Rahvusarhiiv/et_handwriting_complete huggingface dataset:
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.55)

Lehekülg 59
E. N. Kunstnike Liidu Juhatusele
Soovitus.
Soovitan Aleksander Priidu p. Ridali´t
vastuvõtta E. N. Kunstnike Liidu liikmeks.
Tunnen sm. Ridalit ta näitustel
esinemiste kaudu 1938 a. alates andeka
graafikuna.
Tallinn 11 V 46a R. Uutmaa
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.54)

Lehekülg 4
3 I
Laev Diana
Kunstilise
Laev Diana (sünd 1911) on oma
hariduse saanud Tallinna Kujutava ja
Rakenduskunstikoolis. Millise ta on
lõpetanud tarbegraafiku kutsega.
D. Laev on meie nooremaist tarbegraafikuist
silmapaistvam kunstilise šrifti kujundajana
Töödates ENSV Tarbekunsti Keskuse
dekoor ateljees on ta edukalt täitnud
D dekoor ja kujunduslikke lahendusi
eriti šriftide osas.
Arvestades noore kunstniku eri-
alalist oskust kunstipärase srifti
kujundaja - sõlmis ENSV Kunstidevalitsus
temaga töölepingu. Eesti rahvalaulude
kujundamiseks ja illustreerimiseks
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.2.4)

Lehekülg 4
Palju suuri ja keskmisi pommide
ja mürskude trehtreid. Siin-
seal elumaja ase: lagund korsten
püsti...
28 mai
Jõudsime sihtkohta. On vara-
jane tund - kell 4 hommikul.
Loodus - imekaunis ja kodune.
Nagu Eesti loodus, ütlevad mu
kaaslased. Palju siit Estisse
siis maad veel on: tugeva
kahuriga põruta Tallinnani!
Kohtame mitmeid tuttavaid.
Ülemusi ja rea mehi. Paljude
rinda ehivad ordenid ja medalid
Poolteist kuud lahinguid VL vallu-
tamiseks. Nagu huumoriga
tähendas major V., olla need
päris vallutajad olnud kokad,
kirjutajad ja muud seda sorti
ametmehed, kes lõpuks linna
marssinud!. Linna? - Rusu ja
varemete vahele...
Ilusad väiksed külad on siin. 2
Ühes neis, kus asub tagala-asu-
tus näeme huvitavat ja toredat
pilti: Meie Eesti sõjamehed
abistavad kohalikke kolhoos-
nikke. Parandavad keset
küla teed. Punase mulla kraa-
vides, liiva ja risu hunnikute
vahel töötamas hulk pilotka-
tes ja rohelistes mundrites eesti
poisse. Välguvad kirkad, ker-
kivad labidad ja teeosa valmib
silmnähtavalt.
Siin lähedal on ilus väike
järv. Järve kaldal on üles-
seatud telk-saun ja "täi-
tapla"- auto. Korpuse ülemarsti
lahkel
sms Palu hoolel kasutame
juhust.
Homme vist sõidame autos
oma päris paika, kuhu oleme
määratud tööle.
Ah ja! Kunstnik Kallas t ?
kõige ägedamal laskmisel tõusnud
püsti! - Närvid läbi! ..
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.34)

Lehekülg 98
sisset.
16. veebr.1945.
nr. 84
Tallinn 14 Märts
1945 a.
Eesti Nõukogude Kunstnike Liit.
Palve
Edmond Arnoldt
Blumenfeldt. Nõmme
Valdeku 14.
Palun mind ülesvõtta liigeks. ENKL
kui kunstnik tarbe grafik. Haiguse tõttu
ei saanud ma viimase näitusel esitada
oma töid. Järgmisel näitusel esitan
mina teile projektid sõjalise teema
peale panoode ja ilustrationide jauks,
selle pärast kavatsen mina töö ker-
gendamiseks Narva ja Tartu sõita.
E.A. Blumenfeldt.
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.2.4)

Lehekülg 20
14 juuni Joonistada-maali-
da meil pole luba. Juba kol-
mas päev. Mehed närvitsevad
ja kiruvad - pole millegagi
aega surnuks lüüa. Igal mehel
peale Alase pole ka seda und
nii ohtralt antud.
Eile ja täna on pühad. Kohalik
külarahvas on ka täna püha-
päevalikult riides. Nelipühad
Pildike küla tänavalt:
Näitsikud helesinises, roosas
punases majade väravate juures.
"Kõps-kingad" jalas, valged sokid
pruunide sukkade peal. Lapse-
põngerjad puhtalt riides, ka eided
ja taadid. Pikk küla porine
tänav kihab lehmadest, lammas-
test, vasikatest. Pruunid, kollase-
valge lapilised vasikad on ajand
jalad harki, vaatavad ei-kuhugi
juhmide silmadega. Lammaste 18
grupid hüplevad sinna-tänna
üle tänava kraavide. "Mam-
Mam!" hõiked kõikjal.
Karja keskel tuleb vastu mõni
üksik ratsanik: komander kuld
pagunitega. Maja akna all
"kurameerib sõdur näitsikuga
ja nuusutab maikellukest
Teiselpool tänavat rõigastest
te kõnniteel "turnib" sõdur
katelokkidega. Päike kesk-
päevne, äikese pilvede vahelt
kuldab halle küla-onnide
viile. Kass - saba kaares
ledib üle tänava, koer kannul.
x
Lõunatund on läbi.
Kas sõidame? Komandeeri-
mise tunnistused anti kätte!
Pakid on koos - ootame
hobust.
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.10)

Lehekülg 11
Eesti Nõukogude Kunstnike
Liidu Juhatusele
Maal (õli) "Lahing Tallinna
all 1343a" on minul valminud.
Samuti on valmis mitu maali
1941-1942 a sõjategevuse
ainetel: "Kinnivõetud", „Partisa-
nid"; "Teoorjusel", "Relvad maha",
on ka evakueeritud maale,
ENSV ainetel. Kui on võimalik
neid maale välja panna,
palun vastavat luba E. N. K.L
nende toomiseks Jaroslavli,
kus žürii valiks välja sobivad.
Selle teostamiseks vajan
luba Jaroslavli sõiduks või
Jaroslavli
komandeerimise tunnistust
Eesti NSV Rahvakomissaride
Nõukogu poolt, millise saa-
miseks palun Teid astuda
samme. Ühtlasi juhin Teie
tähelepanu sellele, et minu
elutingimused maal on väga
rasked ja ei võimalda tööta-
mist. Tervitades A. Jegorov
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.2.53)

Lehekülg 21
B. Lentsi eteekande
teesid 6.VI 1947.
1. Näitus avardab meie senist nõukogude
graafika tundmist, kuna on esitet
rohkesti Moskva kunstnikke, keda meie
oleme suhteliselt vähe näinud.
2. Näitus on planeeritud nõuk. graafika
esialgseks tutvustamiseks. Nõuk. graaf.
on palju ulatuslikum ja võimsam, kui
seda annab edasi käesolev näitus, kus
täiesti puudub plakat ja karikatuur
ning väga vähesega on esitet illustrat-
sioon ning masstiraažiline estamp-
graafika.
3. Näituse kõrge üldine tase lubab
käsitada n. gr. ideelise osa kõrval ka
kunstnikele nende töös olulisi professio-
naalseid probleeme nagu joonistus-
likkuse ja joonistuse osa loomingulises
teostuses, maalilisuse probleem graafikas,
teemat & tehnikat, teemat & süžeed, -
lubab viljakat formaalset analüüsi.
4. On äratuntud loomingul. praktikas
joonistuse osa suur osatähtsus kuid
seejuures on avardunud ka joonistuse
mõiste, mis tehnilisest iseloomustusest
(pliiats-paber = jooni tekitav vahend +
ühtlane valge- või toonpind)
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.55)

Lehekülg 29
27. Kodune aadress ja telefon
Tallinn, Kaare 8-3
Ateljee aadress ja telefon
ei ole
Andmed andis: SLoit.
24 " jaanuar 1946 a.
Allkiri: SLoit.
Aasta
Tähtsamate tööde loetelu
Tööde arvustus
Kus asub maal (teos)
Soovitatud Nõukogude Kunstnike Liidu liikmeks Eesti Nõukogude Kunstnike Liidu poolt
protokoll nr.
Väljaantud liikmepilet nr.
Templi koht
„Noor-Eesti", Tartu, V 45. 545. 500
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.34)

