and the CO NYELVTAN JAPANFOUNDATION S来週の土曜日、サッカーの試合、見に行くんですが、いっしょに行きませんか。行きたいんですが、だめなんです。日曜日なら、だいじょうぶなんですが。きいてはなすKIFEJEZÉS ・試合が日曜日なら、だいじょうぶなんですが。 ・テレビで、おもしろい試合になるって言って(い)ましたよ。 •じつは、明日の試合、行けなくなったんです。 ･がんばれ. /負けるな/ ….(めいれいけい)
HASZNÁLAT
• Elutasítani egy meghívást azzal, hogy el tudjuk fogadni, ha más idõpontról van szó. • Továbbítani a hallottakat egy másik személynek. • Indoklással lemondani vele egy találkozót. • Bátorítani csapatunkat például egy sporteseményen.グロカド
HASZINALAI
FORMA
・土曜日に父の知りあいをむかえに行かなければなりません。/行かなきゃいけません。 ・選手のプレーのすばらしさにかんどうしました。 /勉強が忙しいから、友だちのさそいをことわりました。 ・来月のマリナーズとの試合、いっしょに行きましょう。 • Kifejezni, hogy valamit szükséges, vagy kötelező megtenni. •Véleményünket vagy tényeket közölni egy sporteseményrõl. •Rámutatni, hogy a mérkőzésen egy csapat kivel néz szembe.
差いてはなす
1.試合が日曜日なら、だいじょうぶなんですが。 De ha a mérkõzés vasárnap van, akkor ráérek. Aならsegítségével visszautalunk a beszélgetőpartner által elmondottakhoz, hogy aztán ajánlást vagy véleményt nyilvánítsunk (lásd A2-2 L3) ・あたたかいものなら、よせなべがいいですよ。 Ha meleg ételről van szó, a yosenabe jó. Ebben a leckében a 〜なら、だいじょうぶなんですがszerkezetet használjuk annak jelzésére, hogy meghívást nem tudunk elfogadni, de más feltétel esetén igen. Aだいじょうぶなんですがhelyett használható a (hatóige) +んですがszerkezet is. ・試合が日曜日なら、だいじょうぶなんですが。 De ha a mérközés vasárnap van, akkor ráérek. ・試合が日曜日なら、行けるんですが。 De ha a mérkõzés vasárnap van, el tudok menni. A ～ならmondatban kifejthetjük véleményünket vagy benyomásainkat, ahogy az alábbi példákban látjuk: ・山田さんが行くなら、私も行きます。 Ha Yamada megy, én is megyek. ・長友選手が出るなら、おもしろい試合になると思います。 Ha Nagatomo is indul, szerintem érdekes mérkőzés lesz.トビック1 11 2.テレビで、おもしろい試合になるって言って(い)ましたよ。 A tévében azt mondták, hogy érdekes mérkõzés lesz. Az (ige / I-melléknév / NA-melléknév / fõnév egyszerű alakja) +って言っていました（よ） szerkezetet akkor használjuk, ha tájékoztatni akarjuk beszélgetőpartnerünket valami olyan információról, amit egy másik személy mondott, vagy amit a televízióból vagy hasonló médiából ismerūnk (lásd A2-1 L18). A beszélt nyelvben, ahogy ebben a leckében látjuk, aって言ってましたképletet gyakran használják. ・山田さんも行くって、言ってました。 Yamada is jön, azt mondta. •中村さんは、試合のチケットは、もう買ったって言ってました。 ・テレビで、今週の週末は暑くないって、言ってましたよ。
Azt mondták a tévében, hogy a mostani hétvégén nem lesz meleg. 3.じつは、明日の試合、行けなくなったんです。 Az a helyzet, hogy a holnapi mérkőzésre úgy alakult, hogy nem tudok elmenni. Az ～んです–t arra használjuk, hogy megmagyarázzuk azokat a körülményeket, amelyek miatt egy tárgy a jelenlegi állapotába került, vagy hogy megindokoljunk egy helyzetet (lásd A2-1 L17). ・このかばんは、あねにもらったんです。 Ezt a táskát a nővéremtől kaptam. Ez a lecke aじつは、～ (ige egyszerű forma) +んですszerkezetet használja a találkozó indoklás mellett történõ lemondására. Aじつはhozzáadása azt fejezi ki, hogy ez új információ a beszélgetőpartner számára. •じつは、中国から知りあいが日本に来るんです。 Az a helyzet, hogy Kínából jön egy ismerősöm Japánba. •じつは、明日の試合、行けなくなったんです。          Az a helyzet, hogy a holnapi mérkõzésre úgy  alakult, hogy nem tudok elmenni. Aじつは、～ szerkezet saját érzéseink kinyilvánítására vagy megosztására is szolgál. •じつは、前から一度サッカ一場に行ってみたかったんです。 focipályára. Az a helyzet, hogy már rég el akartam menni egyszer a •じつは、学生のとき、ずっとサッカーをやってたんです。 Az az igazság, hogy diákkoromban mindig is fociztam. 4.がんばれ./負けるな/ ・・・ Gyerünk! / Ne veszitsetek! (Parancsoló/tiltó alak) Amikor egy sportmérkõzésen szurkolni szeretnénk kedvenc csapatunknak, az igéket parancsoló/tiltó alakban használjuk, amely lehet állító vagy tagadó: •がんばれ!
A parancsoló alak képzése: •1. csoport A MASU-forma előtti "i" "e"-re változik.
•2. csoport Levágjuk a −ますvégződést és hozzáadjuk aろ-t.みます
みろたべます
たベろ•3. csoport Levágjuk a  −ます−t, és hozzáadjuk aろ-t. A きます-ból こいlesz.します↑↑しろしつかりしますしっかりしろ↑↑きますこい↑↑ • A tiltó alak képzése: A szótári alakhoz aな-t adjuk hozzá.まける↑↑まけるな！あきらめる↑↑あきらめるな！
まんでわかる
5.土曜日に父の知りあいをむかえに行かなければなりません。/行かなきゃいけません。Szombaton ki kell mennem apám ismerőse elé. Valami elvégzésének szükségességét/kötelezõségét az alábbi szerkezettel fejezzük ki: (ige NAI-forma, az いnélkül) +ければなりません/きやいけません. ・カ一ラさんはあさってまでに、レポートを出さなければなりません。 Carlának holnaputánig le kell adnia a beadandó dolgozatot. •木セさんは明日、大使館にしょるいを取りに行かなきゃいけません。 José-nak holnap el kell mennie a nagykövetségre az iratokért. Beszélt nyelvben aなきゃいけないんです-t használjuk. ･すみません。あした、空港に友達をむかえに行かなきゃいけないんです。 Elnézést, holnap ki kell mennem a reptérre a barátom elé. ･じつは、あさってから、日本に出張しなきゃいけないんです。 Az a helyzet, hogy holnaputántól Japánba kell mennem üzleti útra. 6.選手のプレーのすばらしさに感動しました。 / 勉強が忙しいから友だちのさそいをことわりました。 Lenyūgõzött a versenyzõ játékának nagyszerűsége. / Mivel elfoglalt vagyok a tanulás miatt, elutasítottam a barátom meghívását. Ha véleményt mondunk valamirõl, vagy ha egy tényt akarunk jelezni, az igét és a melléknevet fõnevesítjük. Ebben a leckében az igék és melléknevek főnevesítését használjuk, hogy elmondjuk a focimeccsről való benyomásainkat, vagy hogy egy objektív tényt jelezzünk. ・長友選手のプレーのすばらしさに感動しました。 Nagatomo játékának nagyszerũsége lenyũgözött. •ルールのかんたんさが、サッカー人気のりゆうの１つです。A szabályok egyszerũsége az egyik oka a foci népszerũségének. ･勉強が忙しいから友達のさそいをことわりました。 Mivel elfoglalt vagyok a tanulás miatt, elutasítottam a barátom meghívását. •Az I- és NA-melléknevek főnevesítése l-melléknév: levágjuk az い-t és hozzáadjuk aさ-t. Vigyázat az いい-ből nem いさlesz, hanem よさ.すばらしい +さ → すばらしさいな + さ → よさalakban. nagyszerũ → nagyszerüség jó →  jóság NA-melléknév: levágjuk a  な-t és hozzáadjuk a  さ-t. De vannak olyan NA-melléknevek, amelyeket nem használunk főnevesítettかんたんな　 +さ →かんたんさkönnyü →  könnyüség •lgék főnevesítése Levágjuk a ます–t a MASU-formából.さそいま孝　→　　さそいつかれます　→　つかれmeghív → meghívás elfárad  → fáradtság 7. 来月のマリナーズとの試合、いっしょに行きましょう。 Menjünk együtt a jövő havi Mariners-szel való meccsre! Ha azt akarjuk jelezni, hogy egy csapat ki ellen játszik egy mérkõzésen, akkor a következő szerkezetet használjuk: (az ellenfél csapatának neve) +と+の+試合. Aのhozzáadásával aとután módosítjuk a főnevet. ・来月、イーグルズはマリナーズと試合をします。 Jövő hónapban az Eagles-nek a Mariners-szel lesz meccse. ・来月のマリナーズとの試合、いっしょに行きましょう。 Menjünk együtt a jövő havi Mariners-szel való meccsre! Aの-t más partikulákhoz is hozzáadhatjuk a fõnév módosításakor. De aにhelyéreへkerül, így a szerkezet: aへ+の+ (fõnév).で+の+ Főnév ・私はよく、JF サッカー場で、試合を見ます。 Gyakran nézek meccset a JF focistadionban. ・JFサッカー場での試合は、年に15回ぐらいです。まで+の + Fõnév A JF focistadionban való meccsek évente 15-ször vannak körülbelül. ・駅からJF サッカー場まで歩いて20分ぐらいです。 •JFサッカー場までの行き方をサイトでしらべました。から+の + Fõnév Az állomásról a JF focistadionig kb 20 perc az út gyalog. Megnéztem a honlapon a JF focistadionig vezető utat. ・長友選手は、ファンからプレゼントをもらいました。 ・ファンからのプレゼントは、Tシャツでした。に→へ: へ + の + fõnév Nagatomo egy rajongótól ajándékot kapott. A rajongótól való ajándék egy póló volt. ・長友選手は、ファンにメッセージを書きました。 •ファンへのメッセージは、サイトで読めます。 ×ファンにのメッセージNagatomo a rajongóknak írt egy üzenetet. A rajongóknak szóló üzenet a honlapon olvasható.
1. Népszerű sportok 2007-ben az NHK csatornához tartozó rádió- és televíziókultúra-kutató intézet 3600 16 éven felüli ember körében végzett felmérést, Japán 300 pontján. A felmérés szerint a 10 kedvenc “nézett” sportágukat a legnépszerűbbtõl a legkevésbé népszerũig a következő sorrend szerint rangsorolták: profi baseball, középiskolai baseball, műkorcsolya, maraton, ekiden (váltó), futball, röplabda, szumó, golf és szinkronúszás . A nemek szerinti besorolásnál megfigyelhető, hogy több férfi válaszadó volt, és általában a férfiak jobban szeretik a sportot, mint a nõk. A válaszadók életkorát tekintve a fiatalok (16 és 29 év kõzõttiek) a labdarúgást kedvelték jobban a baseball-lal szemben, míg az idõsebbek (60 év felettiek) az utóbbit, a maratont, a szumót és a baseballt választották. Emellett többen jelezték, hogy szabadidejükben a televízióban ezen sportágak mérkõzéseit követték. A fiatal és középkorú nõk körében a műkorcsolya végzett az első helyen, és a 10 legjobb sportág között szerepelt a szinkronúszás és a ritmikus gimnasztika is. Amint látjuk, a gyakorlatok esztétikája is fontos kritérium egy sportág vonzerejének megítélésében.
2. Hagyományos japán sportok
Japán hagyományos sportjai között olyanok találhatók, mint az aikido, iaido, szumó, kendo és dzsúdó. Ezek közül sok a készségfejlesztésre és a mentális fejlesztésre összpontosít, ráadásul sokban nincsenek mérkõzések és ellenfelek sem, akikkel megmérethetnék magukat. Például az aikido, amely Japánon kívūl is népszerũ, azt vallja, hogy a technikák gyakorlásával és a természettel harmóniába kerüléssel eljuthatunk a világbékéhez. Ugyanígy ezeknek a tipikus japán harcmüvészeteknek az a sajátossága, hogy a fizikai erõtõl és alkattól függetlenül a test ésszerű használatával lehetséges, hogy a kicsi felülmúljon egy nagyot.
3. A SAMURAI BLUE (a japán válogatott) indulhatot a 2014-es FIFA brazil világkupán
A SAMURAI BLUE néven ismert japán labdarúgó-válogatott úgy tudott kijutni a 2014-es brazíliai világbajnokságra, hogy egy gólt szerzett a 2013. június 4-én, kedden Ausztráliával lejátszott ázsiai döntőben. Ezzel a győzelemmel a japán csapat zsinórban ötödször nyert labdarúgó-világbajnokságra szóló belépőt. Ugyanaz a kifejezés az intonáció különbözősége miatt egészen más árnyalatot közvetíthet beszélgetőpartnerünk számára. Aそうですかkifejezés, amelyet egy közlésre adott válaszként használunk, felveheti az eső intonációt, és így meglepõdést közöl aいうですか。 Ha azonban bátortalanul vagy közönyösen ejtjük ki ugyanezt, úgy érdektelenséget beszélgetőpartner részére: fejezünk ki vele a másik ember felé. Másrészt, ha a végén megemeljük az intonációt, és úgy mondjuk, kétkedést fejezhetünk ki abban, amit az imént mondtak nekünk. Ezekkel a példákkal látjuk, mennyire fontos odafigyelni egyes kifejezések intonációjára.家はもうみつかりましたか。いいえ、まだなんです。いろいろさがしているんですけど。
きいてはなす
KIFEJEZÉS
・文の終わり方:いろいろさがして(い)るんですけど。／いいところがあまりなくて。／ …. ·広くていい家があったから、決めました。会社まで少し遠いけど、いい家があったから、決めました。
HASZNÁLAT
• Kifejezni, hogy valami kényelmetlen vagy probléma nekünk. • Rámutatni döntéseink okaira és motivációira, amikor otthont választunk. • Elmagyarázni a döntésünk okát, amikor házat keresünk, összehasonlítva az előnyŏket és a hátrányokat.よんでわかる
せまくてもがまんしています。／不便でもここに住みたいです。
HASZNÁLAT
Megerõsíteni a véleményünket, amikor lakhatásról és költõzésröl beszélünk, szembeállítva az ellentétes szempontokat. Kifejezni feltevéseinket otthonkeresés során.もっと広いへやがあれば、ひっこしたいです。
きいてはなす
1.いろいろさがして(い)るんですけど。Habár rengeteget keresünk… (de nem találunk).いいところがあまりなくて。Nem nagyon van olyan, ami jó lenne. A mondat végének megváltoztatásával jelezhetjük, hogy valami zavar minket, vagy problémánk van. Azいろいろさがして(い)るんですけどpontosan ugyanazt jelenti, mint azいろいろさがしていますが,いい家が見つかりませんcsak épp beszélt nyelvi kifejezés. Ebben az esetben a ～んですszerkezetet használjuk (lásd A2-1 L11, 17) és aけどellentétes kötőszót (lásd A2-1 L5, ellentét kifejezése aけど-val), végül elhagyjuk a mondat második részét. Ezt akkor alkalmazzuk, ha a valós helyzet eltér a várttól. Azt is mondhatjuk, hogy ~んですが. ･いつもは9時に始まるんですけど。　Habár mindig 9-kor kezdődik… (Valós helyzet: már elmúlt 9, de még mindig nem kezdődött el) ・きのうから田中さんに電話をかけて(い)るんですけど。 Bár már tegnap óta hívom Tanakát... (Valós helyzet: azóta sem beszéltem Tanakával) Másrészt azいいところがあまりなくてkifejezés jelentéseいいところがあまりなくて、困っています. Korábban a TE-formát használtuk az okok vagy indokok kifejezésére (lásd A2-1 L7 L9). A beszélt nyelvben kihagyhatjuk a mondat második részét annak érzékeltetésére, hogy az első részben elmondottak problémát okoznak számunkra. Az első részben nem csak TE-formájú igék, hanem főnevek és melléknevek is szerepelhetnek. ・毎日つうきんに２時間以上かかって。 A munkába járás mindennap több, mint 2 óra... ･電車やバスが少なくて。 Kevés a vonat és a busz... ・今の家は買い物に不便で。 A mostani ház nem megfelelő a bevásárláshoz... •来年はてんきんで。 Jövõre áthelyeznek...
2.広くていい家があったから、決めました。Mivel volt egy tágas és jó ház, amellett döntöttünk.
