Figure日本のことばと文化NYELVTAN JAPANFOUNDATION REトピック1
はい、すぐそこのマンションに住んでいます。西山さんは、このヨガクラスに、よくいらっしゃっていますね。お宅は近いんですか。会話すCan-do Tudjunk megszólítani ismeretleneket, kérdezni róluk, illetve részletesen beszélni saját magunkról.
1.このヨガクラスに、よくいらっしゃっていますね。/オーストラリアで何をなさっているんですか？さっき携帯で日本語をお話しになっていたので。 2. 3. ３年前からまた習いはじめました。 *お宅は近いんですか。よんでわかるCan-dC  Egy közösségi média profilt elolvasva nagyjából meg tudjuk érteni, milyen emberrõl van szó. FORMA 4.海外生活4年目の主婦5.いろいろ情報交換できればと思っています。 6.ここではいろいろな人と知り合えるといいな。

会話する
1.このヨガクラスに、よくいらっしゃっていますね。 Ön gyakran jár erre a jógaórára, ugye?オーストラリアで何をなさっているんですか。 Mivel foglalkozik Ön Ausztráliában? Ahhoz, hogy udvariasan tudjunk beszélni valakivel, aki nem közeli ismerősünk, keigo-t, vagyis tiszteleti nyelvet használunk. Ebben a leckében a keigo egy változatának, a sonkeigo, tiszteleti formának a használatával fogunk foglalkozni, amivel beszélgetőpartner iránti tiszteletünket fejezzük ki. Egyes igéknek speciális alakja van erre. ① Tiszteleti forma 1: Speciális igealakok Az「いる」,「行く」,「来る」,「食べる」,「見る」,「言う」,「くれる」stb. igék esetében külön tiszteleti ige változatokat használunk.
• Udvariasan beszélni olyannal, akivel elõször találkoztunk.  ① • Udvariasan beszélni olyannal, akivel elõször találkoztunk.  ② • Beszélni a hobbinkról és arról, amit tanulunk. · Magyarázatot kérni valamire.
•クリスティーナさん、来週のフラメンコのクラス、参加なさいますか。（参加しますか） Cristina, Ön részt fog venni a jövő heti flamenco tanfolyamon? ・こちらには、ご家族でいらっしゃったんですか。（来たんですか） A családjával jött Ön ide? ・5時からの合気道のクラス、いらっしゃいますか。（行きますか） Ön megy az 5-töl kezdödö aikidóedzésre? ・何年ぐらいマドリードにいらっしゃいますか。（いますか） Ön hány évig lesz Madridban? ・これ、昨日作ったんですけど、よかったら、めしあがってください。（食べてください） Ezt tegnap készítettem, ha gondolja, parancsoljon, fogyasszon belőle. ・アルモドバルかんとくの新しい映画、もう、ごらんになりましたか。（見ましたか） On már látta az új Almodóvar-filmet? ・むすこさんのお名前、なんとおっしゃるんですか。（言いますか） Hogy hívják az Ön fiát? •よろしければ、インテルカンビオの相手になってくださいませんか。 (くれませんか) Ha megfelel Önnek, lenne cserepartnerem a programban?
2.さっき携帯で日本語をお話しになっていたので。Mivel korábban Ön mobiltelefonon japánul beszélt...
Az ①-ben látott konkrét igealakokon kívül létezik más mód is a tiszteleti nyelv kifejezésére, amelyet alább is látni fogunk. Az ① részben megjelenő igék esetében ezt a szerkezetet általában nem használják, mivel már eleve az adott ige tiszteleti változatában vannak. ② Tiszteleti forma 2: létrehozása Ez abból áll, hogy eltávolítjuk a 「ます」-t az ige MASU-formájának a végérõl, az  [お＋ ige ＋になります] alakba tesszük. Az, hogy az igét megelőző előtag 「お」 vagy 「ご」 lesz, a kérdéses igétől függ (lásd a 7. részt). .・何時ごろ、お帰りになりますか。（帰ります） Ön hánykor megy haza? ・アンドレスさんは、本当にいつもていねいなことばをお使いになるんですね。（使います） Andrés, Ön mindig igazán udvarias szavakat használ. ・運動した後、いつも何かお飲みになりますか。（飲みます） •さっき、日本語をお話しになっていたので。（話します） Testmozgás után Ön mindig iszik valamit? Mivel korábban Ön japánul beszélt... 3. 3年前からまた習いはじめました。 3 éve kezdtem el megint tanulni. Annak megmagyarázására, hogy mikor kezdtük el hobbijainkat vagy tevékenységeinket, illetve, hogy miért kezdtük el, az alábbi szerkezetet használjuk:「Igeますnélkül +はじめる」 •大学を卒業して、社会人になってから、自分で料理を作りはじめました。 •4年前からJFの日本語クラスに通いはじめました。 ・どうして書道を習いはじめたんですか。 ・いつごろから、日本語を勉強しはじめたんですか。 Miután lediplomáztam és munkába álltam, kezdtem el magam főzni. 4 éve kezdtem el a JF japántanfolyamára járni. Miért kezdett el kalligráfiát tanulni? Mikortól kezdett el japánt tanulni?
★お宅は近いんですか。 Az Ön otthona közel van?
Amikor megerõsítést akarunk kérni egy másik személytõl az õ állapotáról vagy tetteirõl alkotott véleményünkkel kapcsolatban, a 「～んですか」 kifejezést használjuk. Eddig az 「egyszerű forma ＋んです」 alakot használtuk olyan esetekben, amikor meg akartuk magyarázni, miért kerültünk egy bizonyos helyzetbe: "Ezt a táskát a nővérem adta nekem" (Lásd A2-1. 17. lecke) , vagy azokban az esetekben, amikor egy kötelezettségvállalást akartunk lemondani, annak okát is elmondva: “Úgy alakult, hogy nem tudok elmenni a holnapi mérkõzésre" (Lásd A2-B1. 1. téma). ・A:ここには、よくいらっしゃっていますね。お宅は近いんですか。 B:ええ、すぐそこのマンションに住んでいます。 •A:スペイン語、お上手ですね。こちらに来て、もう長いんですか。 B:いいえ、まだ半年ぐらいです。 •A:スペインは、お仕事でいらっしゃったんですか。 Ön sokat jár errefelé. Az Ön otthona a közelben van? Igen, rögtön itt lakom, abban a lakóházban. Milyen jól beszél spanyolul! Már sok ideje, hogy ide jött? Nem, még csak fél éve. Ön dolgozni jött Spanyolországba? B:そうなんです。スペインに来る前は、メキシコにいたんですよ。 Bizony. Mielőtt Spanyolországba jöttem, Mexikóban voltam.
よんでわかる
4.海外生活4年目の主婦Háziasszony, aki már negyedik éve él külföldön. Amikor röviden írunk egy üzenetet vagy megjegyzést, nem a 「～です。」 「～します。」 alakokat használjuk, hanem egy egyszerŭsített változatot, ahol a mondat fõnévre végzõdik. Itt van néhány példa pár rövid bemutatkozásra a közösségi médiában: <Profil> ・33歳、東京在住。銀行員。北海道出身。趣味は、映画とスキー。 33 éves. Tokiói lakos. Banki tisztviselő. Hokkaidói születésü. Hobbi: film és síelés. ・42歳、主婦。小2の男の子の母。現在、スペイン語勉強中。初の海外生活で、発見の多い毎日です。 42 éves. Háziasszony. Egy 2. osztályos kisfiú anyukája. Jelenleg épp spanyolt tanul. Először él külföldön, felfedezésekkel teli mindennapok. <Tweet> ・京都に着きました。これからホテルにチェックインして、まず食事。天気もいいし、秋の京都、最高。 Megérkeztem Kiotóba. Ezután bejelentkezem a hotelbe, és kaja. Jó az idő, az őszi Kiotó remek. 5.いろいろ情報交換できればと思っています。Jó lenne, ha sokféle információt ki tudnánk cserélni. Bemutatkozásunk során ezt a kifejezést használjuk arra, hogy vágyainkról beszéljünk. Szóbeli és írott formában is használatos. Az  [ige feltételes mód +と思っています] forma ugyanazt jelenti, mint a  「～ばいいと思っています」 ｢～ばうれしいと思っています」. Általában feltételes vagy ható ige alakot használunk a「と思っています」elõtt.
・スペインのいろいろな町に行ければと思っています。 ・将来、自分の会社を作れればと思っています。 ・これから、みなさんといっしょに楽しく勉強できればと思っています。 Jó lenne, ha több spanyol városba el tudnék menni. Jó lenne, ha a jövőben saját vállalkozást tudnék alapítani. Jó lenne, ha innentõl mindenkivel együtt örömmel tudnánk tanulni.
6. ここではいろいろな人と知り合えるといいな。Jó lenne,ha itt sokféle embert meg tudnék ismerni.
Ezt a kifejezést arra használjuk, hogy kifejezzük kívánságainkat egy bemutatkozásnál a blogokon vagy a közösségi hálózatokon. Akkor használjuk, ha más emberek részvétele szükséges egy cselekvés végrehajtásához. Ez önmagunk felé irányuló kifejezés, beszélgetésekben nem használjuk üzenetként egy másik személy felé. Ez az 「ige ＋といいな」 alak. A közvetlenül a 「といいな」 előtti igealak mindig jelen idejű állító formában van. ・いろいろな国のともだちができるといいな。 ・日本のことについて教えてもらえるといいな。 •コメントがたくさんくるといいな。 Jó lenne, ha mindenféle országokból tudnék barátokat szerezni. De jó lenne, ha többet megtudhatnék Japánról. Jó lenne, ha sok komment érkezne.
Nyelvi-kulturális sarok
1. A keigo, a tiszteleti nyelv lényege
A keigo-nak számos funkciója van, de ezek közül a legfontosabb az, hogy udvariasan beszéljünk a beszélgetőpartnerrel. Amikor olyan személyrõl van szó, akit nem ismerünk jól, vagy nem elég közel áll hozzánk, például az ügyfelek vagy azok, akik nem családtagok vagy barátok, akkor általában udvariasan beszélünk, így a keigo-t gyakran használják. Ahhoz, hogy tisztelettel hivatkozzunk arra a személyre, akirõl beszélünk, a sonkeigo-t használjuk, míg arra, amit mi csinálunk, a kenjogo, vagyis szerény formát használjuk (lásd a 4. témát). A keigo az udvariasság és jó modor benyomását kelti beszélgetőpartnerünkben. De nem szükséges az õsszes igét keigo-ba tenni. Elég, ha megpróbáljuk apránként használni azokat a kifejezéseket, amelyeket megtanultunk. A 「です」 és 「ます」 alakok helyes használata elegendõ lesz ahhoz, hogy kifejezésünk ne legyen udvariatlan. Ezzel szemben, ha az õsszes igét a keigo-ba tesszük, az túlzott udvariasságot generál, ami furcsa benyomást kelthet.
