Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.17)

Lehekülg 7
meie mehed üle. – Kui hobune ära wäsib ja wedada ei
jäksa, siis peksab eestlane oma hoost üksinda, aga
leedulased koguvad hulgana hobuse ümber ja siis materda-
wad nad hoost nii et nahk pealt ära tuleb.
Kui küsida, miks pärast kohalised töölised mõisatest ära
lähewad, siis on selleks järgmised põhjused:
1) Wiletsad korterid. - Albu mõisas näituseks on
moonamehe elu korteriks üks ainus kamber 14 X 16' põranda
ruumiga. Ahi wõtab suure hulga ruumi oma alla, umbes
40 □ jalga. Kamber on madal, aknad katki, seinad
mädanenud, et lumi ja wihm tuppa kipub. - Selles ruumis
elab moonamees oma naese ja lastega. Neid on mõnel
kuni 6 hinge. Peale selle on mõnel weel kas oma ehk naese
wanemad juures ja ka need peawad selles samas kambris
elama. Heidawad nad õhtul magama, siis on põrandal
inimeste "kord" lademes. Uksest ei pease keegi sisse ega
wälja. Sellessamas kambris peawad nad pesema, sinna
peab märja hao kubu ja lumised puud kuiwama tooma, et
nad ahjus ehk pliita all põleksiwad. Sääl peawad ka
sigade söötmise ja lehma jootmise riistad ühtlasi ka
tööliste marjad, wihmaga läbi ligunenud riided aset
leidma. Kewadel tahawad naesed kangast kududa,
siis peawad ka kangasteljed aset leidma.
Kes seda oma silmaga ei ole näinud, see seda uskuda ei
wõi. – Majal on 8 ust, nendest neli kummagil küljel.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.25)

Lehekülg 34
Austatud herra Einbund
Eesti Rahva Museum
Süda kipub lõhkema walu pärast kui
kuuled sündmustest wäerinnal 1 rood punaste
poole üle läinud, 1 ratsawäe polk ei ole sugugi
pääle tungima hakkanud ja segatuse
sünnitamise tõttu on palju mehi hukka
saanud. Staabi teadaannedest sellest pole
miskid öeltud, aga igatahes need sündmused
ei ole mitte prowokatsioon waid fakt. Ratsawäe
wastuhakkamine on just sellepärast tulnud, et
seal ja üleültse wäes enam jagu kõik waesed
sõdiwad, kunas aga taluperemeeste pojad
maja peremehed j.n.e. kõik staapides ja mujal
warju paigas istuvad. Paluks rahwawäe kommisjoni
nimekirjad läbi, siis leiate palju palju neid
isikuid, kes kui ainukene perekonna toitjad on
ja walitsuse eeskirja järele mitte ei oleks tohtinud
sõjawäkke wõetud saada. Ka leidub isikuid kes
ühtegi ajapikendust saanud pole, waid lihtsalt
kahesilma wahele jäänud ja nimelt mitmed endised
sõjawäelased, terwed tugewad mehed. Etasi
sissemise kaitseülema päewakäsus 1 märtsist awal-
datud Ajutise Walitsuse määruse põhjal, on õigust
üksikutel perekonna täitjatel wabastamist
rahwawäest paluda nõnda samuti ka perekonna
liikmetel, kelle toitjat rahwawäkke on wõetud, wõiwad
nende wabastamist paluda
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 11
W. a. Postimehe talitus!
6
Saadud: 22 MRZ.1916
Eesti Rahva Museum
Teatan, et mind
walge pileti meeste läbi-
waatamisel kõlbulikuks
tunnistati ja neil päewil
Petrogradi poole sõidan
Saab näha kuidas läheb
Mul jäi Postimehega
arwe õiendamata
Oleksin ka tingimata
kohe õiendanud kui
oma kooliõpetaja palga
koolitõö lõpetusel kätte
oleksin saanud. Nüüd
on kõik korraga katkestatud
palga asjad korraldamata
Ja kopikad kuluwad nüüd
kibedasti kroonumehe
elu kergenduseks ära
Paluksin siis "Posti meest"
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 176
150
saadud: 20 NOV. 1915
Eesti Rahva Museum
Austatud "Postimehe
toimetus!
Tänan Teid südamest
selle lahkuse ette, et
minule "Postimeest"
saatsite, ma saan
ilusasti korra järele
kõik Nr Nr kätte ja
loeme neid kuni nad
kätte ära kuluwad.
Weel kord südam-
lik tänu, kõigi
Eestlaste nimel:
Ferdinand Didwi

Lehekülg 186
sündis, pidin tahtmatalt
silmad lahti tegema ja
waata imet! Punane
wasikas seisab minu sõja-
woodi ääres surub oma
nina minu suu ligi,
mis läbi une otse kui
neiu musu tunda andis.
Seltsiline, kes nurgas
tooli peal, poolistukile,
tukkub, näeb seda lugu
pealt ja jutustab; kudas
wasikas kõik see aeg tuba
mööda hüpates ringi
jooseb, siis magamise
pengi aarde peatama
jääb ja, oma nina ui-
nuja suu wastu surub
ja sellega mususarnase
wastukõla annab.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3400)

Lehekülg 47
42
-7-
põrguski väärane kord valitses, et ikka
suured isandad aegsasti pidule ehivad, kuna
pisukesi selle kõike laupäevaõhtusi töid
tegema jäetakse, nagu katelde küürimisi,
puulõhkumisi, veevedamisi jne. jne. Aga nüüd
vist on kõik korras, sest kuradite kari läheb
ikka paksemaks ja paksemaks.
Korraga tõuseb metsapuhmastikust
vanaõeluse kössis kogu välja ja kerib ikka
kõrgemale taeva poole üles. Samal ajal
hakkab idapool tume pilv kerkima, mis
alatasa suuremaks paisub. Ja näe: pilv
polegi enam pilv, vaid terve kari valla-
tuid põrgupoissa. Ristiinimene poleks saa-
nud kolmegi lugeda, kui juba parvepere
otse keset taevalaotust heljus ja oma
kõrvilukustava virinaga iga õige inimese
tuppa oleks ajanud. Aga inimesi polnud
lähedal ja sellepärast jäigi pahandus tule-
mata. Vahepeal oli vanatühi end pilve-
servale upitanud ja hüüd läks sõit kui
kulleriga edasi, ikka läände, ilma läände,
nagu oleks kusagil hingedepüük lahti
või muidu mõni säärane kuradile meelt-
mööda asjatallitus ees.
Kuidas näid Palgi talu peremehe
oma nõusse sai ja kuidas pisuke perepoeg
viimaks Kukeharja kuningaks tõutas haka-
ta, see jääb küll igale õigele inimesele
saladuseks. Seda aga võisid kõik näha,
kui perepoeg uhke hobuse seljas, kellel
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 152
15
95
Kirjutadud 19III/J15 sõpirkl
Aaustadud Postimehe.
toimetus. Palume teidi wäga
meie wäikesele terwitusele. Omas
lehes ruumi anda; Mille
eest teile südamest
tänulikud saame olema
Tervitame kaewikutest
kõiki omakseid, sõpru tutawaid
ja neiusi hüüame kodumaale
uue wabaduse puhul müriseva
Urra! ( Meie adresid
Kuulipilduja Karl Rattasepp
Narwast
Eesti Rahva Museum.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 86
- 5 -
"Väike Peppin andis alikandi oksakese, lõhnab
magusalt, kui esimene kevadarmastus."
"Aga millised suured okkad on tal! Oo, Andžo-
lina, miks ta ei tule veel?"
Andžolina jookseb iga päev vaatama, kui suured
on persikute pungad. Signorina Džilda otse nõrkeb
ootusest ja viskub voodi: võib-olla möödub aeg
nii rutemini? Veel kunagi pole pungad puhkenud
nii aegamööda. Toakameelial avas Džilda ühe
punga varem, see puhkes kaunina, ent närtsis
samal päeval.
"Signorina, signorina," lausus ähvardavalt
Andžolina, "kui ei juhtu mingisugune õnnetus!
Te teate, kui õrn on kameeliaõis: ta ei kanna-
ta, nagu armastuski, et teda puudutatakse."
„Oo, Andžolina, ma ei suuda enam kannatada."
Äkki muutus ilm soojaks. Järv kastis soojate,
haljate lainetega kaldaid. Õhk silitas soojate,
niiskete puhangutena mägesid ja lehvitas elusta-
vaid üle Džilda aknaisse; päike käis terve päev
selges taevas ja heitis pilgu iga persikupungasse.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3400)