Ezzel a szerkezettel kifejezzük egy döntés indokait és szempontjait, például amikor otthont választunk. Korábban láthattuk az (tagmondat1) +から+ (tagmondat2) szerkezetet, amellyel a döntés okát jelöljük (lásd A2-1 L3). Az F1 kezdõmondatban az döntésünk okát vagy indítékát, a következő tagmondat2-ben pedig az eredményt vagy a döntést fejezzük ki. A tagmondat1-ben az igék, melléknevek vagy fõnevek egyszerũ és MASU-formában is megjelenhetnek aからelőtt. Eddig csak formális formában használtuk a tagmondat1-et (lásd: A1 L13, A2-2 L3 L5), ezért most néhány példát mutatunk be, ahol egyszerű formát használunk. ① Igék ・小さい子どもがいるから、安全なところがいいです。 Mivel kis gyerekem van, egy biztonságos hely lenne jó. ② I-melléknév ・まわりがうるさいから、ひっこしました。 Mivel a környék zajos, elköltöztem. ③ NA-melléknév ・駅に近くて便利だから、そのマンションにしました。 Mivel közel van az állomáshoz, és kényelmes, ezért amellett a lakóház mellett döntöttem. ④ Főnév ・広くて明るい家だから、とても気に入っています。 Mivel tágas és világos ház, nagyon tetszik. 3.会社まで少し遠いけど、いい家があったから、決めました。Mivel volt egy ház, ami bár messze volt a munkahelyemtől, de jó volt, amellett döntöttünk. Amikor előnyöket és hátrányokat akarunk kifejezni döntéseink magyarázataként vagy indokaként, közösen használjuk aけど–t (lásd A2-1 L5) és az okot kifejezőから-t. •やちんがたかいけど、会社に近いから、そのマンションにしました。 Mivel magas a lakbér, de közel van a munkahelyhez, amellett a ház mellett döntöttünk. •会社から遠いけど、かんきょうがいいから、こうがいの家をさがしています。 Bár messze van a munkahelyrõl, de jó a környezet, külvárosi házat keresünk.
よんでわかる
4.せまくてもがまんしています。／不便でもここに住みたいです。Bár szűkös, kibírom. / Bár kényelmetlen, itt szeretnék lakni. Ezzel a szerkezettel egy véleményt erősítünk meg egy ellentétes aspektussal szemben. Ez a szerkezet a tagmondat1 +ても（でも）+ tagmondat2 alakot ölti, ahol a tagmondat2 a főmondatot jelöli. A tagmondat2-böl származó információ ellentétes azzal, amit a tagmondat1-ből következtetnénk vagy várnánk. A tagmondat1-ben az (I-melléknév)くても/ (NA-melléknév)でも/ (fõnév)でもkifejezéseket használjuk (lásd A2-1 L12). ① I-melléknév高レ→高くても・少しやちんが高くても、としんのマンションがいいです。 ② NA-melléknévたいへんな → たいへんでも・たいへんでも、毎日電車でつうきんしています。 ③ Főnév +でもとしん→としんでもとしんでも、安いマンションがありました。 Még ha kicsit magas is a lakbér, a belvárosi lakás jó. Még ha nehéz is, mindennap vonattal megyek munkába. Még ha a városközpontban is van, volt egy olcsó lakás. ⑤ Tagadó formákおふろがない↑おふろがなくてもigék: még ha nincs is fürdő l-melléknév:近くない近くなくてもmég ha nincs is közel ↑ NA-melléknév: べんりでない   → még ha nem is kényelmes Főnév:いっこだてでない→    いっこだてでなくてもmég ha nem is családi ház Az előző leckéken megtanultuk a szerkezetet (TE-forma ige) +もいいですか, amelyet arra használunk, hogy engedélyt kérjünk valamire (lásd A2-2 L4, L14). Ha engedni akarunk egy nemkívánatos állapotnak, használhatjuk a ～もいいですvagy a ～もだいじょうぶですkifejezést. Ezekben a szerkezetekben nem csak a TE-alakban lévő igéket használhatjuk, hanem mellékneveket (I- melléknév:くて, NA-melléknév:で) és fõneveket (で) is. ･にわがなくてもいいです。 Még ha nincs is kert, akkor is jó. •やちんが少し高くてもだいじょうぶです。 Még ha kicsit magas is a lakbér, nem gond. A ～てもかまいません, ahogy a ～ても問題ありませんugyanazt jelentik, mint a ～もいいです, de sokkal formálisabbak. ・家は、としんでなくてもかまいません。 Nem bánom, ha a ház nincs a városközpontban.
5.もっと広いへやがあれば、ひっこしたいです。 Ha lenne egy tágasabb szoba, elköltöznék.
Amikor egy feltételt akarunk elõfeltételként megfogalmazni, általában a következõ szerkezetet használjuk: Tagmondat 1 (feltételes mód).  Tagmondat 2. Korábban láttuk a ～たらfeltételes használatát (lásd A2-2 L7). Mindkét szerkezetnél a Tagmondat 1 a feltételt jelöli, a Tagmondat 2 pedig azt, hogy miként cselekednénk e feltevés mellett (Tagmondat 1 → Tagmondat 2). Ily módon a Tagmondat 1-ben jelezzük a szükséges feltételeket ahhoz, hogy a Tagmondat 2 megtörténjen, mint például az otthonunk elköltözése. ・もっと広いへやがあれば、ひっこしたいです。 ・夜も安全なら、そのマンションにします。 Ha lenne egy tágasabb szoba, elköltöznék. Ha éjjel is biztonságos, amellett a ház mellett döntök. Sok esetben a  〜たらés a  〜ぼfelcserélhetők. ・こうがいにひっこしたら、元気になるかもしれません。 ・こうがいにひっこせば、元気になるかもしれません。 Ha a külvárosba költöznénk, talán jobban lennénk. A ～たらszerkezetet arra használjuk, hogy jelezzük, hogyan cselekednénk, ha a Tagmondat 1 állapota vagy cselekvése által képviselt feltétel teljesült vagy befejeződött (lásd A2-2 L16). Nézzünk meg néhány olyan esetet, amikor a ～たらés a ～ぼnem cserélhetők fel: ・いいマンションを見つけたら、おしえてください。 ・メいいマンションを見つければ、おしえてください。 Mondd el, ha találtál egy jó házat. Az előzőhöz hasonló esetekben, ahol a Tagmondat 2 kérést vagy kívánságot jelöl, nem a ～ la szerepel, hanem a ～たら, mert a japánban azt kell jelezni, hogy a Tagmondat 2 művelete akkor következik be, amikor a Tagmondat 1 művelete már megtörtént. A feltételes mód képzése ① Igék •1. csoport A szótári alak utolsó /u/-ja /e/ lesz, és utána jön a ば.すむ↑すめばかえる↑かえればある↑あれば•2. csoport Levágjuk a szótári alak る-jét és hozzáadjuk a れば-t食べる↑食べれば•3. csoport Aくる, ami a きますszótári alakja,くれば, a する, a しますszótári alakja すればlesz.くるする↑くればすれば② I-melléknév Azいhelyére aければkerül .安い↑安ければ③ NA-melléknév Hozzáadjuk a ら- t (vagy a な helyére a なら-t) .安全な→安全なら④ Fõnév Hozzáadjuk a なら-t.マンション　→マンションなら5 Tagadó forma Mint az I-melléknévnél, az い helyére ければkerül.
しずかでなければしないでなければ↑ Végezetül korábban bemutattuk a fõnév1ならfõnév2がいいですよszerkezetet, amellyel felidézzük a beszélgetõpartnerünk által elmondottakat, és ajánlunk valamit (lásd A2-2 L3). Észrevehetjük, hogy ennek a szerkezetnek a fõnév1ならeleme az a feltételes forma, amelyet éppen ebben a leckében láttunk. ・駅に近いマンションなら、「アサヒコーポ」がいいですよ。 Ha állomáshoz közeli házról van szó, az Asahi Corpo a jó.

1.マンションTársasházak
Japán nagyvárosaiban sokan élnekマンション-ban. Ez a szó a viszonylag nagy méretű, vasbetonból készült többlakásos házakra vonatkozik. Másrészt vannak az úgynevezettアパート–k is. Ezek az eddigieknél kisebb épületek általában vasvázas vagy akár fából készülnek. Aマンション-nal ellentétben, azアパートáltalában csak bérbeadásra szolgál. Mindkét esetben a lakások méretét olyan rövidítések határozzák meg, mint például a DK （ダイニング・キッチン） :nappali és konyha, vagy az LDK (リピング・ダイニング・キッチン): nappali, étkező, konyha. A 2LDK tehát azt jelenti, hogy a nappali, étkező és konyha mellett a lakásban két szoba található. Aマンションépületek többnyire nyugati stílusúak, de néha van bennük egy japán stílusú tatami szoba is,和室（わしつ）. Ez az utóbbi szobatípus a hagyományos japán ház elemeit mutatja be, mint például aふすまvagy障子（しょうじ） tolóajtók és ablakok.
2.家賃(やちん)・礼金(れいきん)・敷金(しききん) Lakbér, "hálapénz", kaució
Ha Japánban szobát vagy házat bérelünk, a bérleti díjon felül fizetnünk kell a敷金 és a礼金 díjakat. A kaució olyan kiadások fedezésére szolgál, amelyek a bérleti díj elmulasztásából vagy javítási igényből eredhetnek. Az összeget - amelyet Kansai régióban保証金（ほしょうきん） -ként is ismernek - a bérleti idő végén teljes egészében visszakapjuk, kivéve, ha az összeget valamilyen okból csökkentették. A礼金 a bérbeadónak adott pénzadomány, amelyet a lakás kölcsönadásáért kap köszönetképpen: Ezeken a díjakon kívül van egy másik pénzösszeg is, amelyet nem kapunk vissza: az úgynevezett közvetítési dij vagy仲介手数料（ちゅうかいてすうりょう） . Ezt a dijat az ingatlaniroda számítja fel, amely közvetítõként működik a bérbeadó és a bérlő között. A törvény előírja, hogy ez egy havi lakbér összegénél kevesebb lehet, de az elmúlt években számos olyan eset fordult elő, amikor a vonzó nulla jenes kaucióért cserébe magasabb közvetítői díjat kellett fizetni.
3. 一戸建て(いっこだて) Családi házak
A japán nagyvárosok központja, csakúgy, mint a környezõ városi területek, a nagy forgalom miatt nem biztonságos a gyerekek számára. Mivel ezeken a területeken sok lakás és lakóépület nagyon kicsi, és drága a bérbeadásuk, jellemző a családi házak (一戸建て) építése a központtól távolabb esõ helyeken. Ezek az épületek tágasak, sok esetben kerttel, garázzsal is rendelkeznek, emellett a csendes környezet vonzerejét kínálják, sok zöldfelülettel.
4.通勤時間（つうきんじかん） A munkába járás ideje
Magyarországon, akárcsak a legtöbb nyugati országban, az otthonról a munkahelyre való utazáshoz szükséges átlagos idõ kevesebb, mint 30 perc; Japánban azonban egy óránál hosszabb. Általánosságban elmondható, hogy Japánban egy utazás akkor minősül hosszúnak, ha több, mint másfél órát vesz igénybe. Azok a városlakók, akiknek munkahelyük gyakran a városközpontokban vagy azok közelében van, utazásra kényszerülnek, mivel egyre messzebb és egyre távolabbi területeken építenek családi házakat. Egyesek a shinkansenekkel utaznak Tokióba és Ószakába a környező prefektúrákból, és nem ritka, hogy több, mint 100 kilométert és két órát utaznak, hogy elérjék munkahelyüket. A lakásárak elmúlt évekbeli esésének köszönhetően azonban a fiatalok a városközpontokhoz közelebbi lakóhelyeket kezdtek választani, ami az utazási idők csökkenését eredményezte.トピック3    Comfort food外国の人には、うどんは、味がうすくないですか。はじめはそう思いましたが、今はうすい味がおいしいです。きいてはなすKIFEJEZES ・うどんは、外国の人には、味がうすくないですか。 ·定食は量が少なすぎませんか。 ・近所のスーパーに何でもあるから、問題ないです。 ・私、日本人なので、白いご飯とみそしるが一番ほっとするんですよ。 HASZNÁLAT • Aggodalomunkat kifejezni, tagadó kérdéssel. • Okot kifejezni.よんでわかるFORMA •ラーメンみたいな食べ物/ベジマイトは(見た目が)ジャムみたいです。 ・ラーメンは毎日食べてもあきないです。 /ベジマイトはあまくありませ
HASZNÁLAT
•Elmondani, mire hasonlít egy étel vagy ital. • Tagadó kifejezés.ん
きいてはなす
1.うどんは、外国の人には、味がうすくないですか。A külföldieknek nem gyenge az udon íze?定食は量が少なすぎませんか。 Nem túl kevés a menü ételadag mennyisége? Tagadó kérdést használunk, amikor aggodalmunkat szeretnénk kifejezni a beszélgetõpartnerünk esetleges kellemetlenségei miatt. A tagadás használatával kifejezzük aggodalmunkat. Az ilyen típusú kérdésekre nem mindig kell válaszolniはい（ええ） vagyいいえ（いえ）-vel. Mivel az érdeklõdés jeleként vannak megfogalmazva,だいじょうぶです-szel vagy問題ないです-szel válaszolva jelezhetjük, hogy nincs ok az aggodalomra. Nem drágák a japán gyümölcsök? ・A:日本のくだものは、ねだんが高くないですか。 B:いえいえ、だいじょうぶです。 Nem, rendben van. •A:定食は、ホセさんには、量が少なすぎませんか。 José, a menü ételadag nem túl kevés neked? B:はじめはそう思いました。でも、今はだいじょうぶですよ。 Először úgy gondoltam, de már rendben van. Hasonlóképpen, ha azt akarjuk érzékeltetni, hogy a véleményünk megegyezik beszélgetőpartnerünkkel – de mindig attól függõen, hogy milyen szoros a kapcsolatunk −, az egyik módja annak, hogy elkerüljük aggodalmát, ha pozitív megjegyzést teszünk. ・ええ、ちょっとそう思いますが、もうなれました。 Igen, kicsit ezt gondoltam, de már megszoktam. ・じつは、ちょっと口にあわなくて、、。でも、しょうゆをかけると、おいしいです。 Igazából kicsit nem ízlik, de szójaszósszal finom. A közeli szupermarketben minden van, így nem probléma.私、日本人なので、白いご飯とみそしるが一番ほっとするんですよ。 Engem, mivel japán vagyok, a fehér rizs és a miszoleves nyugtat meg legjobban. Aから-val (lásd A2-1 L3) ésので–val (lásd A2-2 L3) okokat jelzünk. Az okot jelző kifejezés végén aからvagyので jelenik meg, és ez után kerūl a bekövetkezett cselekvést vagy állapotot jelző kifejezés. Aからesetében lásd a könyv 2. témáját. Aのでesetében az egyszerű forma +のでszerkezetet használjuk (lásd 118-119. oldal). Ha azonban egy NA-melléknév vagy egy fõnév jelen idejű állító alakban szerepel, akkor a szerkezet így alakul (fõnév / NA-melléknév) +な+ので. ・体の調子が悪いので、昼ご飯を半分のこしました。 Mivel nem érzem jól magam, az ebéd felét meghagytam. •うちの子どもは、食べ物に好ききらいがあるので、こまっています。 Mivel a gyerekem válogat az ételben, gondban vagyok. •いが弱いので、とんかつはあまり食べられないんです。　Mivel gyenge a gyomrom, nem nagyon tudom megenni a tonkatsu-t. 3.私に(も)てつだわせてください。Hadd segítsek (én is)! (Engedje meg, hogy segítsek!) Ezzel a kifejezéssel udvariasan felajánljuk segítségünket. Aてつだってください(lásd A2-1 L6) és aてつだってくださいませんか(A2-1  L9) kifejezés használatos, ha segítségek kérünk, deてつだわせてください–t akkor használjuk, ha engedélyt kell kérni a beszélgetőpartnertől, hogy egy (Iにpartikulával jelölt) személy segíthessen.