2. Vércsoportok
Amikor japánokkal beszélünk, biztosan megkérdezték már, hogy mi a vércsoportunk. Az A-vércsoportúak nagyon perfekcionisták és szeretik a csapatmunkát, a nullások kevésbé figyelnek a részletekre és szeretnek másokkal foglalkozni, A B-sek szeretnek a saját tempójukban haladni és kreatívak, az AB-sekben van egy kettõség: hűvõsek és a szenvedélyesek egyszerre, stb. Japánban úgy tűnik, hogy divatos a személyiség típusokba sorolása a vércsoporton keresztül. Továbbá Japánban a többségi vércsoport az A (40%), ezt követi a nullás (30%), a B (20%), és az AB (10%). Sokan Japánt A vércsoportos társadalomnak tekintik, azonban nincs olyan tudományos vagy pszichológiai vizsgálat, amely a személyiséget közvetlenül a vércsoporthoz kötné, így az ilyen találgatásnak nincs tudományos alapja.
3. 2017-es népszerűségi lista: mit tanultak a legszívesebben szabadidejükben?
Japán legnagyobb kiadója, a Recruit Life Style felmérést végzett 20-34 év közötti dolgozó férfiak és nõk körében (518 férfi és 518 nő) arról, hogy 2017-ben mit tanultak a szabadidejükben. A nőknél az első helyen az angoltanulás állt, a másodikon a jóga-pilates, a harmadikon a fitneszklubok, a negyediken a pékség, az ötödiken az egészségügy-ápolás, a hatodikon a sütemények, a hetediken az otthoni főzés, a nyolcadikon a kőnyvelő, a kilencediken a zongora  és végül a tizediken a Word-Excel ismeretek. Az utóbbi időben megnőtt az érdeklődés az idegen nyelvek tanulása iránt, így az angol mellett a kínai, a koreai és a francia is feljött a rangsorban. Ezzel szemben a férfiaknál az első helyen szintén az angol, a második helyen a számvitel, a harmadikon a  Word-Excel, a negyediken a fitneszklubok szerepeltek, az ötödik helyen pedig megosztva a pénzügyi tervezés és az ingatlanközvetítés, valamint a golf, a nyolcadikon a kínai, a kilencediken a rendszermérnök és programozó, a tizediken pedig a francia. 2012 óta hat éve egymás után az angol és a számvitel töltik be az első, illetve a második pozíciót. Továbbá, ahogy a nõk esetében, itt is egyre népszerŭbb az idegen nyelvek tanulása. A hobbi jellegű tevékenységek közül kiemelkedik a kifejezetten közösségi oldalakra készült fotózás, így a fotózás és a fényképezőgépek használata a tizenegyedik helyen áll.トピック2
いつもはあるのになあ。しょうがない、じゃあ自分で作りましよう。 ーん、ないみたいですね。会話するCan-de  Vásárlás közben meg tudjuk beszélni, hogy egy étel hozzávalóit hol kell megvenni és hogyan kell használni. 1. FORMAう一ん、ないみたいですね。どれがいいでしょうか。 2. 3.これは、どうやって使えばいいんですか？ ★ホイトートという料理も、教えてほしいな。 ★パクチーやチリソースも買って行きましょう。
• Véleményt mondani saját tapasztalatunk vagy a látottak alapján. ·Udvariasan kérdezni. • Megkérdezni vele, hogy valamit hogyan kell csinálni és tanácsot kapni. · Vágyainkat, óhajainkat kifejezni. · Közös programot javasolni.読んでわかるCan-dC  Egy receptet olvasva meg tudjuk érteni, mik a hozzávalók, hogyan kell azt elkészíteni és mire kell közben figyelni.
4.じゃがいもの皮をむき、適当な大きさに切り、やわらかくなるまでゆでる。 5.少し冷ましたあと、よくつぶす。キャベツは干切りにしておく。 6.よく混ざったら、さらに②のキャベツを入れて混ぜる。 8.おもて面も固まってきたら、英返してさらに焼く。
Sorrendet elmagyarázni. ① •Sorrendet elmagyarázni. ② • Sorrendet elmagyarázni. ③ Állapotot és változást elmondani. ① Állapotot és változást elmondani. ②
会社する
1.う一ん、ないみたいですね。Igen, úgy tűnik, nincs, ugye? Amikor a látottak vagy tapasztaltak alapján hozunk ítéletet, a 「～みたいだ」 kifejezést használjuk, ami azt jelenti, hogy „úgy tünik", vagy ,azt a benyomást kelti". A 「みたいだ」 hozzáadásával jön létre az ige, fõnév, I-melléknév vagy NA-melléknév egyszerŭ alakjához, az alábbiak szerint. ① Igék: 「egyszerũ alak＋みたいだ」 •この店のラーメンは、とんこつスープ、しょうゆ味……いろいろあるみたいですね。 Úgy tŭnik, ebben az étteremben van tonkotsu, szójaszószos... mindenféle ramen, nem? 7. (2) I-melléknév:  「egyszerũ alak＋みたいだ」 ・日本の酒はちょっと高いみたいですね。 Úgy néz ki, a japán alkohol kicsit drága, nem? ③ NA-melléknév: 「egyszerŭ alak＋みたいだ」. Jelen idejŭ állításnál kimarad a「だ」. •30分で全部作るのは無理みたいですね。 (4) Fönév: 「egyszerũ alak+みたいだ」. Jelen idejű állításnál kimarad a「だ」. Úgy néz ki, lehetetlen 30 perc alatt elkészíteni az összeset. ・このワカメは中国産みたいですね。 Úgy tünik, ezt a wakamét Kínában készítették. Ha「～ですか」 vagy a 「～ますか」 kifejezéseknél udvariasabban akarunk kérdezni, akkor a 「～でしょうか」 kifejezést 2.どれがいいでしょうか。 Melyik felelne meg Önnek? használjuk. A 「でしょうか」-t az egyszerű alakú igéhez, fõnévhez vagy melléknevekhez adjuk hozzá. (1) ige: 「egyszerŭ alak＋でしょうか」 ・ビールは5本だけで足りるでしょうか。 Vajon elég lesz csak 5 doboz sör? ② I-melléknév: 「egyszerŭ alak＋でしょうか」 ・魚と肉はどちらがいいでしょうか。 Melyiket szeretné: halat vagy húst? ③ NA-melléknév:  Гедуѕzеrű alak＋でしょうか」. Jelen idő állításnál kimarad a「だ」 •まな板はきれいでしょうか。 Vajon tiszta a vágódeszka? (4) Főnév: 「egyszerű alak＋でしょうか」. Jelen idő állításnál kimarad a「たっ」. ・これはみりんでしょうか。 Ez ugye mirin? 3.これは、どうやって使えばいいんですか？ Ezt hogyan kell használni? A 「～ばいいですか」 kifejezést tanácskérésre használják. Használhatunk kérdõszókat, amikor konkrétan tudni akarjuk, mit kell tenni. A feltételes módú ige +いいalakot használjuk (lásd A2-B1 2. lecke). ・お好み焼きには、何を入れればいいでしょうか。 Vajon mit tegyünk az okonomiyakiba? ・フライパンは、どれを使えばいいでしょうか。 Melyik serpenyőt lenne jó használni? ・みりんがないとき、どうすればいいですか。 Mit tegyek, ha nincs mirin? ・お肉は、何分ぐらい焼けばいいでしょうか。 Mennyi ideig lenne jó sütni a húst?
★ ホイト一トという料理も教えてほしいな。Szeretném, ha megtanítanád nekem a hoy-tod elkészítését.
A 「～てほしい」 kifejezés azt jelenti, hogy "azt szeretném, hogy..." és kifejezi a beszélő azon kívánságát, hogy valaki más tegyen érte valamit. A szerkezetet az ige TE-forma ＋ほしいalkotja. A 「～てください」 alakot arra használjuk, hogy közvetlenül megkérjük a beszélgetőpartnert, hogy tegyen valamit, míg a 「～てほしいな」 forma magunknak szól, egy óhaj kifejezése egy olyan beszélgetőpartnerrel szemben, akihez közel állunk (lásd A2-B1. 7. lecke). Szeretném, ha csinálnál takoyakit is. ・今度はたこ焼きも作ってほしいな。 •ちょっと手伝ってほしいな。 Szeretném, ha segitenél egy kicsit. •その店に連れて行ってほしいな。 Szeretném, ha elvinnél abba a boltba. ★パクチーやチリソースも買って行きましょう。 Vegyünk koriandert és csiliszószt is. A 「～ましょう」 formát arra használjuk, hogy meghívjunk valakit vagy valamilyen közös cselekvést javasoljunk. A MASU-formájú ige「ます」 végződése helyére a 「ましょう」kerūl (lásd A2-1. 8. lecke). ・ジュースやビールも買って行きましょう。 ・かおりもいいですし、ねぎも入れましょう。 Menjünk, vegyünk gyümölcslét és sört is. Jó az illata, tegyünk bele hagymát is. Arra is használjuk, hogy meghívásra vagy javaslatra válaszoljunk: ‘この肉はよく焼いた方がいいですね。じゃあ、そうしましょう。 •ダシはかつおぶしがいいと思いますが。 -そうですね、かつおぶしでダシをとりましょう。 Ezt a húst jól meg kéne sütni? Akkor tegyünk úgy. A dashi-lé jó lenne katsuobushiból (bonitopehely). Hát igen. Csináljuk katsuobushiból.
