Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.3)

Lehekülg 15
laevale siia sisse sõidu lubaga võiks tul-
la sekeldusi, kuna Saksa laevaga
kes praegu juba sadamas on, sar-
nasi raskusi ei võiks tulla.
Ütlesin veel, et kui ma laeva
siia nõuaksin N. Liidu saatkonna
evakueerimiseks, siis vaevalt
soomlased, kes telefooni kõ-
nelusi kontrollivad, meie lae-
vale sissesõitu Soome territ.
vettesse lubaksid, sellep. oleks
ehk nende huvides, kui ma
sarnast soovi üldse Tallinna
edasi ei annaks, vähemalt
praegu mitte.
Kell 16.20 telefoniseerisin
sündmustest välisministeeriumi.

Lehekülg 24
29.XII.39. Jõulupühad veetsin
Grankullas. Lennu häired olid
iga päev, esimesel jõulupühal
isegi kolm korda. Pomme oli
pühade ajal alla pildutud pal-
judes linnades ja sisemaa punk-
tides. Kahjud Soome andmeil
väikesed. Helsingi linnas kah-
jusid ei olnud. Sellevastu aga
olid kannatada saanud Turku
ja Lahti. Eila õhta Lahti ra-
dio saatejaam vaikis, kuid
nagu täna selgunud mitte et
see oleks pommitustest kannatada
saanud vaid häire tõttu.
Eila hilisõhtul (kell 23.40) tehti N.Liidu
lennuattaak Lahtile, Helsingile jne.
Ei ole teada, et Helsingis pomme

Lehekülg 32
rahu seisukorras endast mõistetav
tasakaalukas suhtumine teistesse
Mina nimetasin talle, et meie saadik
märgib Hiiumaa saarele pommide
pildumist ühe tundmata lennuki
poolt. Et seda teadet ära tuues "Hel-
singin Sanomat" häälmeelel märgi-
vad nagu oleks see fakt ärevat
meeleolu tekkitanud Eestis asuvate
vene vagede ridades, siis peab oletama
et venelased nende pommide alla
pildujad ei olnud vaid keegi mõne
teise maa lennukid.
Tanner vastas, et seda teadaannet
ta on lugenud, aga informatsiooni
puudumisel tema ei tea eitada ega
jaatada kas need olid Soome
lennukid, nagu ta mind arvab
oletavat. Edasi ta ise algatas
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.5)

Lehekülg 13
anda kindel süsteem. Sidepidamise suh-
tes tuleks selge ja kindel tööjaotus läbi
viia ja omavaheline informatsioon
peab olema avameelne ning koostöö
tõeliselt kollegiaalne.
Peale selle kui pr. Rei oli katsunud
Pöhli kontakti viia Poola saatkonna
presse attaché'ga, olid inglased väga
vihased ning minule öeldi, et kui
mõni sellelaadiline juhus veel ette
peaks tulema, siis nemad Rei side
pidamist Londoniga abistada enam
kahjuks ei või
Stokholmist lahkusin Jaanipäe-
val väga segast tunnetega. Tööd aga
tuleb jatkata ja juba jatakataksegi.
9. 8. 43. Sandi kirjast nähtub, et ta oma
poolt püüab kaasa aidata Rei ja Lar.
vahekordade parandamiseks. Kui temal
see õnnestub, siis saame orkestri jälle
Stokholmis häälte. Tema peamine puue
näib olevat pastori väljalulitamine.
Noored mehed seal ei ole tegeliku tööga
nahtavasti eriti veel välja paistnud, niivord
kui minul siin teateid olemas. Tahe
on meil igaljuhul hea.
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.3)

Lehekülg 16
2.dets.
Hommikul teatas protokolli
ülem minist. Hakkarainen, et
peale lõunat võiks toimuda vo-
likirjade üleandmine Vab. Presiden-
dile. Kell 15.30 sõitis protok. ülem
Presidentuuri autoga minule järgi ja
volikirjade üleandmine toimuski
välisministri Tanneri juuresolekul.
President ütles tere tulemast ja
rõhutas, et raskete aegade peale
vaatamata kahe vennasrahva
vahel peab valitsema usaldus-
vahekord ning avaldas lootust
et välisminister Tanner omapoolt
kõik teeb, et minul Eesti saadi-
kuna töötamine Soomes oleks
võimalikult kergem. Presidendi

Lehekülg 26
tuletorni. Kas minister ei oleks
nii lahke ja ütleks minule sama
otsekoheselt ja konkreetselt, nagu
oli esitatud küsimine, millisi
eesmarke kas on Soome lennukid
Vainuloodu pommitanud ja ning
jaataval korral - milliseid
eesmärke sellega taotletakse
Soome poolt?
Tanner: Minul ei ole midagi sel-
lest teada, et Soome lennukid
oleksid seda pommitamist teosta-
nud, sest Soome poolt on hoi-
dutud pommitamast võõrast ter-
ritooriumi väljaarvatud N.Liidu
oma, kellega ollakse sõja jalal.
Samuti ei näe tema sellee min-
git otstarvet Soome huvide seisu-
kohalt
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.5)

Lehekülg 22
materjaalide koostamine, et tulevikus mi-
dagi unustusse ei jääks. Arukamad mehed
kompaniis muigavad, aga on neidki
hulgas, kes eneseimestusest otse hõõguvad.
Siin on veel teine kange mees, see on adm.
Pitka. Õnneks saab temaga asjalikult kõnel-
da. Ta on nagu ennegi fanaatiline isamaa-
lane. Tema seisukohad on igaljuhul reaal-
sel alusel, kuigi taktika ja metoodide
küsimuses võidakse olla erinevatel seisu-
kohtadel. Praegusel ajal ei näi ta kannata-
vat Vellneri varju ka mitte. Temalgi on kuul-
davasti vabatahtlikega tihe kontakt. Teda
Vellner kardab. Meil tuleb sellega arvestada,
et teatud eeldustel tema suure energiaga
esile tuleb. Pitka ümber on vabadussõja
aegne oreool nii vabatahtlike hulgas siin
kui rahva seas kodumaal. Teised looda-
vada ja tahavad temas näha seda meest, kes
kolonelide omavahelise virr-varri suu-
daks likvideerida ja korra majas pidada.
Teiseltpoolt aga jälle ei võeta meie aka-
deemiliste ohvits. ringkondades teda tõsiselt.
Siin on temal hää ligi paasemine ääs
kõrgemas ohvitseerkonnas, nagu minule
on kõneldud soomlaste ja ka eestlaste
poolt.
Aleksander_Warma (ERA.4962.1.3)

Lehekülg 33
protesti nootide vahetuse küsimust
ja tahendas, et ametliku vastust meie
protesti noodi peale Soome valitsus ei
tahaks anda, kuid eraviisil ta siiski
informeerib küll, et Vaindloo pom-
mitajad on olnud soomlased. Sõja-
väelased ütlevat küll, et neil olla
juhtunud eksitus, tahtnud nimelt pom-
mitada Rödskäri majakat, kuid Tan-
neril olla mulje, et see on sõjaväe
laste väikene hädavale. Sõjaväe-
lased olla pidanud selle majaka val-
gustamist vene sõjalaevade navigeeri-
mise seisukohalt väga oluliseks
ning tahtnud seda võimatuks teha.
Mis puutub nüüd Eesti vastusesse Soo-
me protesti noodi asjus neutrali-
teedi küsimuses, siis Soome valitsus
arvab, et seegi küsimus oleks selle
vastusega n.ö kalevi alla pandud.

