ja austades.
Marie Mihklep
Lümanda.
palun vabandust see
kirjake ei ole kaugeltki
nii kudas ta peaks olema
Riigikantselei (ERA.31.4.1703)

Lehekülg 202
Kaitsevägede staabi
"17" 12. 1935 a
Nr 1372
Väga lugupeetud
Saadud 14. dets. 1935. a
Lauajuhend N 3270.
Vabariigi Valitsus.
Härra Kaitseministrile
14. XII. 35.
Domesius Treude
N. 3270.
Reserväe noorem leitnant Johannes
Karli pg. Liiw'i, kelle elukoht
Luunja wallas.
Palve.
Käesolevaga on mul au paluda väga lugupeetud
Vabariigi Valitsust, et mind saaks tegevteenistusse
määratud ohvitseri kohale järgmistel põhjustel:
Olen sündinud 4 nov. 1906 a. kirjanik Liiw'ide lä-
hedase sugulasena. Õppisin H. Treffneri gümnaasiumis
ja 1924 a. astusin E. V. Sojakooli.
Võtsin osa 1. dets. 1924 a. komunistide mässu maha
surumisest.
31 aug. 1927 aastal ülendati mind pääle kolme aastat
sõjakoolis olemist elukutseliseks s.o. kaadri ohwitseriks
1. juunil 1928 määrati mind teenistusse piirivalve
Valitsusse, kus teenisin noorema ohwitseri ja rajooni ülema
k. t. kohal. Piirivalves teenides täitsin korralikult oma
ameti kohuseid, mida võib tõendada Valga rajooni sala-
-kauba raamat, kus salakauba tabamiste arv oli alguses
2 - 3 korda kuus, kuid minu ajal tõusis see arv 13 - 15
korda kuus. Kuid, et minu ülemus müüs ühe teenistus-
koera ilma komisjonita ära ja seadis fiktiivselt akti kokku
siis avaldasin mina sellest sõjaväe prokurörile ja selle
tõttu, et kuritegu paljastasin seati minu poole aasta
attestatsioon kokku mitte rahuloldav.
Erakondade valitsuse ajal nõudsin uut kohta,
kuid alati vabandati, et ei ole vakant kohti. Nüüd
kus Valitsuse eesmärk on riigis mitte rahuloemist kaotada
siis pööran wiimast korda praeguse Vabariigi
Riigikantselei (ERA.31.5.451)

Lehekülg 409
298
Lugupeetud hr. Riigivanem!
Palun Teid lahkesti vastu võtta minu
ja minu perekonna südamlikumad
tervitused ja õnnitlused Eesti riigi
ja riigi-isa sünnipäivade puhul.
Eriti suurt ja õilist on annud
meie Eesti emadele uus perekonna
abiraha seadus, eriti minule, kes oma
kolme lapsele olen ühtlasi kasvata-
jaks ja toitjaks.
Tunni ajal, kui pilk korraks libiseb
üle virgalt töötava klassi meie riigi isa
pildile, tuksub süda tänutundest,
langeb laugelt hele tänu pisar, ühtlasi
tõuseb sõnatu palve üles Kõige kõrgema
poole, et See meie kallist kodu ja kodumaad
laseks kaua juhtida sul riigi-isal, kes ka kõige
väiksema südamest oskab mure koorma
kõrvaldada ja tõstab ausse
Riigikantselei (ERA.31.5.401)

Lehekülg 228
206
Helsingi, 20. VII 1932
K. a.
hra Riigiwanemale
K. Einbund
Tallinn
Kui ma Sulle nüüd õnne
soowin, siis teen ma seda kaugelt
wähem saadikuna, kui partei seltsi
lisena, weelgi rohkem isiklise
sõbrana. Ma ei kahtle selle
juures, et Sinu weel nooruslik
jõud ja puhas patriotism
meie riiki aitawad praegusest üle-
mineku ajajärgust wäljawiia kindla-
male
ja
paremale tulewikule.
Selleks õnne ja jõudu!
Tänukiri saadetud
23. VII. 32. J.M.
Hans Rebane
Riigikantselei (ERA.31.5.467)

Lehekülg 259
228 p
sattunud majandusliselt väga raskese
seisu korda, mõne aasta eest, põdesin
kopsu tiisikust, (nüüd terve) ühe aasta
jooksul olin haigena kodus kuus
ja pool kuud (5 +1 1/2) Arstimiseks
läks raha üle 300 krooni ja hiljem
läks mull palju kulu Mao haavade
arstimiseks, ka minu naene on mittmel
korral haiglas ravil olnud, see kõik
on väga palju kulusid tekitanud
ja võlgu tuli üha juurde teha, et
terveks saada, lootes neid korralikult
ära tasuda, kui tervis korras on.
Kuid nüüd on nii välja kujunenud
et omal jõul enam välja ei pääse
Võlgu on 900 kr. ümber 8 vekslil, iga
kuu pikenda, ja tasu nii, et närvid
on juba rikkutud. Raudteel teenin
konduktorina, asukohaga Tapal
peale naese on ka 2 last kes esimest
Riigikantselei (ERA.31.4.1668)