Lehekülg 33
- 9 -
Protrjonkov aga ei kuulanud keelust midagi.
Taarus aga edasi lainetuse poole. Poisid naer-
sid, tüdrukud kilkasid ja imetlesid, kuis Potrjon-
kov kui koletis end rannal uhtus. Kui aga vana-
mees kaugemale hakkas libisema vedasid poi-
sid ta kui vettinud palgi kaldale tagasi.
"Mis nüüd, tolapääd?" päris Potrjonkov
kui puristas ja käisseid ja hõlmi veest väänas.
"Mis nüüd?... Kas jälle laadale?“
"Ikka laadale, isake ikka laadale" vastasid
külanoored kooris
"Nii siis laadale tagasi!" karjus Potrjonkov
ja kampa tüdrukuid ja poisse, keskel rõõmustaat
ise, vajus laadamassi tagasi.
Oli öö, ammugi juba öö, kuid laat sattus
ikka suuremasse marru. Oligi aga laat! Üle
kubermangu ei üle ilma vägev
Tõusis tuul ja vihm käis kahinal üle laa-
daliste. Hallid pilved ujusid üle taeva kui mure-
lised mõtted. Ei olnud ribakesti selget, ei läänes
ei lõunas, mis oleks selget kuiva tõutanud. Aga
Potrjonkov ei küsinud millestki. Võttis, mis sai
tüssas, kus võis ja oli ikka lõbus nagu selgegi
ilmaga.
Jõudis ta viimaks uuesti külapoisi juure. Selle
seljataga aga oli juba telgike, mille uksele
parajasti paljaste käsivartega naine mingi punase
kirjaga kuulutust kliisterdas. Potrjonkov imestas,
kuid rändas edasi.
ta
Viivukese aja pärast, kui uuesti külapoisist
möödus, oli seal juba suurepäraline balagan ja
tantsija siristas sees kui kevaline lõuke.
Potrjonkov imestas ja vahtis
„Ega sa kurat ei ole silmamoonutaja?“
„Ei ole.
29
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 70
22 Märtsil Ülestõusmise pühad on täies
hoos Lõõts morikas hüüiab kui hullu
pärane wene kombe järele. Söödakse
munasid, saia, worsti j.n.e. sesd pühateks
saieme rikkalikud kingitused. Mitte
kaugel meist on kaitse krawid (6 werta)
sääld ei kosta ühtegi pauku kõik
maitsewad pühade rõõmu. Tõisel
püha õhtul tulime kaewikutese. Terwe
öö ei lastud ühtegi paugu kumakild
poolt. Ilm on ütlemata ilus, soe
päikese paiste. Liiwase põllu pinna
tõttu on siin täiesti kuiw. Meil
jooksu krawid asuwad noore metsa
serwal. Sakslaste omad poole werta
eemal. Laskmisd pole. Meie kui ka
Saksa soldatid käiwad hulga wiisi koos.
Lõõtsa pill hüüiab terwet tunnid
järgestiku. Tantsitakse, lauldakse
ja jalutatakse metsa serwas päikese
paistel. Juba esimtsel pühal teinud
Sakslased otsuseks mitte lasta terwe

Lehekülg 147
Eesti Rahva Museum
palun toimetust minule
nõu anda, kas maksab
sellest juhtumisest riigi woli-
kogu saadikule herra
Raamotile palwekirja saata,
kihelkonna saadikute nimel
et ta selle küsimuse Riigi woli-
kogus üleswõttas, kuidas
on herra Raamoti adres.
Wastake minule kohe, et
mitte ilmasjata aega
wiita.
Austusega P. Wannanb
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.17)

Lehekülg 5
17. April 1914 Kurnal 15 aprillil 1914
Austatud "Postimehe" toimetus!
Eest Rahva Museum
Teie palute mind oma ümbruskonnast
Saksa kolonistide ja tööliste üle teateid saata.
Teatan sellega, et Jüri kihelkonna mõisates,
see on Kurna, Lehmja, Sausti, Lagedi, Nabala
Rae ja Kautjala mõisatesse saksa töölisi
ei ole toodud. Peale nende mõisade on
weel Arawalla Jür. kih., kuid sellekohta
puuduwad mul teated. Saksa kolonistisi
Juri kih. ka ei ole. Ka wenelasi ei ole siia
mõisatesse toodud. Suwel tarwitatakse küll
mõisates Saare ja Muhu naisterahwaid,
aga muid wäljast töölisi mitte.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 52
Meie weo woorimehed olime kõik
pallwed jo pallwega wallas ära
käinud aga meie Wallad ei taha
meie kirjasid ega palwet kuullda
aga Lätimaal tulakse õige
lahgeld habi teistab tahtjadele wastu
ja lubatakse kõi 90 rubla waewa
nägijale. Siis palume weel korrd
herra Tõnnissoni nõnna hea olla
ja meie alwast elust omas
ja meije Lugu peetud. Postimehes
mõned read kirjeltada oleme ka
walmis selle e Eest tasumaksma
Haustates Kõikide nimel.
Tähtwere walla weo woorimees
Eduard Kitsard. Aadres
3. APR. 1915
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.25)

Lehekülg 14
leht" sees on; muidugi, häwib ka
teisi numbrisi. "Terwise" nummerdest olen
saanud No 1, 2, 7, 8 ja 9. "Laste lehest" No
2, 3. 4 ja 9. Seda ei awalda ma mitte, et
toimetus mulle neid, puuduwaid, uuesti
saadaks, waid et toimetus näeks, kuda
meie pool Teie wastu wõideldaks. On
põhjust arwata, et "Postimehe" tellijaid
sarnase tembuga - temast eemal hoidma
hakataks. Minu arwamine põhjeneb järg
mise nähtuse pääl: Lüganusesse asutas
kohalik köster raamatukaupluse - aga
nagu kuulsin, olla, pastor kõikide lehtede
tellimiste wastu wõtmist lubanud, Eesti Posti
isegi soowitanud - kuid "Postimeest" ei
tohi milgi tingimisel. Kohalik kaupmees
on wistist ka "baronite" mõju all, sest päris
herrat Graf Stakelberki pole kodu - ja tema
asjaajaja Baron S. on ikka niisugune
kui teisedki. Grafi herraga olen ikka
ilusti läbi saanud - kuid baroni poolt
samuti ka õpetaja - puhub natuke
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 189
Oma kohusid täidab ja wiimse
were tilkani wõitleb.
Palume teid armsad Eestimaa-
wanemad wennad ja õed, ärge
unustage siis ka meid mitte
ära, paluge Jumalad et tema-
meid aitaks.
weel soowime meie teile.
rõõmuliku Lihawõtte pühi
et need pühad teil wabaduses
mittu korda wõimsamad oleks
kui nood ennem olid
Palujad teid
Sc48nnd. лу вевского noeka
3 ui rodou
Lnw. VII õepusepa August Lill
Wotikwerest
Prg. Karl Mark
Tartust
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 3
1
10/17
Kallis Postimees
Eesti Rahva Museum
Teie postkaarti sain kätte, wäga tänulik
imestamise wäärt, kes pidi minu pildi ära
wõtma? Mõne sõna minu elu loo kohta niikui
soowisite seda teada saada
Olen Pärnumaalt, Jäärja-Pupsi talust, Saarde
kihelkonnast pärit koolihariduse sain Jurjewis
Hugo Treffneri eragymnasiumis, peale selle
Rija-Poli technicumi juures ärapeetawatest
metsa kursustest wõtsin osa - nii siis olen siin
Bessarabias 10 a. mõisate walitseja ja
metsaülem - Hotini (Chotini) maakonnas,
need mõisad on Austria piiril, kus sõda lahti
peases, siis elasim mitmed sugu wiletsad päewad
läbi, aga peale selle kui G Br. 3. c. Kesk-
ladu juhatajaks ja ühtlasi ka kassapidajaks
kutsutud, kus ma praeguste teenistuses
olen Oruun Nptanopuguks kannan ka
lipniku mundrid, palk 200 rbl kuus
ja Ööмунднонаниt
Meie walitsus on siin ühes würsti mõisas
ja mina olen alati Stabiga ühes.
Kui edaspidi soowite minu pilti E. M.
jaoks, siis hea meelega saan saatma
Kõige terwitamistega jäeb Auupaklikult J. Tolling