新んでわかる
4.じゃがいもの皮をむき、適当な大きさに切り、やわらかくなるまでゆでる。 Meghámozzuk a krumplit, megfelelő méretű darabokra vágjuk és addig főzzük, ameddig meg nem puhul. A beszélt nyelvben tagmondatok összekapcsolására általában a TE-forma használatos, de az írott nyelvben a kötőforma is használható. A NA-melléknevek és fõnevek esetében nem ezt az alakot használják, hanem a TE- (DE-) formát. (1) Ige, állító forma: MASU-tő. ・肉にマスタードをぬり、全体にソースをかけ、オーブンで10分ほど焼く。 A húst megkenjūnk mustárral, az egészet szószba mártjuk, és kb 10 percig sūtjūk a sūtőben. lge, tagadó forma: A NAI-forma「ない」végződése helyett a「ず」-t kapja. A「する」igéből「せず」lesz. ・ふたをせず、火を止めず、そのまま15分煮詰める。 Nem fedjük le, nem zárjuk el a lángot és így sűrítjük 15 percig. Kivétel: az「いる」igéből「おり」lesz. ・このレシピの材料はどこにでも売っており、簡単にできる。 Ennek a receptnek a hozzávalóit mindenhol árulják, és könnyen elkészíthető. (2) Az I-melléknevek 「い」végződéséből 「く」lesz. ・この野菜はかおりがよく、やわらかく、生のまま食べてもおいしい。 Ennek a zöldségnek finom az illata, nagyon puha, nyersen fogyasztva is finom. 5.少し冷ましたあと、よくつぶす。 Miután kicsit kihűlt, jól átpasszírozzuk. Egy, a másik után végbemenő cselekvés kifejezésénél használhatjuk a 「～たあと、 ……」 alakot, jelezve a kifejezett cselekvések közötti sorrendet. Ez a forma úgy jön létre, hogy az ige TA-formájához hozzáadjuk az 「あと」 szót. Ugyanaz a jelentése, mint a  「～てから、 ……」 szerkezeté. •魚に塩、こしょうをしたあと、オーブンで焼く。 Miután a halat megsóztuk és borsoztuk, sütőben megsütjük. •ソースをかけたあと、青のりやかつおぶしをちらす。 Miután ráöntöttük a szószt, rászórjuk az aonorit és a katsuobushit. •皮をむいたあと、適当な大きさに切る。 Miután meghámoztuk, megfelelő nagyságúra vágjuk.
6.キャベツはあらかじめ千切りにしておく。A káposztát előzetesen apróra vágjuk.
A 「～ておく」 alakot arra használjuk, hogy jelezzük, hogy valamit előre előkészítünk. Nagyon gyakran együtt használják olyan kifejezésekkel, mint az 「あらかじめ」, 「まえもって」, 「～の前」 stb. Úgy épül fel, hogy a TE-formájú igéhez hozzáadjuk az 「おく」 segédigét. ・フライパンで、あらかじめ材料に火を通しておく。 Serpenyöben elöre megpirítjuk a zöldséget. Mielőtt összekevernénk a többi zöldséggel, a hagymát vízbe áztatjuk. ・他の野菜と混ぜる前に、玉ねぎは水につけておく。 ・たまごを入れる前に、まえもってフライパンに油をしいて、あたためておく。 8 7.よく混ざったら、さらに②のキャベツを入れて混ぜる。 Ha jól összekeveredett, beletesszük a káposztát (②) és elkeverjük. A japán nyelvben sok olyan ige létezik, mint például a 「材料を混ぜる」 (összekeverjük a hozzávalókat) és a 「材料が混ざる」 (a hozzávalók összekeverednek), amelyeknek tárgyas és tárgyatlan alakja is van (A2-2., A1-2., B1. 9. lecke). ・さかなを焼く。焼けたらレモンをかける。 Megsütjük a halat. Ha megsült, citromot teszünk rá. Lehütjük a fehér rizst. Ha lehült, belekeverjük a rizsecetet. ・白ご飯を冷ます。冷めたら合わせ酢を混ぜ入れる。 ・シチューを温める。温まったらネギを入れる。 A ragut felmelegítjük. Ha felmelegedett, beletesszük a hagymát. ・骨をとる。とれたら薄切りにする。 Kicsontozzuk. Amikor kicsontozódott, vékonyra vágjuk. Függetlenül attól, hogy a 「混ぜる」 (kever) vagy a「混ざる」 (keveredik) ige használatos, maga a tény ugyanaz marad (hogy az összetevők össze lesznek keverve), de eltérő, hogy mire utalunk. Tárgyas igével: Arra utalunk, aki valamit tesz vagy valamilyen változtatást hajt végre. •中村：すみません、山田さん、この魚を焼いてください。 Nakamura: Yamada, kérem, süsse meg ezt a halat. (Yamada az, aki süt.) Tárgyatlan igével: arra utalunk, amivel valami történik, vagy ami megváltozik. ·山田:中村さん、魚が焼けました。 Yamada: Nakamura, megsült a hal. (A hal az, ami megsült.)
8.おもて面も固まってきたら、裏返してさらに焼く。 Ha megszilárdult a felszíne, megfordítjuk és tovább sütjük.
A 「～てくる」 kifejezéssel azt az állapotváltozást fejezzük ki, amely az aktuális állapot eléréséig apránként ment végbe. Úgy használjuk, hogy a 「くる」 segédigét hozzáadjuk az ige TE-formájához. lly módon a 「固まってくる」 kifejezés azt jelzi, hogy az összetevök apránként megszilárdultak, amíg el nem érték jelenlegi állapotukat. ・しばらくいためると、きつね色になってくる。 ・ケーキが焼けてきて、いいにおいがする。 •みそ汁がさめてきた。 ・そろそろお腹がすいてきた。 Ha kicsit megpirítjuk, világosbarna lesz. A torta megsült és finom illata van.
Lassan megéheztem. ★玉ねぎを炒めたら、皿にとって冷ます。Ha megpiritottuk a hagymát, a tányérra téve megvárjuk, hogy kihűljön. A「～たら、 ……」 kifejezést arra használjuk, hogy kifejezzük, mi történik, amikor az elöző müvelet véget ért. Úgy épül fel, hogy a 「ら」-t hozzáadjuk az ige TA-formájához (lásd A2-2. 7. lecke, A2-B1. 9. lecke). ・裏面も固まってきたら、弱火にしてふたをする。 ・材料がよく混ざったら、フライパンで炒める。 •5分ぐらいゆでたら、できあがり。 Ha 5 percig fõzzük, kész van. Ha a hátoldala is megkeményedett, gyenge tűzre tesszük és lefedjük. Ha a hozzávalók jól összekeveredtek, egy serpenyőben megpirítjuk.

1. Étteremben étkezni (外食)
Gaishoku-nak hívjuk az éttermekben, kocsmákban vagy hasonlókban való étkezést. Ami a japán ételeket illeti, sokféle étkezőhely létezik, a luxuséttermektől vagy a tipikus izakayáktól (Japán kocsmák) a szusira, yakitorira, yakinikura, ramenre, okonomiyakira specializálódott helyekig. Ami a kínai ételeket illeti, számtalan étterem van, ahol meg lehet kóstolni a gyozát, tenshint stb. Ami az európai ételeket illeti, gyakran találunk francia, olasz, spanyol éttermeket stb. Ezen kívül számos különféle nemzetiségü étterem található: indiai, koreai, thai, orosz, mexikói, stb. Kaitenzushi : Ezeken a helyeken, alacsony áron kóstolhatunk meg sokféle szusit. Ideális azok számára, akik nem nagyon bíznak a japán nyelvtudásukban, mert az edények kiválasztásához csak le  kell öket venni a futószalagról, amely körbejár. Ellentétben más országokkal, ahol az ilyen típusú éttermek általában "all you can eat"-rendszerrel működnek, Japánban az ár a szusit szállító edények színétől vagy kialakításától függõen változik, így a számla kiegyenlítésekor a pincér csak megszámolja a tányérok számát, és ez alapján kiszámítja az elfogyasztott termékek teljes árát. Ezekben az éttermekben gyakori, hogy a vendég maga készíti el a teáját. Ramen-ya : Itt az ízek széles választékát élvezhetjük, mivel a leves, a tészta és a többi hozzávaló régiónként eltér. Gyakori, hogy a leghíresebb ramen-yáknál sorba kell állni, de mivel a vendégek gyorsan cserélõdnek, így sem kell sokat várni. Ezenkívül a sorban állástól finomabb lesz a rámen íze. Az a legjobb, ha nagyon forrón fogyasztjuk, hogy ne puhuljon meg a tészta, de amíg nem szoktunk hozzá, addig vigyázni kell, nehogy megégessük magunkat. Okonomiyaki-ya : Ezekben az éttermekben, ha a pultnál foglalunk helyet, láthatjuk, hogyan készíti el előttünk a szakács az okonomiyakit. Vannak olyan éttermek is, ahol az asztalokat forró fémplatnival szerelik fel, hogy a vendégek maguk készítsék el az okonomiyakijukat. Japánba utazva mindenképp próbáljuk ki. Family Restaurant: Ezek az éttermek az egész család számára rendelkezésre állnak. A köznyelvben „fami-res” néven ismertek, olcsóak és nyugodt légkörük van. Sokuknál egyszerre lehet élvezni a nyugati, japán, kínai stb. ételeket, így anyuka indiai curryt fogyaszthat, míg apu sashimi menût, a gyerek pedig hamburgert rendel. Desszertnek pedig jöhet egy chuka gum dango (kínai szezámtorta) mindenkinek! Az ételek széles választéka az egyik fõ vonzerejük.
2. A japán kenyér
Bár a japán étrend fő alapja a rizs, Japánban a kenyérkultúra is mélyen gyökerezik. Reggelinél a legtöbb család inkább egy egyszerű piritóst fogyaszt kávéval, mint a hagyományos rizst. Ezen kívül sok fajta édes kenyér is létezik, amelyek csak Japánban vannak, mint például az an-pan (anko-val vagy édes babkrémmel töltött zsemle) vagy a meron-pan (amely formája a dinnyére emlékeztet, bár nem tartalmaz dinnyét) . De vannak sósak is, mint például a yakisoba-pan (grillezett tésztával töltve) vagy a kare- pan (sütve és curryvel töltve). Mindenképpen próbáljuk ki őket.
3. Különféle mennyiségek
A japán receptekben nagyon bonyolult, hogy sok különféle mennyiséget használnak, pl. 1 evõkanál, 1 fej hagyma, 1 kis tojás stb. Ezért a recept elkészítésekor érdemes körültekintõen bánni a mennyiségekkel, hogy ne tévedjünk. Gyakori kifejezések az 1 evõkanál (15 cc), 1 kávéskanál (5 cc), 1 pohár szake (200 cc), 1 gó rizs (180 cc), 1 darab gyümölcs, 1 tömb tofu (melyek súlya régiónként változik), 1 zacskó dashi por, 1 csipet só, ízlés szerint szósz (attól függően, hogy mit szeretnénk) stb.