Lehekülg 44
sest seal on rohkem põhjust
ja alust revolutsioonile kui N.Lii-
dus s.o seal on rikkaid inimesi,
kellelt midagi võtta saab. Järel-
dusena oleks muidugi Briti la-
gunemine ja Saksa triumph.
On see aga nii, siis peame suhtu-
mises N.Liidu ja Saksa ka vasta-
vad konsekventsid tõmbama.
Uluots olla avameelsemalt kõnel-
nud, ega ole avaldanud ka sar-
nast vanahärraliku resigneeritud
muljet kui ülemjuhataja.
Kokkuvõttlikult märkis Kettunen,
et praegustest kõrgematest sõjaväe juh-
tidest ei ole aktiivseid võitlejaid,
vaid n.ö oportunistlike läbiaja-
jaid. Üldiselt elatavat Eestis prae-
gu hästi ja kui status quo sai-
Vaike-Kullamaa_(Vaikna)_vallavalitsus (EAA.2944.1.1)

Lehekülg 2
Protocoll.
Sel mal Decembril 1866. olli Makoggokonna seadusse
järrel Wäikesse Kullama wald kokkokutsutud ja said
selle juhhatusse järrel kuida 19mal Kuundla kupäwal
1866 aastal ülle Baltiamerre kubbermangode märatud
on need tarwilissed kohto ja ammetmehhe wallitsemisses
ette woetud.
1. astusid ette moisa sullased ja wallitsesid omma
ulgast sadikud kelle nimmed on - ja walla
sullased.
a, Rits Lemens
b, Jaan Bertmann
2, astusiwad ette priiliikmed ja wallitsesid omma
hulgast sadikud.
a, Karl Meiler
b, Mart Aarmann
d, Hans Liikmann
3, astusid keik walla perremehhed ja need ued wallit-
setud sadikud ja wallitsesiwad kohtomeest.-
Jaan Marlen
abbimehheks Hans Lemens
Hans Armann
4, astusid ette keik koggokond ja wallitses perre
meeste hulgast wollimehhed.
perremeestest. a Jaan Jeberg
b, Jürri Laarmann
d, Rein Rumber x
teiste liikmettest. a, Kustas Lepperg
6, Hans Lewermann
d, Rein Jengelbah,

Lehekülg 3
Need Protokolli kirjad mis wallitsemisse aial on
saand ullesse wöetud on Kallama Kihhelkonna
Kohto arhhiwi mahha pantud.
2
Wäike Kullama
Sel 28mal Näri kuu päwal 1867.
Istusid laudas Kohtomees Jaan Marlen
abbimees Hans Lemens
Hans Aarmann
Kirjotaja Karl Reinwaltd
Kohtokaewamist egga selletust polle olnud.
Wäike Kullama.
Sel 25mal Küündla kuu päwal 1867.
Istusid laudas Kohtomees Jaan Marlen.
abbimees Hans Lemens
Hans Aarmann
Kirjotaja Karl Reinwaltd.
Kohtokaewamist egga selletust polle olnud.
Protokoll.
Möldre perremees Jürri Sadam endine tallitaja
Kaewab omma pea rahha wõlla pärrast mis temmal
teiste käest sada on.-
Wäikesse Kullamas Sel 24mal Paastokuu päwal
1867
Istusid laudas Kohtomees: Jaan Marlen
abbimees: Hans Lemens
Hans Aarmann
Jirjotaja: Karl Reinwald
Astus ette Jürri Sadam ja Kaewas et temmal
Waikna walla perremehhe Juhhan Mihkle Prandi

Lehekülg 4
4.
käest pea rahha sada on, mis temma teiste käest on
kokko korjanud.
1,
Mihkel Prandi käest 1 Rbl. 95 kop.
2, Wabbadik Rein Leppergi käest 2 - 46 -
3, Sullane Karl Armani käest 4 - 45 -
Summa 8 rubla 8 6 kop.
Moistatud: tullewa laupäwaks peawad nemmad
omma wolga wälja maksma.
Sel 29mal Jürri kuu päwal 1867
Istus laudas kohtomees Jaan Marlen.
abbimees Hans Lemens
Hans Armann
Kirjotaja K. Reinwalt
kohtokaewamist egga selletust polle olnud
Sel 27mal Lehhe kuu päwal 1867
Istusid laudas kohtomees Jaan Marlen
abbimees Hans Lemens
Hans Armann
kirjotaja Karl Reinwald
kohto kaewamist egga selletust polle olnud.
Sel 17mal Juni kuu päwal 1867
Istus laudas kohtomees Jaan Marlen
abbimees Hans Lemens
Hans Armann
Kirjotaja Karl Rehnwaltd
Sel 26mal Heina kuu päwal 1867
5
Istus laudas kohtomees Jaan Marlen
3
abbimees Hans Lemens
Hans Armann
Kirjotaja K. Reinwald
kohto kaewamist egga selletust polle olnud
Sel 26mal Leikusse kuu päwal 1867
Istus laudas kohtomees Jaan Marlen
abbimees Hans Lemens
Hans Armann
Kirjotaja Karl Reinwalt
kohto kaewamist egga selletust polle olnud
Sel 30mal Mihkli kuu päwal 1867
Istus laudas kohtomees Jaan Marlin
abbimees Hans Lemens
Hans Armann.
kirjotaja Karl Reinwalt
kohto kaewamist egga selletust polle olnud
Otsus on 9 h. m. Octobri
Wimma
1867
Kirchspielsrichter.
Vaike-Kullamaa_(Vaikna)_vallavalitsus (EAA.2944.1.1)

Lehekülg 5
6.
Sel 18mal Nowembril 1867
Istusid laudas kohtomees Jaan Marlen
abbimees Hans Lemens
abbimees Hans Arman
Kohto kaewamist egga selletust polle olnud,
Sel 30mal Teetsembril 1867
Istusid laudas kohtomees Jaan Marlen
abbimees Hans Lemens
Kohto kaewamist egga selletust polle olnud.
Sel 27mal Näri kuu päwal 1868.
Istus laudas kohtomees Jaan Marlen
abbimees Hans Lemens
Astus ette Moisa iunkar H. Warbola ja Kaewab
et Jaan Habermann 24 aastad wanna ja Karl Alwert
20 aastad wanna, on mõllemad ühhes nous korraga
Kullama Moisa Tondi rehhe jurest 2 wakka rukkid war-
rastanud. 15mal Januaril 1868 warrastud wilja on
Kullama moisa aidamees Jaan Örtmann wargade käest
ärra wõtnud.
Moistatus: wargad makswad kumki kaks rubla trahwi
kaks rubla saab Kullama walla laekase ja
kaks rubla saab Kollowerre walla laekase
Kohtomees Jaan Marlen
XXX
Kirjotaja Karl Reinwalt
Se Protokolli Nöör ramat mis seia sadik kohto
moistmisse protokolli ramatuks on olnud jääb
tännasest 26ma Jürri kuu päwast 1868 Walla
koggokonna woi Tallitaja ramatuks, ja need
möda läinud asjad on teise ramato sisse kirjotud
mis ilma Nörita on.
Carl Reinwalt
4
Meie allaspiddi nimmetud Kullama walla tallopoiad
olleme tännasel päwal Wallalaeka rahhast laenuks ülle.
pea (100 Rbl.) sadda rubla sanud, mis ette meie keige
omma warrandussega head seisame, ja lubbame et meie
ni paljo kui iggaüks wötten olleme täiesti 25mal Ok-
tobril 68 jälle Walla laekase taggasi maksame.
Sedda kinnitame omma Nimme ja ristidega tännasel
26mal Jürri kuu päwal 1868 aastal.
Lari Jürri Laarmann sanud laenand 6 Rubla XXX
Kengo Priidik Peterson " do 4 - +++
Korresilla Jaan Loorberg do 8 - +++
Jõe Hans Leemann do 10 - xxx
11mal Oktobril makstud
Kommiko Mart Romann do 6 - XXX
Kitsmardi Juhhan Rosing do ?6 - XXX
Allika Karl Laarmann do ?6 - +++
Ninema Kustas Klementis do ?4 - +++
Motte Rits Beertmann do 10 - +++
Leppiko Jaan Marlen do 7 XXX
Silla Karl Klementis do 4 - +++
11mal oktobril makstud
Kallasilla Rein Rumberg do 8 - +++
Kengo Pridik Peterson do 4 - xxx
Pollusma Jürri Kasterbusch do 4 -+++
Awiko Pridik Jagonow do.4 - +++
Kalmo Kustas Lepberg do. 3 - xxx
Krusiaugo Adam Olmberg do 4 - XXX
Pikkasilla Karl ?2 - XXX
Summa 100 Rubla
tallitaja Jaan Jeberg
abbimees Jaan Söörberg
Kirjotaja Carl Reinwald
Vaike-Kullamaa_(Vaikna)_vallavalitsus (EAA.2944.1.1)