Lehekülg 104
63 4
6
22. JAN 1916
Wäga austatud "Postimehe" toimetusele.
Tartus.
Eest Rahva Museum
Sõja algusel kutsuti minu mees -
Mehikooma kooliõpetaja Paul Zirnask-
lipu alla. Meeksi walla naiste hoole-
kande komitee poolt määrati minule
ja mu wäiksele pojale kroonu
abiraha 8 rub. 8. kop. kuuks, mida kuni
6 ktobri kuuni 1915 a. kätte olin saanud.
5. jaanuaril 1916 a. anti naistele jälle
Meeksiwalla walitsus poolt kroonu abiraha,
aga mind jäeti ilma abi rahata,
põhjendates, et kooli õp. naised - millegi
sääduse põhjal - kroonu abiraha ei saa,
sest kooliõpetajad saawad wallast palka.
Mispärast loeti mind siis sõja algusest
kuni 1 okt. 1915 a. kroonu abiraha saajaks
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 169
Eest Rahva Museum
Kuni kella 9. sätendavad linnas elektri-
tuled ja selle ajani võib rahvas rahulikult
jalutada. Töötavad ka paar kinot, kuna muid
lõbukohti vähe leidub.
Suuri kauplusi on õige mitu linna jäänud.
ja võib üleüldse öelda, et äriline spekulatsion
kõvasti lööb. Äripidajateks on enamasti juudid
ja et juut äripidamist kasulikult mõistab
tarvitada, on juba küllalt tuttav asi.
Iga päev tuleb suuri sõjavägede salke linnast
läbi. Ka vangide "rühmasid" on õige tihti näha.
Vangide välispidine olek on väga haletsemisevääriline.
Üleüldne mulje, mis Diviski praegu järgi
jätab, on igatahes kurbavõitu.
J. H.
Juhan Hurt, 8. nov. 1915. Divinkis.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 140
74
105
88
Meie Adress.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 23
5/I 15.
Auustatud Posti mehe toimetus!
Jõulukingitusi Tartust eila kätte saades asus soe
kodune tundmus rindu hää tahtmisega kõigi
nende kätt pigistada, ja häid pühi - uue aastaga soowida
tahtes kes endi adr. oliwad ligi saatnud ja ka neil
kes seda teinud polnud.
Wastused saawad kõik küll need - kes adr. andnud on, aga
palume Teie auust. Toimetust oma lehes lahkeste
kõigile saatjatele kes 271 polgule asju annetasiwad,
südamliku tänu 271 polgu soldatite poolt awaldada
et meie hulgast küll juba Eesti wendasid langenud
on - on järel jääjatel lootus ikkagi kindel kord
jälle terwelt kodu maale tagasi pääseda
Seniks soowime aga kõigile jõudu ja terwit, et kord
rõõmsalt kokku puutuda.
Tervitates
271 Krasnoselski
R Wilmansen
Eesti Rahva Museum
polkust
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3395)

Lehekülg 9
8.
tule, kus neile vastu tuli Sauna Kärt. Punasekirju rätik
peas, pastaldes, tüügastet näoga. Kirju narmendav suurrätik
üle õlgade ja väikesed kompsukesed käes.
"Või Lepists peremiis ise kohe! hakkas Kärt teretamatult
rääkima, tea kas kosjatee ees või? Nojah, rikas talu-
tütar ka ligidal, - ta näitas Kuusiku talu poole, - mis nüüd
veel oodata. Ilus ka kui ingel, põhjatu rikas ja veel kõrgest
koolitatud."
"Tea nüüd - naeratas Jüri sekka üht silma kinni pigistades
ja kelmikalt muheledes, - mõni kord on vaene veel ette,"
ning lükkas mütsi kuklasse ja pistis käed püksitaskusse.
"Noorehärra, see on õigus - muutis ka Kärt kohe oma
tõekspidamist, - rikkusega minnakse nii uhkeks, et
ei tunta enam kaua hääd Kärtigi." Nüüdsama tulin
Kuusikult, preili oli nii uhke, et ei rääkinud'ki minuga,
sõitis äragi kodust, selleasemel, et..."
"So, siis Lindat polegi kodus," ütles Karla vahele.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.17)

Lehekülg 18
Haljala-Wanamõisas 21. IV 14.
K. A. Herra!
Eest Rahva Museum
Teie küsimise peale Saksa kolonistide
ehk tööliste ümbruskonda asumise
kohta wõin järgmist teatada: Haljala
kihelkonna mõisates pole kusagil Saksa
töölisi; ka pole Saksa kolonistisid siin
asumas. On ainult Wanamõisa mõisas
walitseja sakslane-wäljamaalane, Saksamaa
alam, Elsassist pärit. Wanamõisa mõisa
on ta küll kusagilt teisest mõisast tulnud,
kuda aga üleüldse Baltimaile sattunud,
selle kohta ei olnud wõimalik teateid
saada. Peale selle on mõisate kontroll-
assistent keegi Rootsi alam. Ei ole ka,
niipalju kui see rahwa kõrwu on ulatanud,
mõisnikud sakslaste siia toomisega moo-
namehi ega rentnikka ähwardanud.
Kooliõp. J. Koot.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 172
suurem hulg wenelased
neile peab muidugi
ümber tõlgima wene
lehte ei tule meile mitte
ühte südamliku tänu
teile ja head õnne
uues wabatuses edasi.
tööderwist meie kõigide
poold palun teid
Austantu Postimehe
toime kond minu terwitu
sed pühateks ära trüki
Terwitan kõigi sugulaisi
ja sõbru kaugeld waenu
wäljald ja ka Eesti neidu
sid et naad mulle kirjudaks
juba kolmandad üles tõusmise
pühad pean, sõja wäljal
mööda saatma ja need
pühad weel õige kaugel
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3387)