Lehekülg 81
Väljavõte
70
ENKL juhatuse koosolek
1. III 1945 kl. 15,30 Kunstihoones,
Tallinnas.
Koos: P. Aavik, A. Bach - Liimand,
R. Sagrits, E. Okas ja ENKL tead.
sekretär V. Tigane
Päevakorras:
1. Seisukoha võtt Revisjoni Komisjoni otsuse
kohta 1.III 1945.a. ja sellest sõltuvad
sammud.
Kuna sm. F. Sannamees on vabastatud
ajutiselt loominguliseks tööks ENKL juha-
tuse ettepanekul 28. II 1945, mis kinnitatud
Revisjoni komisjoni ja ENSV Kunstide-
valitsuse juhataja sm. J. Semperi poolt.
juhatuse esimehe kohusetäitja kohalt alates 1.III 1945
otsusega 1.III 1945.a., siis otsustati juhatuse
ametid jagada järgmiselt:
1. Esimehe kt. R. Sagrits
2. Aseesimees P. Aavik
3. Vast. sekretäri kt. E. Okas
4. Vast. sekretär Tartus A. Bach-Liimand
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.2.4)

Lehekülg 15
võime oodata paari tunni pärast
12 juuni õhtul mitmekordse järel
pärimise peale teatati aga, et
vastust ei ole.
Samuti ei saanud meie küsimuse
kohta mingit selgust ka
tänase päeva jooksul. Küll aga
Poliit osakonna ülema korralduse
täna ära sõiduks. Pakkisime asjad.
Palusime kaasa teele toitu - mida
saime. Samuti saadeti meile järgi
hobuveok jaama minekuks.
Kuid samal ajal sain ka ühtlasi
korralduse sm. Raualt tema juure
ilmumiseks - mida tegin.
Seal jutt selline, sm. Raud paluks
et meie täna siiski ära ei sõidaks
vaid ootaks homseni s.o 14 juunini
nimelt saatvat ta veel täna õhtul
telegrammi korpusesse palvega, et
meie div. töötamise küsimus
sealt kaudu meile soodsa lahenduse
leiaks. Kuna küsimus meie tööloa
suhtes tõotas võtta soodsa perspektiivi
13
(nägin oma silmaga telegrammi käes-
oleva küsimuse kohta korpusesse mida
käskjalg kohe pidi viima sidesse
edasi saatmiseks)
Otsustasime sõidu küsimuse lahtiseks
jätta kuni vastava vastuse saabu-
miseni. Kahju on kahest -
kolmest tühjalt jookvast tööpävast
kus ei ole võimalik liikuda ega
ka töödata.
See lugu endast on muidugi
ülimal määral "lõbus" ja kannab
endas "rõõmu tunnuseid"
Pealegi on ta vahelduseks meie
"raskele" ja "tülikale" tööle samuti
rikkalikudele söögiaegadele
H. Vitsur
Ma tavaliset ei armasta
nime allkirjutada igale reale -
kuid kuna see oli ettenähtud
meie esimehe brikaasis olgu
see tehtud
V.

Lehekülg 19
rikkuvat käe ära.) Ta ise
tegi ka ühest moosekandist
"kohutava" šarzi.)
Olime täna ärasõidu valmis.
Hobune oli ees. Siis aga tuli
teade, et antakse veel 1 päev
"armuaega". - Läksime sm.
Kruusi loengule.
14. juuni
Eilne korraldus meie ärasaatmiseks
ühtus täiesti minu plaaniga - minu
alg kava kohaselt "sai otsa" ja
pidin niigi asuma tagasiteele.
Hilisem korraldus kohalejäämiseks
aga lükkas ka minu sõidu päeva
võrra edasi, kuna olen arva-
misel, et ka teistel brigaadi-
liikmetel tuleb ikkagi täna sõita.
Aga ka ilma vastava kavata ja
siiajäämise korraldusele
vaatamata on minu arasõidul
suur mõte sees, kuna sm Raud,
läbivaadates meie joonised, on
teinud korralduse, et mundris
sõjaväelasi ei tohi ühelgi
juhul kujutada karikatuuris ega
šaržis. Selline kujunduslaad
aga oli minu tööplaani kandvam
osa.
17
Peale eilset "ärasõitu" ja õnnelikku
kohalejäämist käisime õhtul sm
Kruusi loengul: "Eestlaste ajalugu kui
võitlusvahend saksa röövokupantide
vastu." Peale loengut toimus klubis
(kolhoosi küün) tantsuõhtu koha-
like väeosada punaväelastele,
komandöridele ja ümberkaudse-
tele külanäitsikutele. Diviisi
suurepärase dzässorkestri rütmis
saatel oli kogu "saali" põrand
tihedalt täis tantsuharrastajaid,
punaväelasi, nooremaid,- ja vanemaid
keskmisi - ning vanemaid komandöre
oma igas riides ja stiilis partne-
ritega.
Igatahes punaväelaste juures ei
olnud tantsuinnu ega -stiili kvali-
teedi langust märgata - pigem vastu-
pidi - kuunipõrandal tuldi sujuva
tangostiiliga toime nagu parimal
parkettpõrandal.
Täna, (kuni kl 12 vähemalt) on jälle
puhkepäev. Ootame loodetavat vastust
korpusest millest selgub kas edasi
või tagasi.
Jensen.
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.2.4)

Lehekülg 21
19
Juhtumisi kohtasin täna hommikul
sm. Rauda. Ütles, et kogu see meie
siinviibimise, oieti, töötamise loa asi
ei olene mitte temast! "Meil pole praegu
vaja just ärasõiduga rutata, vaid ära-
oodata kuidas asi laheneb. Ta loodab
ja ootab positiivseid tulemusi.
Kuid nagu näha, anti ka korpusest
vist ärasaatmise otsus meie kohta.
Sm. Kruus rääkis, et tema olla
Rauale seletanud ja näidanud olu-
korda, millise ta omale nüüd selle puhul
meie kunstiajaloos "paistab, et Raud
on ise väga õnnetu, et ei suuda ega
saa siin midagi parata. Või -
ei julge otsustada. Kes teab.
Igatahes, meie ladusime kella
5 ajal p. l. oma pakid Sidest saa-
detud kaheratta-kaarikule ja kõm-
pisime raudteejaama poole.-
Olevati jaama. Sajab vihma.
Ilm on vilu ja tuuline, tee porine.
Laadisime end rongile Bologoje
poole.
Kas oli meie "väljaviskamine" divist
joonistamise liia puudumine pea-
põhjus? Mõni arvas, et oina
praad! - Sest, nagu kuulda, koman-
döride sööklal oli kavatsusel tappa
teine oinas ja - oli tarvis meist
kui ülearustest oma prae maitsjatest
lahti saada! - - -
Kõik meie tööd, viimse kriipsuni
jäid maha sm Raua kätte.
Niisiis - meilt võeti kõik joonis-
tused käest ära ja kihutati, kui
tülikas - soovimatu element, divist
minema. Sela!
15 juuni
Bologoje jaamas.
Öö - kes tukkus pingil, kes lamas
naril. Kaubavagun on rahvast
tulvil. Venelasi, kasahhe, eestlasi
j. t. Komandöre, seersante, rea-
mehi.
"Grüünetame " B. järve ääres, "kas-
kede vilus" ning ootame kella
1/2 6 pole rongi, et sõita Jaros-
lavli poole. Saan miilitsa-
mehe küünarnukkide abil, kui
"gederam" ilma järjekorrata
piletid kätte. Vähe küljekontide
muljumisi. Üks mees ahvardas lüüa
malakaga.
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.2.53)

