Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.51)

Lehekülg 101
kahekordses väärtuses keskmiste turuhindade järgi 3
Õhvakesed poegisid aasta teisel poolel ja 172
Teie poolt allakirjutatud järgi ei kuulu
määruse nr. 250-3.IV 46
piimamüügikohustuse alla. Kui aga eeldada et
õhvakesed poegisid esimesel poolaastal, siis oleks
piimanormid määratud ainult 50% määral.
Oletades viimast võimalust (muidugi tingi-
musi), oleks pidanud mina andma 750 lt. piima
(minul on maad 27 ha ja seega 500 lt. lehmalt
mahaarvates 50 %). Piimahind on Pärnu
turul keskmiselt 5 rubla liiter. Järelikult oleks
trahv: 5 rubla x 750 liitrit = 3.750 rubla x 2 =
7500 rubla.
Seda trahvimäära rakendatakse kuritahtlike
kõrvalehoidujate suhtes kui äärmist abinõu.
Mina ei saa end kuidagi tunnistada sellesse
kategooriasse kuuluvaks ja palun Teil
seda uskuda.
Mina elan oma naisega ega varja, sm.
Karotamm, Teie ees, et rasketel aegadel on
tulnud tarvidus kasutada võõraste töökäte
abi, mille eest olen ausasti maksnud,
Minule jatkub piimast ja võist ka ka-
helt lehmalt
Arvestades sellega, et sõja ajal on hävitatud
palju kariloomi, pidasin mina oma otseseks
kodaniku kohuseks mitte tappa, müüa või tarvitada
toiduks vasikaid 1944. aastal, vaid kõik nad
kasvama jätta. Sest kui minul ei ole karja,
siis milleks üldse maad pidada. 173
Ma olen täielikult teadlik, et praegu on
iga talumehe kohus kooskõlastada oma isik-
likud huvid riigihuvidega. Selle tõttu pean
mina kui talupidaja kasvatama rohkem
karja, tootma vilja, selleks, et täita Eesti
NSV loomakasvatuse arendamise ja taastamise
viie aasta plaani.
Mina mõistan samuti, et iga talupidaja peab
ausalt täitma oma kohustused riigi vastu
ja näitama selles asjas majanduslikku
initsi algatust. Teie teate, et suurema karja
pidamine tähendab mitte ainult suuremat
hoolt karja hoidmisel, vaid samuti ka muret
karja söödaga varustamise kindlusta-
misel, et kari oleks produktiivne.
Eeltoodu tõttu palun Teid sm. Karotamm:
1. Anda vastav korraldus asjaomasele poole
kohtuotsuse uueks läbivaatamiseks ja
minu vabastamiseks trahvist.
2. Protsessuaalnormide rikkumise tõttu kohus-
tada minu asi läbi vaadata teises
rahvakohtu koosseisus.
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.52)

Lehekülg 27
50
19.
D.
Kuulub tagasta
12.II.47
EK(b)P KK
NSVL Ülemnõukogu saadikule
EK(b)P keskkomitee sekretärile
sm. Karotamm'ile
Demobiliseeritu Toom Evald
Jüri p. sünd. 1921. a. elukoht
Paide l. Suur-Aia tn. 24
EK(b)P Harjumaa Komitee
Saadud "14." veebr. 1947
avaldus
Nr. 23/K
Käesolevaga palun Teie korraldust ja kaas-
abi selles, et saaks ära muudetud Harjumaa TSN
Täitevkomitee Maaosakonna otsus 1945. aastast Har-
jumaal Jõelähtme vallas Parasmäe külas asuva
minu isale Toom Jüri Hansu p. kuulunud 20 ha
suuruse "Liiakse" talu vähendamise ja põllumajan-
dusliku inventari võõrandamise kohta ja et nimeta-
tud talu jääks edasi minu ema Toom Elfriede-
Katariina Jaani tr. kasutamisele.
Oma avalduse põhjendamiseks toon järgmised
asjaolud:
Mainitud "Liiakse" talu otsustati vähendada,
nagu Harjumaa TSN Täitevkomitee Maaosakonna mater-
jalidest nähtub, sellepärast, et Toom Jüri Hansu p.
on tunnistatud saksa okupantide käsilaseks ja
talle on Sõjatribunali otsusega mõistetud 10 aastat
vangistust.
See pole aga õige.
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.49)

Lehekülg 26
Tallinna Keskrajooni
45 60
Sõjamissariaadi
No 60
4-osakonna ülem
11.04.
ÜK(b)P KK Sekretärile
kv-kpt. Loopere
Uus tn. 2 telef. 436-80
Sms. Karotamm'ele
9.4.46.
Mina kui Teie valija ja parteiliige pöördun
Krh.
Teie poole ja palun Teie kaasabi selles, et ma saak-
sin kätte minu poolt 1944a. detsembris RKN asjade
Aparaat konfiskeeritud -
valitsusesse hoiule antud raadio-vastuvõtja "Philips"
Avaldajale
Nolum
nr. 14387.
Pääle Tallinna vabastamist, määrati mind
Toompea lossi komendandiks, millisel kohal olin
kuni dets. lõpuni 1944a. Tolleaegse Asjade Valitseja
sms. Laasi loal ja teadmisel kasutasin kuulamiseks
oma korteris Toompea lossis raadio-vastusvõtjat
mis kuulub minu tädile Elfride Jaansonile
elukoht. Tallinnas Luise tän 28-8.
Sms. Laasi lahkudes tuli asjadevalitsejaks
sms. Haberman, ning hiljem sms. Borkman, kes
samuti oli teadlik, et mul oli raadio-vastuvõtja -
RKN asjade Valitseja sms. Borkman oli teadlik,
et tahtsin Eesti Korpusesse tagasi minna - millegi
pärast ta ei andnud mulle nõusolekut. Pöördusid
vahetult sms Veimeri poole, kes andis mulle nõus-
oleku. Mõni päev enne minu Korpusesse minekut
Saatis sms. Borkman minu korterisse kpt. Šutsilini
Riiklikust Julgeoleku Rahkom., kes võttis minu vastu-
võtja ja viis sms Borkmani kabinetti.
Hiljem järelpärides vastas sms. Borkman, et
teil puudub raadio kuulamis luba ja teie aparaat
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.51)

Lehekülg 75
133
enesele oma endise kutseala, millises
olen töötanud enne mobiliseerimist
Punaarmee ridadesse kolm aastat
- nimelt traktoristi kutseala, olles vee-
nel, et okupantide poolt laastatud
põllumajanduse taastamisel, trak-
toristi kutseala on tõhusamaid, taas-
tamise kaasaatamisel - määratud
viie aastaku plaani korras. Põllumajan-
duse taastamisi esitähtsust, meie ko-
dumaa õitsengule juhtimisel, olete
Teie isiklikult, rohketes avalikudes
sõnavõtudes samuti rõhutanud ja see
on ka avalikkusele teatvaks tehtud
meie Valitsuse tahteavaldusi. Järjeli-
kult peaksid ka sama põhimõtteid
ja valitsuse plaanikohaste korralduste
elluviimise eest hoolitsema kohapealsed
juhtivad ametnikud. Kahjuks ei ole
see kõikjal sellises suunas, vaid
toimitakse just vastuoksa - despoot-
liku põhimõtte järele, nagu see
võte näib omane olevat Kullamaa
valla Täitevkomitee esimehel, kelle
käitumine kodanikkudega on jäme,
milline asjaolu avalikul kodanikkude
sõnavõtul tehti teatavaks ENSV Minist-
rile Nõukogu esimehele Sm. Dr. Varesele -
tema siinviibimisel, mistõttu oldi koha-
peal arvamisel, et asjaolud paranavad,
kuid see on jäänud vaid rahva vagaks
sooviks.
Nagu eelpool maitinud, omavad
demobiliseeritud punaarmeelased õiguse
vabaks tutsevalikuks. Selle kohaselt regist-
reerisin mina end oktoobris 1946 a.
Kullamaa Masina Ühistusse traktoristina.
Minu avaldus on vastu võetud ja saade-
tud edasi vastavale asutusele kinnita-
miseks. Olen registreerimisest alates
tegelikult osavõtnud nimetud ühistus
remont töödest ja teostanud sügis künde
Minu edaspidine tegevus on määratud ka
remontide ja linade ülestöötamise alale
See registreerimine on teada ka Täitev-
komiteele. Sellest hoolimata väljastati
minule Kullamaa valla Täitevkomitee esi-
mehe allkirjaga minu nimeline kohustus,
et mina pean 15 nov. 1946 a. kuni 20 märt.
1947 a. väljavedama 80. tihometrit
puitmaterjaali.
Kuna minu tegevuses olev masin
ja traktor vajavad täielikku remonti,
remont alanud, et pooltele ühistuses
tegutsevad traktoristidele (ühistuses on
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.50)