Lehekülg 4
3.
Wene rewolutsiooni järele sai Wana Otepää jälle oma
endise ajaloolise nime tagasi ja endist ühendatud
Kastlatsi walda nimetatakse nüüd "Wana-Otepääks".
Saksa okupatsiooni ajal wõeti Wastse Otepää wald
Wõru maakonna külge ja sakslased nimetasid teda
lihtsalt "Odenpäh" ilma et Neu-(Wastse) ette oleks
kirjutanud. Suuri segadusi sellest ei tõusnud, sest
Wana Otepää oli Tartumaal ja sakslaste ajal
peaaegu posti talitust ei olnudki, kuid Wana-
Otepää walda kutsusid nad otsekoheses tõlkes, Alt-
Odenpäh ja mitte enam wana Balti nimetusega
Schloss - Odenpäh.
Segadused ei lõpe ka nüüd Eesti Wabariigi wa-
litsuse ajal. Õiged adressid kirjutawad üksnes
Tartu maakonna walitsuse Administratiw ja
ja Toitlus Osakond, kuna teised ameti asutu-
sed Wastse Otepää walda "Uue Otepääks" on
hakkanud nimetama. Iseäranis sõjawäe walit-
suse- ja Kohtuministeeriumi ameti asutused, na-
gu kohtu uurijad, tarwitawad selle walla nime-
tust Kord "Uue-Otepää", Kord lihtsalt "Otepää",
mis kirjade rutulist täitmist wiiwitab, sest
et Wana Otepääst nad siia edasi saadetakse.
Isegi niisuguseid kirju ja teadete nõudmisi tuleb
ameti asutustelt, mis sugugi ei Wana- ega Wastse-
Otepää piirkonda ei käi, waid mõne teise Ote-
pää Kihelkonna walla alla kuuluwad. Nähta-
waste on siin Kihelkonna nimetus "Otepää"
segaduse sünnitaja.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 21
sest et Narwa sellest midagi kuulda ei olnud.
ammu.
Alles pärast oma kirja ärasaatmist "Päewalehele",
kuulsin ühe oma Tartupoolse tuttawa käest, et b.
asutamist "sunnitawat" wäljast peale. See pani
mind imestama, aga ma aimasin sarnase wedru
wärki kohe ära. Pärisin pikemalt tuttawa käest järele,
tema ei teadnud, kahjuks, midagi enam pikemalt
ütelda. Nüüd näen Tallinna kirjast, et seal b. asu-
tamise üle 2-3 koosolekut on olnud, kus wäike
wähemus asutamise poolt, suur enamus wastu on
olnud. Kirjas tähendatakse, et "esimine otsus 17 ja
t 12 (wist 17 märtsil ja 12 apr. ) ei meeldinud Tonissonile
seletati, et hääletajate jõudude wahekord healetajate
seljataga teistsuguse on. Eila läks asi weel mõju-
wamalt: suur osa awaldasid alguses kohe protesti, et
asi niisugusel wiisil üleswõetud ja teine koosolek
üleüldse kokku kutsutud ning lahkusiwad koosolekult.
jääjatest oli poolt 2, wastu 12" jne. Nüüd kerki-

Lehekülg 147
Sõja-waljal
oktobril 12 Aastal 1916
Saadud 20 OKT.1916
astatud:
Kõrgest Austadud
Postimehe lehe toimentus
Eest Rahva Museum
Meije eestlased kes oleme teist
korta. Söja-wäljal isamaad
kaitsmas
Palume teid ed wõtasi meije
nimesid Postimeeste ja Eluse
üles panna järgimestes ridades
Soome ihu-kaitse-wäe kaarti
polgust terwitawad eestlased
kodumaalisi kõiki sõbru ja sugulaesi
tutawid ja ise äranis eesti
neiusid lahkeste ja palume
kodumaalisi kirja teel ka meid
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 167
87
115
105
Tegevas sõjaväes
18mal märtsil, 1917 a.
K. A. Eesti Rahva Museum
Postimehe toimetus!
Palun, wabandage mind, et
ma nende kirja-ridadega Teid
tülitama julgen tulla, kuid
siin, - kaunilt kodumaalt
kaugel kaitsekraavis, kus
ükski hääl meile meie armsat
isamaad meelde ei tuleta, on
meie elu nende aastate jooksul,
mis kui vihaselt vahutavad
mere-lained meie elu-laevast
mööda woolavad, - siin juba
igavaks läinud ja sellepärast
soovime meie, kui Teie seda
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 185
24.12.15 1. JAN.1916 79/158
Kas neiu musu?
Eest Rahva Museum
Raskest sõjateekonnast wäsinult
wiibin oma kaaswõitlejaga
ühes kehwas Russinide majas,
wäerinnal Austerlaste wastu.
Tuas on liig mustus ja korratu
elukord walitsemas.
Seina ääres olewa, kolmejal-
gse pengi peale lamama
jäädes, wõttis uni oma
sülle ja ma uinusin ma-
gama. Pea kuulen läbi
une, et keegi otse kui
musutaks mind, aga et
uni sellkorral palju magu-
sam, kui musu, näitas
olema, jäin endiselt
puhkama. Kui see nü-
üd teist ja kolmat kord
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 198
105
127
Saadud: 24 OKT.1916
151.
atud:
Wäga austatud
"Postimehe" toimendus!
Eesti Rahva Museum
Palume Teie wäga
austatud lehes, meie
järgmiste haigete sõja-
meeste terwitustele ruu-
mi lubada. Ja palume
meie terwitusi kohe awaldada.
Terwitame kõigi sugulasi
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.17)

Lehekülg 50
W. a.
18. Mai 1914
29 27
"Post." toimetus!
39.
Teie järele küsimise peale on mul
au teatada, et Kärgus Saksa kolo-
nistisid ja põllutöölisi mitte ei ole olnud
ja nende siiatoomise kawatsustest ka
midagi kuulda ei ole.
Kärgus, 12. mail 1914.
M. Baugus,
У. Керкау.
Eesti Rahva Museum
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 38
Kirjutatud 29 Jaanuaril 1917
Auustatud "Postimeehe"
tallitus. Palume Teid
ridasid selles
lehes "Postimees" ilmutada
lasta. Eesti Rahva Museum
Wiktor Kööni Kawildast
Rudolf Surwa " "
Palume sügawast südamest
Saadud: 15 FEB.1917
Wastatud:
Meie aatress
Kalitsiast.
Tervitame wanemaid, sõpru,
tutawaid ja isiääranis "Eesti
neidusid".
Wiktor Kööni Kawildast
Rudolf Surwa """
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 103
Saadud. 9 Feb.1916
5
62
8
Eesti Rahva Museum
Auustadud Postimehe
Toimetus.
Meie Eestlasid rotse
Kaardiwäe ulani
polgust. Täname
Teid Teie lahkuse eest.
et meile siia waenu-
wäljale oma auuwäärt
lehte saadate, mis meid
wäga rõemustab ja
meile nii mõnegi tunni
ülirõemsaks teeb
Kaardiwäe ulani
polgus kõige
Eestlasti nimel,
H. Loit.
19 1/29 16
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.25)

Lehekülg 11
Eesti Rahva Museum
Ma imestan et niisuguseid lollisi inspektorisi on olemas
kes Moskwaga kodumaa tundmist pääle käsewad hakata
See ei ole kas sugugi koolis käinud ehk ajab lihtsalt
joonni jutu. Harjukesed wõiwad ju kõneleda, kui nad
tahawad.... Juhatage niisugune insp. minu juurde,
ja ehk ma küll kaswatuskodust ei ole õppinud, siisgi
wõin talle selgeks teha, et ligidalt kauge-
male minnakse - olgu ta kodumaa ehk
mitte, elagu ta Moskwas ehk Peterburis-
wõi Eestimaal - oma ümbrus on maadeteaduse
algus. Mis ta ei tunne ja aru ei saa, mis
sellest õppida. See on tühi wabandus, et inspektorid
seda keelawad. Nad ise, need samad, kes ajalehtedes
jorawad, et raske ja raske tükiwad inspektoritele
- - ma ei taha ütelda. Ma olen kursustel olles ja
ka mujal seda näinud. Sääl kiidetakse suure
suuga järele: See on õige! Wõib küll! Esimesel talwel juba
wõib kõik wene keeles õpetada - kes aga mõistab!!
Mind naeriti kord kursusel, et ma Schatalowi
mõtetele wastu rääkisin, nii hästi nagu ma seda
Wene keeles mõistsin. Werna ja werna, eta
werna! Kiideti iga Schatalowi juttu. Ühed
oliwad nii auuahned, et nad oma pingi
tagast ette tõiwad, kus nad harjakeste
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3387)