Lehekülg 23
( ka Eesti -) maalijad töötasid
(3
20
graafilistes tehnikates.
Nii möödunud aegade kui ka
kaasaja praktika näitab, et
paljud väljapaistvad kunstnikud
töötavad mitmel alal, haarates
oma valdkonda mitte ainult
graafikat ja maali vaid ka
skulptuuri. Tuleb normaalsena
ja viljakana pidada olukorda, kus
kunstnik oma mõtetele ning
tunnetusele otsib sobivaimat vormi
(vajaduse korral) ka kunsti mitmetes
valdkondades, ning p võib pidada
tarbetult kitsendavaks olukorda,
kus kunstnik kitsalt- professionaalse
aines ainevaldkonna kogemusiga
otsib neile "sobivat" tunnetust ning sisu.
allutades sisu vormile, mitte aga
otsides sisu ja vormi adekvaatsust
üldistavamas kunstilises tunnetuses.
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.54)

Lehekülg 9
M. Fuks asub tööle ENSV Tarbekunsti
2.8
keskusesse dekoraatorina ja kavandajana.
Kus tema andekus ja töökus on
leidnud märkimist mitmeil korral.
M. Fuks on edukalt töödanud nii dekoori
laste illustratsiooni ja kostüümi kavandajana
Esinedes hää töötulemustega ENSV korraldatud
kunstinäitustel. Saavutates nii vaatajas
konna kui ka kunstiteoreetikute poolt
oma loomingule hää hinnangu.
Eriti tuleb välja tõsta M. Fuksi tööst
seda osa mida ta on pühendanud meie
laste ja noorte teenendamisle oma kunstilise
loominguga näit. lasteraamatute illustratsioonid
lasteaedade - sõimede dekoratiivne kujundus,
mänguasjad j.ne.
M. Fuks on vastuvõetud EN Kunstnike
Liidu liikmeskonda 1944a.
(H. Vitsur)
Vast. sekretär
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.2.54)

Lehekülg 15
13
E. Kollom mis tähtis on sellise ülesjoni a. tem-
Kustniku poolt nõukogude inimesele,
Vitsus - küllalt tõhus materjel - esitatud
materjal õigustab selle retke korraldamist ja et
seda edasi jätkata. Dokumentaalmaterjal
informatsiooni kohal teha ei saa
tööprotsess inimsilmale peagu nägemata
Lepp rohkem olen pidand näitama
olulist.
Aavik korraldada loomingulisi ekskursioone
autoga, (ka muljterid välja)
Ka näitusi saate- lähema töö
kava ja kohustus
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.61)

Lehekülg 25
22
Kahjuks on premeerimata jäänd
"Karjus" mis on parimaid näitu-
sel ja "baretid" - Lapsele ütle-
vad need humoorikad joonised
enam, kui kunstiliselt kõrge
tasemega graafilised tööd.
"Sünnipäevpidu",
"Must ja valge"
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.2.4)

Lehekülg 22
16 juuni. Teel Jaroslavli
Sõit areneb normaalselt.
Rõbinski jaamas kohtame ron-
gile tulijaid - ansambli liikmeid
kes tulid ansambli majapidamise
põllutöödelt. Palju seiklusi, enne
kui tulema pääsesid. Olid Vol-
gas sumanud. Paadimees (oskamatu
oli neid madalikule vedanud.
50 klm. olid nad siis jala maha
käinud, et pääseda rongile.
Kuuleme Jaroslavli pommitamise
üksikasju. Viiskümmend lennu-
kit, räägitakse, olla 150-st läbi
tunginud. Pommitamine oli raske.
Tabamusi tehastele, elumajadele.
Hulk surnuid, eraisikute hulgas.
"Gigandi" lähedale, 3-4 meetrit,
kukkas pomm - lõhkematult.
"Gigandi" aknad sees. Vastasoleva
suure hoone keskpaik põlenud.
Suur pomm istub hoone sees,
keldrikorral, lõhkematult.
Hotellist visati kunstnikud 20
välja. Jäid vaid juhatuse liikmed -
4. Teised seadsid end ateljee-
sse, muidugi ajutiselt, sest
seal ei tohi elutseda.
Mehed korraldavad oma sõjaväe
asju - ümberregistreerimisi jne.
Bronjimeestel" on asjad enam-
vähem korras. Mis teistega saab
kel Bronj. puudub - ei tea.
Kas mobiliseeritakse?
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.54)

Lehekülg 5
Millise ülesande D. Laev edukalt
2
täitis. Hää hinnangu sai kunstniku
töö ka Moskvas üleliidülises kunsti näituse
jurys - mille tulemusena märgitud
tööd võeti vastu näitusele ja on praegu
esitatud Üleliidülisel kunstinäitusel
Tretjakovi galleriis.
Arvestates noore kunstniku seniseid
töö saavutusi tarbegraafika alal ja tema
eduka loomingulise töö perspektiiviga
on. A. Laev vastu võetud EN Kunstnike
liidu liikmiskonda
(H.Vitsur)
Vast. sekretar
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.55)

Lehekülg 25
jaoks. Olen teinud suuri töid piltide ja
ikoonide restavreerimisel terves reas Eesti
kirikuis ja katedraleis. Narvas võtsin osa
kunstinäitusilt. Olin joonistusõpetajaks
Narva 2. keskoolis.
Sakslaste okkupatsiooniajal elasin.
Narvas. 1944a. veebruaril mind evakueeriti
sundteel Tartu, kus kohe hakkasin tööle
kunstnikuna "Vanemuise" teatris.
Tartu evakueerimisel saadeti meid Vää-
nasse, 1944. a. sügisel tulin koos teatriga
tagasi Tartu, kus jatkan tööd "Rikl. teatr.
Vanemuses kunstnikuna ja atelje juha-
tajana. Siin töötan ka Tartu 4. keskko-
oli joonistus ja joonestusõppejõuna.
Soovitajajad: 1. August Kilgas
2 Gunther Reindorf.
3. Nikolai Rot.
20 julil 1946 a.
KKorovaikov.
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.34)

Lehekülg 35
saata kiiresti Moskvasse. Panga arve Т/счет
19000 / b Красно- Пресненски (Госпанк)
Minu arve nr 25812. Palun saatke nii
kuidas kiiremini kätte saan. Olen siin
ilma kopikata.
Üldse, arvestage seal sellega, et siinn elu
on praegu hoopis teine kui oli 3-4 kuud
tagasi. Raha on võimatu millestki saada.
Kui on soov, et ma siin jätkan õppimist, siis
palun ENKL´i juhatusel tõsiseid sammu-
sid astuda tõhusaks toetuseks. Arvestada
ka minu perekorraga.
Jatkan kogu aeg vabatemaatilist tööd.
Ei sõida enne Tallinna, kui olen tööplaani
täitnud. Instituudis algab töö 1. IIIil. Selleks
ajaks pean 4 illustreerima "Пиковая дама" jpn.
Loodan sõita võivat 13- IVlli paiku.
Tervitades EKollom
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.2.4)

Lehekülg 8
ja puukuuri all, kus täna
Jenseniga Ordenikandjaid joonis-
tasime, seda tööd ikkagi nagu
teha ei saa. Paistab, et
moosekante, kirjanikke, näitlejaid
ja teisi seda sorti rahvast
koheldakse hoopis teisiti kui
kuj. kunstnikke. Nende kunst
ja nad ise on populaarsemat
ning nad on hoopis vajali-
kumat otseselt väeosale -
teevad meelelahutust vahenditult.
Seep´ see asi on!
Mildeberg, Vitsur ja Okas käisid
leivatehases. Mitte leiba lantimas
vaid motiive. Huvitavad "sissesea-
ded", nagu Okase joonistest
näha.
6.
4 juuni.
Täna pidime Artpolku
minema. Ei saanud hobuseid,
14 klm. jala kõmpida, pambud
seljas - pole ka just kuigi
lõbus. Tujutu päev. Kellegil
pole mingipärast head meeleolu
ega tuju. Töötamisest ka suu-
remat ei tulnud välja. Tegime
kuidas keegi sai mõned visan-
did. Magasime jälle "hotellis".
Võtsime 6-päeva produktid
välja. Pamp läks õige laiaks.
Homme hommikuks lubati
hobused saata
5 juuni Hobused olid hommiku
varakult kohal. Sõitsime Art-
polku. Teepeal Regi küla põnger-
jad teavad ja tunnevad et oleme
kunstnikud. "23 kop. õpulgu. Meks"
ütlevad, meie külast läbi sõites.
Polk asub ilusas segapuude
metsas, toreda järve ääres
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.55)