Lehekülg 3
VABARIIGI PRESIDENI
Kõrgeauliku härra Vabariigi Presidendile
Saadud "3" aprill 1939
Lauajuhend Nr 56
Peaministrile
KP.
13.IV 1939
Vabaduristi kavaleri
Jaanus Tasuja, elukoht
Tallinnas, kaupmehe
tn. 31 - 6.
Palve
Olen Vabadussõiaegne ohvitser, algusest lõpuni
osa võttnud lahingutest sealjuure kolm korda
haavata saanud.
Sõja lõppedes lootsin hakkata põllumeheks ja
saades Põllutööministeeriumilt autasu talu
hakkasin isiklikult seda majandama. Haavade
tagajärjel tekkinud vigastuste tõttu ja sõjaaegsete
kannatuste tägajarjel jäi minu tervis aga niivõrd
viletsaks, et kõik talu töö pidin laskma era
tööjoul teha. Kõigi selle tagajärjel sattusin
niivõrd majandusliselt raskesse seisukorda
et minu talu sunnitul maha müüdi
Praegu olen ilma mingisuguse sissetulekuta
ja pean siiski üleval pidama nelja liikmelise
perekonna, kus juures isegi korteri üür pikemat
aega tasumata on.
Olen nõudnud omale Sõjaaegset pensiooni
mille saamiseks täiesti õigustatud olen.
Olin kaks korda invaliidsuse komisjonis
olnud kuid mõlemil korral, et suudeta minu
tervislikust seisukorrast aru saada.
Järgmine edasi kaebuse kont on Riigikohus
kuid sinna ei saa mina kaebust esitada kuna
minul puudub raha advokaadi võttmiseks.
Riigikantselei (ERA.31.4.1703)

Lehekülg 462
RIIGIKANTSELEIS
Saadud "30. märtsil 1936a.
Lauajuhend N 4840.
Väga kõrgeauline härra
Riigivanem K. Päts
Vastatud, tunnist.
tagast. 4. IV. 36
M. T
August Awik
aj. elukoht Koplis
V. Balti 38 - 10
Palve.
30. 3. 36 DT
Teie kõrgeaulise härra Riigivanema kaastundlik ja vastu-
tulelik suhtumine kodanikesse annab julguse paluda et mind
kui tööta ja teenistuseta perekonnaisa saaks wõetud Sotsiaal-
ministeeriumi mingisugusele teenistuskohale wõi K/m. Varus-
tusvalitsuse Veterinäärosakonnas avatavale kirjutaja kohale
(uute koosseisude vastuvõtmisega loodav koht).
Minu ülalpidamisel on abikaasa, 3 allealist last ja
abikaasa omaseid. Alates 1934a. maist teenistuseta. Varandust
mingisugust pole. Abikaasa omad provintsis majakese,
mille reaalväärtus ei vasta olemasolevaile kohustusile.
Lahkhelide tagajärjel vallandati mind ebaseaduslikus
korras 1934a. mais Türi linnaval. raamatupidaja kohalt (era-
õiguslik vahekord linnaga ei andnud ka õigust kohtu
kaitsele) ja see asjaolu takistab mul saada uut teenistus-
kohta. Kui lahkhelide tekkimise põhjusi peaks juurdlema
asjaosaliste sõpruslepingusse mittekuuluv isik, siis selguks, et
minu vallandamine oli ettevõetud kättemaksuna selle eest
et julgesin töötada vastu Türi staviskiaadi- ja vabside
tegelaste isiklistele ja poliitilistele huvidele
Palun Teie tungivalt, kõrgeauline härra Riigivanem
minu palvet mitte jätta tähelepanemata ja mulle hoole-
kandelise abina võimaldada palutud teenistuskoht kuna
olen äärmiselt raskes seisukorras.
Tallinnas,
26. märtsil 1936 a.
Suurima lugupidamisega!
A. Awik
Riigikantselei (ERA.31.4.981)