よんでわかる
4.ラーメンみたいな食べ物/ベジマイトは(見た目が)ジャムみたいです。Olyan étel, mint a ramen / A Vegemite (kinézetre) olyan, mint a lekvár. Ezzel a kifejezéssel valami mást veszünk példaként, ami ugyan nem ugyanaz, de ízében, megjelenésében, illatában stb. hasonló. Aみたいszó a fõnév mõgé kerül, amelyet õsszehasonlító példaként szeretnénk használni. Aみたいutánな-t használunk, ha jelzőként szeretnénk használni egy főnevet, például ételt, illatot stb. előtt, így a  következőképp néz ki: (példa főnév) +みたいな+ (olyan főnevek, mint食べ物,においvagy味). ･ラーメンみたいな食べ物Olyan étel, mint a ramen ・キンパはおすしみたいな食べ物です。 A kinpa olyan étel, mint a szusi. Ennek a teának virágra •このお茶は花みたいなにおいがします。 hasonlító az illata. (A példaként szolgáló főnév) + みたい + です・ベジマイトはジャムみたいです。 A Vegemite olyan, mint a lekvár. Ha azt akarjuk mondani, hogy a Vegemite valamilyen jellemzőjében a lekvárra hasonlít, akkor azt a (hasonló jellemző) +がhozzáadásával fejezzük ki. ･ベジマイトは見た目がジャムみたいです。A Vegemite kinézetre olyan, mint a lekvár. ・このお茶はにおいが花みたいですね。 Ennek a teának olyan az illata, mint a virágé. Mind aみたい , mind a みたいな beszélt nyelvi kifejezések. 5.ラーメンは毎日食べてもあきないです。 / ベジマイトはあまくありません。 Még ha mindennap rament is eszem, nem unom meg/ A Vegemite nem édes. A formális jelen idejű tagadás kétféleképpen hozható létre: ～ないですés ～ありません（ません）. Az igék esetében eddig a ～ませんtagadó szerkezetet használtuk (lásd A1 L5), de a gyakorlatban a beszélt nyelv is széles körben alkalmazza a ～ないですvégzödést. Ez a második szerkezet az ige NAI-formájából áll (lásd: A2-1 L15, L16, A2-B1, 120-121. o.), majd ezt követi aです. ･ラーメンは毎日食べてもあきないです。 Még ha mindennap rament is eszem, nem unom meg. •ラーメンは自分では作らないです。 A rament nem én magam készítem. Magam nem nagyon fözök. •自分ではあまり料理しないです。 ・A:これ、ちょっとしょっぽくないですか。 Ez nem sós egy kicsit? B:いえ、ぜんぜん問題ないです。 Nem, egyáltalán nem probléma. A névszói állítmányokban a tagadóありません−t használjuk aないですhelyett. Fõnevek esetén aじゃないです−t (lásd A1 L3)じゃありません-re változtatjuk. ・そのドリンクはくすりじゃありません。 Az az ital nem orvosság. A NA-melléknév tagadó alakja ugyanúgy alakul, mint az előzőek: a じゃないです-ből じゃありませんlesz. ・日本のなっとうは好きじゃありません。 Nem szeretem a japán nattót. Ugyanez történik az I-melléknevekkel, ahol  a tagadó  ～くないです-nekくありません-né alakul. •この料理はおいしくありません。 Ez az étel nem finom. 6.ベジマイトは、私にとっては、なつかしいオーストラリアの味なんです。A Vegemite számomra Ausztrália ízét idézi. A  ～にとってはszerkezetben elõtt egy ember szerepel, akinek az érzéseit, véleményét, érdeklõdését fejezzük ki. ・やさいは、子どもにとっては、おいしくないかもしれません。　　　　 A gyerekek számára a zöldség talán nem finom. Állítólag Tanaka számára a comfort food a currys •たなかさんにとって、いちばんほっとする食べ物はカレーだそうです。 rizs. <Figyelem!> A～にとってはszerkezetet nem használjuk akkor, ha az illető személy számára valamilyen előnyös dologról beszélünk. Ekkor a  〜のためにszerkezetet használjuk. ×母は、子どもにとって、ケーキを作りました。 ○　母は、子どものために、ケーキを作りました。 Anya tortát sütött a gyerekeknek.
Nyelvi-kulturális sarok
1.ほっとする食べ物 Comfort food – Megnyugtató ételek Aほっとするigeほっszava egy sóhajtást jelent, amelyet katakanával is lehet írni (ホッ) (lásd a KATSUDOU 53. oldalát az A2-2-ben). Nem fordul elő mindenkivel, hogy amikor  hosszú idegesség után megkönnyebbülünk, felsóhajtunk? Ez az érzés aほっとする. Általában megkönnyebbülten felsóhajtunk, és ezt aほっとするkifejezéssel kísérjük, amikor megszabadulunk egy aggodalomtól, például sikeres vizsga után, vagy amikor egy mütéti beavatkozás sikeresen befejeződik. Használhatjuk azonban ezt az igét akkor is, amikor valamilyen ételről vagy italról beszélünk, amint azt ebben a leckében megfigyeltük. Mit jelent ez pontosan ebben az összefüggésben? Ebben az esetben az elégedettség érzését fejezi ki, amelyet akkor tapasztalunk, amikor a testet fizikailag és érzelmileg is táplálják valamivel, amire az ember vágyott. Például ilyen az ellazulás érzése, amikor nagyon hideg időben elfogyasztunk egy levest vagy egy forró csokit, és észrevessük, ahogy a meleg lassan és fokozatosan átjárja a testünket és a hangulatunkat. Valami hasonlót érezhetünk, amikor éttermi étkezés vagy külföldi utazás után visszatérünk és megkóstoljuk a megszokott ételeket. Ezekben az esetekben meg lehet tapasztalni azt a mind testi, mind lelki megnyugvást, annak eredményeként, hogy elégedetten megtöltjük gyomrunkat azokkal az ételekkel, amelyeket már régóta szeretnénk enni. Pontosan ez az, amit aほっとするkifejezés jelent.
2. Hogyan válaszoljunk egy tagadó kérdésre?
Azt mondják, hogy ha egy tagadó kérdésre nemmel válaszolunk japánul, az „igen” , a „nem” pedig igen. Az igazság az, hogy az alábbi helyzetekben ez így alakul: A tanár a következő kérdést teszi fel, amikor rájön, hogy José nincs az osztályban. •A:ホセさんは、来ていませんか。 B:はい、来ていません。
B: いいえ、来ています。さっきトイレにいました。 Nem, jön. Az elöbb a wc-n volt. Megkérdezzük a barátunkat, hogy nem lenne-e kedve megnézni egy amerikai filmet. •A:ホセさんはアメリカ映画が好きじゃないんですか。 José, nem szereted az amerikai filmeket? lgen, igazából kissé nem szeretem. B:ええ、じつはちょっと苦手なんです。 B:いえいえ、好きですよ。でも、さいきんのははちょっとつまらないので、、、。Dehogyisnem! De a mostaniak kicsit unalmasak... Az A-ban az eldöntendő  kérdések tagadó alakban vannak megfogalmazva, és figyelembe veszik annak lehetőségét, hogy „José nem jön", illetve „José nem szereti" az amerikai filmeket. Ilyen esetekben, ha a „José nem jön" és „José nem szereti õket" információk a helyesek, a megfelelõ válasz:ほい; másrészt, ha helytelen, vagyis „José megjött" és "tetszik neki ",いいえlesz a válasz. Másrészt a tagadó kérdés egy állítás ellenőrzésére is szolgál. Ebben az esetben, ha ugyanazt a véleményt osztjuk, mint aki kérdez tőlünk, akkor aはいkifejezéssel válaszolunk. ・A:ホセさんも、そう思いませんか。 José, te is úgy gondolod? B:はい、そう思います。 lgen, ugyanúgy gondolom. ・A:このシャツ、かわいくないですか。 Nem jó ez az ing? B:ええ、かわいいですね。 De, nagyon jó. Egy 〜しませんか(lásd A1 L12) tagadó szerkezettel megfogalmazott meghívás elfogadására はい(ええ) -vel válaszolunk. •A:いっしよにご飯を食べに行きませんか。Nem megyūnk egyūtt enni? B:ええ、行きましょう。 De, menjünk! Amint ebben a leckében láthattuk, a  tagadó kérdéssel egy olyan problémára, aggodalomra is rákérdezhetünk, amellyel mi is foglalkozunk, például, hogy egy étel nem finom-e, vagy hogy egy termék ára drága-e. Ezekben az esetekbenはいválaszt adunk, ha a kérdezővel azonos a véleményünk az étel íztelenségéről vagy a kérdéses termék magas áráról; ehelyettいいえválaszt fogunk adni, ha másként gondoljuk. A beszélt nyelvben azonban csak aはい−t vagy azいいえ−t válaszolni kétértelmű lehet. Másrészt, még ha azt mondjuk is, hogyいいえ、うすくないですvagyいいえ、高くないですvalószínűleg nem hangzik természetesen. Ennek az az oka, hogy beszélgetőtársunk aggodalmának kifejezésére teszi fel kérdését, és ezért célszerűbb, ha erre felelünk, és megnyugtatjuk olyan kifejezésekkel, mint aだいじょうぶです,問題ないですvagy心配いりません.
3. Különbözik egymástól a 和食 és a 日本料理?
Amikor a japán ételekről beszélünk, a和食szó mellett (lásd A2-2 L3) valószínűleg mindenki hallotta már a日本料理kifejezést. Mi a különbség köztük? A和kandzsi a和食-ban Japánhoz kapcsolódik, és valójában a和食és日本料理általában ugyanazzal a jelentéssel használatosak. Egyesek azonban úgy vélik, hogy a和食együttesen azokra az ételekre utal, amelyeket a japánok ősidők óta fogyasztanak, míg a日本料理olyan ételeket, amelyeket fogadásokon és más hasonló helyzetekben a vendéglátás részeként szolgálnak fel. Az utóbbi idõben Japánban az éttermek étlapjain gyakran előfordul a和風（わふう） szó. Ez a kifejezés, amelyet olyan ételeknél használnak, mint a和風ステ一キvagy和風スパゲティ, azt jelenti, hogy bár nem a japán konyhára jellemző ételek, de japán ízt kaptak, ha tipikus japán módon, japán hozzávalókkal, füszerekkel készítik el őket.
4.家庭料理（かていりょうり） "Házikoszt"
Ezen a naponta otthon elkészített és fogyasztott ételeket érijük, amelyek a hagyományos japánon kívül a nyugati és a kínai konyha ételeit foglalják magukban. Sok ételt szerényen家庭料理néven szolgálnak fel a japánok a vendégeiknek saját otthonukban, pedig sok idõbe és erõfeszítésbe telt az elkészítésük. Másrészt aおふくろの味kifejezéssel a házi készítésü ételekre jellemző ízekre, illetve azokra az ételekre utalunk, amelyeken gyermekkorunk óta felnőttünk. Azおふくろszó jelentése "anya" és Japánban hagyományosan az anyák voltak a felelõsek az otthoni ételek elkészítéséért. Az utóbbi években azonban megnõtt azoknak a férfiaknak a száma, akik vállalják ezt a feladatot, így lehetséges, hogy a jövőben olyan kifejezéseket fognak kitalálni, mint a父ちゃんの味, vagy – ki tudja – esetleg azウチの味kifejezés, amely nem tesz különbséget a nemek között.
5. Az “enyhébb ízű” Kansai és a “fűszeres” Kantó
Az ételek füszerezésével kapcsolatos preferenciák személyenként vagy családonként változnak, de régiónként általános eltérések is előfordulhatnak. Szemléltető példaként szolgál a népszerů mondás:関西は薄味（うすあじ）、関東は濃い味（こいあじ）. Ez azt jelzi, hogy Kansai az enyhébb ízeket kedveli, míg Kantó az erősebbeket. A Kansai és a Kantó közötti megosztottság különösen abban mutatkozik meg, hogy az udon vagy a soba típusú tészták egyik vagy másik szószát részesítik-e előnyben. Valami hasonló történik a csomagolt tésztával is, mivel azt a területtől függõen más-más füszerezéssel hozzák forgalomba. Állítólag a Nissin cég "Donbel" terméke volt az első, amely régiónként más-más ízeket kínált: az egyes területeken nemcsak az íze, hanem a hozzá tartozó szósz megjelenése is különbözik. Pontosabban, Kelet-Japánban bonito ízű, színe és íze intenzív, míg Nyugat-Japánban a szósz lágy ízű, mint a hínárleves, és sima, akárcsak a színe. Mégis hogyan különböztethetjük meg, hogy melyik verzióról van szó? Bár a csomagolás mindkét helyen azonos, a címkén olvasható, hogy (E) vagy (W), amelyek a „Kelet-Japán", illetve „Nyugat-Japán" rövidítései. Ha Japánban vásárol instant tésztát, ellenõrizze, hogy a két jelzés melyike szerepel rajta.
6. Az ételek édesek
Amikor először próbált ki egy japán ételt, nem találta édesnek? Valószínũleg mindenki észrevette a szusi rizs vagy a tamagoyaki (tojásomlett) édes ízét. Az igazság az, hogy ha megnézzük a japán ételek receptjeit, látni fogjuk, hogy sok esetben cukrot vagy mirint használnak. Vajon miért? A cukrot amellett, hogy édes ízt ad, zselés állagok létrehozására, illetve tartósítószerként, kristályosítóként vagy antioxidánsként is használják. Japánban ezeket a tulajdonságokat nemcsak desszertekben használják, hanem más ételekben is. Például, ha cukrot adunk a szusi rizshez, akkor az ragyogó lesz és puha marad. A fõzési eljárásokkal készült ételekben pedig lágyabbá teszi a húsokat és a hüvelyeseket. Ezenkívül a tamagoyaki esetében cukor hozzáadása még habosabb állagot biztosit. Ráadásul a cukor nagyon jól harmonizál a többi ízzel, mélységet ad nekik, ha például sós vagy savanyú ízekkel kombináljuk. Talán a cukor az oka annak, hogy a japán ételek olyan sok ember kõrében népszerüek.
7.やっぱりラーメンが食べたくなります。
Ha megfigyeljük a japánok közötti beszélgetést, valószínűleg hallottuk már aやっぱりvagy aやはりkifejezést. A szótár szerint ez azt jelenti, hogy "bizony", "lám", "inkább" vagy "gondoltam": változatos ámyalatú, eltérõ és egyben nehezen értelmezhetõ és megkülönböztethető jelentésekkel állunk szemben. Általában ez a kifejezés azt jelenti, hogy valami megegyezik a fentiekkel vagy azzal, amit az ember gondolt. Ha részletesebben tanulmányozzuk a jelentésüket, a következő használati módokat találjuk: 1. Ugyanaz, mint az előző. •日本でもやっぱりインド料理を食べています。Japánban is esznek indiai ételt. •うちの子供もやっぱりカレーライスが大好きです。 Nálunk is szeretik a gyerekek a currys rizst. •海外に行ったときも、やっぱりラーメンが食べたくなります。Amikor külföldre megyek, akkor is rament akarok enni. 2. Valami az elvárásoknak megfelelően történik. ・A:バウムクーヘンて、見た目が木みたいですね。 B:ええ、木のケーキという意味なんですよ。 A: ああ、やっぱり。 Tényleg fa alakú a Baumkuchen – fatörzstorta nevű sütemény. (ahogy a neve alapján gondolhattuk.) ·外国人に一番人気がある和食はやはり天ぷらだそうです。Tényleg a tenpurát szeretik, ahogy azt gondoltuk. 3. Ugyanarra az eredményre jutunk, mint korábban még más módszer, mérlegelés esetén is. •和食はいろいろ食べましたが、やっぱりおすしが一番好きです。Sok japán ételt ettem, de mégiscsak még mindig a szusit szeretem legjobban. Látogatásトピック4訪問よくいらっしやいました。どうぞおあがりください。おじゃまします。

きいてはなす
ていねいたい／ふつうたい①:親切な人が多くてたすかりました。／家族でよく旅行したね。

きいてはなす
1.むすこのしょうです。Ő a fiam, Shó.
しょう、お姉ちゃんは？ Shó, hol van a nővéred? Az ilyen típusú kifejezéssel mutatjuk be családunkat a vendégünknek. Az első helyre tesszük azt a rokoni kapcsolatot, amely összeköt bennünket a szóban forgó személlyel, majd hozzátesszük a nevét. Ezekben a helyzetekben gyakori az olyan kifejezések használata is, mint aうちの息子 vagyうちの主人, amelyek a beszélőre való összpontosítás helyett az említett személy családjához való viszonyát jelzik, mint pl. a fia vagy a férje a fenti esetekben. •むすこのしょうです。 Ö a fiam, Shó. •むすめのめぐみです。 Ö a lányom, Megumi. •うちのしゅじんです。 Ö a férjem. Ezeket a kifejezéseket arra használják, hogy megkérdezzék a családtagot arról, hogy hol van a család másik tagja, vagy arra kérik vagy hívják őt, hogy jöjjön közelebb. •しょう、お姉ちゃんは？ ・お父さん、こっちよ。 2.親切な人が多くてたすかりました。Sok kedves ember volt és segítettek. (formális)家族でよく旅行したね。De sokat utaztam a családdal! (informális) A formális stílust használjuk, amikor olyan munkatársakkal, barátokkal vagy hasonló emberekkel beszélgetünk, akikkel nem vagyunk bizalmas kapcsolatban. A formális stílus alatt azt értjük, amikor a mondatok ～です–szel és ～ます-szal végzõdnek (lásd A2-1 L16). Azért használjuk ezt a stílust, hogy ne legyünk durvák, amikor olyan emberekkel beszélünk, akik nem közeli barátok vagy családtagok. ・親切な人が多くて助かりました。 Sok kedves ember volt és segitettek. •私たち、ニューヨークに住んでたんですよ。 New Yorkban laktunk. •ぐうぜんですね。 Micsoda véletlen! Ehelyett az informális stílust használják a családdal vagy kõzeli barátokkal való kapcsolattartás során. Az informális stílus alatt azt értjük, amelyben a mondatok egyszerü alakra végződnek, például書くvagy暑い(lásd A2-1 L16). Azonban bármennyire is szoros a baráti kapcsolat valakivel, jobb, ha a formális stílust használjuk a nálunk idõsebb korú vagy magasabb beosztású emberekkel szemben. Ily módon elkerülhetjük, hogy kellemetlen érzést keltsünk, óvatosnak kell lennünk az informális stílus használatánál, mivel sokkal szűkebb az a csoport, akikkel használhatjuk ・家族でよく旅行したね。 De sokat utaztam a családdal! Emlékszel? •おぼえてるか。 ・わすれられないけしきだよね。 Feledhetetlen volt a táj, nem?