4. Tárgyatlan és tárgyas igék
A japán igék tárgyatlan és tárgyas igékre oszthatók. Az előbbiek csak az alany olyan cselekvését mutatják meg, amely nem hat semmilyen tárgyra, így általában nincs tárgyuk. Ezzel szemben a tárgyas igék cselekvése egy tárgyra esik, amelyet a 「を」 partikula jelöl. Példák tárgyatlan igékre:レストランへ行く、先生に会う、鳥が飛ぶétterembe menni, a tanárral találkozni, a madár repül Példák tárgyas igékre:コカコーラを飲む、レシピを書く、メニューを見るCoca-Colát inni, receptet írni, megnézni a menūt A mozgást jelentő igék, bár néha használják az 「を」 partikulát, tárgyatlanok:公園を歩く、喫茶店を出る、バスを降りる、廊下を走る. Ezekben az esetekben az 「を」 partikula nem a tárgyat, hanem a helyet vagy a kiindulási pontot jelõli, („sétálni a parkban", „elhagyni a kávézót", „leszállni a buszról" " vagy „futni a folyosón", tehát a jelentése különbözik az olyan kifejezésekben látottaktól, mint a 「玉ねぎを切る」 (hagymát vágni) vagy 「ピザを食る」 (pizzát enni). Amint azt a 「読んで分かる」 9. részében már láttuk, sok ige van, amelynek tárgyas és tárgyatlan alakja is van. A helyes használatuk és megkülönböztetésük ismerete hozzájárul, hogy gazdagabban fejezhessük ki magunkat.トピック3
イサベルさん、カルメンさん、今度の土曜の夜ってひま？みんなでカラオケに行くんだけどいっしよにどう？マドリードにも日本式のカラオケボックスがあるんですか。
会話する
Can-do Képesek vagyunk a barátainkkal a zenei ízlésünkrõl vagy tapasztalatainkról beszélni. Valamint hozzá tudunk szólni a partnerünk mondandójához. FORMA 1.ぜひ参加させてください。 2.いつも無理に歌わされるから。 3.歌いたくない人に歌わせるなんて。 4.ときどきネットで見ることがあります。 HASZNÁLAT • Udvariasan kérni, hogy valamit csinálni szeretnénk. • Kifejezni, hogy úgy teszünk valamit, hogy mások mondják, miközben mi nem is akarjuk. • Azt mondani valakinek, hogy tegyen valamit. •Elmondani vele, hogy néha mit csinálunk.. •Elhívni valakit. ★みんなで飲んで、話して、楽しみましょう。読んでわかるCan-dC  El tudunk olvasni egy koncert beszámoló blogbejegyzést és meg tudjuk érteni, hogy milyen koncert volt és hogy érezte magát az író. FORMA 5.ライブの前半は「恋しくて」をはじめ、じっくり聞かせる曲が中心でした。 6.会場に行くと、お客さんの幅が広くてびっくりしました。 7.まるで沖縄に来ているような気になりました！
Felhozni egy példát. • Kifejezni, hogy ha történik valami, akkor új dolog történik vagy új felfedezést lehet tenni. • Akkor használjuk, amikor valamit példaként felhozunk. • Kétkedést kifejezni. 8.これもBEGINの特徴なのかな？／でもチケット取れるかなあ。
会話する
Kérem, mindenképp engedje meg, hogy részt vegyek. 1.ぜひ参加させてください。 Amikor szeretnénk megkérni valakit udvariasan arra, hogy csinálhassunk valamit, akkor a 「mũveltetõ igeて＋ください」 formát használjuk. ・今日のカラオケパーティーの準備、ぜひ手伝わせてください。 Hadd segitsek a mai karaoke-party előkészületeiben. •新しい歌を作ったんですか。今度ぜひ聞かせてください。Új dalt alkotott? Legközelebb feltétlenül engedje meg, hogy meghallgassam. •夕方から少し具合が悪いので、明日は一日休ませてください。 Este óta kicsit rosszul érzem magam, holnap kérem engedje meg, hogy egy napot pihenjek. 2.いつも無理に歌わされるから。 Mivel mindig arra kényszerítenek, hogy énekeljek. Amikor akaratunk ellenére meg kell tennünk valamit, mert azt mondják, a ⸢igeさ(せら)れる」kifejezést használjuk. Úgy is ismerjük ezt a szerkezetet, mint szenvedő-müveltető szerkezet. ・友達とカラオケに行ったら、私が全部払わされました。 ・バンドをやっている友達にCDを買わされました。 Ha a barátokkal megyünk karaokézni, velem fizettetik ki az egészet. Az egyik együttesben dolgozó barátom vetetett velem egy CD-t. A szenvedő-műveltető szerkezet képzése: •1. csoport:igeない十されるTegyük NAI-formába, majd a 「ない」-helyére tegyük a  「される」-t.うたう→うたわ＋される(うたわされる)のむ→ のま＋される（のまされる） ＜Figyelem＞ Az olyan igéknél, mint a「話す」「出す」「消す」melyeknek szótári alakja「す」-re végződik, a NAI-tő +せられるalakot használjukはなす×はなされる️はなさせられるだす×ださされる○ださせられる• 2. csoport: Vる十させられるA szótári alak「る」-je helyére a「させられる」kerūlたべる→たべ＋させられる(たべさせられる)やめる→ やめ十させられる(やめさせられる) • 3. csoport A「する」és「くる」igék az alábbi módon ragozódnak:する→させられるくる→ こさせられる3.歌いたくない人に歌わせるなんて。 Olyanokkal énekeltetni, akik nem akarnak énekelni… Ha valakinek megmondják, mit csináljon, az「ige（さ）せる」kifejezést használjuk. Ezt műveltető szerkezetnek hívják. ・お酒がきらいな人に無理に飲ませるのは、よくない。 Nem jó, ha kényszerből alkoholt itatunk olyannal, aki nem szereti. ·娘がうちでバンドの練習をしたいと言ったが、近所迷惑になるので、やめさせた。  A lányom azt mondta, hogy a zenekarával otthon próbálni akarnak, de zavarta a szomszédokat, ezért abbahagyattam vele. A műveltető szerkezet ragozása •1. csoport:ない十せるA NAI-forma「ない」végződésének helyére a「せる」kerül.うたう→うたわ＋せる(うたわせる)のむ→ のま＋せる（のませる） •2. csoport: Vる十させるA szótári alak「る」helyére「させる」kerül.たべる→たべ＋させる(たべさせる)やめる→ やめ＋させる（やめさせる） • 3. csoport A「する」és「くる」igék az alábbi módon ragozódnak.する→させるくる→ こさせる4.ときどきネットで見ることがあります。 Néha előfordul, hogy megnézem neten. Az ｢ige szótári alak +ことがあります｣ formát annak kifejezésére használjuk, amikor valamit néha csinálunk.A ｢ときどき～します｣ - hoz képest ritkább előfordulást jelent. •A:日本の音楽って、聞く? Hallgatsz japán zenét? Igen, néha előfordul, hogy letöltök és hallgatok. Szereted a karaokét? B:うん、ときどきダウンロードして聞くことあるよ。 •A:カラオケ、お好きですか。 B:あまり好きじゃないですけど、つきあいでやっぱり行くことがあります。 Nem nagyon szeretem, de társasággal előfordul, hogy elmegyek. ★みんなで飲んで、話して、楽しみましょう。Igyunk együtt, beszélgessünk és érezzük jól magunkat! Már foglalkoztunk a 「ましょう」 -formával, amivel meghívásra válaszolhatunk (lásd A1. 12. lecke, A2-1. 8. lecke), de használhatjuk ezt a kifejezést valamilyen felvetésre (lásd 2. lecke, 5. lecke) vagy amikor el akarunk hívni valakit. Egy ilyen helyzetben a 「ませんか」használata azt az érzést kelti, hogy nem sokat számít, ha a másik elutasítja a meghívást. Éppen ezért a mostani szerkezetet akkor használjuk, ha azt szeretnénk, hogy a másik elfogadja a javaslatot, de óvatosnak kell lenni, mert ha nem vagyunk biztosak abban, hogy a másikat is érdekli, az kissé erőltetett lehet. ・え、和太鼓、聞いたことないんですか。じゃあ、今度、「鼓童」のライブがあるので、よかったら、いっしょに行きましょう。 Mi? Még nem hallotál wadaikót? Akkor legközelebb lesz egy dobkoncert, ha gondolod, menjünk el együtt! ・(カラオケで)次の曲はいっしょに歌いましょう。聞いてるだけじゃ、つまらないでしょう。サビの部分だけでいいから。 (A karaokéban) Énekeljük együtt a következő dalt. Biztos unalmas csak hallgatni! Az is elég, ha csak a refrént. • (遊園地で)まず、あれに乗りましょう。あれなら、そんなに怖くなさそうですよ。 (A vidámparkban) Először szálljunk fel arra! Az nem tünik olyan félelmetesnek.読んでわかる5.ライブの前半は「恋しくて」をはじめ、じっくり聞かせる曲が中心でした。 A koncert elsõ felében, a Koishikute-vel kezdve főleg olyan dalokat játszottak, amiket elmerengve hallgattunk. Akkor használjuk a「～をはじめ」-t, ha egy példát szeretnénk felhozni egy adott halmazba tartozó elemekből. ・ボーカルの人をはじめ、バンドのメンバー全員がとても楽しそうだった。 A vokalistával kezdve az együttes tagjai mind úgy tünt, jól érezték magukat. •コンサートの演出は、照明をはじめ、舞台のセットや衣装など、何もかもがよく考えられていた。 A koncertelõadáson minden át volt gondolva, a világítással kezdve, a színpad felépítése és a kosztümök is. •この曲は若い人をはじめ、様々な世代の方に人気があります。Ez a dal a fiatalokkal kezdve minden korosztály körében népszerű. 6.会場に行くと、お客さんの幅が広くてびっくりしました。Amikor beléptem a terembe, meglepődtem, milyen sokféle vendég volt. Az ⸢ 1. tagmondat (ige jelen idõ állító alak) + to, 2. tagmondat J szerkezetet akkor használjuk, ha az 1. mondat megtörténte után valami új történik a 2. tagmondatban. A 2. mondat igéjét múlt idõben használjuk (lásd A2-2. 4. lecke). ･「嵐」が歌いはじめると、全員がいっせいに立ち上がった。 Amikor Arashi elkezdett énekelni, mindenki egyszerre felállt. ・音楽が流れると、暗闇からグレーのスーツを着たGACKTが現れた。 Amikor elindult a zene, a sötétségből megjelent a szürke öltönyt viselő Gackt. •人が集まっているので、よく見てみると、レディ・ガガが路上ライブをしていた。 Mivel az emberek összegyűltek, amikor jól megnéztem, Lady Gaga adott utcai koncertet. 7.まるで沖縄に来ているような気になりました！
Egészen olyan, mintha Okinawára jöttem volna.
