Tartu_pedagoogiumi_aruanded (EAA.2107.1.59)

Lehekülg 7
koosolekul kustutas nimetatud summakese hoopis eel-
arvest, põhjendades oma teguviisi sellega, et majandusaasta
on kehv. Jäi mulje nagu oleks selles suhtes siiski veidi ker-
gemeelselt toimitud.
Kuna Aleksandri vald üks suuremaid Võrumaal
(liidetud endised kolm väiksemat). on siin ka koole mitu:
Väimela 5 kl. ja 2 kompl.; Joosu 4 kl. ja 1 komplektiline.
Pragi 4 kl ja 2 kompl. ja Tilsi 6 kl ja 4 kompl. Sellest
nähtub, et Tilsi kooliringkonda kuuluvad 5. ja 6.kl õpilased üle
kogu valla. Pääle selle õpivad Tilsi algk. 5. ja 6. kl. osa
naabervalla Põlgaste lapsi: umbes 4 km kaugusel Til-
sist asub Põlgaste "Lahe" 4.kl algkool. Sel põhjusel on
ka Tilsi algkoolis õpilaste arv 5. ja 6. kl suurem alg-
klasside õpilaste arvust; asiolu, mis põhjustab 5 ja 6 klas-
side tegutsemise iseseisvate klassikomplektidena
Nii on õpilasi 1 ja 2 kl. 32; 3 ja 4. kl 24; 5 kl 34 ja 6 kl 23.
Kõige halvemad töötingimused on 5. kl. Sääl on õpilasi
koos mitmest koolit, igaüks oma teadmiste pagasiga. Sellest
tingituna on 5 kl. õpilaste edasijõudmiste % ka kõige
madalam.
Töötame ainesüstemis. Minu tunnid on ena-
masti 6. kl, nii olen ka 6 kl. juhataja. Tunde oli-
6 kl emakeel - 6 nädalatundi saksakeel 5 nt. matemaat
5nt; joonistam. 1nt. 5.kl saksa keel 5nt; matemaat. 5nt.
joonistamine 1nt ja 3. ja 4.kl joonistamine 2nt, kokku 30nt
6. kl emakeele tunnid jaotasin vaheldamisi: üks tund
kirjandust, teine grammatikat. Kirjandustunni õpperaa-
matuks olid "Huvitaja VI", mulle endale käsiraamatuiks
Joh. Käisi "Teel töökoolile", Kasvatuse aastakäigud ja
R. Reimani "Kirjandust koolile." Grammatika tunnis pol-
nud üldse õpperaamatuid, nii kasutasin ise käsiraamatuna
Puusepa "Kirjakeele algmeid," ning säädisin endale üldiseks
nõudeks: anda võimalikult vähe reegleid, kuid seejuures ka-
sutasin grammatika tunnid päämiselt ortograafilise (ins-
tinkti) mälu arendamiseks, kasutades toetuspunktina pää-
miselt kuulmist. Ei saa ütelda, et tagajärjed halvad
oleksid olnud: aasta alul, oli klassi üldine tase õigekir-
ja seisukohalt täiesti nõrk, praegu, kui mitte hea, siis
täiesti rahuldav. Takistusi tekitasid vaid need õpilased,
kes omavad mälu nägemistüübi. Kui teistega sai nii lä-
bi, et etteütluseks valitud pala korra ette lugesin ei
aidanud see meetod nende juures. Katsetasin nende juu-
res sellega, et lasin pala läbi lugeda. Etteütlus oli
paremini kirjutatud. Raskem oli õpilaste suulise ene-
seväljendusega. Lihtsat lugemistüki sisu ei antud keegi
korralikult edasi, esimeseks veaks oli asiolu, et õpila-
sed tikkusid jutustama raamatu sõnadega ning teiseks
kasutati väga vähe kaudset kõnet. Muidu näiteks toi-
mides lug loetud pala tegelaste analüüsi leidus sa-
geli päris originaalseid ideid. Individuaalse tööna
olid erinevad ülesanded ühise pala läbi töötamisel.
Sageli õhutasin õpilased vaidlustele sel juhul
arenes töö vaidlus-koosoleku korras, kus alul olin ise
koosoleku juhatajaks, hiljem vahetevahel ka mõned
õpilasist. Teemid saime lugemispaladest: Kas Jakob oli
Mareti poeg (Tuglase "Inimese varjus")? Kas toimis arst
õieti, kui ta Tooma välja andis (Vilde: "Tooma tohtris")? j.t.
Matemaatikatunni õpperaamatuks 6. kl oli Veski
ja Grünthali oma. Oleksin sügisel küll meelsamini võtnud
mõne teise õpperaamatu, kuid minu tööle asudes oli haka-