Lehekülg 9
Peaministrile
VABARIIGI PRESIDENDI
KP
KANTSELEI
Saadud "26" juuni 1939 a.
26/VI 39
Lauajuhend Nr. 1048
Kõrgeauline härra E. V. President K. Päts
Maailma sõja lõppedes kandsite Teie oma
sünnipärase riigimeheliku osavusega meie kodumaa
Eesti kui lapsukese tulepurskava-mäe sülest oma kätel
välja ja mähkisite teda sini-must-valgesse trikoloori.
Olete teda kasvatanud ja eluõnnelikel radadel juhti-
nud, võites meie rahva tõelise lugupidamise ja kustumata
armastuse. Õnneliku ja rahva enamiku hinge tabanud
otsusega olete saatuslikel heitkeil leidnud riiklikes küsi-
musis ikka õige lahenduse.
Ka praegu ootab maa meie kirikule osaks saanud katsu-
mises, mis ei haava mitte väikest mõtteosaliste ringi, vaid
laialdasi rahvamasse, Teie abistavat sõna.
Jälgime suure murega meie ev. Luteri kiriku saatust,
kus üksikud tegelased on algatanud puht isiklikes huvides
kihutustööd meie lugupeetud piiskopi hr. Rahamägi vastu
Püütakse kaasatõmmata üksikuid Vabariigi valitsuse
liikmeid ja sundida piiskoppi omalt kohalt lahkuma.
Olles üle 16 aasta meie kirikuelu küsimusist aktiivselt
osa võtnud sinodi ja kirikupäevade saadikuna, olen üks neist
kes aitas kaasa Dr. Rahamägi valimisel piiskopi toolile selles
kindlas veenes, et Eesti rahvas vajab Eesti rahva kirikut, keda
juhib tunnutatud eestimeelne juht, selge ja kõikumata
omas usulistes tõekspidamistes. Omas tegevuses on ka
Riigikantselei (ERA.31.4.1653)

Lehekülg 38
RIIGIKANTSELEIS
Saadud "29" apr. 1937a.
Härra Riigivanem K Päts
Lauajuhend No 528.
Meil alla kirjutajadel
Walja walla wene küla
elanikudel Jüri Niit. 54a.
ja Juulia Niitil 49. a. wana
sündis tütar kes on meie
arwult. 15.- mes laps Olles
teadlikud härra, Riigiwanem
Teie heast suhtumisest laste-
rikastele perekondadele
palun Teid meie Tütre
ristimisest, 24. aprillil s.a.
Waljala waldas wene külas
osa wõtta risti isana. Oleme
keik kehvad wäike maapida-
jad, kuid loodame teie austa-
wale osarwõtule meie wanade
inimeste wiimasest
rõõmupäewast Austusega
"19" aprillil. 1937 a. Jüri Niit
Saare maal
Juuli Niit.
Riigikantselei (ERA.31.5.401)

Lehekülg 323
RIIGIKANTSELEIS
Saadud 22. sept. 1932 a.
Lauajuhend No 1888.
297
RIIGIKANTSELEI SEKRETÄRILE
Tempelmaks 60 sendi
suuruses on tasutud
Kantselei registrator
ME.
E. W. kodaniku
Elmar Ollik, eluk. Tallinnas,
Kauba tän. nr. 5 - 2,
palwe.
Käesolewaga palun mind Kadriorulossi uksehoidja- ja keskütte peale
teenistusse määrata.
Olen sündinud 1909 aastal 21 aprillil Tallinnas,
algkooli haridusega, abielus, kohtulikult karistamata ja eeluurimiste all ei
seisa. Samuti olen korralikude ja kainete elukommetega perekonna toitja,
ameti poolest optik-mehanik, kuid praegu olen ilma teenistuseta ja majand-
usliselt raskes seisukorras . Kuna minu ülespidamisel on abikaasa ja tema
ema
Keskütte töid ja muid mehanika alasse puuduwaid tööskusi tunnen
igakülgselt samuti uksehoidja kohuseid saan täitma korektselt ja wiisakalt
Kaitsewäes teenisin ära ja wabanesin alles 1931 aasta sügisel, kus olin
mootori juhiks ja töötasin töötuas ning igakülgselt oma teenistuse kohuseid
korralikult ja eeskujuliselt täitsin ja üldise lugupidamise osaliseks sain
Olles hääs usus, et saan Teile selles teenistuses igakülgselt iga-
külgselt kasulik olema, seisan selle teenistuse kõrgusel ja wastan nende
nöuetele,mis nöutkase riigiteenistusse astuwalt kodanikult.
Mind wöib isiklikult soowitada seltskonnas hästi tunntud härrad:
haridusnöunik Ollik, (Haridusministeerium) ja kol. Raudwere .
Lisad: End. teenistuse tunnistus ja tempelmarkid
Tallinnas, 22 Sept.1932 aastal.
EOllik