Ha egy példát akarunk felhozni, amely A-t B-hez hasonlítja, akkor az  Γige szótári alak / fõnévの＋ようだ」) kifejezést használjuk. A「ようだ」 melléknévként ragozódik, tehát ha a 「ようだ」 után olyan fõnév található, mint pl a 「感じ」 「気持ち」 vagy「気」, akkor 「ような」 lesz. Ha a kifejezés folytatódik, a 「ようで」 használatos. Ezenkívül, ha hozzáadjuk a 「まるで」 “teljesen” határozószót, az utána következő példa világosabbá válik. ・コンサートは本当に楽しくて、まるで夢の世界にいるようだった。 A koncert valóban élvezetes volt, egészen, mintha egy álomvilágban lettem volna. ・ピアノの演奏がすばらしくて、まるでポーランドの森の中にいるような感じがした。 A zongorahangverseny csodás volt, egészen olyan érzés volt, mintha egy lengyel erdő közepén lettem volna. ・レディ・ガガのミュージック・ビデオは、まるで映画を見ているようで、ドキドキするんです。 Lady Gaga videoklipjein mindig izgulok, egészen olyanok, mintha filmet néznék. •こんな景色をバックに生演奏が聞けるなんて、まるで映画のワンシーンのようだ。 Az, hogy ilyen háttérrel hallgathattam az élő zongorakoncertet, egészen olyan volt, mint egy film jelenete. 8.これもBEGINの特徴なのかな？ Vajon ez is a BEGIN-re jellemző?でもチケット取れるかなあ。De vajon tudunk-e jegyet szerezni... Ａ「～かな（あ）」kifejezés azt mutatja, hogy a beszélőben kételyek vannak. Ａ 「これもBEGINの特徴なのかな？ （つ）」 、 「チケット取れるかなあ。（つ）」olyan példák, amelyekben mintha magunkhoz beszélnénk. Amikor a beszélő feltesz magának egy kérdést, akkor esõ intonációt használunk, míg ha emelkedő intonációt használunk, a másik embernek címezzük a kérdést, mint például a 、「マイク、よく聞こえない…壊れたのかな？（→）」 ・明日のコンサート、もう満席かなあ。 ・このアーティストの曲、外国人にも人気かな？ ・もう時間が過ぎているけど、まだ始まらないのかな。 A holnapi koncertre vajon minden jegy elkelt? Ennek a művésznek a dalai vajon a küföldiek körében is népszerüek? Már épp eltelt az idő, még nem kezdődik el?
Nyelvi-kulturális sarok
1. Jellegzetes japán zenei műfajok Idolok Japánban az idolokat olyan zenei mũfajként emlegetik, amelyben a szereplõ maga nem zenész, hanem karizmatikus és vonzerővel rendelkező személy; aki nem csak énekes, hanem a színészet, a modellkedés iránt is elkötelezett,számos területen képviseli magát a tömegmédiában. A 70-es és 80-as években a legsikeresebb bálványok a 2 vagy több tagból álló csapatok voltak, a 90-es évektől kezdve pedig divatba jöttek a soktagú csoportok, például a női AKB48 vagy a Morning Musume. A Johnny's Entertainment egy férfi művészekből álló társaság, amely olyan csoportokat alapított, mint a SMAP vagy az Arashi, a Johnny’s- kei nevet adta az ilyen típusú férfi bálványoknak.
Visual-kei
Ez a mŭfaj, mely kezdetben az X-JAPAN nagy sikere miatt volt ismert, a hard-rock bandákat jelenti, amelyekre jellemző a smink, az egészen különleges formájú frizurák és az extravagáns ruhák. A nõies smink és a gótikus stílusú ruházat nemcsak a divat iránti érzéküket mutatják meg, hanem az egyes zenekarok világának látásmódját is képviselik. Az utóbbi idõben a Visual-kei sikere az egész világon elterjedt, és Japánon kívül is számos szenvedélyes rajongójuk van.
Enka
Az enka egy olyan zenei stílus, amelyben az énekes a 「こぶし」 néven ismert vibratót használja énekléskor, kombinálva a hagyományos népzenével. A dalok legfõbb témája a szerelem gyötrelme, és a szövegeikben olyan szavakat használnak, mint: alkohol, könnyek, nök, hó, elválás 「酒・涙・女・雪・別れ」. Az enka énekesei általában kimonót viselnek fellépéseiken. Szilveszterkor minden évben a Kóhaku Utagassen címŭ mŭsort sugározzák a televízióban, amelyben két csapat, a piros és a fehér dalokkal verseng a nézõk szavazataiért. Az enka mũfaj általában a középkorúak körében népszerű, de az enkaénekes Hikawa Kiyoshi, aki mindössze 23 évesen debütált, a fiatalok körében is nagy sikert arat, és szintén rendszeresen részt vesz az említett programban.
2. A japánok és a dalok
A karaoke kifejezés, amely az "üres zenekar" szóból származik (nincs élő zenekar), elterjedt és használatos az egész világon. Japánban az egyik legsikeresebb szórakozás a privát karaoke, az úgynevezett karaoke-box, ahol családok, barátok, kollégák bensőségesebb környezetben énekelhetnek együtt, és ez a stresszoldás egyik leggyakoribb módja. A japánokról általában az a kép, hogy félénkek mások előtt, de mivel ez egy meghitt tér, nagyon jól szórakoznak társaikkal, anélkül, hogy aggódnának, jó vagy rossz énekesek-e. A zene a japán oktatásban is kōtelező tantárgy, ami nagyon sikeressé teszi a kórusokat és a zenei tevékenységeket, így nem riadnak vissza egy-egy dal nyilvános előadásától sem.
3. Katakanás szavak
Japánban több olyan szó is létezik, amelyek úgy tũnik, mintha az angolból származnának, mint például a 「サラリーマン」「コンセント」, amelyek nem teljesen jövevényszavak. Közülük az alább található, zenével kapcsolatos katakanás szavaknak jelentése sem feltétlenül egyezik az angollal. ・「ライブ」: populáris zenei élő koncert ・「グループ・サウンズ」: a 60-as és 70-es években divatossá vált pop- és rockegyüttesek ・「テーマソング」： olyan dalok, amelyek filmek vagy tévésorozatok fő vagy befejező témája ・「クラシック」： a klasszikus zenére utal ・「ブーム」： a robbanásszerű siker hirtelen bekövetkeztére utal Létrehoztak olyan igéket is, amelyek az eredeti angol szóban még fõnevek voltak, ahogyan például a 「ハーモニー」 (harmónia) szóból létrehozott  「ハモる」 ige. További példák a 「ミスる」, aミス(tévedés), vagy a 「パニクる」 aパニック(pánik) szóból, vagy a「ダブる」 a double szóból, ami azt jelenti, hogy ismétlõdik. Az ilyen típusú kifejezéseket gyakran használják a fiatalok, de vannak nagyon elterjedt szavak, mint pl. 「サボる」. A 「サボる」 a francia 「サボタージュ」 (szabotázs) kifejezésből származik, és azt jelenti, hogy lógnak az iskolából vagy a munkahelyről. (lásd 5. lecke Nyelvi-kulturális sarok).
すみません、私は肉が食べられないので、食事は肉を使わないで作っていただけますか。かしこまりました。おなべに豚肉が入っていますので、代わりに湯豆腐をお出ししましょうか。 Can-de  A hotelben vagy fogadóban változtatást tudunk eszközölni az étellel vagy a szobával kapcsolatban, úgy, hogy elmondjuk az okokat.
1.ヨギ・ジャルマと申します。 21 3.お調べいたします。／ご案内いたします。／代わりに湯豆腐をお出ししましょうか？食事は牛肉と豚肉を使わないで作っていただけますか？／プライベートのお風呂がついた部屋にしていただけませんか？ 4.お食事は、お魚と、お鍋と、天ぷらなどになります。
• Udvariasan elmondani olyan információt, ami a beszélgetőpartnerünk nem tud.読んでわかるCan-do  Meg tudjuk érteni egy szállás honlapját olvasva a hotelek és fogadók leírásából az adott helyek előnyeit és a hátrányait.
た。 6.三修館をお選びいただき、まことにありがとうございました。／三惨館をご利用いただき、まことにありがとうございました。 7.お客様にはご宿泊の際、ご不快な思いをおかけいたしました。 8.お客様のまたのお越しをお待ちしております。／おほめのことばをいただきまして、うれしいかぎりでございます。
会話する
1.ヨギ･ジャルマと申します。Yogi Jarma-nak hívnak.
Ha formális vagy udvarias hangnemben akarunk beszélni, mint pl. idegenek, ügyfelek vagy hasonlók megszólításakor, akkor keigot használunk. Az 1. témában a keigo egyik fõ változatát tanulmányoztuk, a sonkeigo-t (tiszteleti forma). Ebben a részben a keigo egy másik formáját, a kenjougo-t (szerény forma) fogjuk látni, amely lehetõvé teszi számunkra, hogy tiszteletet tanúsítsunk a másik fél iránt azáltal, hogy a saját cselekedeteinket alázatos formában fejezzük ki. Ehhez néhány igének speciális alakja van.