よんでわかる
3. アニスさんが家によんでくれました。Anis elhívott magához. A (TE-forma) +くれましたszerkezet azt jelenti, hogy valaki szívességet tett, olyan műveletet hajtott végre, amely a beszélő javára szól. Ennek a szereplőnek jelzésére aがpartikula kerūl a neve után. Amikor azt mondjuk, hogyしました, akkor csak azt állítjuk, hogy valaki végrehajtott egy cselekvést. Másrészt aしてくれましたtovább megy, és hozzáteszi a hála érzését is, amelyet a beszélő - mint a cselekmény haszonélvezője - érez a cselekvés elvégzője iránt. A (TE-forma) +くれましたszerkezet mindig a beszélő javára végzett cselekvést fejezi ki, így nem használható fel olyan cselekményekre, amelyekben rajta kívül más személyt részesítenek előnyben. ･アニスさんが家によんでくれました。 Anis elhívott a magához (Anis megtette azt a szívességet, hogy elhívott.) ･私の家まで車でむかえに来てくれました。 Kijött elém kocsival a házamhoz. (Megtette, hogy kijött elém.) 〈Figyelem!〉 A (TE-forma) +くれましたszerkezet a cselekvés végrehajtója iránti hála érzését jelenti. Emiatt nem használható olyan esetekben, amikor bosszúságot vagy sérelmet fejeznek ki. ・〇子どものとき、母がいつも本を読んでくれました。  Gyerekkoromban az anyám mindig könyvet olvasott nekem. ・×兄が私の日記を読んでくれました。 A bátyám elolvasta a naplómat.
4.アニスさんにつうやくをしてもらいました。Anis-tól azt kaptam, hogy tolmácsolt nekem.
Aもらうige azt jelenti, hogy valamit kapunk valakitõl (lásd A2-1 L17). Ettől eltérõen a (TE-forma) +もらいましたnem használatos tárgyakkal, hanem azt jelzi, hogy valaki egy cselekvés vagy szívesség kedvezményezettje. Aにpartikula megjelenik az értünk eljáró személy neve mõgött. Amikor aしました-t mondjuk, azzal pusztán azt állítjuk, hogy valaki egy cselekvést hajtott végre, míg aしてもらいましたazt jelzi, hogy a cselekvés kedvezményezettje hálát érez. ･アニスさんにつうやくをしてもらいました。 Anis tolmácsolt nekem. (Anis-tól azt kaptam, hogy tolmácsolt nekem) •インドネシア語がよくわからなかったので、ご両親にゆっくり話してもらいました。 Mivel nem tudok jól indonézül, a szülei lassan beszéltek hozzám. (…azt kaptam a szüleitől, hogy lassan beszéltek hozzám.) ・お兄さんのカメラで写真をとってもらいました。 A bátyám gépével lefényképeztek. (Azt a szívességet kaptam, hogy lefényképeztek...)
Nyelvi-kulturális sarok
1. A családtagok megszólítása
Vajon hogyan szólítják meg egymást egy japán család tagjai? Nézzük meg, hogyan teszik az azonos családból származó emberek. Először is, azok a párok, akiknek nincs gyermekük, gyakran a keresztnevükkel vagy valamilyen kedves becézéssel beszélnek egymással. Az is gyakori, hogy a nõkあなた-nak hívják férjüket. Attól a pillanattól kezdve, hogy egy párnak utódai születnek, az apa vagy anya minõsége egyre nagyobb súlyt kap, és ez a megszólítások megváltozását jelenti. Így, még ha korábban használták is a keresztnevet vagy a becézést, a párok elkezdenek olyan szavakat használni, mint azお父さん,パパ,お母さんésママ. A partnerrel töltött hosszú élet nagyobb bizalmassághoz vezet, és idõvel gyakran előfordul, hogy egyesek olyan kifejezésekkel hívják feleségüket, mint aおいvagyちょっと. Vajon a szülők hogyan szölítják meg gyermekeiket? Ha csak egy van, akkor azt a neve használatával teszik meg. Ez a helyzet azonban újra megváltozik, ha több testvér születik. Ha közülük a legidõsebb fiú, akkorおにいちゃん-nak hívják, ha pedig lány, akkorおねえちゃん. A többi gyermeknél (akik fiatalabbak, mint az idõsebb testvér) a keresztnevet használják. Összefoglalva, a japán háztartásokban minden családtag kap egy olyan elnevezést, amely referenciaként szolgál a család legfiatalabb tagjával szemben elfoglalt pozíciójára.
2. Mire figyeljünk, ha ellátogatunk egy japán otthonba?
Ebben a pontban megbeszéljük az udvariasság azon formáit, amelyeket figyelembe kell vennünk, amikor egy japán meghív minket az otthonába. Mindenekelőtt arra kell figyelni, hogy melyik napszakban tegyük meg a látogatást. Annak érdekében, hogy ne okozzunk kényelmetlenséget, jobb, ha kerüljük a legkorábbi hajnali órákat, az étkezési idõket és a késő éjszakát. Amikor belépünk egy japán magánlakásba, a bejáratnál vagy az előszobában le kell venni a cipõnket, és az ott elhelyezett papucsot fel kell venni. A kívülről hozott lábbelit úgy kell a földre tenni, hogy a cipő orra a ház kijárati ajtaja felé mutasson. Illetve, ha egy japán stílusú szobába lépünk, először a folyosón le kell venni a papucsunkat. Ebben a tekintetben nagyon figyelni kell, mivel a tatamis szobába papucsban belépni illetlenségnek számít. Másrészt van egy külön papucs is a fürdőszobába. Így a fürdőszobába lépve kint kell hagynunk az előző papucsokat, és fel kell húzni az adott helyiséghez tartozó papucsokat. Ha bevezetnek minket egy japán stílusú szobába, és leūlūnk a tatami padlóra, akkor az a helyes, ha a sarkunkra ūlūnk. Ezt a pozíciót正座（せいざ）-nak hívják, és ha nem szoktunk így ülni, nagyon rövid idõ után fájni kezd a lábunk. A legfontosabb azonban az, hogy tiszteletet mutassunk mások felé, és - hacsak nem egy nagyon különleges látogatásról van szó - ne aggódjunk, kérjünk engedélyt a lábunk kinyújtására, mondván:失礼して、足を崩してもいいですか（しつれいして、あしをくずしてもいいですか）. Végūl a meghívó személy értékelni fogja, hogy még a látogatás napján vagy másnap küldünk neki egy e-mailt vagy valamilyen köszönő üzenetet.
3. Gyakori kifejezések látogatáskor
A japán nyelvnek vannak bizonyos kifejezései, amelyeket gyakran használnak, amikor valaki otthonába látogatunk. Itt láthatunk néhányat a legiellemzőbbek közül. Először is, ha meglátogatunk valakit, a bejárat felől diszkréten értesítjük érkezésünkről a bent tartózkodókat. Azonban manapság a legtöbb otthonban van csengő, így manapság ritkán kell használnunk aごめんくださいkifejezést. Miután meghívtak minket, hogy belépjūnk, aおじゃましますszavakkal kōszōnūnk, mikōzben az előszobából a ház belsejébe megyünk. Amikor meglátogatunk valakit, az a szokásos, hogy viszünk neki egy apró ajándékot. A japánok gyakran mondják, hogyつまらないものですが、どうぞ ("Ez egy csekélység"), amikor ajándékot adnak. Ez a kifejezés gesztusként szolgál a lelki nyomás enyhítésére, "nehogy a megajándékozott azt gondolja, hogy ez egy ajándék". A globalizáció előrehaladtával azonban az utóbbi években megnõtt azoknak a száma, akik a kõzvetlenebb kifejezéseket részesítik elõnyben, nem úgy, mint a tipikus japánok. Ily módon egyre több japán ember aつらまないものですがhasználata helyett olyan kifejezéseket használ, mint a気に入ってもらえると嬉しいのですが ("Remélem tetszik"), vagyお口にあうとよろしいのですが("Remélem ízlik", ha az ajándék ennivaló). Végül, amikor közeledik a távozás ideje, aそろそろ失礼します("Ideje hazamennem." vagy "Későre jár.") kifejezést használjuk. Ha keveset tudunk arról, akinek az otthonába látogatunk, jobb, ha nem maradunk sokáig. Amikor elhagyjuk a házat, meg kell köszönnünk a vendéglátást, amikor kilépünk az ajtón. Ekkor olyan kifejezéseket használhatunk, mint aありがとうございましたvagyごちそうさまでした. Legyünk óvatosak, mert aさようならkimondása udvariatlan lehet.トピック5     A nyelvtanulás öröme
それで、はやい会話も聞きとれるようになったんですね。私は日本のアニメをよく見ます。おもしろいですよ。
KIFEJEZÉS
・せっきょくてきに英語を話すようにしています。 /はやい会話も聞きとれるようになりました。/上手になれるように、毎日英語のニュースを見ています。 ・ていねいたい/ふつうたい②:日本語の学校、つづいてますね。/英語の学校、つづいてるね。
FORMA
・大学を卒業したら、日本に留学しようと思っています。 ・つぎの試験は、いいせいせきがとれそうです。/ /私にも読めそうな本・きのうは３時間もチャットをしました。/チャットは楽しいので、何時間もやります。
HASZNÁLAT
•Jelezni, hogy rendszeresen igyekszünk valamit tenni. / hogy meg tudunk tenni valamit, amit korábban nem. / hogy, mit teszünk egy cél elérése érdekében. • Megváltoztatni a beszédstílust a beszélgetőpartnerünk szerint. todys
HASZNALAT
• Jelezni a jövõbeli szándékokat és terveket. • Elmondani, hogy lehetséges, hogy valami megtörténik. • Kiemelni valami nagy mennyiségét.
されてはなる
1.せっきょくてきに英語を話すようにしています。Igazán igyekszem angolul beszélni.はやい会話も聞きとれるようになりました。Már megértem a gyors beszélgetést is.上手になれるように、毎日英語のニュースを見ています。Hogy ügyes legyek, mindennap angol híreket nézek. Három olyan mondattípust fogunk együtt tanulmányozni, amelyek a (ige) +ようにszerkezetet használják. ① Az (ige szótári alak) +ようにszerkezetet használjuk annak jelzésére, hogy rendszeresen igyekszünk valamit megtenni (lásd A2-2 L15). ・できるだけ漢字のノートを見るようにしています。 Lehetőleg igyekszem megnézni a kandzsis füzetet. Másrészt a (NAI-formájú ige) +ようにszerkezettel azt fejezhetjük ki, hogy a mindennapjainkban arra törekszünk, hogy ne csináljunk valamit. •漢字を読むとき、できるだけふりがなを見ないようにしています。Kandzsiolvasáskor törekszem, hogy lehetõleg ne nézzem a furiganát. ② A (hatóige) +ように+なりましたszerkezet arra utal, hogy most olyasmit is meg tudunk már tenni, amit korábban nem tudtunk (lásd A2-2 L18). ・かんたんな漢字が書けるようになりました。 Már le tudom írni az egyszerűbb kandzsikat. <Figyelem> Az olyan igéknél, mint a わかりますvagy a 見えます, amelyek képességeket fejeznek ki, nem használunk ható ige alakot, hanem a (szótári alak) +ように+なりました-t. •〇日本人の友達がたくさんできたので、日本語がわかるようになりました。 Mivel lett sok japán barátom, már megértem a japánt. ×日本人の友達がたくさんできたので、日本語がわかれるようになりました。 ③ Az (ige 1 ható ige alakban) +ように+ (ige 2) szerkezet azt jelzi, hogy valamit megteszünk egy cél elérése érdekében. Az ige 1 az az ige, amely kifejezi a célunkat, az ige 2 pedig az, amely azt jelzi, hogy mit teszünk ennek elérése érdekében. Mivel a cél elérése érdekében végzett cselekvést általában ismétlődõen hajtják végre, az ige 2 gyakran ～ていますformában jelenik meg, ami a rendszerességet jelzi (lásd A2-2 L10). •マリアさんみたいに上手になれるように、毎日日本語のラジオを聞いています。 Hogy olyan ügyes legyek, mint Maria, mindennap japán rádiót hallgatok. •漢字を忘れないように、ノートをいつも持っています。Hogy ne felejtsem el a kandzsikat, mindig nálam van a füzetem. <Figyelem!> Egyes igék, mint például aわかりますvagy a見えます, már rendelkeznek hatóige jelentéssel, ezért nem tesszük őket hatóige formába, és a (szótári alak) +ようにalakban használatosak. Ｏ難しい漢字がよく見えるように、大きい字で書きます。 ×難しい漢字がよく見られるように、大きい字で書きます。 <Figyelem!> A…ためにés aようにmagyarul  egyaránt valamilyen célt fejez ki, de különböző árnyalatokkal rendelkeznek. Lássuk, miben különböznek egymástól: •日本に留学するために、日本語を勉強しています。     Japán ösztöndíj érdekében japánul tanulok. Itt az oka annak, hogy a beszélő japánul tanul, az a cél, hogy Japánba utazzon tanulni. Ráadásul már elkezdte tanulni a nyelvet és egész jól megy. (A…ために–vel együtt használt igék általában tárgyas igék, és gyakran állító formában jelennek meg.) ･日本に留学できるように、日本語を勉強しています。Japánul tanulok, hogy Japán ösztöndíjat kaphassak. Ebben az esetben a beszélő japánul tanul, és az a vágya, hogy Japánba utazzon tanulni. Ez azonban valószínűleg nehezen elérhetõ cél. Ráadásul a japánja még nem biztos, hogy elég jó. (Azok az igék, amelyek a… ように–val jelennek meg, tárgyatlan igék, hatóigék és tagadó formában is lehetnek.) Röviden, a…ためにakkor használatos, ha ez egy határozott cél,  a…ようにpedig egy olyan cél, amelynek megvalósulása kevésbé valószínű. 2.日本語の学校、つづいてますね。A japán iskolát folytatja, ugye? (formális)  (A japán iskola folytatódik, ugye?)英語の学校、つづいてるね。Az angol iskolát folytatod, ugye? (informális) (Az angol iskola folytatódik, ugye?) A 4. leckében láthattuk, hogy a formális stílust olyan munkatársakkal és barátokkal való beszélgetésre használják, akikkel az ember nem nagyon áll közeli kapcsolatban. Azt is láthattuk, hogy éppen ellenkezőleg, az informális stílust inkább a családdal és a barátokkal szemben használják Ebben a részben a két stílus különbségeit taglaljuk. A leggyakrabban a formális stílust alkalmazzuk: 1) akikkel most ismerkedtünk meg, 2) a munkahelyünkön vagy az iskolánkban lévõ, nálunk idõsebb emberekkel 3) a nálunk magasabb társadalmi pozícióban lévő emberekkel és 4) ismerősökkel, akikkel nem állunk bizalmas viszonyban. A japán iskolát folytatja, ugye? ・日本語の学校、つづいて(い)ますね。 ・日本語が上手になりましたね。 De sokat fejlödött a japánja! Általában az informális stílust használjuk, amikor a következökkel beszélgetünk: 5) családtagokkal, 6) olyanokkal, akik a munkahelyūnkön vagy iskolánkban kevesebb tapasztalattal rendelkeznek, mint mi, 7) barátokkal, akikben megbízunk és 8) nálunk egyértelműen fiatalabb emberekkel; valamint 9) amikor magunkkal beszélünk. ・英語の学校、つづいていいるね。 Az angol iskolát folytatod, ugye? ・英語の学校にはいろいろな人がいて、自分とはちがういけんが聞けて、勉強になるよ。 Az angol iskolában sokféle ember van, hallhatok az enyémtől eltérő véleményeket és ebből sokat tanulok. Amikor az informális stílust használjuk, és azt akarjuk jelezni beszélgetőpartnerünknek, hogy valamit meg kell tenni, akkor az (ige NAI-formaいnélkül) +きやszerkezetet (lásd A2-B1 Téma 1) használjuk. ・エスターさんを見習わなきゃ。（みならわない十きゃ） Esztertöl kell tanulnod!. ・マンガカフェを始めたいなら、お金をためなきゃ。（ためない十きゃ）。 Ha manga-kávézót akarsz nyitni, pénzt kell gyüjtened.もんでかかる3.大学を卒業したら、日本に留学しようと思っています。Ha elvégzem az egyetemet, Japánban akarok tanulni. Jövőbeli tervek kifejezésére az (ige akaratlagos forma) +と思っていますszerkezetet használjuk. •しょうらい、お金をためて、マンガカフェを始めようと思っています。A jövõben pénzt akarok gyüjteni és manga-kávézót nyitni. Akkor is használhatjuk az (akaratlagos forma) +と思って（い）るんですformát, amikor egy kérdésre szándékaink vagy jövőbeli terveink megfogalmazásával válaszolunk. ･A:あれ？スペイン語を勉強しているんですか？ Micsoda?! Spanyolul tanulsz? B:はい。じつは、来年スペインにフラメンコをならいに行こうと思って(い)るんです。 Igen, igazából jövõre Spanyolországba akarok menni flamencót tanulni. Az akaratlagos forma képzése •1. csoport Az /i/ a -ますelőtt átalakul  /o/+う-váいきます↑いこうはいります
はいろうかいます↑かおう•2. csoport Levágjuk a -ます-t és hozzáadjuk aよう-t.はじめます↑はじめようたべます↑たべよう• 3. csoport Levágjuk a -ます-t és hozzáadjuk a よう-t. A きます igéből こようlesz.
