Tartu_Kolgata_baptistikogudus (ERA.5256.1.33)

Lehekülg 106
Jumal otsib eestpalujaid.
Ma nägin Issanda suure ja Kõrge aujärje
peal istuvat, ja tema palistused täitsid templit...
Ja ma kuulsin Issanda healt kes ütles: Keda pean
ma läkitama ja kes läheb meile? Sest, vaata,
pimedus katab maad ja pilkane pimedus rah-
vast
Tõstke omad silmad üles ja vaadake põl-
dusid,... kõik maailm seisab kurjuses. Aga meie
teame, et Jumala Poeg on tulnud, et ükski, kes
Tema sisse usub ei pea hukka saama, vaid et igavene
elu temal peab olema... Aga kuidas peavad ne-
mad uskuma, mis nemad ei ole kuulnud?
Aga kui Tema rahvahulka nägi, oli Temal
hale süda nende pärast, sest nemad olid rammu-
tumad ja ära pillatud otsegu lambad kellel ep
ole karjast. Siis ütles Tema... lõikust on palju, aga
pisut töötegijaid, seepärast paluge... Ja tema näeb
et ühtegi meest ei ole ja on väga ära ehamatanud.
et ühtegi vahemeest (s.o. "eestpalujat") ei ole... Ja
ma vaatasin ja ükski ei aitanud, ja ma ehma-
tasin väga ära, ja ükski ei toetanud mind... Ja-
ma otsisin nende seast meest, kes pidi... prau
sees seisma mu palge ees maa eest... aga ma
ei leidnud kedagi!
Oh, teie hooletumad naised, tõuske üles!
kuulge mu healt; oh teie ükskõiksed tütred, pöörake
oma kõrvad mu kõne poole! „Mina olen teid ära-
valitsenud... et teie peate... vilja kandma; et
mis teie iial minu isalt palute minu nimel,
Tema teile annaks
Ärge olge vait, ja ärge andke temale ra
hu, kuni ta Jerusalemma saab kinnitanud
ja kiituseks pannud maa peal... kuni maa-
ilma kuningriigid on meie Issanda ja tema
Kristuse päralt saanud ja tema peab kui Ku
ningas valitsema igaveste igaveseks ajaks.
Jes.6,1,8; 60.2; Joh. 4.35; 1. Joh. 5.19.20; Joh. 3.16; Rom. 10.14;
Matt. 9.36,37,38; Jes. 59.16; Jes. 63.5; Esek. 22.30; Jes. 32.9;
Joh. 15.16; Ilm. 11.15.
Alt Liisa
Olev Tiiu
106
Bram Leena
Peduksar Jakob
Bleichner Miina
Puusep Helmi
Braun Hilda
Rein Leena
Baumann Liisa
Ratasep Helene
Jakovitsch Johann
Ratasep Leena
104
Ülitähtis raamat koolidele ja
raamatukogudele.
Minewal sügisel ilmus trükist raamat, mis on äratanud
asjatundjate ringkonnas suurt tähelepanu:
M. Raud, koolinõunik. Usk ja kaswatus. Usu-
õpetuse põhimõttelisi küsimusi. Wiljandimaa Õpe-
tajate Liidu Kooperatiivi kirjastus. Wiljandis, 1926 a.139 lhk.
hind 180 mrk. Sisukord. Eessõna.
Sissejuhatus: Jeesus pedagoogina: Pesta-
lozzi kui Jeesuse õpilane.
I. Usk ja teadus. Maade loodusesse filosoofi, luuletaja
ja usulise otsija seisukohast. Usk ja teadus Jeesuse õpetus. Waat-
lus usu ja teaduse wahel. Kopernikusest meie päewini. Ristiusk
ja materialism. Mis on usul ja teadusel ühist. Usuõpetuse ja
looduseõpetuse wahekord.
II. Usu arenemine. Katoliikline ja evangeeliline aru-
saamine südametunnistuse wabadusest. Piibli ajalooline waatlemine.
Dogmaatiline ja negatiiwne arusaamine. Piibli kriitika ja selle
tähendus. Imede probleem wanas ja uues testamendis. Dämo-
noloogia: põrgu, kurat ja kurjad inglid. Kuidas käsitab praegune
usuteadus Jeesuse kiusamise lugu.
III. Usk ja kaswatus. Kas usuõpetus kuulub kooli
Kõlbluse ja usuwahekord. Objektiivne usuõpetus, uskude ajalugu.
eluõpetus. Ilmalik kool. Indiwidualism ja sotsialism Jeesuse
õpetuses. Miks vajab noorsugu Jeesust.
IV. Usuõpetus ja kirik. Endine, kiriku korraldatud
usuõpetus. Usuõpetuse kujunemine eesti koolis, waimulikkude
rewideerimine. Usuõpetuse ja kiriku wahekord. Konfessionaalne
ja interkonfessionaalne usuõpetus.
V. Usuõpetuse sisu. Kas piiblit käsitleda koolis mehaa-
nilise wõi psühkoloogilise printsiibi järele. Lapse usk mitmesugus-
tel arenemise astmetel. Mida käsitleda koolis, kas lunastuseteoo-
riat wõi Jeesuse isikut. Usuõpetuse messiamistlik ja kritotsentriline
käsitluswiis. Jeesuse kuju usuõpetuses. Kas wana testament on
koolis tarwilik ja missugustest waatepunktidest. Katekismus ja
dogma. Usuõpetus ja sotsialism. Kirikulaul ja näpunäited tema
käsitlemiseks.
VI. Usk ja kodumaa. Usu ja usuõpetuse tähendus
rahwuslikust seisukohast. Rahwuslik lähtekoht usuõpetuses. Kodu-
looline usuõpetus. Teopedagoogika ja usuõptus.
VII. Usuõpetaja isik. Kes wõib olla usuõpetajaks.
Raamat otsib vastust kõige raskematele probleemidele usus
ja usuõpetuses, käsitleb neid julgelt, igale raskusele otse silma
waadates ja mitte katsudes neist kõrwale hiilida wõi üldiste lau-
sete abil mööda pääseda.
Küsimuste raskuste ja seletuste pääle waatamata on raa-
matut kerge lugeda: keel on ladus ja mõttekäik on lihtne Raa-
mat on mõeldud esimese andena usuõpetuse metoodikate seerias,
mis tahawad korraldada usuõpetust uue aja pedagoogika põhimõ-
tete järele. Teraw wahe on tõmmatud endise ja uue usuõpetuse
wahele. Temast ei pääse mööda üksi usõpetaja.