• Kifejezni, hogy valami eltér az elvárttól. Udvariasan beszélni. ① Udvariasan beszélni. ② Udvariasan beszélni. ③ ① Szerény forma 1: Speciális igealakok Egyes igéknek, mint az ｢言う｣,「行く｣,「来る｣,「聞く｣,「食べる｣,「もらう｣,「見る｣,「する｣ stb., speciális kenjougo-alakjuk van:
・温泉旅行には、わたくしも参ります。（行きます） ・のちほど、改めてごあいさつにうかがいます。（来ます） Kedves mindnyájan, jó napot kívánok. Sató Midori vagyok, a buszos idegenvezetőjük. Én is megyek az onsen utazásra. ・ご注文をうかがってもよろしいでしょうか。（聞きます） ・昨日、テレサさんのお宅でパエリアをいただきました。（食べました） ・このパンフレット、いただいてもよろしいでしょうか。（もらいます） ・それでは、これから乗車券を拝見いたします。（見ます） ・ホテルの予約は、わたくしがまとめていたします。（します） Később ismét felkeresem Önöket. Megkérdezhetem a rendelésüket? Tegnap Teresánál paellát ettem. Megkaphatom ezt a szórólapot? Akkor most megnézem a jegyeket. Én összesítem a hotelfoglalásokat. 2.お調べいたします。 Utánanézek.ご案内いたします。 Körbevezetem.代わりに湯豆腐をお出ししましょうか？ Adhatok helyette tofut? Az ①-ben kifejtett igealakokon kívūl létezik, más mód is a szerény forma kifejezésére, amelyet alább látni fogunk. Az ① részben megjelenő igéknél ezt a szerkezetet általában nem használjuk, mivel eleve az adott ige szerény változatában vannak. ② Szerény forma 2: ragozás Az ige MASU-formájából levágjuk a「ます」-t és az「お＋ige＋します/いたします」vagy  a 「ご＋ige＋します/いたします」alakba tesszük. Az「お」vagy「ご」használata az igétől függ (lásd 7.). ・リストをお調べいたします。（調べます） Megnézem a listát. ・かわりに天ぷらをお出ししましょうか。（出します） ・浴衣をお貸しいたします。（貸します） Adhatok helyette tempurát? Kölcsönadok egy yukatát. ・ロッカーの使い方をご説明いたします。（説明） Elmagyarázom a zár használatát. 3.食事は豚肉と牛肉を使わないで作っていただけますか？Megtennék hogy az ételt disznó- és marhahús felhasználása nélkül készítik el?プライベートのお風呂がついた部屋にしていただけませんか？Nem kaphatok egy olyan szobát, amihez privát fürdőszoba tartozik? Udvarias kérésre az 「igeて-forma＋いただけますか」, vagy az 「igeて-forma＋いただけませんか」kifejezéseket használjuk. •のりや納豆が食べられないので、朝食はのりや納豆を使わないで、用意していただけますか。 Nem tudom megenni a norit és a nattót, ezért megtennék, hogy az ételt nori és natto nélkül készítik el? ・家族風呂がついた部屋にしていただけませんか。 Nem kaphatok egy olyan szobát, amihez családi fürdő van? ・お湯の出し方がわからないんですが、ちょっと教えていただけませんか。 Nem tudom, hogy kell használni a meleg vizet, nem tenné meg, hogy elmondja? 4.お食事は、お魚と、お鍋と、天ぷらなどになります。Az étkezés halból, nabéból, tempurából és hasonlókból áll. Amikor egy üzlet vagy vendéglátó egység alkalmazottja tájékoztatja valamirõl a vendéget, amit az nem tud, általában a 「～になります」 kifejezést használja a 「～です」 helyett. Ily módon a 「～です」 kifejezés magabiztossága csökken, és lágyabb, udvariasabb hangot kap. ・洋食は、パンと卵焼きとソーセージなどになります。 ・観光バスの出発時間は、午前8時半になります。 A nyugati étel kenyérből, rántottából, kolbászból és hasonlókból áll. Az indulási idő reggel fél 9. ・大浴場の使用時間は、午前0時までになります。 A nagy fürdő használata 0 óráig van. ・夕食のメニューは、かいせき料理になります。 A vacsoramenü többfogásos ételsor.おんでかなる5．客がたくさんいたにもかかわらず、フロントには二人しかいなかった。 Attól függetlenül, hogy sok vendég volt, a recepción nem voltak, csak ketten. Ha valami ellentmond az előrejelzéseknek vagy a várakozásainknak, használhatjuk a 「～にもかかわらず」kifejezést, az ezzel kapcsolatos csalódottságunk kifejezésére. A 「～にもかかわらず」elõtt álló igének egyszerű múlt idõben (TA-forma) kell lennie. ・メールでツインルームをお願いしたにもかかわらず、部屋はシングルでした。 Bár mailben kétágyas szobát kértem, a szoba egyágyas volt. ・「駅から徒歩5分」と書いてあったにもかかわらず、歩いて20分もかかりました。 Habár azt írták, hogy 5 perc sétára van az állomástól, 20 percbe is beletelt gyalog. ・タクシーで行ったにもかかわらず、時間に遅れてしまいました。 Bár taxival mentem, nem értem oda időben. 6.三修館をお選びいただき、まことにありがとうございました。Nagyon köszönjük, hogy a Sanshukan-t választották.三修館をご利用いただき、まことにありがとうございました。Nagyon köszönjük, hogy a Sanshukan-t használták. Amikor egy vendéggel vagy mással udvariasan beszélünk, az 「お/ご～いただく」szerkezetet használjuk az 「igeて-forma＋もらう」 helyett. Nagyon köszönjük, hogy ma ellátogatott az üzletünkbe. ・本日は当店にご来店いただき、まことにありがとうございました。 ・お客様にご満足していただくために、これからも努力して参ります。 Ezután is törekszünk arra, hogy vendégeink megelégedésére szolgáljunk. ・当館ではリラックスしてお過ごしいただければと思っています。 Szeretnénk, ha hotelünkben ki tudnának kapcsolódni. 7.お客様にはご宿泊の際、ご不快な思いをおかけいたしました。 Nagyon sajnáljuk, hogy itt tartózkodása alatt kellemetlenséget okoztunk. A beszélgetőpartnerünkkel kapcsolatos dolgokra azおvagyごtiszteleti előtagok használatával tudunk kifejeznii「お/ご+ kandzsis szóösszetétel」 ・お会計はキャッシュでお願いします。 ・滞在中はご親切にありがとうございました。 ・いつでもお気軽にお立ち寄りください。 Kérjük, a számlát a kasszánál fizessék. Köszönjük a kedvességét az itt tartózkodása alatt. Bármikor nyudogtan keressen fel minket. 8.お客様のまたのお越しをお待ちしております。Kedves vendégünk, máskor is várjuk, hogy eljöjjön.おほめのことばをいただきまして、うれしいかぎりでございます。Nagyon örülök a dicsérő szavaknak. A mondatvégi vagy kötőformában lévő ⸢います｣ vagy ｢です｣-ből ｢おります｣ és ｢でございます｣ lesz, és ezekkel udvarias kifejezéseket tudunk alkotni. ・またお会いできることを楽しみにしております。（います） ・お風呂は二階でございます。（です） Alig várom, hogy újra tudjunk találkozni. A fürdő a második emeleten van.
Nyelvi-kulturális sarok
1. A keigo, tiszteleti nyelv lényege
A keigo-t akkor használjuk, ha udvariasan szeretnénk megszólítani azokat az embereket, akiket nem ismerünk jól, akikkel még nem vagyunk bizalmas kapcsolatban, ügyfelekkel stb. Ahhoz, hogy tisztelettel, beszéljünk beszélgetőpartnerünkkel, vele kapcsolatban a tiszteleti formát használjuk (lásd az 1. témát), míg magunkra, arra, amit mi csinálunk, a szerény formát használjuk. A keigo udvariasság és jó modor benyomását kelti beszélgetőpartnerünkben, de nem szükséges az összes igét így ragozni. Elég, ha apránként próbáljuk használni a megtanult kifejezéseket. A 「です」 és 「ます」 alakok helyes használata elegendő lesz ahhoz, hogy ne legyünk udvariatlanok. Ha az összes igét keigo-ba helyezzük, az természetellenesen hangozhat.
2. Híres fürdőhelyek
A Japán Fürdőtudományi Intézet által 2017-ben közzétett legújabb adatok szerint jelenleg 2983 fürdőterület és 27297 gyógyfürdő található Japánban. Európában a fürdõt általában terápiás elemnek tekintik, de Japánban a legtöbben elsõsorban turisztikai valamint rekreációs céllal látogatják az onsent vagy a gyógyfürdõket. A japán fürdõkben éjszakázók teljes száma hozzávetõleg 130 millió évente. Japánban többek között Kusatsu (Gunma), Atami (Shizuoka), Beppu (Oita), Asama (Nagano), Noboribetsu (Hokkaido), Hakone (Kanagawa), Gero (Gifu) vagy Arima (Hyogo) az, ahol hőforrások találhatók Japánban. Az utóbbi időben a fürdőturizmus is nagy népszerúségnek örvend a fiatalok körében, mivel lehetõvé teszi, hogy meglátogassuk az egyes régiók leghíresebb helyeit, és megismerjük a szálloda-fürdők (onsen-ryokan) gasztronómiai különlegességeit.
3. Az onsen fürdők fajtái
Rotenburo (露天風呂) A rotenburo vagy a szabadtéri fürdő a természetes melegvízforrásokból ered. Az emberek közösen szórakoztak itt, nemre való tekintet nélkül. De a belföldi és külföldi turisták számának növekedésével, akik nem ismerték a szokásokat, a vegyes fürdözés a hatvanas évek közepe óta hanyatlásnak indult. Ha egyetlen helyiségből álló rotenburo-ról áll csak rendelkezésre, akkor a férfiak és a nõk eltérõ időpontokban, felváltva használhatják csak. Az ilyen típusú hõforrások nagyon népszerũek, mivel lehetõvé teszik, hogy élvezzük a fürdõzést, minden évszakban más tájat szemlélve, és csodálva a természetes környezet nyújtotta szabad teret. Ráadásul, mivel fedetlen, a hõ nem halmozódik fel, mint a zárt létesítményekben, és ez lehetõvé teszi a hosszú távú fürdõzést anélkül, hogy túlmelegednénk. Annyira népszerü, hogy rotenburo nélkül egy gyógyszálló sem müködhet jól. Uchi-yu (内湯) Ezek azok a belsõ termálfürdők, amelyekkel a ryokan-okban (japán fogadók) találkozhatunk. A ryokan-ban korábban csak éjszakázni lehetett, így a vendégek a szabadtéri nyilvános fürdõben fürödtek (soto-yu). De a termálforrások használata terén elért magas technológiai fejlõdésnek és a melegvíz elosztását megkönnyítő modern berendezéseknek köszönhetően most már minden ryokan saját fürdővel rendelkezik. Mivel így a vendégek anélkül fürödhetnek, hogy ki kellene menniük a szállodán kívülre, ezt a fürdőtípust uchiyu-nek (beltéri fürdő) hívják.