Lehekülg 1
EN Kunstnike Liit.
Otsustamata ja edasi-
lükatud sooviavaldused.
liikmeksastumise kohta.
Alustatud: 25. jaan. 1946.a.
Lõpetatud: 22. veebr. 1947.a.
66 lehel
Fondi No R-1665
Nim. No 1
Arh. No 55

Lehekülg 83
27. Kodune aadress ja telefon
Ateljee aadress ja telefon
Janseni 7-3, Tallinn
Andmed andis:
17 " dets. 1946 a.
Allkiri: K. Volberg
Aasta
Tähtsamate tööde loetelu
Tööde arvustus
Kus asub maal (teos)
Kollektiivi
Soovitatud Nõukogude Kunstnike (Liidu) liikmeks Eesti Nõukogude Kunstnike Liidu poolt
protokoll nr.
a.
Väljaantud liikmepilet nr.
Templi koht
„Noor-Eesti", Tartu, V 45. 545. 500
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.2.54)

Lehekülg 14
2
Espe maa all töötamine üksikult - puurijad,
sinöörid, kindlustajad, kaevurid
Tohuta riides materjalide kulu.
Halb ilmastik, tutvumine
Tuhamagi 96 m.
maapinnalt
E. Lepp
Seeriana
Ei anna üldvaadet tööstuse iseloomust
Remont osakond rohkem suitseeritud
kaevandusi vähem.
N. Espe - Raske anda iseloomustavat
ke seeriana - tihti
E. Einman - kaevurid kes täidavad 350-400%
oma norme. Üldiselt lugupeetud
Moskva tellimine: "Põlevkivikaevurid" litos
6-line seeria.
P. Aavik - näod iseloomutud, pole kooskõla
näoga. Pole karakterit.
Staatilises osas tuleks tüüpilisust
veel rohkem süvendada.
hästi tehtud portreed millt. mis edaspidi sa
Gens
kasutada kunstiteose loomisel. -
Vitsur- Kas Espel oli ka mõni konkreetne
kava, kuidas neid materjale edaspidi
kasutada.
läksin lihtsalt tutvuma, mõttega, et
Espe
siit midagi edasi teha. On vajalik
teist korda minna
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.2.4)

Lehekülg 13
enam midagi teha.
Jääb üle - pillid kotti
ja Jaroslavli poole.
Sms Kruus andis nõu, et
meile saaks Moskva kaudu
luba nõutatud. Brigadiir
läks Ülema juurde.
Paari tunni pärast lubati
korp. vastust saada.
Loeme igaüks oma töid
üle ja paneme arvu kirja.
Kuuleme - loeme lehtedest, et
Jaroslavli on pommitatud.
6 lennukit olla allatulista-
tud. "Gigandi" ümbrus olla
enam kannatanud. Ansambli
liikmeist olla kaks inimest
haavatud või - - -.
Olen mures - ka minu pere
elas "Gigandis". _
Meil on siin siiani vaikne.
13 juuni
11
Kõik mis räägitakse või Kirjutakse
ei pruugi olla alati tõde - samuti
ei ole vajalik otsida kõikjalt asjade
normaalset käiku ega loogikat.
Märgitu - käib selle kohta, et see mida
kirjutan ei pruugi olla tõde ega todleda
endas asiolude loogilist lahendust
Vaid on subjektiivsed märked meie
brigaadi märkmikku mis sünnib pealegi
13 kuupäeva sildi all.
Eila s.o 12 juunil sain sm Raualt
korralduse ilmuda tema juure. Minnes
hommikul kella 10 ajal ei leidnud teda
kodus. Kella 4 ajal saadeti mulle järgi
käskjalg uue korraldusega.
Seekord kohtasin sm Rauda kodus.
Jutt üldjoontes oli järgmine:
Kuna Kunstnike brigaadil puudub
vastav luba (Moskvast Sisekaitse Rahva
Kom) diviisi piirkonnas töötamiseks ei
ole meil enam võimalik deviisis
omi ülesandeid täita. so. koguda eskiise
ja jooniseid teha meie puna armee

Lehekülg 18
algallikate juurde, siis -
visatakse sind lihtsalt välja,
saadetakse kiires korras, paugu
pealt minema! Sul pole vasta-
vat luba, leitakse, et su töö
ja tegevus ilma tolle "bumaaga
ta" on kahtlane, hädaohtlik
ning otse kuritegelik sõjaväe
ja riigi seisukohalt! ..
Kui kunstnik on joonistanud
või maalinud suurtüki või tanki
valesti - "oma peast" - saab ta pähe
Kästakse uurida "natuuri"; läheb
ta "natuuri" juurde, siis ei lasta
teda selle lähedalegi! Ta ehk
joonistab kõik rattad-mutrid
ära ja oma kohale ning paljastab
suurtüki või sõjamasina
saladuse... Raske ja väga
problemaatiline, komplitseeri-
tud - keerukas on tänapäeva
kujut. kunstnike töö ja elu!
Ka meie siiasõitu, töid ja tegevust
peeti arvatavasti tähtsaks ja 16
vajalikuks. (egas meid siia suvita-
ma ega nuuma peale ometi saade-
tud.) aga ometi, teisest küljest
ei hoolitseta ega muretseta
selle üle, et -
Ütleme: sõja aeg!
Meie tööülesannetes on ka
šaržide joonistamine sõjameestest
kuid nagu kuulda, kõrgem
ülemus, olles läbivaadanud meie
(poolikud!) tööd, leiab, et mundris
olevaid mehi ei tohi ikkagi šar-
zeerida - karrigeerida! -
Muide, Jensen sõidabki täna -
homme ära, juhul kui meid jäe-
taksegi edasi siia, (mis on väga
küsitav!) Mina aga teen edasi
siis viisakaid portreid, ega
ei tahagi enam šarzeerida.
(Okas ütleb, et karikatuur
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.34)

Lehekülg 156
REEWEER, Paul
nr. 183
EN Kunstnike Liidu
Juhatusele.
Kuna minul ei õnnestunud
kusagilt hankida teksti oma
tellimistöö jaoks, polnud mul ka
võimalik varem kavandeid esitada.
Minu tellimistöö eestikeelne tekst
on ilmunud ainult tolleaegses "Rahva
Hääles", Toimetuse arhiivis aga
pole olemas ainsatki eksemplari lehe
selleaegsest ilmumise perioodist.
Möödunud nädalal õnnestus mul
siiski saada vastav tekst, mille
põhjal ka 8. skp. kavandid esitan.
Austusega
REEWEER
Tallinnas,
05. 06. 45.
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.2.4)

Lehekülg 6
ära. Küla on näinud pomme.
Sakslane on siin poonud ja
"korda" loonud oma kolm kuud.
Sellest on poolteist aastat taga-
si. Kolhoosnikud elavad hästi.
Trudodennj - kilo jahu.
Alas läheb oma piima kruusi
otsima ja kaob ära. Ei tule
ega tule meile järele. Minnakse
otsima. Oli litsund vastupidises
suunas. Porine küla kuskil
metsa taga sopis. Siin asub meie
väeosa staap. Küla eel patrull
ees. Küsib märgu sõna. Meil
seda ei ole. Igat meest siin
juba külla ei lasta, kord on
hiljuti
kõva. Olla kinnipüütud 10 diver
santi. Nende hulgas ka eestlasi,
eri
kes olla "hariduse" saanud Võru
Spioonide koolis.
Poliitosakonnas kohtame
hulk vanu tuttavaid.
4
ajaloo komisjonis töötavad siin
kunstnikud ltn. Valdvere ja
Pihelga. Klubi juure Jas-
netski. Habe võeti mul maha!
31 mai.
Vihm, vihm! Juba pikemat aega
aina sajavat siin. Nokitseme mõnin-
gate visandite ja kavandite kallal.
Okas - sõjatee-motiive, Jensen
ja ise šarže ja kompos. kavandeid.
Õhtul käisime kinos. Asub ühes
küünis. Kinotehnik ltn. Palamaa,
minu vana teenistuskaaslane
Porošinoost, jutustas, kuidas ta
Velikie Luki all oli mikrofoniga
siis
sakslasi vangi andma meelitanud,
Propaganda oli annud häid
tulemusi. Meie brigadiir Vitsur
käis täna visiidiga kõrgema ülemuse
sms Raua juures. Tahetakse, et
töötaksime ka otseselt div. kasuks.
Eriti karikatuuride ja šaržide alal.
On projektis divi ulatuses, meie siin-
olles, juuni lõpu poolel, korraldada
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.74)