Lehekülg 64
Kaebuste osak.
106/K
15/kd. 7. 09. 46a
100
Kuulub tagastamisele
EK(b) P KK kantseleisse
EK(b)P Keskkomitee Sekeretär
Sm N. Karotamm.
Anete Eestleol Jaani t.
Rae wald, Karla küla
Pruuli talu.
Awaldus.
7 Jaanuaril s.a. areteeriti minu mees Richart
Jüri p. Eestleol omas kodus Rae wallas, Puuli talus, Harju-
maal, tuues põhjuseks ette relwa warjamist.
Areteerijateks olid Nikolai Garamsinow ja kaks puna-
armeelast, neist üks Jefreitor, teine reamees. Areteerimisel
nemad mingit õigustawat dokomenti wõi käsku ei eseta-
nud, waid relwa ähvardusel sundisid teda kaasa minema
Areteerimine sündis järgmistel asjaoludel: 1945.a.
sügisel põllutööde hooajaks palkas minu mees ajutileks
ülelnimetatud N. Garamsinowi, kohates teda Tallinna
turu platsil, kes olles oma jutu järgi sõjawangi laagrist
äsja wabanenud, mida tema ka hiljem Elfriide
Puuseppa (elukoht Pikk t. 62-4) wastu kinnitanud.
Peagi hilmnes tema korratu suhtumine tööse, mitme
pääwalised ära olemised ja joobnud olekus tagasi ilmu-
mine ja lõpuks weel raha nõudmised mida tema
peale töötasu kätte saamist weel nõudis. Kohapeal sõprus-
tas Jaan Nigula p. Espega, kes on minu esimese mehe wend.
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.52)

Lehekülg 65
Õiendus.
107
Kohapeal kontrollides 25.03.47a
Makarova avaldises ettetoodud fakte
selgus, et Makarovi emal sm. Postil on
korteri üüri 1946a. maikuus maksmata
mis teeb välja üle 800 rubla.
Eelmine majavalitseja ei ole teda
sisse kirjutanud seadusevastaselt, aga
nüüdne majavalitseja põhjendab mitte
sissekirjutamist üüri võlgnevusega.
Nüüd sai tehtud korraldus Makarova
sissekirjutamiseks kuuks ajaks, et selle
aja jooksul üürivõlga ära tasuks.
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.50)

Lehekülg 65
101
ja kellega nemad tihti napsutasid koos.
Et vahekord N. Garamsinoviga välja kanna-
tamatuks muutus, lõpetasimetemaga wahekorra.
Ähwardanud on tema Linda Kleidorf'i (elukoht
Kabõla wald, Kahala küla) wastu minu meest ja
lubanud teda vangi panna, toonitades, et tema
ei ole enam nii lihtne mees nagu meile tulles.
Areteerimist õigustas, tema ühe sõjaajal põõsasse
visatud ja nässu muljutud roostetanud relva pärast,
mis leidmisel sai maetud sõnniku hunniku juurde
maasisse. Sõnniku weoajal tuli see nähtawale, mille
järgi minu mees ta uuesti eemale maasisse mattis.
N. Garamsinov'i ja kohaliku miilitsa juures olekul
kaevas minu mees jälle wälja 6 jaanuarel s. a.
Nähes otsitava relvaolekut, mille olemasolust ja
kõlbmatusest kohalik miilits ka warem teadlik
oli, tunnistas selle miilits mitte relvaks vaid
kõlbmatuks rauatükkiks, mis ei anna põhjust
areteerimiseks ja lahkus teadmisega, et see asi
on likvideeritud.
Peale kohaliku wõimu esindaja lahkumist jäid
N. Garamsinov ja sõjaväelased kohale. Järgmisel
päeval käis N. Garamsinov külas ja tagasi tulles
tõi tema kaasa ühe automaat relva ja ühe mõõga.
Minu küsimuse peale, milleks need relvad siia
toodi ja kas tahab tema neid relvi tunnistada
minu mehe warjamisel olevaiks wastas tema, et
tema seda ei tee. Wiimast nägi ja kuulis Eerich Käbi
(elukoht Narva mnt. 80-7)
Sammal päeval umbes poolteist tundi peale relva-
de toomist N. Garamsinov ühes kaasas olevate sõjaväe-
lastega sundisid relvade ähvardusel minu meest
nendega kaasa minema Lagedi jaama, kust naad
sõitsid rongiga, nagu hiljem selgus, Valka. Kaasa
wõtsid nemad ka naabruses elava Uuno Leoli, kellele
pidid külast toodud relvad kuuluma. Seda on Uuno
Leol ise hiljem kohaliku miilitsa Lemba vastu sele-
tanud, mida ka on kohalikud elanikud Roobert
Viigipuu ja August Väljataga juures olles kuulnud.
Nädal hiljem tulid tagasi N. Garamsinov ühes
Valga julgeoleku osakonna van. ltn. Zudiniga ja
kahe sõjaväelasega kes Uuno Leol'i tagasi tõid ja vabaks
lasksid.
Minu mehe kohta algas aga juurdlus, kus üle
kuulati Jaan Espe ja weel mõned isikud.
Tunnistajate seletustest märgiti üles ainult J. Espe
seletus. Teiste seletusi üles ei kirjutud.
Hiljem on seda asja uurinud maakonna
julgeoleku ülem wan. ltn sms. Lvoe, kes minu juures-
olekul kuulas üle Jaan Espe. viimase seletusest selgus,
et tema esimesel ülekuulamisel van. ltn. Zudini
poolt on seletanud, et okupatsiooni ajal Richart
Eestleol olnud wabatahtlikul omakaitse teenistuses,
mida tema nüüd kindlasti üelda ei võinud. Tema
seletusest selgus, et see omakaitse teenistus oli kohuslik
kõigile külas elavatele mees kodanikele ja seisis Lagedi
rauteesilla alalises valvas, sellest valveteenistusest
võtsid osa järjekorras nii Richart Eestleol kui ka
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.51)

Lehekülg 61
109 6.12 46
NSVL Ülemnõukogu saadik
sm. N. Karotamm.
Kiri mis on minu kirjaga
ühes on ühe sõja invaliidi poolt
tema palub Teid kunas võttan
side teda jutule ja palub
minu kaudu, et Teie lubak-
site teda veel see nädal,
kui see vähegi võimalik siis
vast Teie sekretär teataks
sellest kesknädali õhtul
telef. kaudu 104/171 kella 23
ajal. siis olen vast kodu
Teiseks palun mulle teata
da missuguse asutuse
kaudu saab tagasi tuua
lapsi Nõukogude Liidust
ja kui vanu ja kas töövõim
tuid emasi ka kui neil ei olnud
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.52)

Lehekülg 14
Teedeminister sm. Kovaljevi
tervituse raadiokõne 31 XII 46.
kell 16 raudteetrantspordi
töölistele.
Meil on käes ENSV Ülemnõu
kogu valimiste läbi viimise
kampaania selle tõtu loo
dan sm. Karotamm Teie poolt
meie raudteetrantspordi töölisi
rõõmustada oma kõnega
Minu soov on julge, kuid
loodan et see julge soov Teie
poolt täitmist leiab, meie
raudteetrantsport tööliste
vastu, s. o 9.02.1947.a. kui on
vastu võetav palun mulle lasta
sekretär helistada mulle
õhtuti kell u 21-24.
S. Pello.
3.01.47.a.
Raudteetrantspordi töölin
23
Töötan:
Raudteelastitrantsport
tööliste A/Ü I raj. komitees
Rannamäe tee nr. 3. telef läbi -
Balti nr. 296.
Tallinn.
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.49)