Lehekülg 6
5.
Sellepärast palume kõiki adres Kalendrite kirjasta
jaid waldade nimekirja Wastse Otepää (mitte Uue-
Otepää) üles wõtta.
Tuleb tähendada, et Wastse Otepää terwes Eesti
riigis wast kõige iseäralikum wald on. Maalaiuse poolest
on ta pöial pois teiste hulgas. Kõigest 2220 tiinu
on ta suur, mille hulgas üle 200 tiinu kõlbmata
sammal sood, mida tulewikus wast riigi tehnika ja
selle kohaste eri teadlaste kaasabil tulutoowaks
maaks ümbermuuta saab. Põllumaa wiljakusega
ei aja meie uhkust. Tartu linna ligikond, niisama
ka kuulus Mulgimaa on uhked oma lokkawate wilja
wäljade üle, saawad arutihti odrast ja rukist 15-
25 seemet, kuna meie 4-7 seemnega täieste rahul
oleme ja alles siis nurinat kuulukse, kui põld
ainult paar seemest ehk alla selle on annud.
Kaubandust ega tööstust sõna tõsises mõttes
meil ei ole olemas ei ole. Nende edenemist takistab
peaasjalikult meie walla halb geograafialine seis.
Jõgesid ja järwed meil ei ole, raudtee jaamad 25-30
wersta kaugel ja sarnane weoteede puudus ei lase
tööstusel ega kaubandusel arenema hakatagi. Nende
tööstuse alade keskkohaks on ja jääb meie pealinn
Nuustaku, selle peale waatamata, et temagi oma geo-
graafialise seisu poolest sellel alal uhke olla ei saa.-
Teised Eesti wallad on kuulsad oma mõisate poolest.
Mõnes on neid koguni poole tosina ümber. Olgu küll, et
tähendatud waldade rahwas omal ajal paruni piitsa ja
kiltri keppi maitsta said, kuid nüüd - Eesti Wabariigi
walitsuse ajal - Kus suurmaa pidamist likwideerima haka-
takse, wõiwad maata perekonnad mõisa põldude poole
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 77
- 6 -
töödega elu edasi viia.
Ülejäänud eeskava osa sisaldas mitmesuguste
kirjanikkude luuletusi. Neid kandsid ette küll
kirjanikud ise, küll näitlejad Mirdsa Schmitchen
ja Emilia Viestur. Esinesid küll vanemad kirja-
nikud, nagu Rainis, Aspasia, Austrin, küll
ka kõige nooremad, nagu Aida Needra, Ellen
Sahlite, J. Kahrklin. Nagu näha puudub läti
kirjanikkude vanema, kesk- ja noorema põlve
vahel see vahe, mis meil kunstlikult tekkinud.
K. A.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 158
83 99
108
Sõjawäljalt 19 17/III 17 a.
K. A. Postimehe tallitus!
Palume teid lehe järgmiste
ridadesse need terwitused ära
mahutada.
!!!Terwitame sõja wäljalt!!!
kõiki oma kodu rahwast
Wanemaid wenndagi õdesi
Sõppru ja kõiki Eesti neidusi
ja palume kellel waest aega
üle trehwab jääma siis
mõne oma kirjaga meid
rõõmustada.
Eesti Rahva Museum
(Terwitajade nimed järgmise
lehe külle peal)
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3400)

Lehekülg 34
30
10 -
"Ei ole! Näib, et sa siiski oled. Ptui, kurat!
Säärast lollust peaksime meie vahtima! Edasi!“
Potrjonkov oli juba tublisti väsinud. Igast kõrt-
sist oli ta tilgakese suhu saanud, igast salaviina-
putkast natukene maitsenud ja nüüd ei taht-
nud ta enam hästi jalgadel püsida.
"Hoi, ho, hoi, ho", naeris ta jämeda, piksena põri-
seva häälega. "Vintis?... Purjus?... Hoi, ho, hoi,
ho... Ei ole vintis, ei oli ka purjus!... Mis te sõge-
dad mõtlete?... Ei ole sugugi purjus!“
Ise aga tuikus ja rabas kiiresti kellegil
külapoisil käissest, et mitte kraavi lennata.
Oi papakene," tõreles keegi, "mine nüüd
juba laudile puhkama. Ei sinu jalad enam
laadatänavat tallata jaksa."
"Haa!" müristas Potrjonkov. "Või juba joo-
dikuks ristitakse mind! Või juba tahetakse mind
laudile riputada. Haa! Närukaelad, sindrid, vilet-
sad! Mina olin esimene laadal ja mina ka vii-
masena siit lahkun. Tapke või maha mind, aga
surnunagi rändan laadal ja p kupeldan saiamoo-
ridega. Pidaga seda meeles, tõprad!"
Aga mis seal riielda vanamehega. Võeti tal
ilusasti käealt ja viidi, edasi olgugi, et tal põl-
vad üleliiga nõtkusid ja jalad tahtmatult kamariks-
kit tantsisid. Et aga Potrjonkov raskes viina-
umastuses end joobunult vedada laskis ise
vahetevahel norises ja norskas ei olnud kedagi,
kes kampas kisa oleks teinud. Ja nii tuligi salk-
kond südalaadale tagasi, vaikselt, nagu kaotatud la-
hingust, pääd longus ja huuled ripakil. Taaruti
nii siin, taaruti seal ja lasti vahetevahel väsinuid
ja joobnuid rahvasekka kaduda. Ja keegi ei märga-
nud, kui Potrjonkovki kivimüürile vajus ja magu-
sasse unne jäi.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.17)

Lehekülg 83
olime kohe, jorisesime laulu,
Kui aga mõni saksa
poolt kingitus lähedal
lõhkes, segas natukene,
teine päew oleme taga pool
(reserwis) ennem olime külas
Küünides, nüd aga läksid
ilmad külmaks, tegime
maa sisse koopad, ahjud
sisse on soojem
Terwis on päris tubli alles
meele olu on wahel räbal
saab palju wiletsaid päiwi
näha, ja läheb hirmus
pikale ei paistagi weel lõppu
Teile ja teie omakstele
Head uut aastad soowides
Julius Wiitmann
Teowson Hontokon
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 57
Sõja wäljal L. linna juures 23. märtsil
1915.
31.
Eesti Rahva Museum
18
Wäga Auustatud "Postimehe
36
toimetus.
Palume Teid lahkesti meie sõja meeste kirjale
ruumi lubada.
Ilus Heina kuu päew. Rahus teeb Eesti põllu
mees oma nurme peal tööd. Aasta on ikaldand
ega tasu põllu mehe waewa mite nii kui
läinud aasta. Aga Eesti põllu mehel on ju
taga wara ja nälg ei ole karta ja sellepärast
ei olegi ta meel nii rusutud, ta teab et
ta omaga läbi saab. Aga sell ilusal päewal
on äikese pilw ülesse tõusnud, ja enne
kui keegi teda aimab lööb juba wälk ja
tuli on üle maa lahti. Keiser kutsub noored
mehed lipu alla. "Sõda" meie ajaloolise waenlase
wastu on alganud. Uuesti tahab Sakslane
orja ja piina põlwe uuendada. Tuhanded noo-
red mehed jätawad oma nutwaid sini
silmalisi neiukesi Jumalaga. Ära nuta
mu kallis see ei wõi teisiti olla. mäletad
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3400)