4.つぎの試験は、いいせいせきがとれそうです。 Úgy tűnik, a következő vizsgánál jó jegyeket fogok tudni szerezni.私にも読めそうな本Olyan könyv, amit szerintem én is el tudok olvasni A (ható igeますnélkül) +そうですszerkezet akkor használatos, ha valakinek lehetősége van elérni valamit, amit a neki tulajdonított képességek alapján javasolnak. ・この本は難しくないから、弟にも読めそうです。（読めます+そうです） Mivel ez a könyv nem nehéz, az öcsém is biztosan el tudná olvasni. •シンさんにいい本を貸してもらったので、今日中にレポートができそうです。(できます+そうです) Shintől kölcsönkaptam egy jó könyvet, ezért még ma be tudom fejezni a beadandót. A (MASU-formájú igeますnélkül) +そうですszerkezetet arra használjuk, hogy kifejezzünk egy lehetőséget az alapján, amit egy adott helyzetből következtetünk. ・日本語のクラスにおくれそうです。（おくれます+そうです） Lehet, hogy késni fogok japán óráról. Lehet, hogy a következő vizsgán megbukom. ･つぎの試験は、らくだいしそうです。（らくだいします+そうです） Ha aそうですhelyett aそうな-t használjuk, azt egy fõnév jelzõjeként használhatjuk, kifejezhetjük annak állapotát. ・私にも読めそうな本egy olyan könyv, amit talán én is el tudok olvasni ･試験に出そうな漢字olyan kandzsi, ami talán előjön a vizsgán Aそうですés aそうなkifejezések I-melléknévvel és NA-melléknévvel is használhatók (lásd A2-1 L12). Ilyenkor azokról a tulajdonságokról szoktak beszélni, amelyeket valaminek tulajdonítunk, mert a megjelenésük alapján egy bizonyos benyomást keltenek. ・その本、おもしろそうですね。（おもしろい+そうです）おもしろそうな本érdekesnek tünö könyv De érdekesnek tŭnik ez a könyv! ・スペイン語のぶんぽう、ふくざつそうですね。（ふくざつ$+そうです） A spanyol nyelvtan nehéznek tűnik. nehéznek tűnő nyelvtanふくざつそうなぶんぽう5.きのうは3時間もチャットをしました。Tegnap 3 órát is chateltem.チャットは楽しいので、何時間もやります。Mivel chatelni jó, több órán át csinálom. Ha kitesszük aもpartikulát egy mennyiség után, kifejezhetjük, hogy az messze meghaladja azt, amit elképzeltünk. •マリアさんは日本に 7 回も行ったことがあるんですか。うらやましいです。 Valami árának a kiemelésére a következő szerkezetet használjuk: (ár) +も+します. Ebben az esetben aですnem használható. ・〇この学校のじゅこう料は、48,000円もします。 Ennek az iskolának a tandíja 48.000 jenbe is belekerül. ×この学校のじゅこう料は、48,000円もです。 A何回もannak hangsúlyozására szolgál, hogy valami nagyon sokszor megtörténik. ・このアニメはとてもおもしろいので、何回も見ています。 Ez az anime nagyon érdekes, ezért sokszor megnézem. A何人もnagyszámú emberszám kiemelésére szolgál. ・この学校には、外国人の先生が何人もいます。 Ebben az iskolában sok külföldi tanár van. A何時間もhosszú időszak kiemelésére szolgál. ・今月、日本語の試験がありますから、毎日何時間も勉強しています。 E hónapban japánvizsga van, ezért mindennap több órát tanulok.

1. Japán nyelvvizsga
A japán vizsgák kõzül talán a legismertebb a日本語能力試験（にほんごのうりょくしけん） vagy JLPT (Japanese Language Proficiency Test), a Japán Alapítvány és a Japan Service Organization for Students (JASSO) által szervezett vizsga. Ez a teszt a nem japán anyanyelvű emberek japán készségeit méri. 2011-ben a világ 62 országában közel 610 000 vizsgázója volt a világ legjelentősebb japán vizsgájának. Minden évben december első vasárnapján tartják. A tesztnek 5 szintje van, nehézségi fok szerint: N1, N2, N3, N4 és N5, ahol az N1 a legnehezebb és az N5 a legkönnyebb. A 3 vagy 4 lehetõséget tartalmazó feleletválasztós kérdésekre egy optikai jelfelismerõ lapon kell válaszolni. Az N5 szint például 3 részből áll:文字・語彙(irás és szókincs),文法・読解(nyelvtan és olvasás) és聴解(hallgatás), 25, 50 és 30 perces idõtartammal. Nem tartalmaz szóbeli vizsgát vagy szövegalkotó írásbeli részt. Próbáljuk ki! További információ: http://www.jlpt.jp/
2.日本語が上手ですね。De ügyesen beszél japánul!
Biztosan mondták már nekünk olyan japánok, akiket egy barátunk mutatott be, hogy:日本語が上手ですね. Ha jártunk már Japánban, biztosan megtörtént velünk. Valószínüleg furcsának találjuk, és eltöprengünk, miért jár ez a bók, amikor a megdicsért ember néha csak pár szót szólt japánul. A日本語が上手ですねkifejezés természetesen amellett, ha olyasvalakivel találkoznak, aki valóban jól beszéli a nyelvet, annak a meglepetésnek és örömnek a közvetitésére is szolgál, amelyet akkor éreznek, amikor egy külföldi szájából japán beszédet hallanak. Ezekben az esetekben egyrészt okot adhatunk egy hosszabb beszélgetésre, és szerényまだまだですvagyそんなこと、ないです–t mondjunk, vagy köszönjük meg a bókot, és válaszoljuk:ありがとうございます.
3.うんésううん
Aはいésいいえmellett különböző, „igen" és „nem" jelentésű szavak vannak. Használatuk attól függ, hogy kivel beszélünk.はいésええ… A megerősítés formális kifejezései. Azokkal, akikkel csak most találkoztunk, és felettesekkel szemben használják.いいえ… A tagadás formális kifejezése. Olyan emberekkel szemben használják, akikkel most találkoztunk, illetve feletteseinkkel szemben.うん… A megerõsítés informális kifejezése. Ugyanolyan helyzetekben használják, mint az informális stílust, vagyis általában a család és a közeli barátok között.ううん… A tagadás informális kifejezése. Annak ellenére, hogyううん-nek írják, a kiejtése inkábbん一ん. A családdal és közeli barátokkal való kapcsolattartás során használják.
4.先輩(せんぱい)、後輩(こうはい)
先輩-nak nevezzük mind a nálunk tapasztaltabb személyeket (akár idõsebb korukból, akár magasabb beosztásukból kifolyólag), mind pedig azokat, akik hosszabb ideje dolgoznak a szervezetünknél (például egy iskolában vagy cégnél). Emellett éppen ellenkezõleg,後華-nak nevezzük azokat, akik kevesebb tapasztalattal rendelkeznek (fiatalabb koruk vagy alacsonyabb beosztásuk miatt), illetve azokat, akik később csatlakoztak ugyanahhoz a szervezethez. Nézzük meg egy pillanatra a könyv 64. oldalán található illusztrációt. Saito kisasszony ugyanannál a cégnél dolgozik, mint Tanaka úr. A hölgy先輩, a férfi pedig後輩, tehát megtudjuk, hogy Saito kisasszony Tanaka úr előtt lépett be a munkahelyre. Ezért szólítja meg őt a formális stílusban, míg a hölgy ugyanezt informális stílusban teszi. Képzeljük el a következő helyzetet: most vettek fel minket egy japán céghez. Egy bizonyos Abe urat, a cég nálunk fiatalabb dolgozóját bízzák meg, hogy magyarázza el nekünk a munkánkat. Ebben az esetben δ a mi後輩-unk? Vagy mivel már régebb óta dolgozik a cégnél:先輩? A helyes válasz:先輩. Akármilyen fiatal is Abe úr hozzánk képest, a pozíciója magasabb, hiszen korábban csatlakozott a céghez, és mindennek a tetejébe még tanít is nekünk valamit. Tehát Abe úr a mi先輩-unk, mi pedig az õ 後葉-ja  vagyunk.  Abe  úr  szemszögéből  azonban  idõsebbek  vagyunk,  és  ezért,  bár 後葉-ok  vagyunk  számára,  nagy valószínűséggel formális stílusban fog beszélni velünk. Házassáqえっ、ほんとうですか。じゃあ、めぐみさん、今、とても幸せでしょうね。聞きましたか。めぐみさん、結婚するそうですよ。
いて東方面

・のりかさんは、今、きっと幸せでしょうね。
HASZNÁLAT
• Feltételezést kifejezni arról, hogy egy barát vagy ismerős hogyan érezhet, amikor megismerjük a helyzetét. • Beszélgetni a szándékainkról, javaslatokat tenni a beszélgetőpartnernek, kikérni a véleményét stb. • Megerősíteni egy ismerősnek a rendelkezésünkre álló információkat.よんでわかる

HASZNALAT
•Kifejezni azt, hogy egy szívességet vagy valamit megtennenk egy másik személynek. • Kifejezni, hogy valami nem szükséges.
きいてはなす
1.のりかさんは、今、きっと幸せでしょうね。 Norika biztosan boldog, nem? Ezt a kifejezést arra használjuk, hogy feltételezéseket tegyünk egy barát vagy ismerős érzéseiről, amikor az illetőről hallunk. A következő formát használjuk: (ige / I-melléknév / NA-melléknév) +でしょうね. ① Ige +でしょうねÉrzelmeket kifejező igéket használunk, TE-formában +いる(lásd A2-2 L2). José átment a vizsgán, biztosan örül, nem? ・ホセさんは、試験に合格できて、よろこんでいるでしょうね。 ・田中さんは、仕事が見つからなくて、こまっているでしょうね。 ② I-melléknév +でしょうねTanaka nem talál munkát, biztosan aggódik, nem? Érzelmeket kifejező I-mellékneveket használunk az alábbi alakban: egyszerű forma +でしょうね. ・マリアさんは、恋人とわかれて、きっと悲しいでしょうね。 María szakított a párjával, biztosan szomorú, nem? ・何かお祝いをしようと思うんですが。（いこうけい） ・のりかさん、聞きましたよ。 /結婚するそうですね。 /やさしい人なんですよね。 ・林さんは、結婚が決まって、うれしいでしょうね。 ③ NA-melléknév +でしょうねHayashi eldöntötte, hogy esküvő lesz, ezért biztosan boldog, nem? Érzelmeket kifejező NA-mellékneveket használunk egyszerű forma+でしようねalakban, de elhagyjuk a だ-t  (pl:幸せだ十でしょうね). ・のりかさんは、今、きっと幸せでしょうね。 ・キムさんは、お父さんが入院して、心配でしょうね。 Norika most biztosan boldog, nem? Kim édesapja kórházba került, most biztosan aggódik, nem?
2.何かお祝いをしようと思うんですが。
Valamilyen ünnepséget tartanék...
Ez egy olyan kifejezés, amelyet arra használunk, hogy közöljük személyes szándékunkat egy cselekvés vagy tevékenység végrehajtására, mielőtt felkérnénk a beszélgetőpartnert a részvételre, kikérnénk a véleményét stb. Az ige, amely azt a tevékenységet jelöli, amelyet a beszélő végezni szándékozik, akaratlagos formába kerül (lásd L5), és hozzáadódik a ～と思うのですがkifejezés. •何かお祝いしようと思うんですが。 ・中村さんのおみまいに行こうと思うんですが。 Valamilyen ünnepséget tartanék... Elmennék meglátogatni Tanakát a kórházban... •マリアさんをはげますために、パーティーにさそおうと思うんですが。 Meghívnám Maríát a partira, hogy fellelkesítsem... Norika, hallottam ám. 3.のりかさん、聞きましたよ。結婚するそうですね。 Állítólag férjhez mész. Egy kedves ember, ugye?やさしい人なんですよね。 Ez egy olyan szerkezet, amelyet egy barát vagy ismerős előtt használnak egy harmadik személytől kapott információk ellenőrzésére. A mondat végére tesszük aよ,ねvagyよねpartikulákat. ① …よHa meg akarjuk erõsíteni a valakirõl kapott információkat a kérdéses személlyel, akkor azt olyan kifejezésekkel kezelhetjük, mint a聞きましたよ,見ましたよstb. ・A:のりかさん、聞きましたよ。結婚するそうですね。 Norika, hallottam ám. Állítólag férjhez mész.. B:ええ、そうなんです。 Igen. ·A:石川さん、新聞で読みましたよ。ポランティアに参加したそうですね。 Ishikawa, olvastam ám az újságban. Állítólag önkénteskedtél.. B:はい、そうなんです。 Igen. Ezenkívül aよ-t akkor is használjuk, ha olyan információkat akarunk közölni a beszélgetőpartnerrel, amelyekről feltételezzük, hogy nem rendelkezik velük. ・A:聞きましたか。川野さん、恋人とわかれたそうですよ。 B:えっ、ほんとうですか。 ···ね(lásd  A2-2 L1, L7) B Hallottad? Kawamura állítólag szakított a párjával. Komolyan? Akkor használják, ha valamit meg akarunk erõsíteni a beszélgetőpartnerrel, vagy kifejezni, hogy egyetértünk. ・結婚するそうですね。おめでとうございます。よかったですね。 Hallom, hogy házasodsz. Gratulálok. De jó! ・パーティーに招待しますから、ぜひ参加してくださいね。 Meghívlak a partira, mindenképp vegyél részt! 3 …よねAよねkifejezést viszont ugyanazzal a céllal használják, hogy megerõsítsenek valamit a beszélgetõpartnerrel, vagy kifejezzék, hogy egyetértenek, de arra utal, hogy a beszélgetőpartner többet tud vagy több információval rendelkezik, mint a beszélő. ・A:聞きましたよ。やさしい人なんですよね。 B:ええ。 ・A:のりかさんに、何かお祝いをするんですよね。 B:ええ、みんなでいっしょにプレゼントを買いましょう。
よんでわかる
Hallottam ám. Egy kedves ember, ugye? Igen. Szerveznénk egy ünnepséget Norikának. lgen, vegyünk közösen egy ajándékot. 4.（私は）のりかの願いを聞いてあげます。 Meghallgatom Norika kérését. Aあけるszó alapvetõen azt jelenti, hogy „adni” (lásd A1 L15 és A2-1 L1). Ha azonban segédszóként használjuk az alábbi szerkezetben: (ige TE-forma) +あげます, akkor a fõigéhez hozzáadja azt az érzést, hogy szívességet teszünk valaki számára. Ezt az formát gyakran használják akkor, amikor a kedvezményezett nincs jelen, azzal a konnotációval, hogy a véleményét vagy kívánságait nem veszik figyelembe. Ezen kívül csak a családra, az egykorú közeli barátokra, valamint a fiatalabb vagy alacsonyabb beosztású munkahelyi vagy iskolai kollégákra vonatkozik. ・のりかの願いを聞いてあげます。 ・結婚式で、のりかの写真をたくさんとってあげます。 Meghallgatom Norika kérését. Az esküvön majd sok fotót csinálok Norikáról. Mivel az (ige TE-forma) +あけずますesetén az a konnotáció megmarad, hogy a szolgáltatást vagy szívességet a kedvezményezett érzéseinek figyelembevétele nélkül ajánlják fel, még akkor is, ha õ nincs jelen, általában a szerkezetből származtatott olyan kifejezéseket használunk, mint az (ige TE-forma) +あげたいですvagy (ige TE-forma) +あげようと思っています, hogy gyengitsük az erősségét. ・結婚式のじゅんびをてつだってあげたいです。 Szeretnék segíteni az esküvő előkészületeiben. Szeretnék egy partit rendezni neki az étteremben. Mivel a ～てあげるnéha helyettesíthetõ ～てもらうés ～てくれるszerkezettel is (lásd L4), fontos tudni, hogyan válasszuk ki a ・レストランでパーティーをしてあげようと思います。 megfelelő kifejezést aszerint, hogy ki hajtja végre a műveletet és ki kapja. ・父は田中さんをてつだってあげます。 ・田中さんは父にてつだってもらいます。 •父は私をてつだってくれます。 ・私は父にてつだってもらいます。 Apám segít Tanakának. Tanaka megkapja apámtól a segítséget. Apám segít nekem. Apámtól segítséget kapok.
5.大きなパーティーはしなくてもいいです。
Nem kell nagy bulit szervezni.