Lehekülg 82
No 117. 21.V.46.
NSVL Ülemnõukogu saadikule sm.
N. Karotamm'ele.
Teie ringkonna valija
132
Parkja, August Adami poeg
sünd: 1890.a., elukoht: Kevade 7-1
Tallinnas.
Avaldis:
Pööran Teie poole palvega abi ja õiguse saamiseks.
NSVL RKN juures asuv usukultusasjade Nõukogu volinik
Eesti NSV-s sm. Kiwi, sulgas "Kewade" Baptisti Usuühingu
10. märtsil 1946.a. Kewade tn. 7 ruumides, vastu uut ruumi
andmata. Mainitud ruumides „Riigi-Teataja järele oli usuühingul
õigus 1946.a. lõpuni tegutseda. Sulgemise põhjusena mainib
sm. Kiwi üldvajalike tarviduste rahultamise otstarbet. Pääle usuühingu
sulgemise teatas sm. Kiwi, et tema tuleb isiklikult usuühingu ruumidesse
elama oma perekonnaga ja kantseleiga. Sm. Kiwi elab praegu
Terase tn.14 viietoalises korteris, kus temal kantselei ja elu ruumid
koos on. Põrandapinna suurus on usuühingu ruumides, kui ka
sm. Kiwi korteris võrdne. Peale selle sm. Kiwi korter asub moodsas
kivi majas ja usuühingu ruumid vanas puumajas. Kas oli
usuühingu sulgemine seaduse pärane uut ruumi vastu andmata?
Usuühing andis mittu palvekirja uute ruumide saamiseks, mis asub
Tobiase tn. 17 ehitatud palvemajaks, mis on umbes 40 aastat palvemajana
kasutatud Baptisti ringkonnas ja palvemaja on natsionaliseerimata.
Wiimane palvekiri 163 allkirjaga, mida sm. Kivi ei võtnud usuühingult
vastu: Sm. Kiwi ise soovitas sisse anda suurema arvu allkirjadega.
Palun Teie abi ja nõusolekut, et suletud usuühingule saaks iseseisvus
tagasi ja Tobiase tn. 17 palvemaja usuühingule tegutsemiseks lubatud
Usuühingu liikmete arv on 147 ja kõik on töölised.
Mina usuühingu jutlustaja Aug. Parkja elan praegu Kewade tn. 7
usuühingu kõrwal olewais ruumides, korteris mis koosneb 2 toast,
köögist ,ja kõrvalruumidest üld põrandapinnaga 56. m2. koos nelja
inimesega. Sm. Kivi nõuab minu korterist lahkumist põhjusel, et vajab
neid ruume endale korteri juure; viimane on mind ähvardanud
wiis korda korterist välja tõsta. Ka ei ole minule uut korterit
vastu antud. Palun Teie abi, et mind ei saaks mitte välja tõstetud
pöördel
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.51)

Lehekülg 100
No 305. 27 XII 46.
170
Eestimaa K(b)P KK sekretärile ja Eesti NSV
Ülemnõukogu saadikule sm. Karotamme
Talupidaja J. T. Saviste,
eluk. Pärnumaal, Are vallas
Are külas, Maasika talus.
Avaldus
Palun Teid, sm. Karotamm, tungivalt
kaitsta mind ebaseaduslikkuse eest ja abis-
tada järgnevas.
Käesoleva aasta 12. oktoobril tunnustas
mind Pärnu 2. jsk. rahvakohus süüdi ja
määras minule trahwi 16.000 rubla selle eest
nagu oleks mina varjanud piima müügi-
kohustuse täitmisest kõrvalehoidmiseks kolme
lehma. Rahvakohtu otsuse kinnitas Eesti NSV
Ülemkohus.
Kirjutan Teile puhtsüdamelikult, et
mina ei ole kunagi ega kellegi eest
varjanud
oma loomade tegelikku arvu. Kui palju
on minul lehmi, õhvakesi, hobuseid, sigu,
kanu ja lambaid, see kõik on teada kohalikel
nõukogude võimu organeil.
Asi oli tegelikult nii, et minul oli loomade hulgas
ka pull ja seda eraldamatult. Sellepärast kui
2.
pull paaritas kolme õhvakest, ilma et mina oleks
seda teadnud, tekkis fakt, et õhvakesed poegi-
sid aasta tasel poolel. 171
Lähtudes õhvakeste vanusest ei arvestanud
varumisorganid täiesti seaduslikult piima-
norme nendelt kolmelt õhvakeselt.
Mina aga arvestasin, et kui esimesel pool-
aastal poeginud õhvakesed vabastatakse 50%
ulatuses piimamüügikohustusest, siis aasta
teisel poolel poeginud noorlehmad vabasta-
takse täielikult piimanormidest, s.t. 100%
Sellest tuligi, et minu juures elunev
inimene - isiklike arvete õiendamiseks
teatas, et mina varjan piimamüügikohustuse
eest kariloomi ning rahvakohus asja arutamisel
uskus teda ja karistas mind trahviga Rbl. 16.000.- suuruses
Asja otsustamisel ei võtnud kohus arvesse
tunnistajate Are külanõukogu endise esimehe Vaaben'i
külavoliniku Alberg'i ja jaoskonna zootehniku
Lilles'e seletusi.
See on juba, sm. Karotamm, protsessieeskirjade
rikkumine. Lisaks sellele, kui oletada, et mina
kuritahtlikult ei tahtnud piima riigile anda
ja varjasin lehmi, siis NSVL Rahvakomissarite Nõukogu
määruse N 1882 - 2. XI 1942 a. oli kohtul õigus
karistada mind äraandmata jäänud piimakoguse
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.50)

Lehekülg 66
102
Jaan Espe. Tuli välja, et viimane seda olukorda van. ltn.
Ltn Suudinile ei selgitanud.
Peale üle kuulamist saadeti minu mees weebruari
kuul Valgast Riiga, kus temale ta kaheksateistkümnendal
märtsil kohus mõisteti, nagu järelpärimise peale vasta-
ti Leningradi sõjaprokurori poolt. Mille pärast ja
missugune karistus oli, sellest ei teatanud. Nüüd 9 juulil
sain oma mehelt. kirja, mis oli kirjutatud 24 aprillil s.a.
Komi A.N.S.V.-st. Vorkuta linnast, kuhu tema oli
saadetud oma mõistetud karistust kandma.
Vahepeal leidis aset järgmine juhtum: Minu
mehe üle andmeid kogumas käinud van. ltn. Zudin
ja teised vahistasid Olupi nimelise isiku, kes viidi Valka
uurimisele. Hiljem saadeti tema Tallinna proturöri
korraldusse, ühes sõjaväelasega, kes oli ka minu mehe are-
teerimise juures. Selle asemel, et vahialust otse määratud
kohta viia, tulid nemad meie külla ja tahtsed tanksaapaid
ja abemenuga minu mehe jäoks. Vahepeal läksid nemad
Uuno Leoli juurde, kus sõjaväelane nõudis relvi, mida
Uuno Leolil pidi olema. Neid sealt mitte saades tulistas
sõjaväelane Uuna Leoli ema, kes selle järgi ka kohe suri.
Peale roima tuli sõjaväelane meile ja heitis magama.
Siin vahistati tema ja toimetati ametivõimude korral-
tusesse.
Peale minu mehe areteerimist tegin mina aval-
dise Tallinna sõjaprokurörile, et minu mees Tallinnas
kohalike võimude poolt üle kuulatakse ja kohut mõis-
tetakse. Tema ei ole oma kodukohast okupatsiooni ajal
lahkunud, ega temal mingisugust läbi käimist
väljapool Harjumaad olnud. Muud süüd ei või temal
olla, kui eelpool nimetatud relva asi. Kui temale aga
muud süüdistusi peale pannakse, mis riiklikklu
julgeolekut või koostööd fašistidega puudutab, siis
on need ilma igasuguse aluseta ja pahatahtlikult
välja mõeldised, mis on isiklikude vahekordade
õiendamiseks tarvitusele võetud.
Et asja tõepõhjal selgeks teha, pöördun Harju-
maa julgeoleku ülema van. lnt. Lvovi soovitusel
Teie poole ja palun Teid südamest nimetatud
Nikolai Garamsinovi, kelle alaline elukoht Valgas,
Jaan Nigola p. Espe, elukoht Rae vallas, Sepasilla. t.
ja Uuno Leoli (elukoht Rae vallas Kullerkupu. talus.
tegevust minu mehe vastu vastavate võimude poolt
lasta uurida ja kohalikelt võimudelt ja elanikelt
tema tegevuse ja meelsuse üle teateid koguda, ning
siis tõeolude alusel lasta õiglane otsus mõista. Ühtlasi
palun varanduse konfiiskeerimise seisu panna kunni
asja lõpuliku selgitamiseni.
Käesoleva avalduse esitan Teile minu mehe
venna Georgi Jüri. p. Eestleoli kaudu ja volitan teda
edaspidi minu nimel seda asja ajama, sest mi-
nul on juuni kuul sündinud imik, kelle pärast
mina ei saa kodust lahkuda.
Lootes käesolva asja õiglast lahendust, jään
täielikus usalduses.
Anete Eestleol.
Rael 15 juulil 1946. a.
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.50)