Lehekülg 16
Vaimulikke laule lauldes kirikust leerimaija
läinud, näinud kaks leeripoissi, kuis L. poja
poeg kirikust välja tulnud ja mõttes leerilastele
järele vaadanud. See lugu paistab küll kahtla-
pastor
sena, nii, et isegi Landesen seda ei olevat usku-
nud. Kuid et just kaks inimest seda nägid
siis ei saa seda ka päriselt ümber valeks tunnistada
juhtumist
Üks köster jutustas, et ta kord Suurel-
Reedel kirikus pastori sõnu kuulanud ja kahtle-
ma hakanud usus. Ta kuulanud õpetaja sele-
tusi ja jõudnud viimaks otsusele, et kogu
see usk on vale. Ka koduteel mõtelnud ta
veel selle üle järele. Korraga tõstnud ta mingi
mürina pääle silmad üles. Olnud parajasti
õhtueelne ilm ja pilved keeranud kui tules.
Seal hargnenud üks pilveserv ja köster näi-
nud, kuis Jumal pilve pääl istunud ja
Kristusele näidates öelnud:
Sina jumalasalgaja! Vaata Kristus,
elava Jumala poeg on siin."
Seepeale kadunud nägemus kui välk.
Kui nüüd kirjeldatud juhtumisi
kuidagi ümber lükata võiks, kuid seda
peame ikka tunnistama, et mingisugused sala-
duslikud jõud tegevuseks on, mida veel tea-
dus lahendada ei suuda.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 33
oli mõni aatress neitudeld kellega
wõib kirja wahetuses astuta ja kes
oli selle weikese kingiteere lahke
käega saatnud. suur tänu kõikitele
lahketele annetajatele kes meie peale
meie raskustes on mõtlelnud, tuhad
Tänu meie poold sulle kotumaa
et meile ka nii lahke ja armsa
Jõulu walmistasite meie ei wäri
iialegi ära raskustes mis kanda
on ja ei tütine iialeki ära wõitlus-
tes waenlase wastu sinu eest kallis
kotupind, see kõik annab uut jõudu
wõitlustes kuni täielikuni wõetuni.
Meie tunneme sinu soojaid sütame
löökisi kallis kotumaa tunneme ka
sinu sõnu mis sina meile üttelta
tahad: meie oleme walmis weel
wõitlema sinu eest kaua kaua...
a. Waher Ottoepääst
Tartu maald.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 23
- 15 -
peseme puhtaks ning paneme talle uue ham-
me ja hääd riided selga.
Biern. Mis nüüd? Aega küllalt!
Lipst. Parem juba nüüd. Siis on voodis avaram
otsida. Hakkame aga külge ja kanname ta
kööki! (Andi ja Biern kannavad laipa, Lipst
jääb taha.)
Biern (Lipstile). Kuhu sa jääd? Tule aga ühes!
Muidu võid üksi kõik raha ära võtta.
Lipst (tulles). Mine ju, mine! Tõstame kõik kor-
raga.
Andi. Vaene isakene! vaene isakene! (Kannavad
laipa kööki; läbi ukse prao on näha, kuis nad
tõstangu maha panevad. Mõlemad vennad rutta-
vad tagasi tuppa, kuna Andi kööki jääb.)
Kolmas etendus
Biern ja Lipst.
Biern (kööki tagasi kõneledes). Nii! Pese nüüd sina,
Andi, meie armsat isa! Sa oled noorem ja
sarnase tööga harjunud. Pese ta hästi puhtaks
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 76
23
47 44
Saadud: 1 APR.1915
Terwitused sõõja wäljald
kodu maale Awinurme
walla liige Johannes Ambos
Eesti Rahva Museum
Palun ausad lehe toimetusd
järmistel riitatel ruumi lubada
kahesa kuud on juba täis kui
mina ilusal Juuli kuul
j sõõja wäljale sõidsin
palju tuhad terwid soowin ma
kõigile sugulastele ja tutwatele
ja niimelt eesti neidutele ja
ma soowisin kellel wõimalik on
minuga kirjate wahetusd teha
minu aedres on järmine
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 23
Suurt, wäga suurt ettewaatust on tarwis. Kui wäline sund-
mus (sundimine) on, siis peab asja kiiresti ajama,
aga suure ettewaatusega, kuigi see ettewaatus peaks
pikale wenima, sest nii suuri asju ei saa äralaasta-
tud rahwa elu-küsimuses üle öö otsutada.
Ma saadaksin oma "Päewalehe" kirja Teile näha,
aga toimetus ei ole teda tagasi saatnud, ehk kül pa-
lusin siis teda tagasi saata, kui ta awaldamise
alla ei lähe. Kui ma asjast ligemaid teateid saak-
sin, siis ehk leiaksin kompromissi, nüüd aga, nende
teadmiste põhjal, mis mul olemas, olen ma ettewõtte
wastu, sest ma loen teda eestlastele ja riigile täiesti
otstarbetaks. Blüff - mood, xxx - muud midagi,
Sellegi juures weel halva maitsega, kuna ta tagajärg
wäga halb wõib olla.
Mis Teie senini sõja asjus rahwa ja riigi tuluks olete
teinud, nagu "P" lugenud ja muidu kuulnud, see on mind
alati suure rõõmuga täitnud. Soowin Teile kõige pare-
mat terwist ja kõike head! Aupaklikult jooked
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 77
2.4.15
24
42
Wäga Austatud 1915
48
Posti mehe tallitus
Palun teid oma Auwärt
lehtetes Järgmiste ridadele
lahkeste ruumi lubada
ja ära trükida
Eesti Rahva Museum
Krasnoje selost lahkudes
Ja sõja wäljale minnes jätame
Kõiki sugulaisi sõpru ja
tutawaid jumalaga.
J. Waldman - Waimaswerest
R. Kanson - Jõgewalt
Aug. Wunk - Lajuselt
A. Kaasik Awinurmest
Kirjutand J Hallik L Tähkweres
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3387)

Lehekülg 9
8.
Nõukogu liikmete arw määratakse 15 pääle. Linnade suurust silmas-
pidades saawad Tallinn ja Tartu kumbgi 3, Pärnu 2, Wõru, Wiljandi
Wiljandi 2, Wõru, 1, Rakwere 1, Baltiski 1, Põltsamaa ühes Jõgewaga 1
ja Nuustaku 1 esitaja nõukogusse. Hääletamisel saawad Tallin-
na esitajateks: Aleksander Tõnisson (Harju uul 44), Eduard Taska
(Kunsttööst. Kool Tartu maantee 11) ja Willem Kesker (Kotzebu uul. 2)
Tartust: Heinrich Weski (Kiwi uul. 75), Oskar Zimmermann (Riia uul. 103)
August Sternfeldt (adr. Tallinn Tatarski 9)
Pärnust: Heinrich Huik (Aleksandri uul. 2) ja Jüri Laurits (Rääma uul. 15)
Wiljandist: Juulius Urbel (Tallinna uul. 9) ja Jaan Org (Lossi uul. 8)
Rakwerest: A. Johannow (Waksali uul. 13)
Wõrust: Juulius Piirand (Tartu uul. 25)
Baltiskist: Mart Toomasberg (Jüri uul. 110)
Põltsamaalt: Jüri Sinka
Nuustakult: Karl Eisenschmidt (Wastse Otepää wallamaja)
Nendest kesknõukogu liikmetest walitakse juhatus,
kes alaliselt Tallinnas asub ja Wabariigi walitusega ühes koos neid
Küsimusi peawad lahendama, mis Kongress otsuseks teinud. Täht-
samate küsimuste lahendamiste puhul kutsutakse terwe nõukogu
pealinna kokku. -
Juhatuse Koosseis: esimees A. Tõnisson.
abiesimees W. Kesker
Sekretär E. Taska
Liikmed: A. Sternfeldt ja O. Zimmermann.
Kõiki Eesti Wabariigi käsitöö ja tööstuse ettewõtjaid palutakse
kongressi nimel organiseerimise ja teistes käsitöösse ja töös-
tusesse puutuwates küsimustes mainitud kesknõukogu
liikmete poole pöörda.
Kongressi sekretär. K. Eisenschmidt.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 214
114
138
163
Tegavas sõjaväes 21" ok. 1916.
Saadud 24 OKT.1916
W. A.
Postimehe" toimetus!
Eesti Rahva Museum
Palume nii lahked olla ja neile
all pool järgnevatele ridadele
Teie auustadud lehes ruumi
lubada.
"Tegevast sõjaväest tervitame
kõikki kodumaalasi, sõpru
sugulasi ja neiusid,- palu-
me kirja vahetust.
Gustav Weiding
Jaan Leitman
Ernst Reinap.
Oswald Anni
Konstantin Kallisma
aadres:
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 141
Eesti Rahva Museum
Kui Sõjawäljalt
31 mail andi meile käsg poola-külase
puhgusele minna ja esimesel juunil
tulime poolagülase mis 5 wersda
lahingu liinist eemal oli ja siis olime
10 päewa pola külas aga 10 junil
anti käsg jälle et õhtas walmis
seadi ja läheme jälle esimesde
liini tagasi oli kuelta et
sakslane meile peale haggap tungima
ja läksime jälle õhda esimeste
tule liinile ja siis andi käsg
Karauuli minna ja ga mina sain
käsu ja wõtsime 2 pommi ja kasa
ja läksime oma karauuli augudese
ja olime hommiguni ja gui hakas
walgeks minema siis tuli mull
nõu need 2 pommi saksakarauuli
augu wisada ja läksin õnne katsuma
ja roomasin kõhuli 1' rukkid mööda
kaunis lähedale umbes 35 sammu
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 40
- 8 -
Ja mis võime meie teha, kudas võime elada, kui ini-
mese hinged on meile lukustatud ja pimedad?
Kunstis ja luules elab inimese hinged. Saada aru
kunstist ja luulest - tähendab saada aru inimese
hingest elust. Austada kunsti ja luulet - tähendab
austada inimest, kõrgelt hinnata inimese elu,
kunst
2.
asetada kõrgele tema hinge probleemi. Kus seisab
1.
kõrgel, kus sellega tõsiselt tegutsetakse tegemist
tehakse, sääl hinnatakse kõrgelt ka inimest ja
elu. Need ajajärgud, mil kunst ja luule puhkesid,
ja kus seda palju armastati, austati ja tunti,
need on olnud ikka ajajärgud, kus inimese isikut
on kõrgesti austatud ja hinnatud.
II.
Rääkides kunstist ei ole ma senini tarvitanud
sõna esteetiline, esteetiline nauding. Tõsi: esteetiline
nauding on seotud kunstiliste elamustega, kuid
tema seda vaid saadab, on tema akompaniment.
Tähtsaim on siin - hingeline elamus, mille läbi meile
elu avaneb, mille kaudu saame elu juure. Esteetiline