Lehekülg 6
Sesinnane Protokolli Nöör Ramat on Kulla-
ma kihhelkonna kohtule näidatud ja sai Tallitajale
teada antud kuidas temma need protokolli kirjad peab
teggema nenda kui Seadus kässib. Sonistes sel 18mal
Oktobril 1868.
Kohtowannem: G. Mohreus Mitte
kirjotaja: Inermand
Kollawerre kolimaias Sel 22sel Wina kuu päwal
1868.
Ollid kokko tulnud tallitaja Jaan Jeberg,
wollimees Jürri Laarmann
Rein Romberg
Kustas Klementis
Hans Lemens
kirjotaja Carl Reinwalt.
Pearahha maksjad hinged ollid riwisjoni ramatust
wälja kirjotud, ja olli leitud wieteist kümne
aastast kunni kuekümneni kes makswad sedda
Kolm kümmend kahheksa hinge kes makswad 1868
aasta essimesse pole jägga üks rubla ja kuus küm-
mend wiis kop. hinge peäl. ja kümne aastast wie-
teistkümne ja kuekümne kunni seitsme kümneni
makswad essimest poolt kolmkümmend kop. hinge peäl
1868ma esimesse pole maks Haapsaluse maksta on
kaks sadda kolmkümmed seitse rubla ja wiis-
kümmend Kop.
Keskmisse maksjade peal tullewad weel
hingede peal arwatud. Kes wieteist kümne
kunni kuekümne aastani
9.
Essiteks pea rahha hinge peal 1 Rbl. 65 kop.
5
teiseks kihhelkonna kirjotajale
-4-
Kolmandaks walla kirjotajale " - 15 -
igga hinge peal Summa 1 Rbl. 84 kop.
Wollimehhed tunnistawad et rehknud õige on
tallitaja Jaan Jeberg +++
wollimees Jürri Laarmann +++
" Kustas Klementis XXX
Rein Romberg XXX
Hans Lemens XXX
Sel 26mal Nowembril 1869
Koos ollid walla kohtomees: Jaan Marlin
tallitaja abbimees: Jaan Söörberg
wollimehhed: Jürri Laarmann
Kustas Klementis
Rein Rumbah
Rein Jengelbah
Walla kohtomees olli käsko annud, et koggokon-
na wollimeeste koggo piddi tännasel päwal kokko
tullema, et Tallitaja Jaan Jebergi käest saaks se aasta
walla warra arro pärritud. Nenda kuidas isse wol-
limehhed tunnistawad et nemmad isse on Magasi aida
ja Laeka korwas näinud mis seal on, ja ei leia tal-
litajal ühti süüd.
kohtomees: Jaan Marlin
tallitaja abbimees: Jaan Söörberg
wollimees: Jürri Laarmann
Kustas Klementis
Rein Rumbah
Rein Jengelbah
kirjotaja: CReinwalt
Vaike-Kullamaa_(Vaikna)_vallavalitsus (EAA.2944.1.1)

Lehekülg 9
14.
Sel 19mal Joulu kuu päwal 1870
Kokko ollid tulnud pea kohtomees: Jaan Marlin
tallitaja abbimees: Jaan Söörberg
wollimehhed: Kustas Klementis
Jürri Laarmann
Priidik Peterson
Jaan Poldmann
Tännasel päwal olli kohtomees käsko annud, et wollimeeste
Koggo piddi kokko tullema, et saaks selle aasta walla warra
arro järrel kulatud, kuidas tallitaja Jaan Leberg on walla
warra eest murret piddanud, kas Maggasi aidagi õigust tei-
nud, kas pearahhad ja muud makso rahhad õigusse rehknudi
järrel pärrinud. Wollimehhed tunnistawad isse et nemmad
isse iggas asjas on holega tähhele pannud ja jures olnud ja
ütlewad et nemmad, ei tea keddagi süüd tallitajal ollewad.
Sel päwal sai ka keige wannem wollimees Jürri Laarmann
prremeeste hulgast lahti ja Juhhan Rosind sai temma as-
semele moistetud.
Kohtomees: Jaan Marlin
tallitaja abbimees: Jaan Söörberg +++
wollimehhed: Kustas Klementis XXX
Jürri Laarmann XXX
Pridik Peterson XXX
Jaan Poldmann XXX
pea tallitaja: Jaan Feberg xxx
Kirjotaja: Carl Reinwald
Kullama kihhelkonna kohtopolest läbbi wadatud ja
korra pärrast leitud. Sonistes sel 10. Decbr. 1870.
Kohtowannem: J. Kohsenschiride
kirjotaja: Freymann
15.
Sel 11mal Joulu kuu päwal 1871.
8
Kohtawannema kässo peal tullid kokko: Jaan Marlin
tallitaja abbimees: Jaan Söörberg
wollimehhed: Kustas Klementis
" Jürri Rosing,
"Priidik Petersoon
" Jaan Poldmann,
Kirjotaja: CReinwald
Tännasel päwal olli kohtomees käsko annud et wollimeeste
koggo olli sellepärrast kokko tulnud, et saaks selle aasta
walla warra arro järrel kulatud, kuidas tallitaja Jaan-
Jeberg on sel aastal walla warra eest murret piddand,
Kas Maggasi aidaga õigust teinud, kas pearahhad ja muud
makso rahhad õiguse rehknudi järrel pärrinud.
Wollimehhed tunnistawad, et nemmad isse on Magsiaitus
käinud kui wilja on wasto woetud, ja wimane kord kui
on pearahha Haapsalose widud, on wollimees Jürri Rösing
seltsis olnud, siis on Jürri isse kuulnud kui paljo maks
tud ja kui paljo wõlga on, pearahha Haapsalus. Wolli
mehhed ei tea keddagi süüd tallitajal ollewad.
Sel päwal sai wannem wollimees Kustas Klmentes
lahti ja temma assemel perremees Pollusma Jürri Kasterbusch
wollimehheks moistetud.
Kohtowannem: Jaan Marlin XXX
tallitaja abbimes: Jaan Soovberg +++
Wollimehhed: Kustas Klementis XXX
Priidik Peterson XXX
Jaan Poldmann +++
Jürri Rosing XXX
pea tallitaja: Jaan Jebergi xxx
Kirjotaja: CReinwalt
Kullama kihhelkonna kohto polest läbbi waalatud ja leitud et
munstre järrele ei olle kirjutud. Sonistes sel 7 Januar 1872
Kohto wannem: B Mohsusehil W.
Kirjutaja: Freymann.
Vaike-Kullamaa_(Vaikna)_vallavalitsus (EAA.2944.1.1)

Lehekülg 15
26.
aasta.
No
kuu ja
Walla warra arro nõudmisse Protokoll.
pääw
järgi
selle aastane walla warra arro tallitaja
Rein Rombergi käest järrel kulatud,
Kuidas ta selle aasta walla warra eest
on murret piddanud. - tallitaja ütles
wälja, et 1875 aasta teine pool pearah-
ha on mul Hapsalus maksta, agga
se jäggo rahha on mul weel wallast
sada. Laeka rahha ei olle ennam laekas
kui üks sadda wiiskümmend (150) rubla
se on hinna pabberite sees: minno käis
hoida. Maggosi müma Protokolli ollen
ma kihhelkonna Kohtuse saatnud, nenda
kui wallal se nou olli hopis ärra
müa, se lubba on taggasi tulnud, et
ei sa suggugi müdud, nüüd peab wal-
la koggukond ueste nou piddama, mis
modi se peab uendud sama.
Wollimehhed ei teadnud keddagi tallita-
jal süüd ollewad, egga ei olnud selle
wasto räkimist.
Kohto wannem. Jürri Lamann XXX
tallitaja abbimees: Jürri Rosing +++
wallimehed: Pridik Peterson XXX
Jaan Poldmann XXX
Jürri Kasterbusch +++
Jaan Sodam XXX
pea tallitaja Rein Romberg XXX
abbimees: Jaan Westermann +++
Kirjutaja: CReinwaldad
Luistes
Läbbiwadetud
see 5 Januari
kohtowannem: Staulberg
1876.
No
aasta
14
kuu ja
Walla warra arro nõudmisse Protokoll.
järgi
pääw
Wollimeeste koggokonna koggo walla warra
1876
järrel kulamisse Protokoll.
December 16.
kohtowannema kässo järrel ollid kokko
tulnud.
Kohtowannem: Karli Laarmann
tallitaja abbimees: Tonnis Kukers
Wollimehhed: Pridik Peterson
Jaan Poldmann
Rits Reiners
Jaan Sodam
Kohtowannema kässo järrel ollid wollimehed
sellepärrast kokko kutsutud, et saaks selle aas-
tane walla warra arro tallitaja Jürri Berk-
manni käest järrel kulatud, kuidas ta selle
aasta walla warra eest on murret piddanud.
tallitaja ütles, et Maggasist ei olle ma wilja
münud, ja minnewa kewadese wälja laeno ollen
sisse korjand; Selle aastane pearahha ollen ma
Haapsalo maksnud, agga wanna pearahha wol-
ga on weel peale saia rubla maksta, mis
ramato järrel nähja waesemade innimeste käest
sada, on, laeka rahha on ka minno käes ni-
paljo kui Kassa ramato järrel nahja on,
Wollimehhed wastawad et nemmad ei tea
Keddagi tallitaja ülle süüd ollewad.
sedda tunnistawad: Wollimehhed, et wollimees
Jaan Poldmann on ommad aastad ülle
olnud, ja temma assemel saab jälle
sullaste hulgast ueks wollimehheks mois-
tetud, Tonnis Reinbach.
Vaike-Kullamaa_(Vaikna)_vallavalitsus (EAA.2944.1.1)