Már tanulmányoztuk az (l-melléknevek / NA-melléknevek / fõnevek) +なくてもいいですkifejezéseket (lásd L2). Ebben a leckében az (ige-なくても) +いいですszerkezetre összpontosítunk, hogy megmutassuk, hogy egy cselekvés vagy tevékenység nem szükséges. Az ige NAI-formát vesz fel, és azいvégzõdés 〈-re változik, mielõtt hozzáadnánk aてもいいです−t (példa:しない→しなく＋ても＋いいです). •大きなパーティーはしなくてもいいです。 Nem kell nagy bulit szervezni. ・結婚式でワルツをおどらなくてもいいです。 Az esküvőn nem kell keringőt táncolni. Annak kifejezésére, hogy semmi sem történik, ha egy cselekvést vagy tevékenységet nem hajtanak végre, az (ige-なくても) +だいじょうぶですalakot használjuk. ·結婚式にしゅっせきするとき、着物を着なくてもだいじょうぶです。 Amikor esküvõn veszel részt, nem baj, ha nem viselsz kimonót. Nem kell az esküvőn beszédet tartani. ・結婚式でスピーチをしなくてもだいじょうぶです。

1. Hogyan ismerik meg egymást a leendő házasfelek?
Egy nemrégiben készült felmérésen, miszerint a válaszadó hogyan ismerkedett meg házastársával, a leggyakoribb válasz az volt, hogy "a munkahelyemen". Úgy tűnik, a leggyakrabban a kollégák, vagy olyan személyek között alakulnak ki kapcsolatok, akik munkahelyi okokból ismerik egymást. A munkatársak közötti párkapcsolatot, házasságot egyébként職場結婚(しょくばけっこん) –nak vagyis „munkahelyi házasságnak" nevezik. A második leggyakoribb válasz a „barátomon keresztül" volt, ezt követte a „valaki, akit még diákkoromban ismertem", egyértelműen utalva az akkor kezdődött és házassággal végződő kapcsolatra. Nyilvánvalóan az utóbbi időben a közösségi hálózatokon (SNS, Social Networking System) megismert emberek között is létrejönnek párkapcsolatok. Íme néhány módja annak, hogy partnert találjunk harmadik fél vagy szervezet segítségével.お見合い(おみあい):  Azお見合いa leghagyományosabb módja a partnerkeresésnek Japánban. Az eljárás a következő: először a partnerkeresésben érdekelt személy megkér egy harmadik személyt, akit世話人（せわにん）−nek hívnak, hogy mutasson neki néhány fényképet és profilt a lehetséges jelõltekrõl. Ha talál valakit, aki érdekes, találkozik ezzel a személlyel, a世話人−nel együtt egy nyilvános helyen, például egy étteremben. A találkozások csak akkor végződnek házassággal, ha két-három randevú után mindketten megszeretik egymást. A世話人általában rokon, szomszéd, munkahelyi felettes, vagy olyasvalaki akivel az érintett munka- vagy üzleti kapcsolatban áll stb. Aki társat keres, az nem egyedül teszi, hanem a család és a世話人is részt vesz a lehetséges partner alkalmasságának eldõntésében. Pártaláló parti: A japánulカップリングパーティー-nak,お見合いパーティーnak vagy婚活パーティー(こんかつパーティー)- nak nevezett eseményeken azok vesznek részt, akik házasságot, szerelmi kapcsolatot akarnak kezdeni. Találkoznak egy parti- színhelyen, hogy párt találjanak. Egy számmal ellátott cédulát helyeznek el a mellkasukra, és a ceremóniamester jelzésére ellenkező nemüeket keresnek, kicserélik a személyes adataikat, és három percig beszélgetnek. Nagy partikon egy ember 15 vagy 20 emberrel tud így beszélgetni. A folyamat végén mindenki felírja egy papírra annak a számát, akivel kapcsolatot szeretne kezdeni, de ez csak abban az esetben valósul meg, ha a kiválasztás kölcsönös.合コン(ごうこん): A合コンszó a合同コンパ(ごうどうコンパ) rövidítése. Aコンパkifejezés a német „Kompanie” vagy az angol „company” szóból származik. Ez egy találkozó mindkét nemhez tartozó barátok között, hogy együtt igyanak és megragadják az alkalmat a barátság elmélyítésére. Egy ellenkező nemű baráti pár találkozót szervez egy bában vagy hasonló helyen, amelyre mindketten ugyanannyi barátot hívnak meg, hogy jobban megismerjék egymást. Ott a résztvevõk esznek és isznak, miközben a másik nemhez tartozó emberekkel beszélgetnek. Azok az emberek, akik megkedvelték egymást, telefonszámot és egyéb információikat cserélnek, hogy később esetleg párkapcsolatot létesítsenek. Társkeresõ weboldalak: Ezek olyan vállalkozások, amelyek az ellenkezõ nemhez tartozó lehetséges partnerek névtelen bemutatásáért felelősek az interneten keresztül. Mivel az utóbbi időben ezt szolgáló megtévesztő weboldalak jelentek meg,  ahol akár párkapcsolatban élõkkel is kapcsolatot kereshetnek, amely büntetőjogi kategória, az utóbbi idõben erõsen korlátozó törvények vonatkoznak ezekre a közösségi oldalakra, hogy elkerüljék a bünözést.婚活(こんかつ) A婚活(こんかつ) a結婚活動(けっこんかつどう) rövidítése, és arra utal, hogy egy házastársat kereső személy épp aktívan keres. Ma Japánban sokan nem tudnak úgy házasodni, ahogy azt elképzelik, vagy azért, mert kevesebb lehetõség van a munkahelyi találkozásra, vagy azért, mert egyre inkább az ideális házasságot keresik. Bárhogy is legyen, jelenleg divat jelentkezni a結婚相
談所 (けっこんそうだんじょ)-ra, vagyis házassági tanácsadó irodákba, pártaláló partikra járni, stb., az ideális pár megtalálásának reményében.
2. A japán esküvő
神前式(しんぜんしき): Jelenleg Japánban többféle módon lehet házasodni, de a leghagyományosabb talán a sintó szertartás vagy a神前式szerinti szentélyben történõ házasságkötés. Miután a menyasszony és a võlegény imádkoztak a szentély istenségéhez, hogy áldását kérjék, végrehajtják a三々九度の杯(さんさんくどのさ) nevũ szertartást, amely három ital elfogyasztásából áll. A szakét három különböző méretű piros tálban (酒盃(さかずき) szolgálják fel. A szertartáson csak a menyasszony és a vőlegény, a családtagjaik és az õket bemutató személy vesz részt, mindannyian kimonóba öltözve, a késõbbi fogadásra pedig a barátokat is meghívják. Esküvő keresztény mintára: A keresztény szertartás szerinti esküvők is gyakoriak, mert sok nõt vonz a tiszta fehér menyasszonyi ruha, és az, hogy az esküvőt a templomban ünneplik. Valójában nem valódi templomokról vagy kápolnákról van szó, nem is igazi keresztény szertartásokról, hanem pusztán utánzatokról, amelyek speciálisan erre az alkalomra épített, keresztény templomok stílusában kialakított helyszíneken zajlanak. A külföldi esküvõk is divatosak, amelyekhez a helyi templomokat használják. Kedvelt úti cél Hawaii, de vannak olyan párok is, akik inkább a spanyol luxushotelek kápolnáiban kötnek házasságot, különösen a National Parador de Granada kápolnáiban.フォトウェディング:  Ez abból áll, hogy esküvõi ruhába öltözve fényképet készítenek, és felmutatják a házassági anyakönyvi kivonatot, hogy megemlékezzenek az alkalomról, mindenféle szertartás vagy ünneplés nélkül. Úgy tünik, sok olyan eset van, amikor az emberek azért készítik ezeket az emlékképeket, hogy életük egy fordulópontját megõrökítsék.ナシ婚(ナシこん):  Szó szerint „esküvő semmivel", nincs se esküvő, se fotózás. Ez csak a házasság bejegyzéséről szól a városházán. Esküvõi fogadás: A fogadást általában az esküvõ után, egy étterem nagy termében rendezik meg, melyen családtagok, barátok és ismerősök vesznek részt, akik ízlésük szerint japán vagy nyugati stílusú ruhát viselnek. A menyasszony és a võlegény az ünnepség alatt háromszor-négyszer felkel a helyéről, hogy öltözékváltással megörvendeztesse a résztvevõket. Igy a hagyományos kimonótól a nyugati öltönyig és menyasszonyi ruháig jutnak el, és ebben ünnepelnek. Ezt a szokástお色直し(おいろなおし) –nak, “színváltásnak” nevezik. Emellett a pár barátai táncolnak és énekelnek, hogy felpezsdítsék a hangulatot. A fogadás végén, amely általában körülbelül három óráig tart, a menyasszony és a võlegény ajándékokat ad a résztvevõknek, amelyek általában édességek vagy edények. Nászajándék: Esküvõi ajándékként a vendégek gyakran pénzt adnak. Az összeg a vendégeknek a menyasszonyhoz és a võlegényhez fũzõdő kapcsolatától vagy az életkoruktól függ, de nem tartalmazza a 4-es vagy a 9-es számokat, mivel az elsõt ugyanúgy ejtik, mint a „halál", a második kiejtése pedig a „szenvedés" szóval azonos. A 6-os szám sem használható, mert a páros számok japán szokás szerint balszerencsét jelentenek. A 8-as szám azonban használható annak ellenére, hogy páros, mert a kandzsival ábrázolt八vonalak fokozatosan szélesednek, amit az „út megnyitásaként" értelmeznek, és ezért a jólét jele.お幸せに！（おしあわせに）: A menyasszonynak és a võlegénynek való gratulációra általában a kõvetkezõ kifejezéseket használjuk:おめでとう！ (Gratulálunk!) vagyお幸せに！ (Sok boldogságot!). Ez az utolsó kifejezés, amelyet kizárólag esküvőkön használnak, aお幸せに（なってください） rövidítése.トピック７ Problémamegbeszélés
マリアさん、どうしたんですか。いつもより元気がないですね。じつは、ちょっと寝ていなくて…。
きいてはなす
KIFEJEZES •ちょっとつかれて(い)て(元気がありません)。/仕事のことでちょっと(こまっています）。 •私のしょくばでも、同じかもしれません。
HASZNÁLAT
• Elmondani, miért nem vagyunk jól, vagy miért vagyunk gondban. • Valaminek az eredményét látva elmondani a véleményünket.よんでわかる
FORMA
せっかく会っているのに、友達はカレシと長電話をします。
HASZNÁLAT
• Kifejezni, hogy gondban vagyunk, mert valami nem úgy alakult, ahogy gondoltuk. ・私はS子にマナーをまもってほしいです。/長電話をしないでほしいです。 • Elmondani, hogy valamit szeretnénk/nem szeretnénk, hogy egy másik ember megtegyen nekünk.
きいてはなす
1. ちょっとつかれていいて(元気がありません)。  (Azért vagyok kedvetlen, mert) kissé fáradt vagyok.仕事のことでちょっと（こまっています）。  A munka miatt kissé (gondban vagyok). Ha azt akarjuk kifejezni, hogy miért vagyunk egy bizonyos lelkiállapotban vagy helyzetben (például ebben az esetben „kedvetlenek" vagy „gondban"), akkor a szóban forgó tagmondatot a ～てvagy ～で alakkal zárhatjuk és hagyjuk befejezetlenül a mondatot, kihagyva az aktuális állapotot kifejező részt (lásd A2-1 L7). •ちょっとつかれて(い)て(元気がありません)。 (Azért vagyok kedvetlen, mert) kissé fáradt vagyok.つかれています→つかれていて     (az ige állító formája) •朝ご飯、食べて(い)なくて(元気がありません)。 (Azért vagyok kedvetlen, mert), nem ettem reggelit.食べていません→食べていなくて (az ige tagadó formája) ・ちょっとねむくて（元気がありません）。 (Azért vagyok kedvetlen, mert) kissé fáradt vagyok.ねむいです   →ねむくて(I-melléknév állító formája) ・今、仕事がおもしろくなくて（元気がありません）。 (Azért vagyok kedvetlen, mert) a munkám most nem túl izgalmas.おもしろくないです→おもしろくなくて(I-melléknév tagadó formája) ・人間関係がふくざつでしこまっています）。 (Amiatt vagyok gondban, hogy) az emberi kapcsolatok bonyolultak.ふくざつです(NA-melléknév állító forma) →ふくざつで･ペットの犬が元気じゃなくて、（こまっています。）元気じゃないです→元気じゃなくて(NA-melléknév tagadó forma) Ha az ok (ebben az esetben az aggodalmunk vagy gondunk oka) egy tény vagy egy ember, akkor az alábbi szerkezetet használjuk a fõnév után. (Amiatt vagyok gondban, hogy) a kiskutyám nincs jól. +のことで. ・子どものことでちょっと…。（こまっています。） •うちのことで…。（こまっています。） (Kicsit gondban vagyok) a gyerekem miatt. (Gondban vagyok, mert) otthon... Ha a munkahelyünkön vagy tanulásunk során valakivel találkozunk, aki a szokásosnál levertebb vagy aggódóbb, akkor érdeklődhetünk iránta olyan kifejezések használatával, mint azいつもより元気がないですね. ・A:カーラさん、いつもより元気がないですね。 Carla, nem vagyok olyan jókedvű, mint szoktál, ugye?カーラさんらしくないですよ。 Nem vall rád.. B:じつは、さいきん、恋人が私に会ってくれなくて…。 Az van, hogy a szerelmem mostanában nem ér rá találkozni... 2.私のしょくばでも、同じかもしれません。 Valószínűleg az én munkahelyemen is ugyanez a helyzet. Amikor kategorikus állítás helyett valamit lehetõségként akarunk beállítani, akkor az (ige egyszerű forma) +かもしれませんszerkezetet használjuk. Ha az ige helyett egy I-melléknevet vagy egy NA-melléknevet használunk, akkor ezeket is aかもしれませんköveti (lásd A2-2 L17). •人間関係に問題があると、心の病気になるかもしれません。 Ha nincsenek rendben az emberi kapcsolataid, lelkibeteggé válhatsz. ・今の会社で、ストレスがない人はいないかもしれません。 Manapság egy munkahelyen talán nincs olyan ember, aki ne küzdene a stresszel. •しょくばでは人間関係のなやみが一番多いかもしれません。A munkahelyen talán a legtöbb fejtörést az emberi kapcsolatok okozzák. •心の病気がある人はがしょうらいが不安かもしれません。 A lelki betegek bizonyára bizonytalannak látják a jövõt. ・しようらいが不安なのは、みんな同じかもしれません。 Valószínűleg mindannyiunk számára egyformán bizonytalan a jövõ.
よんでわかる
3.せっかく会っているのに、友達はカレシと長電話をします。Bár rendszeresen találkozik a barátom a fiújával, mégis hosszú ideig telefonozik vele. Ha elégedetlenségünket vagy aggodalmunkat szeretnénk kifejezni amiatt, hogy a dolgok nem a várt módon alakultak, akkor az (1. tagmondat) +のに、 (2. tagmondat) szerkezetet használjuk. Az 1. mondatban az objektív tényeket, a 2. mondatban pedig a váratlan eseményt fejezzük ki. Az 1. mondatban szereplő ige vagy melléknév egyszerű alakban van. ・いつも一緒に昼食を食べるのに、今日は一人です。 Bár mindig együtt ebédelünk, ma egyedül vagyok. •あまり食べたり飲んだりしないのに、わりかんでお金を払います。Bár alig eszem és iszom valamit, mégis felesben fizetünk. ・メールであやまったのに、カレシはまだおこっています。 Bár e-mailben bocsánatot kértem, a barátom még mindig haragszik. ・早く帰りたいのに、次の店にさそわれます。 Bár korán haza akarok menni, még elhívnak a következő üzletbe is. Bár nem bírom az alkoholt, a főnök azt akarja, hogy igyak. ・お酒に強くないのに、部長にすすめられます。 Ha az 1. tagmondat fõnévre, vagy NA-melléknévre végzõdik, akkor jelen idõ, állítás esetén a なのにformát használjuk. •カレシとデートするとき、友だちはじゃまなのに、いつも一緒に来ます。Bár amikor a fiúmmal randizom, a barátok útban vannak, mégis mindig együtt megyünk. Azt mondták a kollégáim, hogy bár még új vagyok, elég pimasz vagyok. ・会社の人に新人なのに、なまいきだと言われました。 Ha az 1. tagmondat tagadó formájú NA-melléknévre vagy (fõnév) +じゃないです-re végződik, a szerkezet az alábbi módon alakul:じゃない+のに. ・お酒は好きじゃないのに、すすめられます。 ・大山さんはカレシじゃないのに、毎日電話がかかってきます。 Bár nem szeretem az alkoholt, rám tukmálják. Bár Óyama nem a pasim, mégis mindennap hív telefonon.
4.私はS子にマナーをまもってほしいです。Szeretném, ha S betartaná az illemet.