Lehekülg 103
4) Kus kohal olen mina luuletaja Kärneri juures tema
"reministsensse" laitnud?
Kas annab kõik see tunnistust ühe arvustaja
vaidlemisviisi
mittepealiskaudsusest ja suuremeelsusest?
Niisuguse "suuremeelse" arvustaja "tagasihoid-
likele" väiteile võib tõesti suuremeelselt reageerimata jätta.
P. S. Tähelepanu juhtimise eest trükivigadele, nagu Elsa - pro
Else jne. tänan!
Ent ka hra Kärneri kirjutuses on selliseid trükivigu
(tema terminoloogia järele küll - moonutusi), mida siin
vastutasuna mainin - näit. A. Roolpuu, mitte A. Roilpuu.
K. Aben
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3398)

Lehekülg 3
2) Ainukeseks mõjuwamaks wastuwäiteks
wõiks ehk olla see, et tänawatel keel-
gutamine takistab sõiduriistade lii-
kumist. Kelgutamine oleks aga mõel-
daw ainult wähemkäidawatel tänawatel,
kus liikumine äärmiselt wäike, nagu
näit. Liiwa tänaval: tänawa nurkadel
peaks tingimate seisma walwaja-kelgu-
taja, kes kaaskelgutajatele tii risttänawa
liikumisest informatsiooni annaks ja
selle järele ka kelgutamist korraldaks.
Walwur-kelgutajaks wõiks olla wane-
mad õpilased ehk õpetajad, kes tihti
lastega kaasa kelgutawad.
Kui neid ettewaatusabinõusid on
silmas peetud, siis oleks kõrwaldatud
õnnetusjuhtumised sõiduriistadega kok-
kupõrkamiste näol ja takistused täna-
wa üldisele liikumisele ning wäiksetel
oleks wõimaldatud neile nii palju
huwi pakkuw ja kasutaw sport, kui seda
kelgutamine on.
T.E.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 86
27
47
Kiri sõjaväljalt.
54
Poolamaal, Krasnos, 5. IV. 1915.
Eesti Rahva Museum
Õudne tundmus asub rinda neid
wäljasid mööda matkates, kus sõda oma
häwituse- ja purustamisetööd on teinud. Ja weel
õudsem on tundmus siis, kui näljaseid, sõjaläbi
kannatada saanud inimesi siin ja sääl
näed hulkuwat, kellel on abipalujad silmad
ja kelle walust kokkukistud nägu juba
midagi seletab, ilma et sul seletust tarwis
olekski...
Aga nad seletawad. Nad seletawad ja
jutustawad palju sellest, kuidas wihane waen-
lane sissetungides neilt kõik ära rööwis, hobu-
red ja toidukraami ja kuidas ta siis end õige
põhjalikult rööwitud warandusega nuumas.
Ta jättis nälga inimesed, kes palehigis omale
leiba kogusid ja higistades tööd tegid, et lõi-
kus rikkalikum saaks.
Kuid ta ei leppinud weel sellega:
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3400)

Lehekülg 68
- 2 -
62
suitsukala- ja saiakauplejaid. Aga argipäevil valitseb düünidel jällegi
vaikus ja rahu, näed askeldamas rannal paadi ja võrkudega vaid mõnd üksi-
kut kalurit, liivastel teedel uniselt liikuwat kiisavenelast ja kaugemal
järvel üksikuid valendavaid purjelestu
Kalurite elu pole siin kuigi kadestamisväärt. Peipsi on jäänud
juba aastate jooksul röövpüükidega kalaahtraks ning ähvardab iga uue
hooajaga kurjemalt rannamehe nälga jätta. Tuleb teha kalareise kümme-
kond kilomeetrit "üles" järvele, enne kui lootusi on vähegi rahuldavaks saagiks.
Juhtub aga sedagi, et mõne päeva kestel ei saa kalu isegi enese patta panna
Veel kurvem on "rannapüüdja", vaesema kaluri elu, kelle suur püügiks kaugel
sisejärvel puuduvad vajalikud riistad. Kehval ajal ei suuda need isegi kassi
toita. Kuid on ka päev, kus võrgud veavad järvest välja korraga 5-6
puuda ümber järvehulguseid. Perioodiliselt Peipsi muutub iga aasta kord
tindirohkeks. Nendega aga pole palju midagi peale hakata, sest sisekülades
toiduna tinte on hakatud põlgama. Seetõttu on hinnad löödud nii alla,
et mõnekümne sendi eest talumees võib osta kümmekond puuda tinte - seatoi-
duks ja põllurammuks. Sääraseis viletsais oludes kalurid püütakse iga-
päevast leiba teenida rohkem hooaja-töödega. Nii kevadel palkide-
parvetamisega, aedvilja kasvatamisega, laatadel kauplemisega ja ehitus-
ning potisepa töödega. Ainult kui "väljas" pole midagi peale hakata, seavad
kalaartellid endid jällegi järvesõiduks valmis.
Suvituskohana juba kaunis nimetamisväärselt kasutamist leiab
Lohusuu alevik. Omaaegne Mustveega võistlev jõukas kaubandusline
See
keskus jäi Sonda-Mustvee raudtee avamisega lliklemisteedest kõrvale
mis tõttu ta kasvamine ja arung nüüd vähjakäiku näitab. Lahedad korteri-
suveks
olud on siia meelitanud palju perekondi, kelledel kasutada ohtrasti puhast
liivaranda, külluses metsa ja supeluseks ning kalastuseks kohane maaliliste
kallastega Avi-jõgi. Alevik ise tuletab meelde aedinna, kus pea iga maja
on uppunud sirelipuhmastesse ja ümbritsetud lilleaedadega. Vaatamisväärt
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.19)