Lehekülg 52
NSV Liidu ülemnõukogu saadik
No 101/K
N. KAROTAMM
AADRESS: TALLINN, VÕIDUVÄLJAK 7 . TELEFON 3-10-84
85
5.8. 46.
Kuulub tagastamisele
Sms Ristmägi
EK(b)P KK kantseleisse
Minu juures käis Harku
vallast Mustamäe külast
Metsa talust kod. Stein-
berg ja kaebas, et
ebaõiglaselt on tema
käes magal kasutamisel
olev maakoht - 6 1/2 ha -
temalt ära võetud ja
antud endise mõisava-
litseja Düüna lesele
naisele. Olevat koguni
andmed selle kohtu, et
see Düüna olevat sakslaste
käsik.
„Punane Täht", Tallinn. 12 pl. à 50 I. IV 46. Nr. 505/13147.
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.49)

Lehekülg 39
nud, siis kannab tema karistust selle ainsa
pealesunnitud ning vähekaaluva toimingu eest
Tummeltau, Bernhard ei tegelenud üldse poliiti-
kaga ega väljendanud kuidagi viisi nõukogude
korra vastast meelsust ning tegevust. Tema vend
Rudolf langes punaarmeelasena Suures Isamaasõjas.
Olles saksa okupatsiooni ajal oma küla normi-
de määrajaks toimis tema sakslaste huvidele
vastaselt määrates kõigile palju väiksemad
sunnimüügi normid, kui see oli ettenähtud.
Samuti varjas tema saksa sõjavõimude eest
haavata saanud vene sõdurit - politrukki
ravis tema haavu ja võimaldas temale salajast
põgenemist.
Minul on kaks last 4-ja ja 2-e aastased
Põllutööde hooaeg on lähenemas. Minu mees
oleks hädavajaline talundi majandamisel
ja perekonna ülalpidamises.
Ise olen endise mõisatöölise tütar ning
minu vanemad pooldavad kõigiti nõuko-
62
gude korda.
Kuna ka Kernu valla rahvas Teie valijaiks olid
julgen Teie poole pöörata vajalike sammude
astumiseks vastavates asutustes minu avalduse
rahuldamiseks. -
Minu mees vahistati 6 jaanuaril 1945 a. ning
viibib praegu Karagandini oblastis.
17 aprillil 1946 a.
Austusega
HTummeltau
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.52)

Lehekülg 110
Sündisin 27. aprillil 1886. a. Virumaal, Imastu
vallas rahvakooliõpetaja perekonnas. Alghariduse
omandasin isalt. Vanemad mind koolitada
ei jõudnud, sest tsaariaegse kooliõpetaja palk
oli näljapalk. Omandasin õmbleja elukutse ja
töötasin sel alal 1912 aastani, mil abiellusin. Olen
viie lapse ema.
Minu mees sündis Tartumaal, Kuremaa val-
las 21 jaanuaril 1892 a. raudtee lihttöölise perekon-
nas. 13 aastaseks saades suri tema isa. Ema töö-
tas peale isa surma raudteevahina, kuid ei suut-
nud oma palgaga paljulapselist peret toita.
Poiss hakkas iseseisvalt teenima endale ülalpida-
mist. Talvel koolis, suvel raudtee remonttöödel.
Lõpetas raudteekooli tehnikaosakonna. Suunati tööle
Tartusse raudtee ehitusosakonda. Sealt Tapale. Hiljem
õppis raamatupidamise kursustel ja sai Tallinnasse
raudteele noorem raamatupidaja koha. Palk oli
äärmiselt väike ja sellest ei jätkunud perekonna
toitmiseks, rääkimata riietusest.
1938 aastal ehitas riik Harku valda, Õismäe
rabasse Hälli "talu" (3,48 ha õõtsuvat raba) See loosi-
ti välja lasterikaste raudteelaste perekondade
vahel. Loosimisest võisid võtta osa perekonnad
alates neljast lapsest. Minu mees Kask Johannes
teenis tollkorral raudteevalitsuses noorem raamatu
pidajana ja oli viie lapse isa. Loos langes minu
185
mehele. Elama asusime rabasse 1939 aastal. Siinne
punane turvas ei kasvatanud midagi. Tarvis oli
vedada lupja ja sõnnikut. Kuidas seda teha? Loomi
ei antud. Omal puudus nende ostmiseks raha
Kuna siinne koht ei suutnud peret toita, lahkus
minu vanem poeg talust sama aasta sügisel,
(sünd. 27 jaan. 1917 a.) ja asus iseseisvalt elama Tal-
linna, töötades arsenalis rauatöölisena.
Kasu oli just hoonetest, sest üürid linnas olid kõr-
ged. Paljud majaperemehed ei võtnud majja üldse
lastega perekondi. Eelistati üksikuid ja lasteta abielupaare.
1940 aastal toimus otsustav murrang eesti rahva elus.
Töötav rahvas kukutas valitseva kliki ja asus ise
oma elu korraldama. Nõukogudevõim edutas mi-
nu mehe vanem raamatupidajaks. Tõsteti tööliste
ja teenistujate palku. Noorsool olid kõik teed a-
vatud tasuta kesk- ja kõrgema hariduse omandami-
seks. 1941 aastal suri minu mees ja noorem poeg.
Algas saksa okupatsioon Eestis. Sama aasta sü-
gisel lahkus minu vanem tütar talust (sünd.
16 dets. 1920 a) ja asus iseseisvalt elama Maardusse,
kus hakkas töötama fosvoriidi vabrikus kantselei amet-
nikuna.
Elu okupatsiooni ajal oli raske. Mul oli ainult
üks lehm. Norm ühelt lehmalt - 75 kg võid. Okupan-
did ei arvestanud, et minu toita oli vana (80) aastane
ema, alaealine tütar ja et talul puudus heinamaa.
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.49)