Yakusó-buro (薬草−風呂)
A japán fürdő másik sajátossága a gyógynövényes fürdő, amely ősidők óta jól ismert egészségmegőrző tulajdonságairól. Így él az írisz-vízben való fürdés szokása május 5-én, vagy a juzu-vízben a téli napfordulókor stb. A yakusó-buro olyan gyógynövényekből áll, amelyek jótékony tulajdonságait ősidők óta nemzedékről nemzedékre adják át, se ezeket teszik az ásványi anyagokban gazdag termálforrásokba. Ez a fürdő hatásos különféle betegségek és bántalmak (hidegérzékenység, derékfájás, ízületi gyulladás, reuma stb.) kezelésére. A gyógynõvények enyhe illata és a vizek lágy barna színe ideális a hangulat felfrissitésére és a stressz oldására. Ezen kívūl szépségkezelésként való felhasználási lehetõsége különösen népszerűvé teszi a nők körében.
Ashi-yu（足湯）
A termálfürdők napjainkban tapasztalható robbanásszerũ népszerũsége mellett a lábfürdő az egyik legérdekesebb Japán minden régiójában. Ez egy terápiás módszer, amely abból áll, hogy felmelegítjük a testet úgy, hogy csak a lábfejet merítjük boka felettig a termálvízbe, ez javítja a teljes vérkeringést és serkenti az anyagcserét. Népszerŭségének sok oka van. Az egyik, hogy lehetővé teszi a test egyszerŭ felmelegítését, anélkül, hogy le kellene vetkõzni hozzá. Ráadásul mivel az ashi-yu egy terápiás fürdőmódszer, amely nem jár energiafelhasználással a használója számára, így nem terheli sem a szívet, sem más belső szerveket, így az idősek is teljes nyugalommal gyakorolhatják. Az utóbbi időben a hőforrásokkal nem rendelkező területeken is ilyen típusú fürdõket helyeztek el, hogy vonzzák a vendégeket, így ma már bármikor és bárhol kényelmesen élvezhetjük a test és a lélek ellazítását. Léteznek még a „Doctor Fish” nevũ halpedikũr-központok is, ahol kis halak lerágcsálják a vendég lábáról az elhalt börréteget, ez is mutatja az ashi-yu egyre növekvő mértékű terjedését.トピック5
すごく忙しいよ。急に来週出張で日本に行くことになったから、今はその準備で大変。 Can-do Képesek vagyunk kérdezni és beszélgetni a barátokkal egymásról, valamint közös beszédtémákról. 1.
ジャカルタは大変だったらしいよ。 2.車が水に浸かっちゃったって。／来年子どもが小学校入学だって。シンガポールに行くことになった。／来年4月から、また働くことに3.した。 4.赤ちゃんは何歳になるんだっけ？ ★問題なくやってるよ。
•Elmondani olyat, amit mástól hallottunk. • Továbbgondolni olyat, amit mástól hallottunk. • Elmondani, hogyan döntöttünk/hogyan alakult valami. · Megbizonyosodni olyanról, amire nem emlékszünk. Aktuális dolgokról beszélni.読んでわかるCan-do Egy ismerős levelét olvasva nagyjából megértjük annak a tartalmát, hogy hogy van a másik.
5.今いろいろ準備しているようです。 6.テレビばかり見ています。いろいろ誘うのですが、行きたがりません。お身体に気をつけてお過ごしください。／ぜひご連絡ください。
• Állapotot kifejezni. • Kifejezni, hogy valaminek a mennyisége vagy a gyakorisága sok. • Elmondani, hogy valaki más mit akar. 7. 8. • Udvariasan kérni.
会話する
1.ジャカルタは大変だったらしいよ。
Állítólag Jakarta szörnyű volt.
Ahhoz, hogy egy másik személlyel közöljünk valamit, amit levélben mondtak nekünk, láttunk vagy olvastunk, az  「ige egyszerű forma +らしい」 szerkezetet használjuk. Abban az esetben azonban, ha az egyszerű alak 「～だ」, vagyis a NA-melléknevek, vagy fõnevek egyszerű jelen idejű, állító alakja, a szerkezet a következő lesz: 「NA-melléknév / fõnévź+らしい」. Mivel ez egy olyan szerkezet, amelyet nem megerõsített infomáció közlésére használnak, gyakran használják pl. pletykák esetén. (Két egykori osztálytársa pletykálkodni kezd egy harmadikról.) ・ホセさんはまた日本に行くらしい。 Állítólag José Japánba megy. ・アナさんに二人目の子どもが生まれたらしいよ。 Állítólag Anának megszületett a második gyereke. ・山田さんの奥さんは北ヨーロッパの人らしいよ。 Állítólag Yamada felesége észak-európai. 2.車が水に浸かっちゃったって。 Úgy tudom, a kocsi elázott.来年子どもが小学校入学だって。 Úgy tudom, a gyerek jövőre általános iskolába megy. A「～って」végződés másoktól hallott vagy levélben olvasott információkra utal. Az alábbi módon alkalmazzuk:「egyszerű forma +って」. Informális beszédben használjuk. ・ホセさん、JFの日本語クラスに通っているって。 (A hallgatónak egy közös baráttal kapcsolatban mesélünk olyat, amit tõle vagy mástól hallottunk) Úgy tudom, José a JF japánóráira jár. ・アナさん、先月結婚したって。 Azt mondják, Ana a múlt hónapban férjhez ment. ・山田さん、今仕事がたいへんだって。 Úgy tudom, Yamada munkája mostanában nehéz. 3. 来年4月から、また働くことにした。 Úgy döntöttem, jövő áprilistól ismét dolgozni fogok.シンガポールに行くことになった。 Úgy alakult, hogy Szingapúrba utazom. Amikor egy magunk által hozott döntésről beszélünk, a 「～ことにします」 kifejezést használjuk. Ha azonban a végső döntés nem rajtunk múlik, a 「～ことになります」kifejezést használjuk. Mindkét kifejezésben a saját vagy valaki más döntését kifejező ige jelen időben ragozódik. A szerkezet a következő: 「ige szótári alak/ない-forma＋ことにします」、「ige szótári alak/ない-forma＋ことになります」. A 「する」 a saját döntésre, míg a 「なる」 valaki más döntésére utal, és akkor is múlt időben használjuk, ha ugyan még ténylegesen nem történt meg, de már eldőlt. Úgy döntöttem, jövő hónaptól dolgozom. ・来月から働くことにした。 •今年の年末はハワイで1週間ぐらいのんびりすることにした。Úgy dõntöttem, idén év végén egy hetet Hawaii-on pihenek. •ゴールデンウィークはどこへ行っても混むので、どこも行かないことにした。 Mivel a Golden Week idején bárhová megyek, dugó van, úgy dõntöttem, nem megyek sehová. ・来月、出張でシンガポールに行くことになった。 Úgy alakult, hogy jövő hónapban Szingapúrba megyek üzleti útra. ・転勤はしないことになった。 Úgy alakult, hogy nem leszek áthelyezve. ･父が入院することになるかもしれない。 Lehet, úgy alakul, hogy apám kórházba kerül.赤ちゃんは何歳になるんだっけ？ 4.
Hány éves is lesz a kisbaba?
Ha olyan információkat akarunk megerősíteni, amelyekben nem vagyunk biztosak, az 「ige egyszerű forma+っけ」, vagy az 「 ige egyszerű forma +んだっけ」 szerkezetet használjuk. Ha azonban a 「～んだっけ」 alakot NA-melléknév vagy fõnév jelen idejű alakja elõtt használjuk, a szerkezet a következő: 「NA-melléknév/fõnév +な+んだっけ」. Gyakran használják informális beszélgetésekben. (Megerõsítést kérni a hallgatótól a saját személyével, illetve közös barátokkal, ismerõsökkel kapcsolatban.) ・ホセさんは来月出張でシンガポールに行くんだっけ。 José ugye jövõ hónapban Szingapúrba megy üzleti útra? ･あれ、マリアさんは結婚しているっけ/結婚しているんだっけ/結婚していたっけ/結婚していたんだっけ。 Yamadát tavaly áthelyezték? ・山田さんは去年転勤したんだっけ。 Mi? María házas? (A hallgatóval az ő vagy saját dolgában megerősítést kérni.) ・私たちが日本に行ったのは、何年前だっけ/何年前だったっけ。 (Egy adott dologgal kapcsolatban megerõsítést kérni.) ・日本語の試験は、今月の15日だっけ。 Mikor is utaztunk Japánba? A japán vizsga ugye, 15-én van? ★　問題なくやってるよ。 Az「igeています」alakot az eredmény vagy szokás kifejezésén túlmenõen (Lásd A2-1. 1. ) arra is használjuk, hogy tájékoztassuk a beszélgetõpartnert a saját vagy egy harmadik személy aktuális helyzetérõl vagy kõrülményeirõl. A szövegkörnyezetből adódóan 24 gyakran használják olyan melléknevekkel (és határozószavakkal is), amelyek állapotokat és érzelmeket tükröznek. ・大変なこともあるけど、海外生活、楽しくやってるよ。 Bár vannak nehézségek is, a külföldi élet élvezetes. • (自分の息子の近況について聞かれて)大学の勉強は大変みたいだけど、元気に頑張ってるよ。 (A fiunk mostani körülményeröl kérdeztek minket.) Bár úgy néz ki, nehéz az egyetemi tanulás, mindent belead.
読んでわかる
5.今いろいろ準備しているようです。Úgy néz ki, mindenféle előkészületeket tesz. Ha értékelni akarunk valamit, amit láttunk, hallottunk vagy olvastunk, a 「～ようだ」 kifejezést használjuk. A példamondatban: „Úgy néz ki, mindenféle előkészületet tesz." (mert a lányom Ausztráliába megy), a beszélő értékelése, aki megfigyeli, hogy a másik személy információt gyũjt, megvásárolja a szūkséges dolgokat vagyis előkészūleteket tesz. Az 「ige jelen idő +ようだ」 szerkezet használatos, kivéve azokat az eseteket, amikor jelen idejű fõnéves kifejezés áll, mivel akkor a 「fõnév+の+ようだ」, és a NA-melléknév jelen idõ állító alakja esetén: 「NA-melléknév+な+ようだ」. A 「～ようだ」kifejezést gyakran használják írásban, míg szóban a「～みたいだ」kifejezést gyakoribb (lásd B1-1. 2. lecke, 8. lecke). • (Anának válaszolva, aki levelet írt nekünk.)アナさん、日本語で手紙を書いてくれて、ありがとう。今年も日本語の試験を受けるんですね。日本語の勉強を続けているようで、うれしいです。 Ana, köszönöm, hogy japánul írtál levelet. Szóval idén is vizsgázol japánból! Úgy tũnik, folytatod a japántanulást, ennek nagyon örülök. ·むすこは４月にしゅうしよくしましたが、休日も出かけないで、ビジネスの本ばかり読んでいます。おぼえることがたくさんあって、たいへんなようです。 A fiam áprilisban munkába állt, de még a szabadnapokon sem megy sehová, csak üzlettel kapcsolatos könyveket olvas. Sok tanulnivalója van, úgy tünik, nagyon nehéz. •一人で住んでいるむすめに電話をかけると、いつも「今、仕事中だから」と言われます。最近、仕事がとても忙しいようです。 Amikor az egyedül élð lányomnak telefonálok, mindig azt mondja, hogy "Épp dolgozom." Úgy tűnik, nagyon elfoglalt.