Lehekülg 16
28.
aasta
pääw
kuu ja
Sedda tunnistawad koggukonna liikmed
Wollimehhed: Pridik Peterson +++
Jaan Poldmann XXX
Rits Reiners XXX
" Jaan Sodam XXX
Kohtowannem: Karli Laarmann XXX
tallitaja abbimees: Jürri Berkmann XXX
abbimees: Tonnis Kukers
Kirjotaja: Karl Reinwald
Läbbiwadetud
Kohtowannem: HuRlirerettut
Sipp,
sel 3 Näri k.p.
1877.
29.
aasta
15
Walla warra arro teggemise Protokoll.
15
kuu ja No
pääw
Walla warra arro teggemise Protokoll.
1877
Wollimeeste koggokonna koggo walla
sel 17mal 1.
warra ülle kuulamise Protokoll.
Decemb
Peakohtu wannema kässo järrel ollid kokko tul-
nud.
Kohto wannem: Karl Laarmann
Tallitaja abbim. Tõnnis Kukkers
Wollimehhed: Hans Woolmann
Jakmus Soldmanud
Rits Reiners
Jaan Sodam
Kohtowannema kässo järrel ollid wollimehed
sellepärrast kokku kutsutud, et saaks selle
aastane walla warra arro Tallitaja Jürri
Bergmann käest järrel kulatud, kuidas Ta
selle aasta walla warraga on ümber käinud
Tallitaja ütles, et Maggassi kewwatise wõlla
ollen sisse korjand ja rahha ollen wastu wõtnud
puntiks Jõe Hano Lamanni käest 36 1/2 wakka
rukkite ja 59 wakka odrade ette, a ruk. Tset. 5 rubb ja
odra Tset. 4 rubl. kokko Summa 98 rubl. 44 kop. on
sel 12m Nowembril sisse maksnud. Ja wanna pea
rahha ollen ärra maksnud tännawust pearahha
I pool ollen ka maksnud. Saeka rahha on ka
minno käes; ni kui Kassa ramat näitab.
Kaebtust ei olle mingi suggust se aasta olnud
Tallitaja ülle.
Wollimeestest sai lahti mõistetud üks
wollimees nimelt Pridik Peterson ja
uus sai mõistetud temma assemile Sure

Lehekülg 17
30.
aasta
kuu ja No
Tallitaja selle aastane walla wara ja
pääw
wollimeeste koos ollemise Protokoll.
Kullamast Hans Woolmann uueks.
Sedda tunnistawad alnimmetud wollim.
Pea kohto wannem Karl Laamann
Tallitaja abbimees Tõnnis Kukkers XXX
Wollimehhed: Hans Woolmann
Tönnis Reinbach
Rits Reiners
Jaan Sodan
Kirjotaja Carl Reinwaltd
Läbbiwadetud
Kohtowanem:
Huemalt
Sipp,
sel 17 Januar
1878.
aasta No
Kullama walla täis koggokonna wollinikode
16
ja
kuup. järg
ja Koggokonna nõu heitmise ja wallitsemise Protokoll.
1878
Koggokonna kohto majase ollid Tallitaja
sel 6m
Jürri Bergmanni tallituse al kokko tulnud.
Julil. 1.
1, Ma ommanikud
Hans Küntok
Hans Reisich
Hind. Lewer
Hans Peterson
Jürri Timann
Jaan Westermann
Karl Reintop
Jürri Einwers
Karl Thomson
Hans Wohlmann
Mart Binnerdoff
Jürri Timann
Allexand. Malmberg
Karl Laarmann
Kustas Marlim
Jaan Ojeberg
Jürri Rosing
Hans Lepperg
Karl Freibach
Rein Romberg
Hans Lementz
Jürri Lamann
Mart Kellmann
Karl Klemenntis
Kaestas Lamann
Priu Liikmed
Jürri Beltson
Jaan Koppelson
Pridik Holmburg
Vaike-Kullamaa_(Vaikna)_vallavalitsus (EAA.2944.1.1)

Lehekülg 18
32.
Karl Silberwelt
Gustas Silberwelt
Jaan Lewermann
Jaan Perkmann
Jaan Söönberg
Karl Reder.
Wollimehhed:
Jaan Sodam
Rits Reiners
Hans Wohlmann
Tõnnis Reinbah
Wallitsetud sai pea kohtu mehheks
Karl Reder 12 hälega
Kõrwamees: Karl Thomson 9 "
"Rits Reiners 7"
Pea tallitajaks: Mart Kellmann 6.
abbimehheks: Priidik Peterson 18 "
Karl Reintoph. 6.
Wollimehheks Karl Klementis.
Tallitaja: Jürri Bergmann
- abbimees: Tõnnis Kukkers
Mart Bimerdorff
Kirjotaja: CReinwat
Tallitaja warra ülles andmise Protokoll
17
ja wollimeeste koggo koos ollemine walla warra
kuu p.
ülle.
Decmb
Walla warra kuulamise protokoll
2 sel
wollimeeste koggokogonna koggo walla
ülle warra ülle kuulamise pärrast.
Tallitaja käest kohtomehhe läbbi
Pea kohtu wannem: Karl Laarmann
Tallitaja abbi m. M. Bimmerdorff
Wollimehed: Jaan Sodam
Rits Reiners
Hans Wohlmann
Tõnnis Rembach
Kohtu wannema kässo peale ollid koko
tulnud wollimehed; et Saaks selle aastal
ne walla warra ja maggasi assi ülle kulatud
Tallitaja käest, kas on hõigel wisik wal
la warraga ümber käinud ja kas mag-
gasi wõllad on sisse aetud, nisamma
ka pearahha; ja ka Tallinnost 1869 -
laenatud rukki wõlga, kas paljo maks-
tud ja kas paljo wõlga? Tallitaja
astus ette ja andis ülles Maggasiraama
to järrele, kui paljo Ta minewa kewwade olli
maggasi wilja ümber wahhetanu ja sedda
süggise wasto wõtnud; mis magguseni ra-
matus nähja on. Tallinna laeno rukkid
wõlga ollm nipaljo maksnud, kui wallast on
wõimalik sada olnud, ja Hapsalos on weel
maksta 270 rubla, mis kirjas nähja et
wõlgnikude käest weel sada on. Pearahha
on weel 180 rubla Hapsalus makssa, mis ka
weel waesemate innimeste käest sada on.
Laeka rahhast on Tallitaja 62 rubla
55 kop wälja maksnud Hospiddali ette,
mis peale 10n aasta Karli Kuusiko Wassilla
Vaike-Kullamaa_(Vaikna)_vallavalitsus (EAA.2944.1.1)