長電話をしないでほしいです。 Szeretném, ha nem folytatnál hosszas telefonbeszélgetéseket. Amikor ki akarjuk fejezni arra irányuló vágyunkat, hogy valaki megtegyen nekünkvalamit, akkor ezt a szerkezetet használjuk: (AはBにige TE-formában) +ほしいです. Az A azt a személyt jelöli, aki kifejezi a vágyat, míg a B azt a személyt, akinek a cselekvését elvárják. Az  (ige TE-forma) +ほしいですszerkezetet gyakran használják, ha az alany E/1. Ha azt akarjuk kifejezni, hogy egy harmadik személy szeretne valamit, akkor gyakori az (ige TE-forma)+ほしいと思っていますhasználata. ・ようこ:「私は夫にもっと早くかえってきてほしいです。」 Yóko: "Szeretném, ha a férjem korábban jönne haza". •ようこさんはごしゅじんにもっと早くかえってきてほしいと思っています。Yóko szeretné, ha a férje sokkal korábban jönne haza. Ha épp ellenkezőleg, azt akarjuk kifejezni, hogy valamit nem szeretnénk, hogy megtörténjen, akkor a  (AはBにige NAI-forma +で) +ほしいですszerkezetet használjuk. Ahogy fentebb kifejtettūk, az A azt a személyt képviseli, aki szeretne valamit, a B pedig azt a személyt, akinek a cselekvése nem kívánatos. Ha az A E/1, akkor az (ige NAI-forma +で) +ほしいです-t használjuk, ha pedig A harmadik személy, akkor így változik: (ige NAI-forma +で) +ほしいと思っています. •しょう:「ぼくはお父さんにお母さんとけんかしないでほしいです。」　Shó: "Szeretném, ha apu nem veszekedne anyuval." •しょうくんはお父さんにお母さんとけんかしないでほしいと思っています。Shó nem akarja, hogy az apja veszekedjen az anyjával.
Nyelvi-kulturális sarok
1. Hogyan stresszmentesítik magukat  a japánok?
Nincs bennünk felgyülemlett stressz a személyes kapcsolatainkban fellépõ problémák, a munkahelyünkön vagy az iskolánkban elviselt nyomás miatt? A kōvetkezōkben bemutatjuk azokat a kūlōnféle módszereket, amelyeket a japánok alkalmaznak a stressz megszüntetésére. Ha valamelyik felkelti a figyelmünket, mindenképpen próbáljuk ki. Fürdő: A japánok számára, akik szeretnek "o-furóban" fürödni, ez egy nagyon megszokott módszer. A fürdés nem csak az ápoláshoz és a tisztálkodáshoz hasznos, hanem pihentető hatással is bír. Ennek a hatásnak a fokozása érdekében azonban fontos, hogy sokáig meleg vízben maradjunk, és nem ajánlott teljesen alámerŭlni, hogy ne terhelje a szívet. A fürdő relaxáló hatása tudományosan igazolt, de megvan a maga nyugodt pihentetõ minõsége is. Mivel az "o-furo" az izomfáradtságot is megszünteti, ha egy nap különösen fáradtnak találjuk magunkat, mit szólnánk egy hosszabb és ráérősebb fürdőhöz, halk zene hallgatásához vagy egy masszázshoz a legfáradtabb területeken? “Szuperfürdő”: A銭湯(せんとう) -k szabadidõközpontokká átalakított nyilvános fürdõk, a hagyományos fürdõk mellett jelenleg sok minden megtalálható bennūk: beltéri és szabadtéri fürdő vagy露天風呂(ろてんぶろ), jakuzzi, szauna, kõszauna stb. Ezen kívül egy finom fürdőzés után éttermekben étkezhetünk, videojátékozhatunk, mangát olvashatunk és egyéb tevékenységeket is végezhetünk anélkül, hogy elhagynánk a létesítményeket, ezért váltak a fürdőzés és a szabadidő paradicsomává. A múltban a銭湯–k olyan helyek voltak, ahová csak egyedūlálló férfiak jártak, de ez a helyzet gyŏkeresen megváltozott, és máraスーパー銭湯vagy „szuperfürdök" jelentek meg. Megcélozzák a nõi közönséget is, masszázsközpontokkal, fodrászatokkal, szépségszalonokkal, vagy akár egész családokat: a felhasználók életkora egyre változatosabb. Azok számára, akik egy温泉(おんせん) –be vagyis termálvizes gyógyfürdõbe szeretnének menni, de túl drágának és messzinek találják, ezek a „szuperfürdök" jól jönnek, mivel az áruk nagyon kedvező (500 és 1000 jen között személyenként ). A stressz levezetésére nagyon népszerűek. Alvás: A stressz levezetésének egyik legnépszerŭbb módja az alvás. A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által 2009-ben végzett alvásmintázat-tanulmány szerint a japánok átlagosan 7 óra 50 percet alszanak. A szakemberek azonban azt állítják, hogy az idõnél sokkal fontosabb az alvás minõsége, és a nap jó kezdéséhez jót tesz, ha már felkelés után napfürdõzéssel is ráhangoljuk a szervezetünket. Karaoke: A karaoke egy japán találmány, amely az egész világon elterjedt. A kifejezés két szóból áll: egyrészt a „kara" (空) szóból származik, ami „üres"-et jelent, az „oke" pedig aオーケストラ(zenekar) rövidítése. A zenehallgatásról régóta köztudott, hogy jó hatással van a lelki egyensúlyra és csõkkenti a stresszt, de a legújabb tanulmányok kimutatták, hogy a hangos éneklésnek még nagyobb hatása van. Japánban a legtöbben barátok és munkatársak társaságában járnak karaoke termekbe (カラオケボックス), de úgy tünik, egyre többen szórakoznak egyedül énekelve az ismert zenéket: ez aヒトカラ, vagyis az egyéni karaoke. Ha nincs karaoke a ház közelében, akkor otthon is lehet énekelni a számítógép segítségével. Shoppingolás: Minden bizonnyal ez a legnépszerübb módszer a stressz levezetésére a nõk körében. Nyilvánvalóan a felgyülemlett stresszben szenved ğ k valamelyest csökkenthetik ingerlékenységüket, ha más tevékenységekkel kielégítik személyes vágyaikat. Ez azonban átmeneti megoldás, és szinte soha nem végleges, hiszen elfogy a pénz, és enélkül nem lehet tovább vásárolni, ez pedig újabb stresszforrássá válhat. Nevetés: A japán televízióban számtalan szórakoztató műsor található:バラエティ番組vagy olyan fajták, ahol a vígjáték és a dal keveredik. A nevetés különösen fontos stresszhelyzetben, mert úgy tűnik, hogy oldja a felgyülemlett feszültséget azáltal, hogy stimulálja a paraszimpatikus idegrendszert és javítja a vérkeringést. Természetesen a felgyülemlett stressz mellett is jól érzi magát, aki mosolyog, és ez a hangulat átragad másokra is.
Macskakávézó:
Hallottak már az állatterápiáról? Ez egy olyan kezelés, amely csökkenti a stresszt és helyreállítja az érintett személy mentális és érzelmi egészségét az állatokkal való érintkezés révén. A猫カフェ(ねこカフェ), vagy macskakávézók olyan létesítmény, ahol macskák társaságában és velük érintkezve ivással és evéssel tölthetjük az időt. Jelenleg több, mint száz ilyen típusú intézmény működik Japánban; eddig a vásárlók többsége a macskák szerelmese volt, azért mentek oda, mivel nem tarthattak otthon macskát, mert tilos - ami Japánban meglehetősen gyakori -, de az utóbbi idõben úgy tŭnik, az emberek abban a reményben mennek ezekre a helyekre, hogy a macskafélékkel való érintkezésnek köszönhetően megszabadulnak a stressz káros hatásaitól. Az említett módszereken kívül a stressz levezetésének sokféle módja létezik, például sportolás, utazás, séta, túrázás, filmnézés, koncertezés, alkoholfogyasztás, olyat enni, amit szeretünk, kocsikázás, kertészkedés, naplóírás vagy blogírás stb. Biztosan van olyan módszer, amely felkeltette a figyelmünket.トピック8    Problémák utazás közben
あのう、すみません。今のアナウンス、何て言ってましたか。 205便は、1時間おくれて出発するそうです。 KIFEJEZÉS ・もうすぐ飛行機に乗れるそうです。ていねいたい/ふつうたい③: ありました。/あった！ ·助けて！ /すみません、だれか！ / ···よんでわかるFORMA •ホテルの人が電気をつけます。 ·電気がつきます。 ・ホテルの人はあるきながら、ホテルの歴史を説明しました。 HASZNÁLAT • Megosztani valakivel a hallott információt. · Magunkban beszélni. • Segitséget kérni, amikor bajba kerültünk. HASZNÁLAT • Dolgok állapotát, vagy jelenségeket bemutatni. • A valaki által végrehajtott cselekvésrõl beszélni. • Egy időben zajló cselekvéseket kifejezni vele.
差いてはなす
1.もうすぐ飛行機に乗れるそうです。Állítólag mindjárt fel lehet szállni a repülőre. Ezt a kifejezést arra használjuk, hogy a látott, hallott vagy olvasott információkat közöljük egy másik emberrel. A szerkezet:  (ige egyszerŭ alakban) +そうです(lásd A2-2 L14). ・もうすぐ飛行機に乗れるそうです。 ・飛行機のとうちゃくが１時間ほどおくれるそうです。 Állítólag mindjárt fel lehet szállni a repülőre. Állítólag a repülő érkezése 1 órát késni fog. De helyette ugyanígy használhatjuk a  ～て言っていましたformát is (lásd L1 és A2-1 L18). ・あと30分ほどで、手続きがはじまるって言っていました。 •115便は、エンジンのこしょうで、とばないって言っていました。 Azt mondták, még 30 perc és elkezdődik az ügyintézés. Azt mondták, hogy a 115-ös járat nem száll fel, mert elromlott a motor. Továbbá, ha a何szót helyezzük a ～て言っていましたelejére, akkor megkérdezhetjük, mit mondott egy harmadik fél. Beszélgetés közben gyakori az何て言ってましたかforma. ・A:今のアナウンス、何て言っていましたか。 B:出発ゲートがへんこうになったそうです。 ・A:アナウンス、何て言ってましたか。 B: あと20分ほどで、手続きが始まるそうです。 Miről is szólt az iménti utastájékoztató? Állítólag megváltozott az indulási kapu. Az utastájékoztató mit mondott? Állítólag 20 perc múlva kezdődik az ügyintézés. Aほどpartikula ugyanazt jelenti, mint aぐらい, és azt az időt fejezi ki, amely hozzávetőlegesen eltelik egy cselekvés megkezdéséig. A bejelentések esetében gyakran használják ezt, mert formálisabb. •JF航空115便をご利用のお客様にお知らせします。 Figyelem, a 115-ös járat utasai számára közlendönk van.あと15分ほどで、チェックインの手続きをかいしします。 Még 15 perc és kezdődik a becsekkolás.
2.ありました。Megvan!
あった！ Megvan! A formális és az informális stílus használatának megkülönböztetéséről van szó (lásd L4 és L5). Ebben a leckében különbséget teszünk az informális stílus között, amelyet akkor használunk, amikor elmondjuk magunknak, hogy mit gondolunk vagy érzünk, nem pedig másoknak, és a formális stílus között, amelyet másokkal szemben használunk. ･ありました。 /あった！ ・あれ？時計がない。どこにおいたかな。 ・A:林さん、かぼん、ありましたか。 Megvan. / Megvan! Mi? Nincs meg az órám. Hova tehettem? Hayashi, meglett a táska? B:ありません。受付へ行ったとき、もっていたかな。 Nem. Vajon a recepcióra menet még nálam volt?どうしよう。わからない。 Mit csináljak? Fogalmam sincs. Néha magunkban beszélünk, amikor megpróbálunk emlékezni valamire, amit tettünk. Azt már tudjuk, hogy az (1. ige TE-forma) +から、 (2. ige) (lásd: A2-2 L4 és L17) szerkezet használható, ha a kiindulási pont megemlítésével hangosan szeretnénk felidézni valamit, amit tettünk, vagy jelezni akarjuk a cselekvések megfelelő sorrendjét, vagy időrendben át akarjuk tekinteni az eddigi dolgokat. Ebben a leckében egy másik formát: (1. ige TA-formában) +あとで、 (2. ige) fogunk megvizsgálni, ami azt jelzi, hogy a következő művelet (2. ige) az előző művelet (1. ige) után kerül végrehajtásra. ・チェックインした後で、カフェでお茶を飲んだ。 ・空港についた後で、メールをチェックします。 Miután bejelentkeztem, a kávézóban ittam egy teát. Miután megérkeztem a reptérre, megnézem az e-mailjeimet. Amikor azt látjuk, hogy beszélgetőtársunk nem nagyon tudja, mit kell tennie, tanácsot adhatunk neki aとにかく、 (TE-formájú ige) +みましょうhasználatával, ami azt sugallja, hogy jobb cselekedni, mint túl sokat gondolkodni. •A:石川さん、ケータイ、見つかりましたか。 Ishikawa, meglett a telefonod? B:いいえ。力フェへ行くときはもっていたから、カフェにあるかもしれない。でも、あるかなあ。 A:あるかもしれませんよ。とにかく、カフェへ行ってみましょう。 Nem. Mivel a kávézóba menet megvolt, talán ott lesz. De vajon ott van? Talán. Mindenesetre menjünk el a kávézóba!
3.助けて！ Segitség!
すみません、だれか！ Elnézést, valaki! Ezek a kifejezések akkor használatosak, amikor egy problémával szembesülve segítséget szeretnénk kérni vagy kiabálni, hogy gyorsan értesítsünk valakit. Az ige TE-formája vagy felszólító alakja használatos (lásd L1). Segítségkéréskor azt is mondhatjuk, hogyすみません、だれか！, és kihagyhatjuk az utána következő igét. •すみません、だれか（来て）！助けて！ Elnézést, valaki! Segítség! ･火事だ！にげろ！ Tŭz! Menekülj! Ugyanebben a helyzetben néha férfiak  is használják az (Ige TE-forma) +くれますalakot (lásd az L4-et), ebben az esetben aくれますsegédige felszólító alakba kerül: (ige TE-forma) +くれ. Rabló! Valaki kapja el! ・どろぼう！誰かつかまえてくれ！
よんでわかる
4.ホテルの人が電気をつけます。 A hotel dolgozója felkapcsolja a villanyt. A japán igék tárgyatlan és tárgyas igékre oszthatók (lásd A2-2 L15). A tárgyatlan igék azok, amelyeknek nincs szükség közvetlen tárgyra, míg a tárgyas igékhez mindig egy tárgy társul. Ebben a részben a tárgyas igékkel foglalkozunk. Az ilyen igék előtt egy tárgy áll, amelyet azをpartikula követ. Ezért valakinek a cselekvése az alábbi szerkezettel fejeződik ki (személyt jelölő fõnév vagy személyes névmás) +が/は+ (tárgy) +を+ (tárgyas ige). •ホテルの人が電気をつけます。 ・となりのへやがうるさかったから、ホテルの人がへやをかえてくれました。 A hotel dolgozója felkapcsolja a villanyt. Mivel a szomszéd szoba zajos volt, a hotel dolgozója megtette, hogy kicserélte a szobát. 5.電気がつきます。 A villany felkapcsolódik. Az előzőekben a tárgyas, most pedig a tárgyatlan igékkel foglalkozunk. Egy tárgy vagy jelenség állapotának leírására a kõvetkező szerkezetet használjuk: (tárgyat vagy dolgot jelző főnév) +が+ (tárgyatlan ige). •電気がつきます。 A villany felkapcsolódik. ・セーフティボックスのかぎがかかりません。 A széf nincs kulcsra zárva. 〈Figyelem!〉 Azをpartikula nem mindig jelzi, hogy az általa kísért kifejezés közvetlen tárgy. Olyan szerkezetekben is használatos, mint (hely) +を+出ますvagy (hely) +を+おります, ahol azをa ki- vagy leszállás helyét jelöli. Hasonlóképpen megjelenik az olyan szerkezetekben, mint a (hely) +を+歩く/とおる, ahol azをolyan kifejezéseket kísér, amelyek azt a helyet jelzik, ahol a séta vagy az elhaladás történik. Ezért óvatosnak kell lennünk, mert az a tény, hogy azをpartikula megjelenik, nem feltétlenül jelenti azt, hogy az ige tárgyas. ・ホテルの人がかぎをくれます。(tárgyas ige) ・田中さんがまどをあけます。(tárgyas ige) •ホテルを出ます。(tárgyatlan ige) ・ホテルの前でバスをおります。(tárgyatlan ige) ・ホテルの受付の前をとおります。(tárgyatlan ige) A hotel dolgozója kulcsot ad nekem.
Elhaladok a hotel recepciója előtt. Ezenkívūl a japánban vannak tárgyas-tárgyatlan igepárok, amelyeknek közös az alapja, és jelentései összefüggenek. Az ajtó kinyílik. •ドアがあきます。 A hotel dolgozója kinyitja az ajtót. •ホテルの人がドアをあけます。 Az alábbiakban egy táblázat található azokról az igékről, amelyeknek tárgyas és tárgyatlan formájuk is van. A felépítésükben nincs szabályszerűség, ezért szükséges a leggyakrabban előforduló alakokat megjegyezni.
