Taavet_Bergmanni_abiraha_sihtasutus (EAA.2105.1.581)

Lehekülg 27
25
pilti tahame saada, peame naisterahva ilusast kulissist välja mõt-
lema. Et see noor naisterahvas väga hääks kunsti-modelliks
võib olla, näitab akvarelljoonistus nr. 213, mis sedasama isikut
kujutab. Iseäralik kurvameelne hingeõhk ja jaapanilik graatsia lehvib
siin noore neiu pää ümber. See joonistus on igapidi hää, ja teda
võib näituse hiilgenumbriks nimetada. Missugune äpardus võib
küll kunstnikule suure pildiga juhtunud olla? Ei oskanud vahest
noor neiu rahulikult modelliks istuda ja segas kunstnikku oma
kärsitu olekuga tõsise töö juures? Kaunis õnnestanud on hra
L. näopilt (nr. 211). Väga hästi komponeeritud on prl. M.
pilt (210), mille hele tagasein väga mõjus on. Kahjuks puudub
kujutatud neiu näol õrn nahk. Selle asemel annab kunstnik värvi-
anatomilise preparadi - päris alamaali (Untermalung) halli ja punase
põhjaga. Alles kui saali teise serva läheme, siis näeme, et kunstnik
siin huvitavat kaugusemuljendit on tahtnud tekitada. Kuid kuhu
korridoriotsa peame selle pildi üles riputama - eluruumidesse ta
ei sünni! Kunstnik peab ta tuleval suvel tahes ehk tahtmata
valmis maalima, siis mõjub pilt vahest väga hästi. Sarnase puu-
duse all kannatab ka üks meesterahvaportree, mis muidu sugugi
halb ei ole. N. Triik on muude hulgas ka kaks huvitavat kavandit
välja pannud. Esimene (nr. 218) nendest on ühe suure mütologilise
maali kavand. See on vikingite laev "Lennok" väga huvitavates
müstilistes värvides. Kahjuks ei ole kunstnik seda õnnelikku
eepilist tooni, mis ta leidis, välja lasknud kõlada. Laevameeste
vahele tungib natuke toorelt punane puri. Oleks puri natuke
rohkem pingule tõmmatud või raakurssi seatud, nii et huvitavatest
laevnikkudest rohkem näha oleks, siis võiks kavandit suurepära-
liseks nimetada. Teine kavand (nr. 219) käsitab ka mütologilist,
arhailist ainet, on aga hästi joonistatud ja osavasti komponeeritud.
Ainult eelmine sõjamehepää on natuke validalt kujutatud. Mee-
lega muidugi. See on paljude impressionistide armsam kunstvõte.
Iseenesest ei ole ta mitte paha. Saladus peab aga diskreet olema,
et tema üle ei komistataks; kui teda märgatakse, siis pahandab
ta. Teised pääd, selle vastu, on täiesti kordaläinud. Terve pildi
tehnika on väga mõjus. Igatahes on Triik, möödaläinud aastaga
võrreldes, edenenud. Tema impressionismus on taltsamaks läinud,
ja see on temale ainult kasuks. Triikile läheb karmi arvustajat tarvis.
Et N. Triik oma arvustajat mitte kaugelt otsida ei tarvitse,
näitavad tema abikaasa, V. Triiki, tööd, mis tema omade kõrval
seisavad. Naisterahva näopildil (nr. 236) on kõik omadused,
mis N. Triiki piltidel puuduvad: energia ja kunstiline distsipliin.
Proua V. Triiki impressionistliselt maalitud maastikukavandid on ka
hääd. Nad on aga kahjuks nii õnnetult üles pandud, et õiget
312
distantsi võtta ei saa. Ainult õige vilunud vaatajale on nad kätte-
saadavad. Väga peenike on kirikuinterieur (nr. 231), suurepära-
line perspektivis ja värvides. Proua Triiki tehnika on juba kaunis
kindel ja algupärane. Kunstnik avaldab suurt annet kunstikäsitöö
kohta. Kavand nr. 247 annaks toreda keramika. Vahest oleks
pr. Triik kõige kohasem kunstnik, et meie keramika põldu, mis
veel täiesti söödis seisab, harida. Ka latern (nr. 246) on väga
kena. Mõlemad hauasambad ja kirikuportal on küll väga maitse-
rikkad, kuid liiga harilikud. "Lendav vaip" on hästi kordaläinud.
Ka "Jaroslavna" on väga õnnelik kontseptsion, tema anatomiat
peaks aga parandama.
Kr. Raud on seekord ainult kolm tööd välja pannud. Kõik
söe- ja kriidijoonistused - kunstniku armsam tehnika. Kr. Raud
on end viimasel aastal pääasjalikult grafikale pühendanud, hääde
tagajärgedega. Tema "Leinarong" ja tema „Fuuriad" on hästi
läbimõeldud ja läbituntud kunstitooded. Nad ilmutavad täiesti
valminud kunstnikku, kes omi avalduse-vahendisi mõjusalt tarvitada
oskab ja omadesse piltidesse ka sügavat sisu panna suudab.
P. Raud on osav joonistaja ja peenike tehniker. Tema
„Muhu rauk" on väga kena kabineti asi. Tema näopildid aga
on igavad.
Vennaksed Burmannid on suure hulga häid toodeid
välja pannud. Mõlemad kunstnikud on osavad tehnikerid, kes
peaaegu kõiki tehnikaid, mis nad katsuvad, õnnelikult ja maitsekalt
käsitada oskavad. Karl Burmann esineb arhitektina ja maastiku-
maalijana. Mõlemal põllul on ta meister. Tema tööd avaldavad
suurt delikatessi kujutamise vahendite valikus ja värvide tarvita-
mises. Paul Burmann on suure andega loomade-maalija. Tema
kavandid ja joonistused, iseäranis nrid. 87 ja 89, on tähelepanda-
valt hääd. Mõlemad kunstnikud ilmutavad sügavale ulatavat
kunstilist kulturi. Neid tohiks hiilgav tulevik oodata. Juba nüüd
võiksivad nad igal pool konkurrentsist osa võtta.
P. Nymann on rea piltisid Norrast välja pannud. Ta on
osav joonistaja ja oskab omadele piltidele mõjusat koloriiti anda.
Tema tööd avaldavad kõrget tehnilist võimist.
P. Aren on osav joonistaja. Joonistus nr. 4 ja "Teoorjus"
(nr. 5) on tööd, mis tulevikus kunstnikult iseäranis häid graftisi
toodeid loota lasevad.
N. Kangro-Pool on noor kunstijünger Parisist. Tema
"Linda" on elavalt joonistatud ja näitab, et kunstnikul hääd anded
on. "Luupainaja" aga on halb jäljendus Delacroix´st. Mõnel karrika-
turide näitusel võiks see pilt vahest hääd mõju avaldada. Noor
kunstnik suudab midagi, kuid tal ei ole veel aimu omadest jõu-
313