Lehekülg 19
ette sai wälja maksetud, sedda rahha on
jubba mitto aastas tagga pärritud, agga
nüüd Hakenrihtre kässo peale wäggise
maksma pantud. Walla wollinikud
on sedda mõistnud, et perahha saab walla
kassast wõetud, passi rahhatest.
Tallitaja näitas kassa ramata ja weks-
lid ja se leiti hõige ollewad.
Kaebtust ei olnud mingisuggust
Tallitaja ülle se arro andmesega.
Kohto wannem: Karl Laarmann XXX
Tallitaja abimees: M. Bimrdonrff XXX
Wollimehhed: Jaan Sodam
Rits Reiners
Hans Wohlmann
Tõnnis Reinbach
Lahti mõisteitud wollimets Riits Rei-
ners, - Temma assemele Karl Klements
Kirjotaja: C Reinwald
Läbbiwadetus
Kohtawnanem Hu Kove M
Sipp
see 12 Näri kp.
1879.
aastu
18
kuu
Walla warra üllekulamisse Protokol
ja pääw
8mal
Kohtomehhe Karl Rederi Kässo peale
Decembr
ollid wollinikude Koggo kutsutud, et
saaks üllekulatud, kuidas tallitaja
sel aastal on walla warra eest hoolt.
kannud. tallitaja näitas Magasi
Ramato, kus sees nähja olli et kew,,
wadene laen muist wiljaga muist
rahhaga olli sisse korjatud ja ka
wanna wolga ollen nii paljo korjand
kui woimalik on olnud. Laeka ja
Magasi weksle pabberid 500 rubla on
wanna tallitaja Jürri Berkmann ette
näidand ja 222 rubla 7 1/2 koppik selge
rahha walla laekast ja Magasist on ue Karli Klementi
tallitaja käes, pearahha on weel 1879 aas-
peale 100 rubla Haapsalo maksta, mis
waesemate käest sada on,
Wollimehhed ütlewad, et nemmad ei
leia Keggagi süüd tallitajul.
Kohtowannem: Karl Reder +++
tallitaja abbimees Karl Reintow XXX
Wollimehhed Jaan Sodam XXX
Rits Reiners +++
Hans Wohlmann +++
Tõnnis Reinbach XXX
kirjotaja CReinwaldt
Läbbiwadetud
kohto wannem
H. Kirriko
Sipp,
sel 4 Nääri kp 1880 a.
Vaike-Kullamaa_(Vaikna)_vallavalitsus (EAA.2944.1.1)

Lehekülg 20
36.
Aasta No
kuu ja päw järg
Walla warra üllekulamisse Protokoll.
20mal
Kullama walla Kohtawannema Kässo
Decembril
peale ollid koko tulnud.
Kohtowannem: Karl Reder
1880
tallitaja abbimees: Karl Reintow
Pridik Peterson
Wollimehed: Jaan Sodam
Rits Reiners
Hans Woolmann
Tönnis Reinbach
1
Kohtowannema Karl Rederi Kässo
peale ollid wollimehhed sellepärrast kok-
ko kutsutud, et saaks selle aastane wal
la warra arro ülle kulatud, kuidas tal
litaja Karl Klementis, on selle aasta
walla warra ja wõlgade eest murret
piddanud. tallitaja näitas Maggasi
ramato ette, ja ütles et teiste käest
ollen 1880 aastase kewwadise laeno kat-
te sanud, agga nende nelja perrel
Kitsmardil, Laril, Kengul, ja Korre-
sillal, on muist sellepärrast wölga ja
nud, et Jummala rahhe rikumisse pär-
rast on nende wiljal onnetust olnud.
Laeka ja Magaski weksli paberid ja sel-
ge rahha on nenda minno käes hoida
kuidas ma ramatudest teitel ollen ette
näidand ja selletanud. 1880. Deetsembrist
sadik pearahha ollen Haapsalus ärra
maksnud. 1869 aastast Krono wilja wölga
aasta No
19
kuu ja päew järg
Walla warra üllekulamisse Protokoll.
ollen nipaljo Haapsalo winud kui wal-
last ollen kätte sanud, ja 100 rubla
mis waesemate innimeste käest samata
on, on alles wölga.
Wollimehhed wastusid, et nemmad ei tea
tallitajal middagid süüd, walla warra-
murrepiddamisse ülle ollewad.
Sel päwal, said kaks wannemad wollimeest
Jaan Sodam ja Rits Reiners lahti ja
nende assemel ued, Hans Lepberg ja Jaan
Lewer wollimehheks.
Kohtawannem: Karl Reder
tal: abbimees: Karl Reindow XXX
Pridik Peterson XXX
Wollimehhed: Jaan Sodam +++
Rits Reiners XXX
Hans Woolmann XXX
Tonnis Reinbach +++
Kirjotaja: CReinwald
Läbbiwadetud.
kohtowannem luu Mahmanda
Ennitei
sel 5 Nääri k.p.
1881.
Vaike-Kullamaa_(Vaikna)_vallavalitsus (EAA.2944.1.1)

Lehekülg 21
38.
1881.
Aasta No
kuu ja
Walla warra üllekulamisse
pääw
järg
Protokoll.
Kohtowannema kässo peal ollid
19mal
Koko tulnud.
Decembril
Kohtowannem: Karl Reder,
1881.
tallitaja abbimees: Karli Reintopf.
Pridik. Petersoon
wollimehed: Hans Woolmann
Tonnis Reinbach
Hans Lepberg
Jaan Lewer,
1
Kohtowannema kässo peale ollid
sellepärrast wollimehhed koko kutsu-
tud et saaks se aastane walla
warra arro ülle kulatud kuidas
tallitaja Karli Klementis on walla
warra eest murret piddanud.
tallitaja näitus Maggasi ramato
ette kui paljo Maggasis wilja
ja rahha olli, ja selle aastuse
walla ja ka wanna wolga olli
nipaljo sisse korjand, kui olli woi-
malik seda olnud.
Laeka rahha ja hinna pabberid on
ka minno käes; selge rahha mis
arrolehhe peal nähja on saab
Märtsis intressi peale pandud.
walla pearahha 1881 aastast ollen
Haapsalo ärra maksnud.
39.
Aasta No
20
Kuu ja
Walla warra üllekulamisse Protokoll.
pääw järg
1869. aasta Tallinnast laenatud Kronowilja
wolga ollen ka keik ärra maksnud Haap-
salo Rentereise.
Tallitaja andis Kohtomehhe ees teada,
et wollimehhed piddid abbiks ollema,
pearahha ja Kronowilja wolga aitama
sisse korjata, ja et Mertsis intressi peale
saab pandud laeka rahhaks kellest
on kronowilja wölg ärra makstud.
Kohtowannem: Karl Reder
tallitaja abbimees: Karl Reintow XXX
Pridik Petrsoon +++
Wollimehed: Hans Woolmann XXX
Tonnis Reinbach XXX
Hans Lepberg XXX
Jaan Lewer 111
tallitaja: Karli Klementis.
Läbbiwadetud ja korrapärrase leitud
Kohtowanem, loo-Mehwangule
Luik
den 11 Januar 1882.
Vaike-Kullamaa_(Vaikna)_vallavalitsus (EAA.2944.1.1)

Lehekülg 22
40.
1882.
aasta No
kuu
ja pääw järg
Walla warra üllekulamisse
Protokoll.
1882.
20mal
Kohtowannema Rein Rombergi
Oktobril
Kässo peale ollid kokko tulnud.
Kohtowannem: Rein Romberg
tallitaja abbimees: Pridik Petersoon
Wollimehhed: Hans Woolmann
Tonnis Reinbach
Hans Lepberg
Jaan Lewer,
Kohtomehhe kässo peal ollid sellepär-
rast wollimehhed koko tulnud, et
saaks se aastane walla warra arro
ülle kulatud, kuidas tallitaja
Karli Klementis on walla war-
eest murret piddanud.
tallitaja näitas walla laeka ramato ette
kus nähja olli et 500 rubla weksli
pabberid olli ja Maggasi ramato
järrel olli 600 rubla weksli pabberid.
ja mis weel lahtist rahha on se on
alles tallitaja käes, nii kui arroleh-
hed näitawad. Maggasi 1882 aastuse
laeno ollen keik. sisse korjanud,
ja ka ni paljo wanna wolgo kui
woimalik on olnud. 1882 aastane
21
Walla warra üllekulaminne.
walla hingede pearahha ollen Haapsalo
Keik ärra maksnud. Risti 1882 aastani
posti moon ka keik makstud.
Wollimehhed ütlesid et nemmad ei tea
süüd middagid tallitaja ülle.
Üllemal nimmetud päewal ollid ka
Kullama walla täis koggukonna liik
med kokko tulnud, uut tallitajad
moistma, moistminne trehwas Sassi
Jürri Lamanni peale, agga pärrast
arwasid järrele, et Jürri wallast 7 wers
ta kaugel metsa sees on, et sest
juhtub kas tülli tullema, kas wangi
wäddajatel ehk muud kässod jäwad
kauguse ja sandi tee pärrast seisma
sellepärrast moistis ja pallus wald
wanna tallitajad taggasi ammetise
ja lubbasid kolme aasta peale järges
25 kop. pearahha maksjade hingide
pealt maksta, selle peale ja Karli
Klementis tallitajaks.
Minnewa 1882 Mai kuus said ued
Kohtomehhed wannutud, ammetise
pea kohtomeheks: Rein Romberg
Korwamees: Rits Reiners
Jürri Timann
Vaike-Kullamaa_(Vaikna)_vallavalitsus (EAA.2944.1.1)