Lehekülg 13
ENSV Kunstnike Liidu juhatusele.
Soovitan tungivalt Johanna Koppeli vastu võtta
Eesti N.SV Kunstnike Liidu liikme kandidaadiks.
Tunnen Johanna Koppeli kui oma endist õpilast
ja olen huviga jälginud tema arenemist kunstnikuna.
Olen veendunud, et Johanna Koppeli vastuvõtt
ENSV Kunstnike Liidu liikmeks mõjuks ergutavalt
ja soodustaks tema tegevust kunstnikuna, ning
annaks paremaid töötamis võimalusi. Johanna
Koppelil on hea peentundeline dekoratiiv kujundus-
võime ja korrektne ning osav tööde teostus.
Ühtlasi rikastuks tarbekunsti sektsioon ühe
areneva ja teovõimelise liikme võrra.
28 august 1947 a.
AReindorff
Tallinn
Riikliku Tarbekunsti Instituudi
Nahkehistöö kateedri dotsent.
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.61)

Lehekülg 27
24
Need on vanade pildid lastele. Iga kujutus, mis on
määratud lapse jaoks, peab olema lapsepärane - mitte
üksi ainelt, vaid ka tehnikalt. Viimisteldud meisterlikkus
pole veel voorus lapse seisukohalt. Lastepildid nõuavad lihtsat
ja selget tehnikat, ilma kunstiliste "keerutusteta", mis lapsele
on arusaamata või koguni peletav (liigne muste värvi
tarvitamine) Neil kenadel tähtedel (II auhind) on kõigil
valge rant raamiks. Lasteaia mudilane (kellele need
tähtpildid on ju määratud) ripub konkreetse küljes
ja küsib arusaamatuses: mis asi see on?
Laps ei vaata üldmuljet, vaid iga üksikut detaili.
Seepärast lapsed oleksid auhindamisel küll
teissugused otsused langetanud. Aga noh, neid ju
Züriisse ei kutsutud...
See andnu üritus on väärt, et seda tulevikus korratakse
(sama vabade piiridega ja laial alusel), kuid siis
küsitagu ka laste eneste arvamist, kas või
hääletamise teel.
Õpetaja.
Loodame järgneval näitu-
sel lastepärasemaid välja-
panekuid
18.04. 46.a. Külastaja
lapsevanem
Parimate piltide hulka kuulub
kindlasti Vikerkaare "Vihmavalajad" ja
"Vihmakuivatajad", millised oleksid tõesti
väärinud auhindamist.
18.04.46. a.
2 kunstihuvilist.
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.2.4)

Lehekülg 7
kunstinäitus. Väljapanekutega
esineksid üle väeosa nii elukutse-
lised kui ka asjaarmastajad ehk
n.n. isetegevuslased. Peale joonist.
tuleks väljapanekule ka kunstkäsitöö
ja muu seda sorti kunstiline pro-
duktsioon.
Muide - komanderide sööklas toide-
takse meid hästi.
1 juuni
Täna paigutati meid elama
võõrastemaija. Kauaks - ei tea.
Tegime visandeid. Brigadiir
Vitsur koostas meie tööplaani.
Seega osa meist läheb 4-dal
Polkudesse. Meie Alasega jää-
me div. staabi piirkonda ja
külastame Side-Luure ja Keemia
roodusid, mis siin lähedal.
See on 10 päevaks.
Õhtul saime tubakat, seepi,
tikke, suitsupaberit ja biskviite.
2 juunil
Päev algas kõva töö tempoga
Joonistasime ordenikandjaid j.t
tegelasi. Portreid ja šarže.
Vahepeal löödi meid in corpore
"hotellist" välja. Kindral pidi
tulema oma saatjaskonnaga
külla. Aga ei tulnud. Komendant
laskis meie jaoks ülesseadida
telgi magamiseks.
Ajalookomitee-mehed rääkisid
auku pähe, et teeksime illustra-
tsioone. Läheb lahti!
3 juunil
Oleme ulualuseta. Osa
magas telgis, osa lakas,
ise raamatukogu pööningul -
põhus. Aga - hoh! Sõja aeg,
rindeolukord! Pole vaid paika
kus saaks töid viimistleda
kompositsioone "haududa" ja
kujundada. Kännu otsas
5
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.61)

Lehekülg 26
Kenad pildid, ainult kunstnik Rulli IV preemia
saanud pildil kass koob sukka vale otsast!
Päris hea ajaviite koht, võiks ka
edaspidi sarnaseid näitusi korral-
dada.
Kas peaks güljänja - stiili "Sünnipäeva-
pidu", tõesti olema, hoolimata tehnilistest
voorustest, I preemia vääriliseks eeskujuks
eesti lastepiltidele?
kõige huvitaval on pildid
"Vihmakuivatajad" ja
"Vihmavalajad" mis oleks
wäärinu I preemia (külastaja)
Juri on I preemia andnud nad võistlusele - esi-
tatute hulgast parimale. Ei saa aga ütelda,
et see täiesti vastaks lootustele, mida ootame
eeskujulikult lapsepildilt. Kahtlema peab ka
V preemia õiges asukohas. Lapsepilt on siiski
teatav kasvatusvahend, mis lihtsa, harmoonia
ja joonistusliku õigsuse läbi arendab
lapse ilumeelt. Kas aga vastab Orase "Vähk"
neile nõudeile? Või asub juri teisel seisukohal?
H. Reinop
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.34)

Lehekülg 96
I
82
nr. 66
Eesti Nõukogude Kunstnikute Liidu
Juhatusele.
Kujur Leius - Zolk Alfredi,
elukoht Tartus, Tolstoi 20-1.
palve.
Palun mulle võimaldada ja muretseda lisatoidu
saamist - Lit. B - nagu see suuremal osal kujutavkunstnikel
juba on.
Olen lõpetanud K.K. "Pallase" 1929.a. skulptorina. Pidevalt
tegutsenud skulptorina ja esinenud näitustel. Nõukogude ajal
1941. a. omasin mandaadi. Okupatsiooni ajal olin mitte eelistatud
olukorras. Pidin, et kuidagi oma perekonda, last ja vana isa
ülalpidada, leppima õpetaja ametiga, kus mulle anti normist
- 28 näd. tunnist eelistatud inimese normist restid ja see oli
1942 a. 9 tundi - 1/3 ja viimasel aastal 4 tundi - 1/7 - mille
järele ka tasuti. Sellega tuli mul aastaid ränka puu-
dust kannatada oma ülevalpeetavatega.
Sellest hoolimata püüdsin end arendada enda täenda-
mise alal töötades terve aasta prof. A. Starkopfi juures
koolis intensiivse modelleerimise teel modelli järele. Hiljem,
kui majanduslikud olud mul veelgi halvenesid, siis suunasin
tööd loomade modelleerimisele ja anatoomia tundmisele,
mille tulemusena hakkas lõpule jõudma suurem kom-
positsioon Kalevipoja epiloogi ainel - figuraalne kompos.
3/4 elusuurust, kuid see hävis sakslaste hävitus ja põleta-
mis kires enne valamist kipsi.
Kui pärast vabastamist Tartu tagasi sain, siis leidsin
hävinenud kodu eest. Tuli otsida perekonnale ulualust ja
omale ateljee, mille ka suurte raskuste peale Tartu
varemete linnas leidsin - kus tuli enne tublit taastamis-
korrastamistööd teha.
3. nov. 1944.a. ilmus teade ühe suurema monumendi
ideekavandite võistluse kohta. Algasin kohe tööga ja pühen-
dusin end ainult sellele. Siin ei saanud ma Kunstn.
Liidu tööst tarvilisel määral osa võtta, sest kavandi
esitamistähtaeg oli lühike. Sellepärast tundus hiljem,
et mind vähe tuntakse ja näitusest osa võtta ka
ei saanud.
Kavandi esitasin tähtajaks
Nüüd olen intensiivselt rakendunud löövtööle.
Olen esitanud mitu ideekavandit skulptuuris,
need on hindamist leidnud skulptorite sektsiooni
ja ENK Liidu Tartu osakonna töökoosolekul soovitusega
edasi arendada.
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.55)