Lehekülg 30
49
No 63
63
11.04
N.S.V.L. Ülemnõukogu saadikule Sms. N. Karotammile
Sügis. Voldemar Karli. pg.
Põllküla Filterlaager
Avaldus
9. nov. 1944. a kutsuti mind vastava seaduse põhjal kont-
roll ülekuulamisele, kuna olin saksaokupatsiooni ajal viibinud
okupatsiooni tsoonis. Sel ajal
9. nov. 1944. a kuni 20aprillini 1945. a viibisin Tallinnas
Juhkentali ja Sitsi laagreis. Põllküla Filterlaagris viibin
20 aprillist 1945. a. tänaseni. Kontrollülekuulamine toimetati
siin 23. juunil 1945.a, kuid laagrist vabastatud pole ikka veel.
kuna ometi kodus olles oma teadmisi kasulikumalt saaksin
ülesehitustöösse rakendada, kui siin
Okupatsiooni ajal olin kahelkorral haiglas ravi-
misel ja ei tarvitsend ka saksasõjaväkke minna.
Tööameti poolt määrati mind aga 30 okt. 1943. a "Tolli"
teenistusse, kus teenisin kuni 23. juunini 1944. a, mil
omavoliliselt teenistusest lahkusin ja end Läänemaa
metsades kuni punaarmee tulekuni varjasin.
Olen sündinud Leningradis (siis Peterburg) 1913. a
töölise pojana. Emakolis esimese ilmasõja algades Võrru
oma vanemate juure, kuna isa, Karl, Karli pg. ningis Herbst
jäi Leningradi (Peterburg), Kodusõja tegi isa kaasa vabataht-
likuna punaarmees. Sõjas olek aga tõi tiisikuse ja juba
haigena opteerus ta Eestisse. Koos kellegi Tageli ja Tirossoniga
tegid nad Võrus kommunistlikku organiseerimis tööd
Isa suri 8 nov. 1923. a Veidi hiljem arreteeriti Tagel
ja Tirrosson ja nad said karistada vist 149 protsessil
Meie juures otsiti läbi. Leiti mingisuguseid lendlehti ja
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.51)

Lehekülg 76
134
20 viljapeksu masinat ja traktorit ning
1. veoauto) olid Kullamaa Täitevkomitee
esimehe poolt määratud samalaa-
dilised metsa raie ja veokohustused, pöör-
dus Masina ühisuse esimees Sm. H Veting
T/k esimehe poole järelpärimisega, millise
seaduse või määruse alusel Täitevkomitee
võtab ühisuse tegevusest ära hädava-
jalikke tööjõude, määrates neile kohus-
tusi ning paraliseerides ühisuse tegevust
plaanikohaselt remontides ja ettenähtud
linatööstuse osas. Ühisuse esimehele on
Täitevkomitee esimees vastanud, et tema
võtab ühisuse tegevusest ära neid keda
soovib ja määrab kohustused kellele
soovib, selles ei olevat kellegil sõna
rääkida, nagu meie ühisuse esimees
tegi meile teatavaks seda.
Olles arvamisel, et keskasutuste poolt
ei ole antud selliseid korraldusi
ja juhtnööre Kullamaa T/K esimehele,
et viimane ebaõigelt tegutseb, igno-
reerides demobiliseeritute osas, kes sotsiaalse
kodumaa eest võideldes ohverdanud oma
tervisegi, valitud tegevusealalt väljaarvates
ja uusi kohustusi määrates, asjaolusi
ettekandes, sunnitud Teie poole pöör-
tuma abi saamises.
Kõige eeltoodud alusel palun Teid,
vägalugup. Sm Karotamm. alljärgnevalt
1) Teha vastav korraldus alluvuses, et
Kullamaa valla Täitevkomite esimehe
korraldus, minule kui demobiliseeritud
punaameelasele Erik Ado pg. Aavekukkele
määratud 80 tihomeetrit puitmaterjali
veokohustuses, saaks anulleritud.
2). Jätta mind, lubatud kutsealal valikul
olevasse tegevusse Kullamaa Masina Ühisusse
traktoristina edasi, nagu seni tegutsenud
olen.
3). Teatada minule Teie vastavast korral-
dusest.
4). Teatada, kas Kullamaa T/K esimees
omab vastavat õigust isikute välja-
arvamises nende tegevusalalt, ehk
mitte
EAavekukk.
Kullamaal, 30. XI 46.
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.49)

Lehekülg 38
61
NSVL Liidunõukogu liikmele sms Karotamm'ele
Tummeltau, Helmi Villemi tr.
eluk. Kernu vallas, Kabila külas
avaldus
Palun Teie lahket kaasabi ja toetust minu
mehe Tummeltau, Bernhard Jaani poja vabastamiseks
temale määratud karistusest ning administratiivsest
väljasaatmisest Karagandini oblasti
Temale pandi süüks, et ta ühes teiste oma-
kaitse liikmetega võttis osa end. Kernu valla
täitevkomitee esimehe Ilumetsa vahistamisest.
Vahistamise korraldus tuli omakaitse ülemuselt ning
teised omakaitslased ilmusid meie tallu minu meest
kaasa võttes. Seega ei tõiminud minu mees mitte
omal algatusel. Olles omakaitse liht-liige täitis
tema väga loiult omakaitse ülesandeid ning
sai korduvalt märkusi selle eest. Kuna paljud
teised sarnased omakaitse liikmed viibivad
vabaduses ega pole karistuse osaliseks saa
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.50)

Lehekülg 37
59
arveametnikuna, kuupalgaga rbl. 250.-
Kuna 1.03.46 a. andsin MTJ töölt lah-
kumise sooviavaldus. Vastus oli "ei."
Töötasin sellel kohal kuni tänase-
ni, ning olen juba töödanud 17 1/2 kuud
Koduseks tööjõuks on minul ainult
vanemad, isa, kes on vana 52 aastad,
ning olnud esimeses Maailmasõjas .ja
saanud seal külmetada, mille taga
järjel on tekkinud raske kujuline
jooksva hajus., mis takistab töötegemist.
Ema on minul vana 51 aastad ja ka
võrdlemisi nõrga tervisega.
Talu suurus on 15,74 hektaari.
1946. aasta piima ja kanamuna kohus-
tuslik müügi norm oli tasutud 10.07.46
100% ja liha 66%.
Ja mina, kes olen oma kodu talust
ära olnud 17 1/2 kuud, kuid nüüd soo-
vin sinna elama asuda, just töö-
jõu puuduse tõttu.
Kuid nüüd seltsimees esitan mina
Teile mõned küsimused, eelpool
jutustuse alusel:
1.) Kui mina esitan MTJ töölt lahkumise
sooviavaldus, kahe nädalase ette
ütlemisega. Kas võin mina siis
töölt lahkuda?
2) Kui palju ja mis alusel on lubatud
talumajapidamisel tööjõudu?
3). Kas on minul selle eelpool kirjel-
duse järgi õigus töötada selle talus?
4.) Kui vanad loetakse mehed ja kui
loetakse
vanad naised veel tööjõulisteks?
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.52)

Lehekülg 58
Kuulub tagas
EK(b) P KK kantselei
37 D. 37
6 III - 47
96
NSVL Ülemnõukogu saadikule
sm. N. Karotomm'ele
Sildve, Pauline, Jüri tr.
eluk. Harjum. Hageri v. Maidla k.
Tiigari t.
Palve
Minu mees Sildve, August, Jaani pg. sünd. 1893.a
vahistatud 1946. a. jaanuaris Julgeoleku organite poolt
teadmata põhjustel. Sõjatribunaali otsuse kohaselt
mõistetud 10-ks aastaks töölaagrisse.
Aluseks võttes, et Hageri vallas, Maidla külas,
Otsa talus elunev Tamm, Johannes käis minu käest an-
deks palumas, et tema on minu mehe peale Julgeoleku
organitele esitanud vale kaebtuse, palun minu mehe
süüdistuse asi uuesti arutada.
August Sildve põlveneb paljulapselisest mõisa-
moonaka perekonnast.
Eestlasele omase iha sunnil, omada maalapp,
võttis isa koos oma suure perega sihiks osta oma
talu. Suure pingutusega saadi viletsa soo ja rabaserva
omanikuks, mille hinna tasumiseks tuli kogu perel
palju aastaid mõisniku orjata.
Kuna põld oli kehv ja kivine ning abielludes
suurenes pere, jäi kitsaks isatalus ja mõisamaade
jagamise ajal avaldas August Sildve soovi maa
saamiseks. Soov rahuldati, kuid viletsa heinamaa-
tükiga, mis vajas palju tööd ja vaeva, et muuta koht