Lehekülg 23
42.
aasta N
kuu ja järg
Walla warra ülle kulumisse
pääw.
Protokoll.
Üllemal nimmetud päwal said kaks
wannemad wollimeest lahti. Hans
Lepberg ja Jaan Lewer. ja nende
assemel said Jürri Arroot ja Mart
Söörberg.
Kohtowannem: Rein Romberg
tallitaja abbimees: Pridik Petersoon +++
Hindrek Lewer XXX
wollimehhed: Hans Woolmann +++
Tönnis Reinbah +++
" Hans Lepberg +++
Jaan Lewer XXX
pea tallitaja: Karli Klementis
kirjotaja CReinwaldt
Kohtowanem: luthuuslik
Wadetud
Luist
den 11 Januar 1883.
aasta N
Walla warra ülle kulamisse Protokoll.
22
Kuu ja
Järg
pääw.
1883.
Kohtowannema Jürri Berkmanni Kässo peal
ollid koko tulnud:
30mal
Kohtowannem: Jürri Berkmann
December
tallitaja abbimees: Tönnis Kukers
wollimehhed: Hans Woolmann
Tönnis Reinbach
Mart Söörberg
Jürri Arroots
1.
Kohtomehhe kässo peal ollid sellepärrast wollimehed
koku kutsutud, et saaks selle aastane walla warra
arro ülle kulatud, kuidas tallitaja Karli Klementis
on walla warra eest hoolt ja murret piddanud.
Tallitaja näitas Maggasi ja laeka ramato ette
kus nähja olli, koko Magasi ja laeka rahha
üksteistkümmend sadda, mis intressi peal on ja
liggi kaks sedda rubla mis selged rahha on.
Maggasi 1883, aasta wöllad ollen sisse korjand
ja ka wanna wölga ni paljo korjand, kui
woimalik on olnud.
1883. aasta pearahha ollen 400 rubla Haapsalo
ärra maksnud ja 75 Rubla 85 Koppik on alles
maksmata, mis waesemate käest weel sada on.
Wollimehhed wastawad, et nemmad sel aastal
ei tea middagid süüd ollewad tallitaja ülle.
Pearahha rehknudi jures on wollimehhed isse
koos olnud ja ka Magasi aitas on wollimehed
jures olnud, ja tunnistawad et keik öige on
Kohtowannem: Jürri Berkmann
tallitaja abbimees: Tönnis Kukers
Hindrek, Lewer
wollimehed Hans Woolmann
Tönnis Reinbach
Mart Söörberg
Jürri Arroots
tallitaja Karli Klementis
Läbbi
waadatud
Den 7 Januar 1884 kohtowanem luhkembril
Vaike-Kullamaa_(Vaikna)_vallavalitsus (EAA.2944.1.1)

Lehekülg 24
aasta No
Kuu ja
Walla warra ülle kulamisse
pääw järg
Protokoll.
1885.
Kohtowannema Jürri Berkmanni kässo peal
ollid koko kutsutud, laudas istusid
8mal
Kohtowannem: Jürri Berkmann
Januaril
tallitaja abimees: Tönnis Kukkers.
wollimehed: Hans Woolmann
Tönnis Reinbach
Mart Söörberg
Jürri Arroots.
Kohtomehhe kässo peal ollid sellepärrast wol-
limehed koko kutsutud, et saak se aastane walla
warra arro ülle kulatud, kuidas tallitaja Karli
Klementis on walla warra eest hoolt ja murret
piddanud. Tallitaja selletas ette et see aasta
ei olle Magasi wölga keiki kätte sanud, sest
ennamiste perremeestel ei olnud rukid mahha
süggise külwatud ja odrad on wessi kewwade
ärra wõtnud, sellepärrast saatsin isse kaks perre-
meest Kõrresilla Jaan Söörberg ja Lari Rits
Reinersi kihhelkonna kohtose palluma, et ei
olle wõimalik maksta, pearahha teine pool
1884 aastast sadan minna peale Tõnniso päwa
ka ärra, sest mul on wallast weel korjata.
Wollimehhed wastawad, et nendel ei olle midagid
Kaewamist, egga ei tea tallitajal süüd ollewad
Kohtawannem: Jürri Berkmann
tallitaja abbimees: Tõnnis Kukers
wollimees: Hans Woolmann
Tönnis Reinbach
Mart Söörberg
Jürri Arroots
tallitaja:
Lugadusta wadet: Kohtu wanem luthuembril
1885
23
Kohtowannema Jürri Berkmanni Kässo peale
ollid kokko kutsutud. laudas istusid.
Kohtowannem: Jürri Berkmann
tallitaja abbimees: Jürri Rosing
wollimehhed: Karli Tomsoon
" Mart Söörberg
" Anton Trubon
Tönnis Reinbach
Kohtomehhe kässo peäle ollid sellepärrast wollimehed
koko kutsutud, et saaks se aastane walla warra arro
ülle kulatud, kuidas tallitaja Karli Klementis on
walla warra eest hoolt ja murret piddanud,
tallitaja K. Klementis andis sel päwal walla ramatud
ue tallitaja Kustas Marliin kätte.
1, andis wanna tallitaja Walla Kassa ramato ue tallitaja
kätte ja ka 1100 Rubla wekslipabberid, ja ka
weel selged rahha mis ramato kassa arro lehhe
järrel nähja olli 203 Rubla 37 kop. ja peäle selle
andis wölla arro mis weel wallast waesemate inni-
meste käest sada olli pearahha wölga 78 Rubla 57
Kop. peale selle on weel II pool 1885 aasta pearahha
mis 214 Rubla Haapsalo maksta mis ramato järrel
ue tallitajal wallast pärrida on. Magasi wölga
ollen nii paljo sisse korjand, kui wähhe sada
on olnud. ue ja wanna tallitaja wahhe sai sel
päwal raholikult selletud, nenda et wollimehed
keik rahhul ollid.
Wollimehhed, wastawad et nendel ei olle midda-
gid süüd leida wanna tallitaja Karli Klementi ülle
Kohtowannem: Jürri Berkmann
tallitaja abbimes Jürri Rosing
wollimehhed: Karli Tomsoon
" Mart Söörberg XXX
Lugtokta
" Anton Trubon
1886
wadatu
C.Mohrenb
Tönnis Reinbach.
tallitaja: Kustas Marlin
Kih. Koh. wanem
Kirjotaja: CReinwaldt
Vaike-Kullamaa_(Vaikna)_vallavalitsus (EAA.2944.1.1)