Lehekülg 2
1
EN. Kunstnike Liidu Juhatusele.
Evald Eduardi p. Anton.
eluk: Kohtu t. 6. Tallinn.
Avaldus.
Käesolevaga palun mind vastuvõtta E.N. Kunstnike
Liidu kollektiivi liikmeks vabakutselise - dekoraatorina
Sündisin 1910a 26. märtsil Kuusalus. Õppisin Tallinnas
J. Kirsipuu eragümnaasiumis, mille lõpetasin 1926 a.
1928 a. siirdusin Ameerikasse, kus algasin õppimist
kunstikoolis "Mutualidad Estudiantes de Bellas Artes"
Buenos Aires´is rep. Argentiinas, lõpetades 6 semestrit.
Õppeaja kest olin korraldajaks kooli - näituste
ringreisidel pooleteise aasta kestel. 1936a
algasin tööd iseseisva sisedekoraatorina, tegevus-
alaks oli sisearhitektuur, dekoratiiv ja ornament-
taalmaaling, mööblikavandid j.n.e.
1938 saabusin Kodumaale, leides teenistust
"Eestimaa Õlikonsortsiumis" joonestajana. Pärast
nõukogulikku riigipööret Eestis, oli Klubide juures
tegevuses dekoraatorina. (Paldiski - Keila rahvamajade
rajoonis.) Okupatsioonivägede sissetulles mind
vangistati kommunistliku tegevuse pärast.
Vangist vabastasid mind U.S.A. sõjajoud
Saksamaal 5. mail 1945. Pärast Kodumaale
jõudmist asusin tööle Riiklikus Ajaloo-
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.2.53)

Lehekülg 24
4
(4
7. Eesti kunstis on temaatilised
raskused ületatavad, - peamised
probleemid peituvad süžeelikus
osas, kus sageli jääb leidmatagi
selline süžee, mis võimaldab
tunnetuslikku üldistust tagasi
algteema juure. Siin jõutakse sageli
vaid episoodlikkuse juurde, mis
ei nakata ideeliselt ega võimalda
elamuslikku täiust. Viljatuteks
osutuvad siin ka n.n. "turistlikud"
pildid, mida võiksime iseloomustada kui
küll olgugi süžeega kuid seejuures
teemata teosteks.
Üksikud näitused esitet illustrat-
sioonid viivad meid nõukogude
raamatu juure mida tuleb
kõrgelt hinnata nii illustr. ideelise
suuna kui ka kvaliteedi poolest.
Nõukog. Mustratsioon võib
alla. Ka nendel vähestel
illustratsioonil võime palju
õppida, nagu võime palju õppida
ka lahvalgusafiliste eslaupigusaalilistest
väljapanekutest.
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.55)

Lehekülg 66
27. Kodune aadress ja telefon
Tartu mnt. 67-5. Tallinn.
Ateljee aadress ja telefon
ei ole.
Andmed andis:
3. " Oktoober 1946 a.
Allkiri:
Aasta
Tähtsamate tööde loetelu
Tööde arvustus
Kus asub maal (teos)
Praegu täidan Põllumajandussaaduste
Turustus Kontorile töötellimisi graafilise
kirja ja plakaatide alal.
Pealeselle olen valmistanud filigraan
esemeid "Spetstorg´ ile" 1945. a.
Soovitatud Nõukogude Kunstnike Liidu liikmeks Eesti Nõukogude Kunstnike Liidu poolt
protokoll nr.
a.
Templi koht
Väljaantud liikmepilet nr.
„Noor-Eesti", Tartu, V 45. 545. 500
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.74)

Lehekülg 139
94
E. NSV Kunstnike Liidu Juhatusele.
Sm. Peeter Sink'i loomingulist arengut
on mul võimalus olnud aastate jooksul tähele-
panna. Kuna ta kuuest avalikust kunsti-
näitusest on osa võtnud ja viimati 1946 a
esines, siis toetan mina tema kandidaadi-liikmeks
vastuvõtmist.
Austusega,
Tallinn,
GReindorff
14/X 1947
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.55)

Lehekülg 61
48
E N Kunstnike Liidu Juhatusele
Soovitus
Soovitan sm Aleksander Ridalit EN
Kunstnike Liidu liikmekandidaadiks
vastu võtta.
Tunnen A. Ridalit kui püüdlikku
ja tõsist graafikut. Tema töist
võiks väljatõsta õnnestunumaid
saavutusi sügavtrükialal.
26 apr. 46 a.
Tallinnas V. Väli
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.2.4)

Lehekülg 16
13 juuni
x
Meil oli vanasti tihti kombeks -
arutada kaaluda ja võrrelda kes
näiteks parim graafik N. Liidus või
parim maalija maailmas. Oli juhuseid
kus selleks jäi Repin kuid enamikul
kordadel päris selle koha meie
hinnanguis "sm" Rembrandt - miks
sellest räägin nimelt seepärast -
samase asjaliku, seestpoolt tuleva
sooja südamlikusega ja kogu suurt
sõda ja muid sündmusi unustades
arutasime 4 juunil ja täna ka
produkte võttes - et mida võtta
asju on palju, kombinatsioone
palju võtad leiba või kuivikuid
kondsentraati või rasva, ehk isegi
kõigist midagi nii natukene,
üht rohkem teist vähem, kuda saab,
see oli oma ette sport ja 14
tõsise mehe asjasse süvenenud
läbikaalutud ja väärikas teguviis.
Mille et meie oleks nälgas või
ahned. Raske oleks siin rääkida
eesrindlastest kuna ise olin
asjaosaline ja ei ole sobiv
end ise esiplaanile nihutada
x
Meie töö keelu tagajärjel diviisis -
mulle meenub jutum enne
meie siia sõitu Jaroslavlist
Diviisi sõiduga, seoses olevaid
küsimusi arutades küsis Okas
Adamson-Ericult et kas meie
saame ametliku loa diviisis
joonistamiseks. Sellele vastas
Ad-Eric rõhutatult "kas Okas
on nii naiivne või šaboteerib
ta teadlikult, et sellise
küsimuse ülesse tõstab. Nüüd
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.55)

Lehekülg 23
27. Kodune aadress ja telefon
Tartu. Aleksandri t. 74. - 3.
Ateljee aadress ja telefon
Ei.
Andmed andis:
Allkiri:
Aasta
Tähtsamate tööde loetelu
Tööde arvustus
Kus asub maal (teos)
Kavandid ja dekor.:
Olid head,
aga material
hukkusid Isamaa
sõja ajal.
ju palju teisi.
Opereit, operette
ja naidendeid:
Soovitatud Nõukogude Kunstnike Liidu liikmeks Eesti Nõukogude Kunstnike Liidu poolt
protokoll nr.
a.
Väljaantud liikmepilet nr.
Templi koht
„Noor-Eesti", Tartu, V 45. 545. 500
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.74)

Lehekülg 84
60
SISSETULNUD
"22" juuli 1947 a
N 270
Eesti Nõukogude Kunstnike Liidu Esimehele.
Juh. otsustas:
Peale Tall. Kunstinäitusel
esinemist avaldus kaalumisele
võtta
16.08.47
Remmel Arvo Juh. p.
Sünd. 31. märts 1916. a.
Pangodi v.
Pass No 732094
eluk: muru 2-3 Tartu
Avaldis.
Käesolevaga palun mind, Arvo Remmel Juh p.
Eesti Nõukogude Kunstike Liitu vastu
võtta.
Käesolevale lisan alljärgnevalt vajalikud
dokumendid ja materjalid:
1.) 2 ankeetlehte (eesti ja venekeelne)
2.) 2 elulookirjeldust (eesti ja venekeelne)
3.) 1 ärakiri eriharidust tõendavast dokumentist
4.) 3 soovitust E. N. Kunstnike Liidu liikmelt
5.) fotoreproduksiooni maalidest a 2.
6.) 3 isikliku päevapilti
Tartus, 14. juulil, 1947.
Arvo Remmel
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.55)