Lehekülg 96
No 67. 12. IV 47
170
Lgp.
Sms. N. Karotamm.
Harku külanõukogus. Majanduslikust
küljest, eriti puudutada pole, võrreldes
üldsusega. Kuid peab mainima just
poliitilist külge, mis jätab väga palju
soovida. Ja seda just poliit-masstöö
osas rahvale. Agitpunktid peaaegu
üldse ei tööta, kuigi need on nime-
liselt olemas. Loenguid ja vestlusi
rahva hulgas läbi ei viida, välja-
arvatud valimiseelsed kõned ja selgitus
töö. Siin juures pean valla partorgile
osaks andma teatud hulk passiivsust.
Ja nimelt et ei rakendata tööle
maksimaalselt kõiki parteilasi, kuna
neid on külanõukogu piires umbes
10 ümber.
Kultuurilisel alal jätab soovida
Rahvamajade töö, mis ei ole ühtlustatud.
Esineb sama vähe, mis meil oli kodan-
lisel ajal seltsidega. N. nimetatud killus-
tatud töö. Ühe eest kantakse hoolt,
kuna teised jäetakse tahplaanile.
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.52)

Lehekülg 97
171
Kui meil niimoodi edasi läheb. Siis
selle asemel, et tõsta rahva kultuurilist
taset külanõukogu piires, läheb ta
rohkem nii "üks samm edasi ja kaks
tagasi." Ka Rahvamajade tööta
oleku juures, ei saa levida poliit-
massiline töö.
Maareform ei ole veel täie-
likult lõpetatud. Kuulun ise ka
valla T.K kooseisu, ning näen
selle koha pealt vigu mida ei
tohiks lubada. Maareformi kiireks
lõpetamiseks on täielikult süüdi
valla T.K. Nimelt ei kaalutleda
kainelt kõiki küsimusi, mis tuleb
ette seoses maade võtmisega ja välja-
jagamisega. Tihti peale lükatakse
poolt
maakonna komitee valla T.K.
otsused ümber. Sellest tulenedes
ei ole ka kätte jagatud põlise
pidamise akte
Teisest küljest mõjub see ka
külanõukogu tööle. On käes juba
kevadkülvi hooaeg, kus tuleb teha
kõik ettevalmistused selleks, et iga
maa lapp saaks täis külvatud.
Selleks on koostatud "põllumajandusliku
tööde riiklikud plaanid," ja talunditele
välja antud. Kuid ka need ole
õiglaselt tehtud, mis tõotab rahva seas
rahulolematust. Kuid siiski pearaskus
punkt seisneb vilja- ja heinaseemne puu-
duses. Siis põllutöö riistade remont,
ja siin annab tunda teatud pisiosade
puudus. Nagu vedruäkke piid ja terad,
samuti kultivaatori piid. terad. Kuid
atrade osas pole lugu parem. Need on
enamjagu sarnased osad mida iga
külasepp ei tee.
Väetisainetega on osaliselt
rahuldatud talundeid. Ja siin
tehti jällegi vigu õiglase välja-
andmise juures. Oleks pidanud
saama esmajärjekorras uusmaa
saajad. Kuid selle asemel anti iga-
ühele kes esimesena jaole juhtus. ja
"kulakud" peale selle.
Kuna külanõukogule sellest
üldse ei teatatud.
Külanõukogu töös esile tulevad
raskused on tingitud esmajoones
Külavolinike puuduses. Ja kui
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.52)

Lehekülg 111
Et heinamaad saada olin sunnitud minema hall-
parunit kummardama. Suure palumise peale lubas
anda tingimusel, et mina saan ainult 1/3 ja tema
2/3. Tegelikult sain 1/4, sest kulak võttis suuremad
hunnikud endale.
Minu poeg kuulus töökohuslaste hulka ja kutsuti,
saksa lennuvälja töökotta tööle. Ta läks põhjusel, et
hoiduda kõrvale Mäe poolt reklaamitud n.n. "vabatahtlike
sildi all mobiliseerimisest tegevväkke. Mobiliseeriti
siiski hiljem saksa sõjaväkke. Jälle õnnestus tal päästa
end tegevväkke mobiliseerimisest ja jääda edasi
töökotta tööliseks. 1944 aasta 24 juunil teatas
ta mulle, et kavatseb koos mõne sõbraga lennukil
põgeneda Rootsi, et mitte sakslastega kaasa minna.
Kas sarnane üritus üldse õnnestu või tulistati lennuk
alla? Peale selle pole ma kuulnud midagi tema saatusest.
Paar nädalat enne sakslaste Eestist lahkumist,
käis ka minu vanem tütar Maardust mind vaata-
mas, jäi aga Nõukogude Eesti vabastamise lahinguis
kadunuks.
Töötan 1939 aastast alates talus. Suvel abistab
mind põllutöödel alaealine tütar (sünd 12 aug
1930a), kes on Tallinna XX keskkooli õpilane ja selle
lõpetamisel kavatseb jatkata õpinguid Tallinna
Polütehnilise Instituudi Arhitektuuriosakonnas. Peale
tütre on minu ülalpidada 83 aastane ema.
Arvan, et sellisel minu kohtlemisel Harjumaa
186
Täitevkomitee poolt ei ole midagi ühist kommu-
nistliku partei ja Nõukogude valitsuse poliitikaga.
Teie rääkisite "ülemaalise parteiaktiivi koosolekul,"
et seaduse karistavat kätt tohib tarvitada ai-
kult nende kodanike suhtes, kes rikuvad Nõu-
kogude seadusi, kes astuvad üle Nõukogude sea-
dustest. Mina neid rikkunud ei ole. Olen täitnud
kõik kohustused riigi vastu. Sakslaste käsilane
ma pole ega olnud seda ka minu lapsed. Vih-
kasin alati sakslasi kui eesti rahva orjastajaid
ja õpetasin selles vaimus ka oma lapsi. Küll aga kurnas
mind ja teisi raba elanikke kulak, kellelt võtsin
heinamaad okupatsiooni ajal. Tahan jääda edaspidi-
gi ausaks nõukogude kodanikuks ja selleks ka oma
last kasvatada.
Palun võimaldada mulle suuliselt täienda-
vate andmete esitamist. Võin ka tunnistaja kau-
du tõendada oma täisealise poja lennuvälja
töökojas töötamisest. Tunnistaja: Aliide Post elukoht
Tallinnas, Paldiski mnt. N32-3
Esinen Teile palvega tagastada mulle Hälli
talu kõigi hoonetega ja põlise kasutamise akti and-
misega.
28.4.1947.a. Lugupidamisega A. Kask.
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.52)

Lehekülg 139
229
need märgid kaua need ikka püsivad
Kui aga põles maja maha Nork Hansul
Punaarmeest ülejooksiku Nork Walteri ja Elmari
isal, siis oli Iwanowa kõige hingega abistamas,
et kiiresti saaks uus elumaja ehitatud, mis
äratas kahtlust ümbruskonna elanike hulgas
tema mitte õiges suhtumises Nõukogude
korrasse abistamises pandiitliku perekonda
Kõike neid asjaolusid arwesse wõttes Nissi
walla TK arutas seda asja TK istungil ja
otsustas maakonna TK-le teha ettepaneku
Iwanowa töölt wallandamiseks. 4 oktoobril
mina haigestusin ja läksin haiglasse minu
kohale tuli sm. Kandis, kes seda otsust ellu
ei rakendanud ja jättis Iwanowa edasi
tööle k/n. esimeheks. Iwanowa saades sellest
uuesti wõimu alustada isikliku waenu kat-
teks igusuguste wale andmete esitamise
minu ja selleaegse walla TK esimehe isa
Pillerpau Al-der Kollo talu kohta, kus ka
mina elasin et ülekohtuselt taga kiusata
selleaegseid Partei ja nõukogude töötajaid.
1948 a. alul siiski selgus, et Kernu valla
Haiba k/n. esimehe sm. Teegi tapjad olid
eelpool nimetatud Nork Walter ja tema
wend Elmar kellega Nissi k/n. esimees Iwanowa
oli sõbralikus vahekorras ja neid aktiiwselt
abistas maja ehitamisel
Nissi k/n. piires elanikud on hirmul Nõukogude
wõimu ees kuna neil ei ole mõistetaw see fakt
kuidas teine k/n esimees abistab teise k/n. esimehe
tapjaid Nõukogude wõimu kehtimisel.
Palun teie seltsimehelikku kontrolli, et Nõukogude
korra ja seaduse moonutustele saaks tehtud otsus-
taw lõpp
/Allkiri/
Keilas, 17 sept. 1948 a.
Ärakiri õige N. Koromanowa
5.X.48.