Lehekülg 6
äda üle eesti keeles rääkida, õde
illmus mu woodi ette, ja - noh Tsewo
tebe polit, selle ajas pööras õde
mull sellja ja akkas kellekiga teist
keelt rääkima, sellegi pärast rääkisin
ma tema seljale oma äda eesdi
keeles ära, kui oli ta oma juttu
lõpetanud, pööras korra weel näo
mu poole ja sellega. oh kolowa polit,
ja lendas minema, üks kord
palusin weel eesti käest rohdu selleks
ütelti, wrema nett, ja lenndas
kabineti, et oli weel üks eesti mees kes
keppidega käiis ja tiisikud põdes, see
läks kabineti järele ja tahdis köha
oole abi saada, warsi kombertas kepimees
Tagasi, ja rääkis et sial wäga lõbus
kõne ääl mõne oowõtuga ees olnud, ja ta
ei ole tohdnud segama minna,
ma arwasin ehg on mu pikad positsija
juuksed ja pikk abe eesti õe irmutajad
lasksin ka need kohad paljaks nüllgida,
aga siisgi nägin et oma ainukest wara
muidu olin wihganud, ja õde lenndas
weel ullemine mu woodi kohalt mööda
alati oli ka eesti õele
üles wõtmist, kuulsin alati kui
eesti luges, - ras two trii tsõtõire pjä-
ses semm i kotoowa wist tähentas et
wallmis on aga pildid mis minu sillma
putusid, olid õige mustad, waewalt
wõiis iga üks oma näo ära Tunda
Korrd juhdus imelik lugu, jällegi
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.17)

Lehekülg 87
ette armuline Riiki Isa ja meie
Kõrgest Austatud Keiser set ilma
teie käskiwa abita ei sa meie seda
korda saata kui teie seda heaks
arwate ja meile huka läinud
kõlwatu inimeste oma armu ei keela
siis palun et meie seda
pattust pöörmise ja palwe
pääwa 3 tal
Kristuse tulemise pühal
wõiks pühitseta ja omad pattud
südamest kahetseda ja Jumala ees
armu paluta et ta meie peale wõt-
taks halastata ja meie süüd ja
eksitused andek anda. On se aga
teil enemased wõimalik ja kui teie seda
heaks arwate armuline Riiki Isa siis
sündiku teie tahdmine sest iga
silma pilk on kalis et meie Jumala
ees suremaks sü aluseks ei sa Hirmus
on elawa Jumala kätte lageta.
teie jalge ees armu
palutes silmili maas
Kurwastud ema sünd.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3260)

Lehekülg 85
- 4 -
"Sa arvad, Andžolina! - Ja. - ? - Kui ilus! Nagu
kevad ise! Kui nüüd rutemini puhkeksid õied!
Ta on üllasem õitest; ta tuli rutem. Võib-olla tuleb
ta ka nüüd rutem? Kameeliapungad on juba
ka väljas suured, suured.“
„Taevas on juba selge ja sinine.“
"Kõrguses on taevas tume, tume, peaaegu nii tume
kui õhtul. Järv on sinine, keskel mustjam ja
äärtest rohekas, kuhu küündivad mägede varjud.
Sääl liugleb paadike, ja valkjas viirg venib järele.
Kas ta pole paadis? Kuidas see puistab enese
ümber hõbedat ja kulda laineisse?“
„Kuidas võib ta tulla säältpoolt? Ei, ta tuleb
Capalogost." "Kes võib teada, kus ta praegu on?"
"Mäed on veel nukrad ja rusked."
„Ei, näe, sääl rohelased lapikesed, nood on
noorte kastanite pungade eod, mis pigistuvad välja
ruugeist oksist. Varsti, varsti!“
„Täna tõid Ruvigliani tütarlapsed taas terved
sülemid vioolasid ja priimulaid."
"Priimulaid on juba kõik niidud täis. Ma ei taha
neid, läigivad kollastena nagu karabinjeeri nööbid.
Ärgu toogu enam."
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.17)

Lehekülg 45
25
36
Auustatud Toimetus!
Eesti Rahva Museum
Teadustan Teie kirja peale sest 11.
aprillist t.a. et olen oma rõuge-
panemise ringreisil Saksa kolo-
nistide ja tööliste kohta moisates
järele kuulanud ja teada saa-
nud et Waiwara kihelkonna
mõisates neid ei ole, niisama
ka ei ole kuulda kawatsusest
neid sisse tuua. Siinsetes mõisa-
tes on töölised (moonamehed)
keik Eestlased, kes iga kewade oma
elukohta wahetawad, s.o. ühest
mõisast teise rändawad. -
Samokrai, Auupakliku terwitusega
7. Mail 1914.
Fr. Feldbach.
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.20)

Lehekülg 55
W. A.
Postimehe. Toimetus.
Palume alandlikult Teie austatud
Lehes järgnewatele ridadele ruumi.
Tervitame tulebiirilt Omakseid
sugulasi, sõpru, ja iseäranis noori
Eesti neiusid kelledega kirjavahetuse
soowime astuda.
N. Teis, K. Egimar, ja K. Krüntal.
adr.
Eest Rahva Museum
Saadud: 6 FEB.1917
Wastatud:
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.1.3400)

Lehekülg 64
- 7 -
Kolmas sammas lahke lõbu
Neljas sammas sõamehel,
Viies sammas kirikule
Kuues sammas vaimuvalgus,
Seitsmes Eesti elu ärkus
Seep see Aleksandri au...
Pärast kõnet kostsid suured kiiduavalduste hüü-
ded ja karjuti Hurtile elagu. Siis laulsime teise
osa laule, kuna lõpuks ilusa Kreutzeri opera
overtüüri "Lodoiska" mängisime. Selle järele kõneles
õp. Kallas.
Päike kadus veripunaselt Tallinna müüri-
de taha, kui see esimene laulupäev lõppes. Pea-
aegu kurvaks tegi see teadvus, et üks kõige
ilusam päev nii ruttu kadus. Aga noh, homme
on ju veel pidupäev.
Õhtul mängisime ohvitserite-seltsimajas
kus peeti uhket pidusööki. Toredasti oli saal
eestivärviliste lippude ja lintidega ehitud. Siin
pidas jällegi vana Wistinghausen kõne. Lauldi
elagu ja joodi tervist. Huvitust äratas / dr. Kreutz-
id
valdi ja prof. Köhleri kirjad, kes ise olude sunnil
pidule ei ole suutnud ilmuda.
Palju peeti siin veel kõnesid ja lauldi
elagu, loeti ette telegramme, kuni juba
teise pidipäeva hommikul, kell 3 öösel väsi-
nult koju mindi.
Teisel päeval enne lõunat oli vaba aga, mi-
da meie kohe linnavaatamiseks kasutasime.
Käisime kõik Tallinna kaunimad kohad läbi ja
mitmed maatüdrukud olid imestusest otse
keeletud.
Lõuna ajal korraga ilmusid taevaveerele
mustad pilved, mis kõige kurjemat ilma tõuta-
sid. Paljudel langes tuju, kuid oli ka niisuguseid,
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.18)

Lehekülg 17
tükidest wälja paiskanu tuli
sünnitas võitlus kestis umbes
tund aega sakslased tikusid üle
psuura jõe tulema aga said meie
poolt suure kahjuga tagasi
löödud
seal sain ma paremast jalast
haawata waenlase kuul trehwas
kohe minu parema jala laba-
jalast pikuti edasi ja jäi peatama
warwaste juure kus ta praegugi
seisab ootan iga päew lõikust
laatsaret kus meie praegu oleme
on linna oma siin on 1800
haawatud küll on kergesti haawatuid
ja on ka v raskesti siin ainult
parantatakse haawasid natuke ja
tehakse lõikusi aga pärast
saadedaks wenemaa linnadese
Küll näeb siin koletaid pilta
Trukikaitis_Postimees (EAA.2111.2.17)

Lehekülg 10
27. April 1914
W.a. Postimehe t.!
Eest Rahva Museum
Teie järele pärimise
peale Saksa kolonistide
ja tööliste üle wõin
teatada, et Muhusse
seniajani neid pole
asutatud ja tulewiku
korratlustest midagi
kuulda ei ole.
Kõrge austusega
K Tuulik
Muhus.
17/IV 14.