Lehekülg 34
27. Kodune aadress ja telefon Rakvere Saue 18.
Ateljee aadress ja telefon
Rakvere Saue 18.
Andmed andis:
11 " märts 1946a.
Allkiri:
Aasta
Tähtsamate tööde loetelu
Tööde arvustus
Kus asub maal (teos)
Kevadmaastik
Talu.
Männid.
Talvemaastik
Kased udus.
Sügis.
Rakveres
- ,, -
- ,, -
Taanis
- ,, -
Helsingis
Soovitatud Nõukogude Kunstnike Liidu liikmeks Eesti Nõukogude Kunstnike Liidu poolt
protokoll nr.
Väljaantud liikmepilet nr.
Templi koht
„Noor-Eesti", Tartu, V 45. 545. 500
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.74)

Lehekülg 23
18
Lühike elulugu.
Sündisin 22. mail 1906. a. Pangodi v. Tartumaal
maatöölise viienda lapsena. Lapsepõlv möödus karjas ja
koolis käies ning hiljem maal päiviti töötades. Aastatel
1927-29 teenisin tolleaegses Eesti kaitseväes sundaega.
Kaitseväest vabanedes jatkus elu endist viisi elatudes
juhuslikest töödest ja end hariduse alal edasi arenda-
des. Juba kooliajast pääle huvitas mind eriti joonis-
tamine ja maalimine ning meeleldi tegelesin edas-
pidigi nendega, ohverdades suurema osa oma vabast
ajast nendele. 1937 a. sügisel avanes võimalus astuda
tolleaegsesse "Kõrgemasse Kunstikooli Pallasesse" kellegi
säälse õppejõuga tutvumise tõttu. Nii jatkus elu töö-
tades vaheaegadel ja õppides "Pallases" ning hiljem
ümbernimetatud "Konrad Mägi Nimelises Riiklikus
Kõrgemas Kunstikoolis kuni sõda selle katkestas 1941.a.
Kuna suvise õppevaheaja tõttu viibisin sõja puhkemise
ajal kodus - Lõuna-Eestis, ei saadud sääl ootamatuse
tõttu evakueeruda. Nii jäin kohale ja jatkasin aasta
pärast uuesti asutatud "Kõrgemates kujutavkunsti Kur-
sustes õppimist. Veebruaris 1944. mobiliseeriti mind
koolist sunduslikult n.n. Eesti piirikaitse rügementi,
kust hiljem, lugedes punaarmee üleskutseid, põgene-
sin metsa, kuna üleminekuks ei olnud võimalust.
Rindejoone möödumisel viibisin metsas, ent pärast
sattusin siiski sõjavangi, kust mind aasta möödudes
filterkomisjoni poolt vabastati. Nüüd asusin jälle
õpingut jatkama juba uuesti asutatud Tartu Riiklikus
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.75)

Lehekülg 52
50.
EN Kunstnike Liidu Juhatusele
Kokkuleppel Pärnu Linna Täitevkomitee ja EN
Kunstnike Liidu Tartu osak. vahel on soovitud ja
lubatud Pärnus korralda Pärnu vabastamise 3 aasta-
päeva tähistamise raames kunstinäitus.
Kunstinäitusena oli vastava näituste plaani
kohaselt mõeldud Pärnu saata lõuna eesti
kunstnike rändnäitus, milleks oli reservee-
ritud ka vastavad korraldussummad.
Nagu meile s.o. Espe´le ja Pilar´ile on teatatud
/N: 7112 13. sept.1947/ soovib KL Tartu osak., et
täita Pärnule antud lubadust suunata meie
ühisnäitust Pärnu, kuna plaani kohast ränd-
näitust ei saavat mitmesugustel põhjustel leppe-
kohasel tähtpäeval s.o. 23 sept. Pärnus korraldada.
Meile on ka teatavaks tehtud, et mainitud
näituse korraldamine peab sündima meie kulul.
Olles KL liikmed on meile Liidu lubadused
ja prestiiš tähtsad - kuid oleme kahjuks
sarnases majanduslikus olukorras, et ilma vasta-
va toetusta me oma kunstinäitust Pärnus
korraldada ei saa.
Palume seega meile määrata Pärnu vabas-
tamise 3 aastapäeva tähistamise raames korral
datava kunstinäituse korralduskuludena
rbl. 2000. -
Tallinnas, 16. sept. Austavalt
Nigul Espe
Pilar.
1947
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.2.4)

Lehekülg 10
järve ääres. Hommikusöök -
ja tööle. Joonistame Jenseniga
divisjoni ülemat 2x ordeni-
kandjat kapt. Hannulat, siis
järgneb rida teisi, visandeid
suurtükimeestest jne.
Mehed on eriti maijad šarži-
de peale. See võtab naerma.
Kui samas "improviseerin"
sõdurite nähes kpt. Sommeri
šarži - pole rõkkamisel ja
naerulaginal piiri!
Öösi lasti kõmakaid saksa
lennukite pihta.
7 juuni
Igaüks "nosib" omaette
midagi teha: Alas "vehib" õli-
etüüde järve maastikust.
Riputab õhtul kui pesu kuivama
Okas lasseeris polgu jäoks
8
Stalini portree. Joonistati
korpuse suurtükiväe ül. polgu-
ülemat, tema naist ja adju-
tanti. Tegid: Okas ja Jensen.
Ise joonistasin kpt. Sommerit
j.t. Vitsur tegi semljanka
interjööre ja kuskil väljas.
Sammuti Alas.
2 divisj. on kaks toredat Ardenni
tõugu hobust - mürakat.
Trofeed Vel. Luki alt.
8 juuni
Öö läbi ja poolpäeva sadas
vihma
Käisime polgu staabi külas

Lehekülg 11
9 juuni
Kõva tööpäev. Joonista-
sime ordenikandjaid
ning mitmes kohas olus-
tikulisi motiive.
Õhtupoolikul tegime ise-
tegevuslaval loosungeid
ja karikatuure. Laud-
alustele. Polgu huvides ja
mälestuseks.
Homme plaanitseme
lahkuda polgust.
10 juuni
Tegime veel viimaseid
joonistusi - reste lõpe-
tasime.
Polgu komissar oli viimaseks
9
"ohvriks". Kahe kahehobuse vankri-
ga sõidutati meid tagasi oma
"baasi" - div. külla.
Polgu komissar tegi ka
"revisjoni" meie tööst.
Näitasime siis Okkaga osa
oma produktsioonist ette.
Eriti meeldisid talle šanrili-
sed asjad polgu meeste tege-
misest ja elust.
Paistis, et suurtükimehed
on liig tõsised vennad.
Karikatuurest - šaržidest
(neid nähes) muutuvad veelgi
tõsisemaks! .. " "Viisakad"
portreed - jaa! - Üldiselt,
kogu neist polgus veedetud aj
päevadest ja meestest jäi meile
väga hea mulje ja soe
tunne. Väga lahke ja südam-
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.34)