Lehekülg 144
Kuulub tagastamisele EKP(b) KK.
NSV Ülemnõukogu saadikule
Sm. Karotamm.
234
Peikel Oskar Mihkli p.
67 D.
Pirsonaal pensioner
29.X-48 г
Niine 5-2.
Avaldus.
1917 a augusti kuus peale terveks saamist
/ sain Saksa väärinal raske põrutuse / määrati
mind 1 Eesti polku Tallinnas, olin fula 289
polgus polgu komitee liige, sotsiaaldemokraatide
Enamlaste poolt ja Tallinnas 1 Eesti polgus
astusin kohe parteiga ühendusese ja enne
Oktoobri Revolutsiooni meie kõik kes satusid
Eesti polku väärikalt läksime polgust ära
koos relvadega ja Toompea spordisaalis moodus-
tasime punase kaardiväe salga, meid oli 240
meest. mind valiti roodu komandööriks.
meie võtsime oma valve alla kõik Toompeal
olevad valitsuse hooned ja ladud. Peale Oktoo-
bri Revolutsioni Novembri kuus 16. Mind
kutsuti sm. Kingiseppa juure kelle kääst
sain korralduse sõita Viljandi maakonda
mõisasi ülevõtma ja vilja rekvireerima
Tallinna töötava rahva tarbeks. Võtsin omale
kaasa 13 punase kaardiväelast ja akkasime
tööle, mõisates tuli organiseerida teomeeste
nõukogud kelle kätte mõisad kogu varaga
üle andsime, ühes mõisas tule vahetusse
mõisa omaniku ja tema kaaslastega sai
2 minu meest haavata, ise sain kuuli krii
mustuse näkku. Võtsime üle 28 mõisat
Peale selle kui sakslased üle Eesti piiri tulid
läksin Tallinnase ja siin võtsin osa Keigla
lahingust, peale lahingud läksin jala
Tallina kus mind valgekaartlaste poolt
ära tunti kinni võeti pool surnuks pekseti
ja Patareise pandi siin oli juba palju
punase kaardiväelasi kinni, nädala pärast
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.49)

Lehekülg 35
Võetud konts.
56
Palve.
EK(b)PKk kantselei
Erich Lepmets
14.04.46 a.
sün. 24.07.19 a.
Virumaal Sõmeru v.
Saadud "18" IV 1946
K 678
Palun. Teid sms. Karotamm, Teie kui
riigis juhtiv isik, ja komunistliku,
bolsevistliku partei juht Eestis.
Palun Teie kaasabi selleks, et mind
vabastada sellisest seisukorrast millesse
olen sattunud enda rumalusega ja
igasuguste provukaaturite kihutus
töö järele.
Olen varjanud end metsas juba 17.11.44a-st
saadik mille juures ei ole mingi-
sugusest bantiitlikust tegevusest osa
võtnud, ega sõjaväele ja rahulikele
kodanikele kõigse vähematki kahju
tekitanud.
Tahaksin sellisest kõlvatust elust
vabaneda ja abiks olla Nõukogude-
Eesti ülesehitus töös mille olete
rajanud Teie koos valitsusega.
Selleks pöördun Teie poole abisaamiseks,
et Teie võimaldaksite amnestijat -
kui vaeslapsele. Siia juurde lisan
enda eluloo kirjelduse.
Austusega
Erich Lepmets
Sõmeru.v. Jäätma. k.
Rakvere.
57
Eluloo kirjeldus.
Erich Albrecht Gustavi p. Lepmets sünd 24.07.19 a.
Virumaal, Sõmeru v. Kannastiku külas käsi-
töölise pojana. Isa Gustav arreteeriti 1919 a
kodunt valge lindi meeste poolt süü, et olevat
varjanud tolle aegseid Vene sõjaväelasi, ja
toitnud neid, viidi ta Tallinna vanglasse
kus ta ka hiljem tapeti.
Siis jäi järgi ema ühes viie allaealise
lapsega, kõik oli tarvis ülesse kasvatada
Sellega oli ema seotud suurte raskustega,
sest emal käsitöölise palgast ei jätkunud
kõigile, tuli hakkata osa lastest ise endale
ülalpidamist vaatama
Suuremad pidivad lahkuma kodunt, kes
karja, kes sulaspoisiks suur talu pidajaile.
Minul tuli aga jääda veel ema juurde
sest olin veel liig väike töötavaks jõuks.
1926 aastal kui olin juba kuue aastane
pidin ma siiski akkama end elatama.
Esimesena tuli mul minna karja, et sellest
end talvel elatada. Karjas käia seda
tuli mul teha suvi-suve järele, sest ema
palgast ei piisanud meile kõigile. Nii tuli
elada ja kasvada suvel karjas ja talvel
koolis. Alghariduse sain Kohala 6 kl algkoolis
kuhu läksin 1928 a ja lõppetasin 1935 a
kevadel. Et järgmisel sügisel edasi õppida
minna kusagile kõrgemasse õppeasutisse
puudusid võimalused, selleks ei jätkunud
raha kooli maksudeks, seda saivad
ainult teha rikkad. 1935 a kui kooli lõppetasin
akkasin endale teenistust otsima, et
juba karja-poisiks olin liig suur, sain
teenistuse Kohala-mõisa valitsejale
tallipoisiks. n.ö hobuste söötjaks ja
piima vedajaks. Toll ajal olid teenistus
olud väga viletsad, siis lubati mulle
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.49)

Lehekülg 65
Kuulub tagastamisele
Lgp.
sm. Karotamm.
105 96
Meie, Hageri valijad, pöörame Teie poole palvega allpool kirjelda-
tud väärnähete kontrollimiseks ja nende kõrvaldamiseks.
1945 a. loodi Hageri vallas paari, kolme mehe poolt Masin-traktor
ühisus, esimees Sikkeus ja kassahoidja Pärmas. Masinad, mootorid
ja traktorid võeti vanadelt omanikelt. Viljapeksu masinate tunninorm
määrati kuni 700 kg. tunnis. Vilja masindamise ajal selgus, et masi-
nad on vanad, ilma remondita ja ei suutnud määratud normi
vilja läbilasta. Põllupidajad palusid uuesti kontrollida ja mää-
rata tegelik läbikäik, seda aga ei tehtud, sellepärast, et siis
oleks vilja poole vähem tunnist saanud. Ka läks väga palju
tööpäivi kaduma töö aegus masina seismise ja parandamise
läbi. Möödunud talvel anti Hageri jahuveski sama ühisuse
kätte, kassahoidja jäi veski kontrolliks. Veskis hakati peksuvilja
vastu võtma, jahvatama ja müüma - rukkijahu 8 rbl. ja segavili
5 rbl. kg. Kellel ei olnud vilja töö eest anda pidid maksma
rahas rukki kg. 9 rbl. segavili 6 rbl. kg. Nii tuli põllupidajal
umbkaudu 150-200 rbl. iga viljapeksu tunni eest maksta.
See on kuulmata kuritegu sotsialistlikus vabariigis, ennast
rikastada töötava talurahva turjal, mis neil selle läbi korda-
läheb, et nemad ise end kohtadele määravad. Need mehed
on tarvis M.T.Ü. juhatusest tagandada ja neid panna oma
õige ala peale - Pärmas sepa tööle, nii kui oli määratud
1945 a. kevadel ja Sikkeus masinate remonttööle. Oleks õige
aeg, sest masinad on kõik logud, ilma ühegi remondita, ka
ei ole Hageris ühtegi seppa, kes vähemagi põllutööriista remon-
diks. Veski kontrolliks määrata täitevkomitee esimees, ehk
abi. Teha täitevkomitee esimehele ülesandeks moodustada uus
erapooletu juhatus ja M.T.Ü. asja ajamine ülevõtta täitev
Eestimaa_Kommunistliku_Partei_Keskkomitee (ERAF.1.309.52)