Lehekülg 25
1886.
Kullama walla wollikoggu protokoll
eel 3m
1.
Sel pääwal olliwad tallitaja Kustas Mar-
Oktobril
lini kässu peale kokku tulnud: wollimehhed
Mart Pöörberg, Anton Truban ja Karel Thom-
son tallitaja abbimehhed: Jürri Rosing ja
Kustas Peterson, nöuks sai wõetud se 1886
asta walla hinge maks wäljaarwata.-
Tallitaja panni wollikoggule ette I, et endine
kirjutaja Karel Reinwaldt nöuab wallast
täie aasta palka, mis peale wollikogu vas-
tas et Reinwaldil polle mitte öigus täie aasta
palka nõuda, sellepärrast et temma isse on
ennast mittu korda üllesüttelnud ja and lubla
uut kirjutajad wötta; agga poole aasta palk,
mis wälja teenitud on, jab temmal wälja mak-
setud; II panni tallitaja ette et wallas on
11. hinge kes ei jõua omma pearahha wöl-
gasi wäljamaksta need on: Priidik Teental, 7r20 kop.
Jürri Sodam-60 kop. Kustas. Lepberg 309 kop. Priidik Holmberg - 2 49 k.
Jaan Tedernu 2-49k. Karel Silberfeld 2 49k. Rits Armann
7-20 kr. Reinhold Reinbach - 7 r. 20 p. saan Bärkmann
7.20 ja Rits Lementsil on 22 rubla 30 kop. ühte
kokku 56 rubla 26 kop. kas wollikogu lubbab
sedda rahha terv walla hingede peale panna
ja wolli koggu lubbas sedda III pallus tallitaja
ommale walla poolt 10 rubla palka ja wolli-
koggu lubbas sedda temmale.
Kullama wallas on 140 maksuarulist hinge
16 ast. kunni 69 aastani ja korjata on waja-
I wanna pearahha wölga mis walla hingede
peale sab ärrajäutud on 56 rubla 26 kop. 2m
kirjutaja palk 52 rubla, 3m endise kirjutaja
Reinwaldi pooleaastane palk 20 rubla ja
4m tallitajale lubbatud 10 rubla ühtekokku
24
Kullama walla wollikogku protokoll
138 rubla 26 kop. - sellepeale tulleb hinge
peal 99 kop. walla hinge maksu maksa.
Wollimehhed: Mart Söörberg XXX
d - Anton Trubon +++
d - Karel Thomson XXX
tallitaja abbimees: Jürri Rosing
d - Kustas Peterson xxx
Tallitaja: Kustas Marlin
kirjutaja: P. Tuter
28m
2
Sel nimetud pääwal olliwad tallitaja kässu
peale wollimehhed kokku tulnud:
Novembril
Mart Söörberg
Anton Trubon
tallitaja abimees Kustas Petersohn
kohtuwanem Jürri Bäckmann
Sellepärrast oliwad need nimetud innimesed
kokku tulnud et tallitaja kääst see 1886ast
walla warra arru wasto wötta, siis andis-
Tallitaja Kustas Marlin arru 1. Maggasini
wäljalaenu ja sissewötmise ülle nimmelt
et tänawu aasta on suggu wanna wölga
wiljaga ärratassutud ja kihhelkonna kohtu
korra lubbaga sai kolme kinnise hinnapaberite
intessidega mis 100 rubla wälja tegiwad ka tük
wanna wõlga mahakustutud, nende wölga kelle
kääst ennam loota polle. Wollimehed olli-
wad sellega rahhul. - Siis andis tallitaja kassa
ülle arru, et tänawu kewade on üks uus hinna-
pabur ostetud suur 200 rubla, ja andis ka arru kui
palju tänawu aasta sissetulnud ja kui palju
raha wäljaläinud. Wollimehed olliwad sellega
köik rahul, ja ei olnud wastoräkimist. Kaewa-
mist tallitaja ja abbimeeste ülle ei olnud.
Wollimees: Mart Söörberg, Kohtuvanem XXX J Bärkmann
Anton Trubon Tallitaja: Kustas Marlin
XXX XXX
Vaike-Kullamaa_(Vaikna)_vallavalitsus (EAA.2944.1.1)

Lehekülg 26
48.
1887.
Kullama walla wollikogu nöuheitmise prottokull
sel 7m
Nimetud pääwal olliwad tallitaja Gustas
Oktober
Marlini, kässu peale kokku tulnud wollimehed
1887
Karel Thomson, Anton Trubon ja Mart Söörberg,
selletarwis olliwad need mehhed kokku tulnud et
üllesarwata kui palju maksu tänauri asta
Hingede peale tulleb.- Tallitaja ettepanemise peale
mõistsid wollimehhed ühhest suust, et hinged tulle-
wad maksu alla panna kes 16 kuni 60 astad
wannad on, ja kõik maksud tullewad nende peale
ühhetassa ärrajäutada; ja neid hingesi olli 136 hinge
Siis said järgmised maksud walla peale pandud
1 Kijutaja palk - 52 rubla.
2 Kihelkona kohtu kirjutaja palk 6 - 70 kop.
3 Tallitaja palk 10 -
4 Hans Kurmani hospidali raha 10 - 25
5 Karel Kasterbuchi - do do 7 - 35
6 Jaan Larnani - do do 7 - 96 -
7 Wene keeli pitserid 7 - 50
8 Wigase Priidik Lepbergil 6 - 89 -
Summa 1081. 56 kop.
Et nüüd wallas 136 maksuarulist nimejuhataja
hinge
järel leida olli, ja 108 rubla 56 kop. neil maksa
tulleb - siis tulleb igga hingel maksa 1887 asta
ette 80 kop.
Tallitaja: Kustas Marlin
Wollimehed: Karli Thomson +++
Anton Trubon XXX
Mart Söörberg
Kirjutaja: P. Tuter
1887.
Kullama walla wollikoggo nõuheitmise protto-
koll.
Sel 27
2.
Tallitaja kässu peale olliwad sel nimetud pääwal
Novembri
wollimehhed kokku tulnud tallitaja panni wolliko-
1887.
gule ette et Kullama wallas on weel wanna wölga
saada 19 Tsetwerti rukkid ja 11 Tsetwerti ja 1 Tsetwerik
oddre, ja need on kelle kääst sedda wõlga saada
on, on muist surnud ja muist nõnda waesed,
et nende kääst ennam ühtigi ei saa sest nendel
ei olle keddagi warandust, kas wollikoggo lubbab
sedda wõlga nendele jätta et saawad magasi raa-
matust mahha kustutud. - (Wollim) Allnimetud
wollimehed lubbawad ühhestsust et see wölg
19" Tsetwerti rukid ja 11 Tsetwerti 1 Tsetwerik oddre
jab mahhakustutud, et sedda ei saa enam pärritud
Wollimehed: Anton Truban XXX
Karli Soda,
Kog. eestseisja: Jürri Rasing
Wollimees: Mart Söörberg
Karli Thomson XXX
Kop. eestseisja: Kustas Petersohn
3.
Üllemal nimetud pääwal kui wollikogu
koos olli andis Tallitaja Gustas Marlin wollimeestele
walla warra ülle aru: I et magasi wõlga
ollen minna tänawu sisseajanud wanemat jaggu
5 tsetwerti 1 Tsetw. rukkid 2 Tset. 2 Tset oddre ja nüüd
on tedda weel järele 19 Tset. 1 tset rukid ja 11.Tst. 1 Tset odre,
II ollen ka sel astal 200 rubla intressi peale pan-
nud magasi rahhaks; intressi rahha mis sisse
tulli on kõik wäljaantud ja sai ka wäljaandus ette-
loetud, wollimehhed olliwad sellega rahhul.
Tallitaja andis ette et nüüd on Kullama wallas
rahha intressi peal 150 rubla, kellest 700 rubla
laeka rahha on ja 800 rubla magasi rahha.
Wollimehhed ollid kõigiga rahhul et tallitaja
on õigust teinud; ja ei olnud keedagi kaebtust
tallitaja ülle.
Wollimees: Anton Trubun xxx Tallitaja abimees : Kustas Petersahn
Karl Tomson +++
Karil Sodam
Jürri Rasing
Kohtuvanem: Jürri Bärkmann, kirj: P. Tuter
75
Vaike-Kullamaa_(Vaikna)_vallavalitsus (EAA.2944.1.1)

Lehekülg 27
50.
1888
Aasta
Num-
Kullama walla wollikoggu nöuheitmise prottokoll
kuu pääw
mer.
1888
1.
Tallitaja kässu peale ollivad Kulla-
Januar
ma walla wollimehed kokku tulnud nöu
28mal
piddama Põllusma Priidik Leppbergi pärrast
kes oma lubbaga olli Tallina priihospitali
läinud; kokku olliwad tulnud.
Wollimees: Anton Trubon
Karel Tomson
Jan Bärkman
Mart Söörberg
Karel Sodam
Kog. Eestseija Kustas Peterson.
Põhjendasuwad: Walla liige Pridik Peterson
on 28 Novemberist 1887 Tallina priihospidali
lainud ilma et tema walla walitsuse poolest
selletarwis olleks lubba küssinud. Et temma
haige olli, siis sai tema 1886 astal walla poolt
abbirahha ja 15 rubla, ja 1887 astal 6 r. 80 kop.
Kokku 21 r. 80 kop.
6. Septembril 1886 astal tahtis temma walla
poolt üht tunistuse kirja, sest tema tahtis
oma kohtu asja Peter Wyhneriga edasi ajada
siis andis walla walitsus temale nimetud
pääwal ühe tunistuse kirja No 64. selle
tunistus kirja asta numril 1886 on kuue asse-
melle numes seitse tehtud, sedda on selgeste
nähhe et numer kuus on wäljakrabitud
ja selle assemelle on seitse kirjutud. Siis
on tema selle tunistusega priihaspidali
läinud.
Et nüüd Pridik Leppberg on ilma walla
lubbata maalt Tallinna pühuspidali.
läinud ja selle tunistuse kirja numert
rikkunud ning sedda walsiste prugkinud,
teggid wollimehhed
Otsuseks: Kullama wald ei maksa
mitte
51.
1888
16
Aasta
ja
Num-
Kullama walla wollikogju nõuheitmise ja
päewad
kuu
mer
waalimise prottokoll.
pääwad
1
mitte Pridik Leppbergi eest hospidali
rahha, sedda piab tema isse omma
kullust maksma.
Tallitaja:
Wollimehhed Anton Trubun XXX
Jaan Bärkman XXX
Mart Söörberg
Karel Soodom XXX
Karel Tomson XXX
Tallitaja abimees Kustas Petersohn
Kirjutaja: P. Tuter
1888
2
Tallitaja kässu peale olliwad Kullama
Juni
14mal
wollimehhed kohtu tuppa kokku tulnud, nöu
pidama Priidik Leppbergi haigemaja kullu pärrast,
sest Haigemaja nõuab temma eest 24r. 15 kop.
Kokku olliwad tulnud
Wollimehhed: Anton Trubon
Karel Thomson
Mart Söörberg
Tallitaja abimehhed Kustas Peterson
ja Jürri Roring ning ka teised walla perre-
mehhed. Ellawa läbbiräkimise järrel teggi
wad wollimehhed otsuseks: wald maksab poole
sedda haigemaja kullu see on 12 rubla 8 kop
ja Priidik Lepbergi issa Hans Leppberg maksab
teise poole s.o. 12r. 7 kop.
Tallitaja: Kustas Marlin
Abbimees: Kustas Petersohn
II Abbimees: Jürri Rosing
Wollimees: Anton Trubun XXX
Mart Söörberg XXX
Karl Tomson +++
Kirj: P. Tuter.
Vaike-Kullamaa_(Vaikna)_vallavalitsus (EAA.2944.1.1)