Lehekülg 94
81
Elulugu.
Mina, Kristine Juhani t. Mei (1921a. - 1941a. Mark)
olen sündinud 13. I. 1895. a. Liibavis (Lätimaal) mere-
inseneeri tütrena. Nii isa kui ka ema on pärit Hiiumaalt
põliste meremeeste perekonnast. 1912. a. lõpetasin Liibavi
tütarlaste gümnaasiumi ja 1913.a. Tallinna tütarlaste
gümnaasiumi pedagoogilise klassi vastava tunnistusega.
1916 a. lõpetasin Helsingi Kõrgema Kunstikooli "Atheneum"
skulptuurklassi vastava diplomiga, saades I auhinna
lõputöö eest. 1916 a.- 1921 a. olin õpetajaks Tallinna
Kunsttööstuse koolis, 1921 a. õppejõuks Tallinna Tehniku-
mis arhitektuur-osakonnas. 1922a. - 1924. a. olin lekto-
riks kunstikoolis "Pallas" ja õpetajaks Tartu Õpetajate Semi-
nari algkoolis ja Lasteaednikke Seminaris. 1925a. ilmus
trükis minu "Voolimise-õpetus" (kirjastus "Loodus"). Hiljem
olin lektoriks mitmesugustel joonistusõpetajate täiendus-
kursustel ja 1941a. olin lektoriks Kultuurmajas töölis-
kunstiringis. 1941a. peale olen ametis Tartu R. Ülikooli
Arheoloogia Muuseumis joonistajana ja teadusliku kaastöö-
lisena arheoloogide juures.
1917. a. peale olen esinenud eesti kunstnikkude kunsti-
näitustel kujurina ja graafikuna. Kujurina olen teinud rea
terrakotta figuure ja gruppe, mis kujutavad peamiselt meie
töötavat rahvast - talupoegi, töölisi jne. Minu töödest on
omandanud Tallinna Kunstimuuseum "Töölisnaise" (1940.a.)
ja Tartu Kunstimuuseum terrakottad "Sadamatööline", "Naine
seaga" (1942a.) ja "Rannal" (1943 a.). Välismaal on minu
töödest "Noored sportlased" Ungaris, Budapestis (M. Kõvešzi omand.)
ja "Popsinaine lehmaga" Šveitsis, Bernis (prof. Viget'i omand.)
ja mõned Soomes.
Graafikuna olen valmistanud rea auaadresse eestipäraste
ornamentidega, peamiselt Tartu Ülikoolile, mis on saadetud
välismaa ülikoolidele ja teaduslikkudele akadeemiatele igasu-
guste juubelite puhul, näiteks Padua Ülikoolile Itaalias (1924a.)
Ungari kuning. Arstiteaduse Akadeemiale, Rootsi ja Soome
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.2.54)

Lehekülg 13
A/üduriku esimees Annert
12
Partorg-
Sm. Espe annab ülevaate töötamistingimustest
koha peal.
E. Einman - Töötav inimene
V. Espe - Interjöör - istumisosakond
A. Pila - Figuur
A. Pila oma üteluse järele leints, et ta on
suuteline figuure tegema. Lubas sellele edspidi
rõhku panna
Kontent ametiühinguse, jutlesime töölistega
Kõik abivalmis:
korraldasime näituse, 2 päva a 3 tunni
piirides
Töötajatesse jättis innustava mulje. Mehaanika
töökoda soovil Einman joonistas eraldi
materjali väga laialdaselt
Brigaadis töötamine. Tänu ENKL juhatusele
E. Lepp - kaevandusse pääs võimaldati?
N. Espe- tuli karbiit lambiga töötada.
P. Aain kas kaasatoodud materjalist võib
luua teose?
Puudub inimene tööprotsessis - on vähe
esitatud (Espe). He portreega rohkem
tööprotsessi kujutada (Einman) on üldiselt
moistus.
Einman- süvenemiseks redel liig lühike
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.74)

Lehekülg 15
Tunnen Johanna Koppel'it
kui andekat ja intelligentset tarbe-
kunstnikut. Tema nahatööd ja
tekstiilid on eranditult hoolega
viimistletud, tema vorm, joon
ja värv ei ole otsitud, on lihtne,
seejuures leidlik, läbituntud, peen.
Johanna Koppel on väärikalt
esinenud näitustel ja teenitult
saanud auhinde võistlustel.
Soovitan väga Johanna Koppel'it
võtta EN Kunstnike Liidu
liikmeks.
Natalie Mei
12. augustil 1947.
Tallinnas.
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.55)

Lehekülg 54
42
SISSETULNUD
"27" apr. 1946a.
N 168
Enne liikmekandidaadiks
mitte võtta kui on esinenud
näitusel
11.V.46
ENSV Kunstnike Liidule
Aleksander Ridali,
Priidiku p. sünd.15. VIII, 1910.
Aadress: Voolu tän. 5-7
Nõmmel.
palve:
Palun mind vastu võtta ENSV Kunstnike
Liidu liikme-kandidaadiks.
Olen esinenud graafika alal 1938. aastast
alates pidevalt s.o. 8 aastat; igal aastal
vähemalt ühel esinduslikul näitusel - kokku
19 tööga. Esimene töö (38. aastal) kandis pealkirja:
"Eestlaste võitlus saksa ordurüütlitega". Viimne
töö ENSV Kunstnike Liidu "Jüriöö" näitusel
oli sama sisuline ja esitatud proovitrükina,
mida praegu veel viimistlen. Samaaegselt on
valmimas uusi töid eelseisvaks näituseks.
Samuti olen teinud terve rea portreid
Vene kuulsatest väejuhtidest nagu: Suvoorov´ist,
Kutuzov´ist, Nevski´st, pedagoog Ušinskist j.t.
Töötades joonistamisõpetajana T.Õ. Seminaris,
milline töökoormus kisub mind eemale paljudest
kunstilistest üritustest, tunnen eriti vajadust
sideme loomiseks ENSV Kunstnike Liiduga.
Lugupidavalt
25. aprillil, 1946.a.
A. Ridali.
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.54)

Lehekülg 6
Valli Lember
Lember Valli (sünd 1921) on õppinud
Riigi Kunsttoostuskoolis Tallinnas mille
lõpetas väga hääde tulemustega 1940 a.
Nõukogude esimesel aastal töötas ENSV
Kunstnike Kooperatiivi juures tööliikmena
täites edukalt ja korrektselt temale antud
tööülesandeid. Kunstihariduse täiendamiseks
jätkas õpinguid Tallinnas Kõrgemas Tarbe
kunstikoolis - millised õpingud oli sunnitud
katkestama 1942 a. poliitiliselt mitte
sobiva õpilasena - pealegi oli kooli tase
Saksa okupatsiooni ajal niivõrd alla käinud
et see noorele andele ei võimaldanud
midagi juurde õppida kunsti alal.
V. Lember töötas mitmesuguseil juhuslikel
eriala töödel - kuni Nõukogude voimu taasta-
miseni 1944. mil asus töötama 21 organiseerit.
ENSV Tarbekunstikeskuse dekoratiiv-kujundus
ateljees juhtiva tarbekunstnikuna. Osavottes
ta kõigist Tallinnas korraldatuist kunsti-
näitustest
5
NAE_ERA_R-1665_Eesti_Kunstnike_Liit (ERA.R-1665.1.74)

Lehekülg 80
56
Ärakiri
Rakenduskunstniku tunnistus
Selle tunnistuse omanik Hildegard Karli tr. Undritz
õppis 1926 aasta sügisest kuni 1932 aasta kevadeni
Riigi Kunsttööstusekoolis ja lõpetas selle kooli
kuueaastase kursuse nahatöö-raamatuköite osakonnas
1932 aasta kevadel.
Riigi Kunsttööstusekooli seaduse Riigi Teataja 12-1929
§ 22 põhjal ja Riigi Kunsttööstusekooli õppenõukogu
otsusel omab Hildegard Undritz rakenduskunstniku
nime nahatöö-raamatuköite alal ja tähendatud
seaduse § 22 ettenähtud õigused.
Tunnistuste järgi on Hildegard Undritz Eesti
Riigi kodanik ja sündinud 1907 aasta 16 detsembril.
Tallinnas.
8. juunil 1932 a.
Direktor: Voldemar Päts ( allkiri)
No 198
Inspektor: A. Kilgas (allkiri)
Riigi Kunsttööstuskool H. (pitsat). Õppenõukogu liikmed: (allkirjad.
Õppenõukgu sekretär: (allkirjad)
Ärakiri õige:
NSVL KUNSTIFONDI E. V. O.
TARTU OSAKOND
TARTU, SUURTURG 8, TEL. 26-78
Tartus,
14. veebr. 1947. a.
ESitska
Direktor