Lehekülg 28
51
Nimelt pole Toom Jürile mingisugust
karistust mõistetud ja tema asja pole sõjatri-
bunal arutanudki. Seda kontrollisin ma ise
sõjatribunalis. Tema oli eeluurimisvangistuses ja
suri 15. aug. 1945. a. Tallinnas vanglas N 1 halva
tervise tagajärjel (ta oli 2 korda maohaavadega
opereeritud). Eeluurimisel oli ta sellepärast, et
teda määrati saksa okupatsiooni ajal Jõelähtme v.
vallavanemaks. Pärast korduvaid avaldusi tema
poolt ta vabastamiseks õnnestus see tal 1943. a.
tervislikel põhjusil.
Mis puutub aga sellesse, et ta on tun-
nistatud saksa okupantide käsilaseks, siis leidub
selle kohta Harjumaa TSN Täitevkomitee Maaosakon-
nas vastupidist tõendav dokument - Jõelähtme
valla aktiivi koosoleku protokoll, milles ettepa-
nek Toom Jüri saksa okupantide käsilaseks
tunnistada tagasi lükati. Enamiku aktivistide
sõnavõtud tõendavad samuti vastupidist. Mille
alusel Harjumaa T.K. Maaosakonnale sai selgeks
vastupidine, jääb arusaamatuks, sest muid ma-
terjale asja kohta polnud Maaosakond vaevaks
võtnud koguda. Kust aga võeti see, et Toom
Jürile on mõistetud 10 aastat vangistust, on
mõistatus.
Nagu ülaltoodust nähtub, on Harjumaa TSN
Täitevkomitee Maaosakond oma otsuse teinud büro-
kraatlikult ja pealiskaudselt asjasse suhtudes, milline
teguviis pole põrmugi kohane nõukogude asutusele.
ja pealegi nii tähtsas asjas nagu seda on nõu-
kogude maareform.
Nende asjaolude kohta esitasin protesti ENSW
Põllutööministrile ja Harjumaa T.K. Maaosakonnale
8. okt. m.a. Vaatamata sellele, et on möödunud juba
4 kuud, seisab asi ikka veel kusagil. M. a. detsemb-
rikuul vastas ENSW Põllutööministeerium, et asi on
edasi saadetud Harjumaa T.K. Maaosakonnale, Maa-
osakond pole aga seni reageerinud.
Praegu majandab "Liiakse" talu minu ema
Toom Elfriede-Katariina Jaani tr., õde Toom
Helmi Jüri tr. ja vennanaine Toom Agnes (vend
Toom Edgar töötab Tallinna sadamas kraanatöölisena)
Talu on seni emalt võõrandamata. Küll aga on
1945-1946.a. võõrandatud talust 2 lehma (järgi
on veel 2) ja paar kuud tagasi võõrandati
talust kõik rukis ja nisu ja 17 kg. rukkijahu.
Sellises olukorras ähvardab talu laostumine, sest
põllud (ca 5 ha) ei saa enam küllaldaselt sõn-
nikut ja tallu ei jäänud ka seemnevilja.
Palun Teie korraldust, et otsus "Liiakse"
talu võõrandamiseks saaks tühistatud kui faktidele
mittevastav ja talu jääks edasi minu ema
Toom Elfriede-Katariina Jaani tr. majandamisele
kes talu pärast Toom Jüri surma on korra-
likult pidanud - normid täitnud ja ületanud
ja ka muud kohustused eeskujulikult täitnud,
nii et teda isegi raadios mainiti kui ees-
rindlast sillaparandustöödel vaatamata ta
Vara_Laulu-_ja_Manguselts (EAA.3502.1.4)

Lehekülg 7
selts Johan Leppa ja Juhkum Andowa
healte enamusega sai Johan Lepp näitemängu
juhatajaks walitud.
Rewiteerijateks walis selts Jüri Täpsi, Juhan
Sibula ja Johan Pärna.
Järgmise koos oleku määrati 13mal Jaanuaril
1902 aastal kell 5 õhtu Matjama kooli majas
ära pidada. Lõpeks tänas presitent li seltsi liikmid
et nad nii rohkeste on koku tulnud, wahe aegadel
mängis muusika ja sellega oli koos olek lõpetud.
Presitent:
Kassahoidja: K. Jürjenson
Muusika juhataja:
Kirjatoimetaja: K. Sibul
Wara laulu ja mängu seltsi I koos olek
Matjama koolimajas 13mal Januaril 1902 aastal
I Algas koos olekud presitendi asemel kirjatoimetaja K. Sibul
kõiki koku tulnud liikmid ja wõeraid terwitades ja awaldas oma
rõõmu selle üle, et nii rohkeste osa wõtjaid on tulnud, lõpeks
soowis kõneleja et saaks meie kõrge riigi isale lauldud Jumal
Keisrit kaitse sa, mis muusika saatusel waemustusega lauldi.
II Pani kassa meister seltsile ette et kas ei wõiks selts need kalendrid
mis pasaari asjadest on üle jäänud, nendele kinkida kes ennast
uuesti seltsi liikmeteks ülesse annawad, mida ka selts lubas.
III Luges kirjutaja mööda läinud koos oleku protokolli ette, mis
õigeks tunnistadi.
IV Andis kassameister Jürjenson kassast aru, mnis järgmine on
üle üldse sisse tulnud ..... 261 rubla 60 kop.
ja üle üldse wäljaläinud. 169 -"- 60 -"-
jääb järele sula raha.. 92 rubla ...
mida rewiteerijad õigeks tunnistasiwad.
V Pani Johan Lepp seltsile ette et tema on küll
näitemangu juhatajaks walitud, aga et temal ei
ole wõemalik seda ametid wastu wõtta.
Siis otsustas selts tema asemele uut walida,
ja walimine wõeti kohe ette. Kanditaaditeks walis
selts, Aleksander Kamber ja Aleksander Aug, nentest
saiwad hääli A. Kamber 14 häält ja Aug 12 häält
sellega oli siis Kamber esimene ja Aug tõine näite
mängu juhataja,
VI Pani kirjutaja seltsile ette, et kas soowib selts et
need liikmed mis uueste seltsi liikmeks ülesse andsiwad
saawad seltsile ette loetud wõi mida selts ei soowinud.
VII Tuliwad tegewate liikmete seast ette Andres Jaakson
ja nõudis et tegewatel liikmetel olewad lubatud
seltsi puhtast kasust 50 protsenti saada, et aga seda
protokolli teada ei olnud siis jäi see asi tõiseks korraks.
VIII Pani seltsi liige Juhan Pärna seltsile ette et tarwis
oleks seltsile kraam wõi inwentaar üle waatatud saaks,
siis saaks näha kui suguses wäärtuses see warandus
praegu on. See asi jäeti eestseisuse hooleks neid järele
kaeda, sell koos olekul andsiwad 6 liiget uuesti ülesse
liikme maksu tuli sisse 225 kopikad. Järgmine koos
olek määrati 17 Weebruaril ära pidada, sellega
oli koos olek lõpetud.
President: Mlepp
Kassa hoidja: K. Jürjenson
Muusika juhataja:
Kirjutaja: K. Sibul
Wara laulu ja mängu seltsi eestseisesuse
koos olek Matjama kooli majas 17 Feebruaril
1902 aastal
Eest seissu seisuse koos olekul wõeti ette, eelarwe
ära määramine, tulude ja kulude üle sell aastal
I Sisse tulek, kõik üle üldised sisse tulekud.
I seltsi liikmete läbi tuleb sisse 13 rubla
II Raha potsentesid pangast, ... 14 -"- 89 kop.
III Kehe pidu sisse tulek ... 70 -"- ...
IV Ühe pidu õhtu sisse tulek 15 -"- ...
Summa 112. rubla 89 kopikad