Lehekülg 28
52.
1888
Aasta
Num-
Kullama walla, wollimeeste, täiskoggu ja
kuu pääwad mer.
waalimise prottokoll
1888
1888. 3.
Juni
Sel nimetud pääwal olli Kullama tallitaja
14mal
kässu piale Kullama walla täis koggu
kokku tulnud koolimaja ehitamise pärrast
nõu piddama. - Kokku olliwad tulnud,
kohtu tuppa, tallitaja Kustas Marlin, abi-
mees 2 Jürri Rosing ja 3 Kustas Peterson,4 Anton-
Truban, 5 Karel Tomson,6 Mart Söörberg, 7 Jaan
Söörberg 8 Jürri Pärkman, 9 Jürri Laman, 10 Jan
Tulmis, 11 Jürri Tiiman, 12 Hindrek Tiiman,13 Hindrek
Lewer,14 Jan Tompman, 15 Hans Reisig,16 Hans Wahl-
man, 17 Jürri Einwärs, 18 Karel Reindorw, 19 Jaan
Wisterman, 20 Tõnnis Kukers, 21 Hans Lepberg, 22 Kustas
Leberg, 23 Hans Wellart, 24 Jürri Awekuk, 25 Karel
Reibach, 26 Jan Rebas, 27 Jan Murru, 28 Jürri
Silberberg, 29 Jan Lemens, 30 Hans Loose,
Sai ette loetud lastima Kubermangu koolide
inspektori Hra Statmach von Mevesi kiri
18 Maist s.a. N 202, midda temma pallub
Kullama walla ellanikudel kuulutada
ja nendel ettepanna, kas Kullama wald
ei leia wõimalikuks tehha weel eel astal
Kullama wallas kooli awata.
Tallitaja panni kogule ette, et Kallowere
mõisa omaniku krahwi herra won Buxhöw-
deni poolt on koolimaja ehitamise tar-
wis krunt lubatud - se on Kullama
kirriku liggidal Laari kohha jures üks
wakkama maad, kellel ristikiwid ümber
on pandud.
Koggu keskel tõusis sellepeale ellaw läb-
biräkimine, et see krunt mis krahwi
herra poolt on lubbatud, on walla teise
raja peal ja 15 wersta Jõeäre küllast eemal
ja ka hea tükk maad teise Kullama
küllast eemal, nõnda et wannemattel on
53
1888
27
Aasta
Num-
Kullama valla wollimeeste, täiskoggu ja
kuupäwad
mer
walimise prottokollid
wõimatta lapsi nii pikka maa pialt lapsi
kooli tua, isseäranis suure wette aegus; teiseks
on krahwi herra poolt lubbatud koolimaja krundi
liggidal paljas nmönni perre ja sellepärast
koolmeistel ellu üllespiddamine wilets.
koolimaja olleks Kullama walda wägga tar-
sest Kullama wallas on 256 meeste hinge ja 267 naestehinge
mis ollema, agga selle krundi piale nii, kaugel
pärrast üsna wöimata koolimaja ehitada.
Otsuseks sai tehtud: Kullama wald suawib
koolimaja ehitada, agga krahvi herra
v. Buxhöwdeni poolest kätte juhatud
kundi piale ei saa Kullama wald
mitte koolimaju ehitama; kui saab
mõisa poolt ühhe sündsa kohha pialt,
se on mis kahhe külla keskel on, tähen-
tuseks Silla põllesmas, kooli maja krunt
ilma maksuta kättejuhatud, nõnda
kuidas Kõikse Kõrgemalt 23 Aprillis
1875ast kinitud seadus § 5 juhatab.
siis hakkale Kullama wald wii-
bimatta koolimaja ehitamaja
ja kooli awama.
Tallitaja: Kustas Marlin
Abimees: Jürri Rosing
Kustas Petersohn
Wollimees: Anton Trubun xxx
Mart Söörberg XXX
Raul Tomson XXX
Walla liige: Jaan Tulmin
Jürri Berkmann
Jaan Rebbase
Kirjutaja P. Tuter
Vaike-Kullamaa_(Vaikna)_vallavalitsus (EAA.2944.1.1)

Lehekülg 33
1889
Aasta
No
ja
No
kuu päew.
1889
3
Sell nimetatud päewal nõudsiwad ka kokku tulnud.
Oktoober
wolimehed walla tallitaja Jaan Rebbase käest walla
9.
laeka raha üle aru, nagu seda Keiserlik Kullamaa
Kihelkonna Kohus omas ringkirjas
ette kirjutab. Sai siis kassa raamat ette wõe-
tud, ja sealt oli näha et kogukonna laekas ülepea-
1600 (tuhat kuue saja) rubla eest wäärt paberisi ja 164 r
64 kop. (sada kuuskümMendneli) rupla (kuuskümmend ja neli kop)
puhast raha pidi olema. See raha ei ole aga
tallitaja tõenduse järele mitte kõik kassas, waid
sellest on weel walla liikmete käest /2 rupla 92 kopik
sisse maksmata ja nimelt endise tallitaja Kustas
Marlini ajast järgmistel inimestel ülestähendud sumades
I Jaan Armann 80 kop. 1887 aasta hing.m. makstud.
III. Jaan Pärtmann 80 " (makstud) -
IV Pridik Jagonow 170 " ?
Summa 4 r 10 kop.
Uue tallitaja Jaan Rebase ajast on järgmistel
walla liikmetel hinge maksud 1888 aasta ette wölgu
jäenud:
I Kaarli Räder - 63 kop. makstud
II Jaan Põldmann 63
II Mart Robach 63 makstud
IV Kustas Pärtsman 63 "
V Jaan Pärtmann
63 32 ära makstud jaeb 31 weel.
VI Kaarli Jaagonow 63
VII Ado Tederow 63 - makstud
IX Kaarli Pelzsohn 63
VIII Jaan Tederow 63 makstud.
X Rein Kolkmann 63 makstud
VI Jacob Kasterbusch 63
XII Hans Holmberg - 63 makstud
XIII Martin Holmberg 63 makstud.
XIV Jaan Põldmann 63 makstud
Summa 8 R 82 kop.
Nagu näha on Kullamaa waldas seega üle pea walla
liikmetelt sisseajamata raha summa 4 R 10 kop + 8 R 82k
summa 12 R. 92 kopikat suur, mille üle wolikogu seas
läbirääkimine tõusis, kas peab seda raha kõige
wõimaliku abinõude waral wiibimata wälja nõud-
63. 75
32
ma, ehk peab nende liikmetega weel kannatama
Otsuseks sai selle läbi rääkimise juures tehtud
Kullamaa walla wolikogu lubaga wõiwad
need ülemal nimetatud walla liikmete wõlad
weel esiotsa sissemaksmata jäeda, aga siiski
wõimalik, et need sinatsed wõlad tulewa 1890ma
peab tallitaja Jaan Rebase kõik tegema, mis
aasta jooksul ära makstud saaksiwad.
Wolimees: Karli Sodam
Wolimes Jaan Leements +++
Wolimes: Jüri Klemkuhl ++
Abimees: Hans Loose +++
Tallitaja: Jaan Rebase
Kirjutaja G. Westemann.