Séta közben a hotel dolgozója elmesélte a hotel 6.ホテルの人は歩きながら、ホテルの歴史を説明しました。 történetét. Annak kifejezésére, hogy egy személy egyszerre két cselekvést hajt végre, aながらalakot használjuk. A szerkezet:  (ige1) +ながら、 (2. ige), és azt jelzi, hogy az 1. és a 2. ige egyidejűleg kerül végrehajtásra. Az 1. ige MASU-formájáról levágjukます-t, és a helyére aながらkerül, azaz: (ますformájú ige) +ながら. ・ホテルの人はあるきながら、ホテルの歴史を説明しました。 Séta közben a hotel dolgozója elmesélte a hotel történetét. ･ホテルのロビーでコーヒーを飲みながら、ガイドブックを読みます。 Mikōzben a hotel lobbijában kávét iszom, útikōnyvet olvasok. Mivel szükséges, hogy az 1. és a 2. ige cselekvéseit egyidejüleg hajtsák végre, nem használhatók olyan igék, amelyek egyidejü végrehajtása lehetetlen. ・×あくしゆしながら、わかれました。 Kézfogás közben elbúcsúztunk. Kezet fogtunk és elbúcsúztunk. ○あくしゅして、わかれました。
Nyelvi-kulturális sarok
1. Ismeretlen ember megszólítása Ismeretlen ember megszólításakor nem hirtelen szólítjuk meg az illetõt, hanem elõször aあのう("izé...") vagyすみません("bocsánat, elnézést") szavakat használva szólítjuk meg. Ezek a szavak „párnaként" szolgálnak a vonatkozó kérdés feltevése előtt, akár hogy felhívják az adott személy figyelmét, akivel beszélni akarunk, vagy hogy ne ijesszük meg egy hirtelen kérdéssel. Kerülnünk kell aちょっと、あなたkifejezést, amelynek használata az idősebb korosztályra jellemző közvetlensége miatt. Másrészt aええとmegszólalást sem szabad arra használni, hogy felhívjuk valaki figyelmét, mivel ez inkább azt jelzi a beszélgetőpartnernek, hogy azon gondolkodunk, mit mondjunk vagy hogyan mondjunk el valamit.
2. Emoji, kaomoji és hangutánzó szavak
Mind Japánban, mind a világ többi részén divatos az emojik használata, amikor valaki e-maileket küld barátainak, üzeneteket ír virtuális közösségi hálózatokon (SNS) keresztül vagy blogokat az interneten. Az arckifejezéseket leegyszerüsített formában ábrázoló emojik is gyakoriak, és gyakran szerepelnek a szövegben, hogy szavakkal leírhatatlan érzelmeket vagy hangulatokat közvetítsenek. Európában, az Egyesült Államokban és más nyugati országokban divatossá váltak az olyan formák, mint a :-) vagy :-(, amelyek vízszintes helyzetben ábrázolják az arcokat, és amelyekbõl késõbb a jelenlegi hangulatjelek, például ☺ vagy ☺ váltak. Ezek az emojik Japánban a kezdetektől eltérõek voltak. Az arckifejezéseket vagy hangulatjeleket ábrázoló emojikat japánul顔文字(かおもじ) -nak hívják, és lényegesen összetettebbek, mint a nyugati változatok. Kezdetben az arcot két zárójel jelzi ( ), a különböző érzelmek pedig pontok, vonalak és egyéb speciális karakterek kombinálásával jönnek létre ezekben a zárójelekben. Nézzünk néhány példát:
Van, hogy a顔文字–k hangutánzó szavakkal együtt jelennek meg, így sokkal gazdagabban lehet kifejezni az érzelmeket. Nézzük meg, hogy mikor, milyen érzések fejezhetők ki így!

3.ひどい目にあう
Aひどい目にあうkifejezés, azt jelenti, hogy „borzasztó idõkõn, kemény tapasztalatokon van túl", a目にあうkifejezésből származik, melynek jelentése „valamivel való találkozás". „valaminek megtapasztalása" , és gyakran használják a nehéz és fájdalmas élményekre.慣用句（かんようく）: A慣用句kifejezés azokra az ősidők óta használt japán kifejezésekre vonatkozik, amelyek két vagy töb szóból állnak, amelyeket egy egészként értelmeznek. Más szóval, ezek állandósult szókapcsolatok. A慣用句abban különbözik aことわざ-tól (szólás, közmondás), hogy nem tartalmaz semmilyen tanítást vagy üzenetet, hanem egyszerüen a mindennapi élet tényeire utalnak. A慣用句–k között sok nagyon vicces is van, amelyekben a test valamely részére hivatkoznak. Itt van néhány. Lássuk, mit jelenthetnek!顎が落ちる（あごがおちる） (1) (Példa:このレストランの料理はあごがおちる。) "leesik az álla" Leesik az állad ennek az étteremnek az ételeitől. (2)顔から火が出る"lángba borul az arca" Mindenki előtt bakiztam, ezért lángba borult az arcom. "nincs szeme" Nincs szemem az édességekhez. "beáll tőle a gyomor" A hotelban a kiszolgálás szörnyü, beáll töle a gyomrom. "magasan van az orra" (Példa:弟が試験に合格した。勉強を教えてあげた私も鼻が高い。) Az öcsém átment a vizsgán. Én tanítottam, az én orrom is magasan van.
Válaszok:
(1) Rendkívül finom. (2)  Nagyon kellemetlen, zavarában elvörösödik. (3)  Annyira elmerül valamiben, hogy nem lát mást. (4) Nagyon mérges, felháborodott. (5) Különlegesnek gondolja magát,  büszke, dicsekvő. (3) (Példa:みんなの前でしっぱいして、顔から火が出た。)目がない(Példa:私はあまいものに目がない。) (4)腹が立つ（はらがたつ） (Példa:ホテルのサービスがわるすぎて、はらがたった。)鼻が高い（はながたかい） (5) Munkakeresésいらっしやいませ。すみません。カーラと申します。総務課の中村さん、お願いしたいんですが。
•ていねいな言い方:もうしわけございません。／少々お待ちください。 ;窗学が終わったら、日本の会社で働きたいと思って(い)るんです。
きいてはなす
HASZNÁLAT
• Más cégektõl érkezõ látogatókkal szemben/más cégekhez látogatva udvarias beszédmódban beszélni. • Elmondani, mit szeretnénk csinálni egy jövőbeli időpontban.よんでわかる
ヨーロッパの情報を集めることができます。 •人の前で話すよりレポートを書く方がとくいです。
HASZNÁLAT
•Elmondani valakinek, hogy mire vagyunk képesek. • Elmondani két cselekvés összehasonlításával, hogy melyikben vagyunk jobbak.
きいてはなす
Mélységesen sajnálom. 1.もうしわけございません。/もうしわけありません。少々お待ちください。　Kérem, várjon egy kicsit. Aもうしわけございません/もうしわけありませんkifejezés ugyanazt jelenti, mint aすみません, de sokkal udvariasabb. A japán nyelvben a kifejezések a kontextustól, a körülményektől vagy a beszélgetőpartner személytől függően változnak. Például amikor egy másik cég emberével beszélünk, vagy más cégekhez látogatunk, finomabb és udvariasabb formákat használunk, hogy ne sértsük meg beszélgetőpartnerünk érzékenységét. ・もうしわけございません。/もうしわけありません。 ・少々お待ちください。 •ただいままいります。 Mélységesen sajnálom. Kérem, várjon egy kicsit. Már jövök is. 2.留学が終わったら、日本の会社で働きたいと思って(い)るんです。 Ha vége a külföldi tanulmányaimnak, egy japán cégnél szeretnék majd dolgozni. Ezt a kifejezést akkor használjuk, ha azt akarjuk elmondani, hogy mit szeretnénk tenni egy adott jövőbeli időpontban. Az első mondat végén elhelyezettたらforma azt jelzi, hogy feltételezzük, hogy a benne leírtak majd megtörténnek (lásd A2-2 L7), míg a második mondatban azt mondjuk el, hogy mit akarunk ezután tenni. A mindennapi beszélgetés során gyakran elhagyják azい-t, és azt mondják, hogy思ってるんですaz思っているんですhelyett. •留学が終わったら、日本の会社で働きたいと思って(い)るんです。 Ha vége a külföldi tanulmányaimnak, egy japán cégnél szeretnék majd dolgozni. ･大学を卒業したら、つうやくになりたいと思って(い)るんです。 Ha elvégzem az egyetemet, majd tolmács szeretnék lenni. Ha aたらelőtt egy időszakra utaló kifejezés található, akkor az állítás úgy értelmeződik, hogy „abban a pillanatban, amikor az időszak eltelik". Gyakori, hogy hozzávetőleges dátumokat és határidőket adnak meg. •あと2、3年したら、海外の支社に行きたいと思って(い)るんです。Még két-három év és szeretnék elmenni a külföldi leányvállalathoz. ･5年ぐらいしたら、自分で会社を作りたいと思って(い)るんです。 Kb. 5 év és szeretnék magam egy céget alapítani.
よんでわかる
3.ヨーロッパのじょうほうを集めることができます。 Össze lehet gyűjteni az információkat Európáról. Ez a szerkezet arra szolgál, hogy elmondjuk, mire vagyunk képesek, vagy megkérdezzük beszélgetőpartnerünket, hogy képes-e valamire. Annak elmagyarázására, hogy mit tudunk tenni az (ige szótári alak) +ことができます-t használjuk. Ennek a kifejezésnek ugyanaz a jelentése, mint az ige ható ige alakjának (lásd A2-2 L6). Ezért ez utóbbival tõkéletesen helyettesíthetõ. •ヨーロッパのじょうほうを集めることができます。( ＝集められます) Össze lehet gyüjteni az információkat Európáról. ・ていねいな外国語で書いたり、話したりすることができますか。 Tud idegen nyelven udvariasan ími és beszélni? 〈Figyelem〉 Bár az (ige szótári alak) +ことができますszerkezet jelentése ugyanaz, mint az ige ható ige alakjának, megvan az a sajátossága, hogy ami alanyesetben szerepel a hatóige mellett, az ebben az esetben tárgyesetben szerepel, amelyet azをpartikulának kell követnie. ・日本語を話すことができます。（日本語が話せます） Tudok japánul beszélni. Tudok sokféle más emberrel együttmüködve dolgozni. •いろいろな人と協力して仕事をすることができます。 （いろいろな人と協力して仕事ができます）
4.人の前で話すよりレポートを書く方がとくいです。 Jobban tudok inkább beszámolót írni, mint emberek elõtt
beszélni. Amikor összehasonlítunk két dolgot, a   (fönév   1)   +  より(fönév 2) +のほうが(l-melléknév/NA-melléknév) + です (lásd A2-2 L12). Ha két cselekvést hasonlítunk össze, hogy melyik a jobb, vagy melyik tetszik jobban, szintén az (1. ige szótári alak) + より(2. ige szótári alak) +ぼうが (I-melléknév/NA-melléknév) + ですszerkezetet használjuk. ・人の前で話すよりレポートを書く方がとくいです。 Jobban tudok inkább beszámolót írni, mint emberek előtt beszélni. Jobban szeretek mindenféle emberrel találkozni, mint egyedül dolgozni. ･1人で働くよりいろいろな人に会う方が好きです。 Amint az a következő példából is kitünik, az ige olykor a szótári alak helyett ható ige alakot ölt, ilyenkor nem két cselekvést vagy tevékenységet hasonlítanak össze, hanem két képességet. ·外国語が話せるよりほかの人と協力して働ける方がだいじです。Fontosabb, hogy tudjon másokkal együttmüködve dolgozni, mint hogy idegen nyelven tudjon beszélni.

A vendéggel szemben elvárható kiszolgálás Japánban
1.
Japánban az áruházak, üzletek, bárok, éttermek stb. alkalmazottai nagyon udvarias és választékos kifejezésekkel szólítják meg vásárlóikat annak jeléūl, hogy megbecsülik õket, amiért vállalkozásukat választották. Még a részmunkaidõben dolgozó vagy alkalmi munkát végző diákoknak is professzionálisan kell kezelniük az ügyfeleket. Emiatt a gyorséttermekben és más olyan intézményekben, ahol sok diákot alkalmaznak (például a híresコンピニ is ilyen), vannak kézikönyvek, amelyek megtanítják, hogyan kell bánni az ügyfelekkel. Ezek a kézikönyvek elmagyarázzák, milyen kifejezéseket kell használni az ügyfelek megszólítása során. Az alábbiakban lássunk néhány általános használatot a mindennapi életben. •いらっしやいませ… Isten hozta! A betérő vendégnek mondják. •かしこまりました… Értettem. Ezt felelik, ha vendég kér valamit. A わかりましたudvariasabb verziója. •おそれいります… Bocsásson meg. Akkor mondják, amikor kérnek valamit a vendégtől. •失礼いたします… Elnézést. Akkor mondják, amikor a vendég közelébe mennek, vagy áthaladnak előtte. ・申し訳ございません… Mélységesen sajnálom. Sajnálkozáskor, bocsánatkéréskor használják. •お待たせいたしました… Elnézést, hogy megvárattam. .Akkor mondják, amikor elmennek a vendég által megrendelt termékért, azt fejezi ki, hogy sajnálják, hogy megváratták. Természetesen az udvarias és kedves szavak hiábavalók, ha nem párosul hozzájuk a megfelelő viselkedés és arckifejezés, ezért kérik a munkatársakat, hogy a megfelelő mosollyal és testtartással szolgálják ki az ügyfeleket. Japánban nem könnyü olyan helyen dolgozni, ahol embereket kell kiszolgálni.
2. Milyen embereket keresnek a japán vállalatok?
Egy kormányhivatal által 1300 japán cég kõrében végzett felmérésben, amelyben a szervezetük által keresett munkavállalók profiljáról kérdezték õket, a többség azt válaszolta, hogy "energikus és dinamikus" és "együttmüködő szellemü és céltudatos, kiegyensúlyozott és arányérzékkel bíró" embereket keresnek. Ezzel szemben viszonylag kevés olyan cég volt, amely elméleti és műszaki szinten is magas szintű szaktudással rendelkező embereket keresett. Ezekből a válaszokból láthatjuk a japán cégek működési módját: nagyon gyakori a csapatban végzett feladatok elvégzése. Ezért az egyéni képességek helyett inkább olyan embereket keresnek, akik hajlandóak csapatban egyūttműkōdni a kollégákkal, és nagyra értékelik az egymás támogatására és segítésére való hajlandóságot. Másrészt a japán cégeknél szilárdan beépült az újonnan érkező fiatal tehetségek fokozatos képzésének gyakorlata; sok olyan vállalkozó van, aki úgy gondolja, hogy a felvételkor nem szükséges speciális ismeretekkel rendelkezniŭk, hiszen ő tanítja be őket, pl. addig dolgoznak, amíg majd szakértővé nem válnak. Elmondhatjuk tehát, hogy a japán cégek egyik fő jellemzője, hogy dolgozóik továbbképzik magukat a vállalatnál, tanulva rangidős kollégáiktól.
3. Mit jelent a vállalat a japánok számára?
Nyugaton az emberek a vállalatnál való munkát egy olyan megegyezésnek képzelik el, ahol a munkavállaló kompenzációt vagy javadalmazást kap a tudása vagy a munkája biztosításáért cserébe. A japánok számára viszont a cég ennél sokkal töb. Japánban sajátos vállalati kultúra van. Ki ismeri a飲みニケーションkifejezést? Arra a cégeknél rõgzült szokásra utal, hogy munkaidõ után elmennek inni a fõnökökkel, kollégákkal. Mivel a nyugati országokban az a szokás, hogy elválasztják a munkát és a magánéletet, sokkoló lehet a fốnŏkŏkkel inni menni, és biztosan elgondolkodunk rajta, hogy ez miért van így. A válasz a和-ban (わ) vagyis abban a harmóniában rejlik, amelynek a japán társadalom õsidõk óta oly nagy jelentõséget tulajdonít. A vállalat ezen felfogása szerint a munkáltató családtagként kezeli alkalmazottait, és mindent megtesz annak érdekében, hogy a munkavállalók közötti kapcsolatok barátiak és szorosak legyenek. Ráadásul a japánok olyan nép, amely mindig is szeretett iszogatással egybekötve szórakozni, ezért a飲みニケーションalapvetõ funkciója a jó kommunikáció kialakítása a fõnökök és a kollégák között a munkakörnyezeten kívül is. Vannak olyan esetek is, amikor egy cég dolgozói nem mennek haza, ha végeztek is, amíg a fõnök is el nem megy. Ez a japánok sajátos elképzelésének megnyilvánulása, miszerint "az egyes embernek maradnia kell, ha a többi is marad". Mindez nem meglepő, ha figyelembe vesszük, hogy a japánok számára a cég családként, közösségként fogható fel, ahol nagyon nehéz „egyedüliként kimaradni". A csoport érdeke az egyéné előtt áll: ez a japán társadalom felfogása, és ez az üzleti világban is meglátszik, bár az évek múlásával és a globalizáció hatására ez a sajátos vállalati kultúra eltũnõben van.