6.テレビばかり見ています。Csak a tévét nézi.
Ha a beszélő azt az érzését akarja kifejezni, hogy valaminek a mennyisége vagy gyakorisága túl sok, a 「fõnév +ばかり」 szerkezetet kell használni. Ha a fõnév az ige közvetlen tárgya, akkor nem használjuk az「を」 partikulát. ・毎日暑いので、アイスクリームばかり食べている。 Minden nap meleg van, csak jégkrémet eszem. •夫は週末、本ばかり読んでいて、どこにも出かけようとしない。A férjem hétvégén csak könyvet olvas, nem akar sehova se menni. ・最近、むすめは恋人のことばかり話している。 Mostanság a lányom csak a szerelméről beszél.
7.いろいろ誘うのですが、行きたがりません。Sok mindenkit elhívunk, de nem akarnak jönni.
Ha valaki, aki nem mi (én) és nem a beszélőpartnerünk (te), szeretne tenni valamit, akkor nem az ｢ige MASU-tő+たい｣ óhajtó formát használjuk, hanem a harmadik személyű「ige MASU-tõ+たがる」szerkezetet. A「～たがる」igeként ragozódik,  általában a「～たがっている」formában használjuk. Ha valaki nem akar valamit csinálni, a「～たがらない」 használatos. •むすめはワーキングホリデーでオーストラリアに行きたがっています。  A lányom a working holiday-jel Ausztráliába akar menni. •夫は週末、テレビばかり見て、どこにも出かけたがりません。 A férjem hétvégén csak könyvet olvas, nem akar elmenni sehova. ・うちの子、1歳になったんだけど、何でも口に入れたがって、こまるよ。 A gyerekem még csak egy éves, de mindent a szájába akar venni, nehéz vele. 8.お身体に気をつけてお過ごしください。 Vigyázzon magára!ぜひご連絡ください。
Kérem, feltétlenül értesítsen!
Az「お＋igeます-t̃+ください」és「ご＋kandzsis szóõsszetétel＋ください」kifejezéseket akkor használjuk, ha udvariasan kérni akarunk valamit vagy utasítást akarunk adni. Gyakran használják e-mailekben, levelekben, plakátokon és felhívásokban. ・ご家族によろしくお伝えください。 Adja át üdvözletemet a családjának. ・足元にご注意ください。 Figyeljen, hová lép. ·質問がございましたら、いつでもお尋ねください。 Ha kérdésük van, kérdezzenek bármikor.
Nyelvi-kulturális sarok
1. “Úgy alakult, hogy összeházasodunk.”
Amikor a japánok nyilvánosságra hozzák a házasságukat, általában nem azt mondják: „Úgy döntöttünk, hogy összeházasodunk" , hanem gyakrabban használják az "Úgy alakult, hogy ōsszeházasodunk" kifejezést. Hát nem érdekes, hogy annak ellenére, hogy a házasságot a házaspár dönti el, úgy fejezik ki, mintha kívülröl jövő döntés lenne? Ennek több oka is van. Az egyik, hogy a házasság mellett inkább a családok, mint a saját érzéseik miatt döntenek. Bár ma Japánban már megszokott, hogy az érintettek közvetlenül döntenek, de a nyelvben és a hagyományokban továbbra is megmaradt ez a kifejezés. A japánok esetében az is lehet ok, hogy döntésükhöz a környezet jóváhagyását, megértését és támogatását várják. A fenti kifejezésnek a használata növeli az udvariasság mértékét, ezért ez a megfelelő módja a felettesekkel való beszélgetésnek. Ráadásul a japán olyan nyelv, amely általában nem hangsúlyozza a cselekvés végzõjét. Például abban az esetben, ha a mozdonyvezető lenyomja a féket, hogy leállítsa a vonatot, általában azt mondják, hogy „megáll a vonat“, vagy ha valaki végzett az étel elkészítésével, azt mondja, hogy „az étel elkészült". Természetesebb tehát japánul azt mondani, úgy alakult, hogy az ember megházasodik, pedig ez saját döntése. Mindezek ellenére, amikor a családdal, barátokkal vagy olyan emberekkel kommunikálunk, akikhez közelebb állnak, általában azt mondják: „Úgy döntöttünk, hogy összeházasodunk".
2. Az internetes szleng
Az internet egyre nõvekvõ elérhetõségének kõszõnhetõen egyre több korábban elképzelhetetlen dolgot meg lehet tenni. Például a Skype használatával beszélgethetünk, miközben videón látjuk egymást családunkkal vagy távoli barátainkkal. Nagyon egyszerű és olcsó is. Az internet idõnként veszélyes is lehet, és drámai módon megváltoztatja kommunikációnk módját. Ezzel a változással együtt nõ a netes kommunikációhoz használt szókincs. Ebben a leckében láttuk a 「スカイブする」kifejezést, de gyakran „Skype”-nek is írják, az angol elnevezéssel. Ugyanez a helyzet a 「LINEライン」vagy a「Twitterツイッター」 esetében, amelyek katakanával vagy angol nyelven is megtalálhatók. A számítógépekkel és az internettel kapcsolatos szókincs általában az angolból származik, de amikor egy szót angolról katakanára akarunk átírni a kiejtése alapján, gondolnunk kell rá, hogy a japánban mássalhangzó + magánhangzó szótagok és magánhangzók alkotják a szavakat. Ha a mássalhangzó egyedül áll, magánhangzó nélkül több mássalhangzó követi egymást, akkor egy megfelelőnek tűnő magánhangzót kell hozzáadni (lásd A1. 2. lecke). De talán hamarabb meg lehet találni közvetlenül a neten. Ahogy az a「ラインする」、「ツイッターする」 esetében látható, a「する」 ige hozzáadása után úgy használjuk õket, mintha igék lennének. Ennél gyakoribbak az olyan rõvidített katakana szavak, amelyekhez egy 「る」 hozzáadásával igéket alkotnak (lásd B1-1. 3. lecke). Például mit jelenthetnek a következő igék?ググる＝Keresni a Google-banヤフる＝Vásárolni, eladni, barátkozni a Yahoo-nブログる= blogot írni, üzemeltetni, használni, vagy pénzt keresni vele Vannak olyan esetek is, amikor két szót egybevonva lerövidítenek, új szavakat hozva létre:コピペ= Másolás és beillesztésツイドル＝Twitter Idol (a Twitteren nagyon sikeres személy) lly módon pedig egyre több új szó jelenik meg a neten, de általában ugyanúgy jönnek létre, mint korábban is. Találjunk ki és használjunk új szavakat a neten! Lehet, hogy egy új divatszó lesz belőle.
3. Working Holiday
A Working Holiday egy olyan program, amely lehetővé teszi a 18 és 25 (vagy 30) év közötti fiatalok számára, hogy egy évig megtapasztalják egy másik ország kultúráját, miközben ott dolgoznak. Japán esetében jelenleg van ilyen megállapodás Ausztráliával, Új-Zélanddal, Kanadával, Dél-Koreával, Franciaországgal, Németországgal, Angliával (nem éppen Working Holiday, de valami hasonló), Írországgal, Dániával, Tajvannal, Hongkonggal, Norvégiával, Magyaroszággal és más országokkal is. A Working Holiday hajón? keresztül a legtöbb fiatalt Ausztrália fogadja, ahová évente mintegy 9000 japán fiatal utazik. Ennek oka a jó idő, a táj, a turizmushoz kapcsolódó munkahelyek száma és az, hogy a fizetések stabilabbak, mint más országokban. A kedvencek listáján Kanada a második.トピック6
これはチョッパーの帽子です。明日からのマンガエキスポに、これをかぶって行くつもりです。こんにちは、レオさん。その帽子、面白いですね。 Can-de  Ki tudjuk fejezni a véleményünket egy mangáról. Valamint a beszélgetõpartnerünk véleményét tudjuk kommentálni. 1. FORMA 2.これをかぶって行くつもりです。／そうするつもりです。海賊が仲間といっしょに世界を冒険する話です。／その先生が死ぬ場面は、本当に何回読んでも泣きます！ HASZNÁLAT •Elmondani, mit tervezünk. • Összefoglalni valaminek a tartalmát és elmagyarázni. 3.きっと感動するはずです。 ★ちよっと長いかもねえ• Elmondani, hogy szerintünk okkal valami fog történni. • Finoman elmondani a saját véleményünket.読んでわかるCan-dc  Egy mangáról való véleményeket olvasva meg tudjuk érteni az eltérõ véleményeket. FORMA 4.マンガ版を読んですませたようです。 5.手塚治の『火の鳥』など、文学作品に劣らぬ深い内容だと思いますが。 6. (マンガを)読まずに娘さんを批判するのはよくないですね。 7.すすめてみたらどうでしょうか。
会話する
1.これをかぶって行くつもりです。 Ezt szándékozom felvenni és úgy megyek.そうするつもりです。 Úgy szándékozom tenni. Ha arról akarunk beszélni, hogy valamit akarunk csinálni, az  Γige szótári alak＋つもりです」formát használjuk. Ellenben, ha pont ellenkezőleg, arról akarunk beszélni, hogy valamit nem akarunk megtenni, az 「igeない-forma＋つもりです」-t. (1) 「ige szótári alak＋つもりです」 ・来月のマンガエキスポに行くつもりです。 El szándékozom menni a jövő havi manga-expóra. • 『鋼の錬金術師』の映画が公開されたら、ぜったい見に行くつもりです。 ・今年はチョッパーのコスプレをするつもりです。 Ha megjelenik a  Full Metal Alchemist film, mindenképp el szándékozom menni megnézni. Idén Choppert szándékozom cosplayelni. ② 「igeない-forma＋つもりです」 HASZNALAT • Elmondani, hogy valamit csináltunk valami helyett. • Annak kifejezése, hogy valami nagyjából ugyanolyan. •Elmondani, hogy valami nem csináltunk. • Javaslatot tenni a beszélgetőpartnernek. ・来週新しい『ワンピース』の映画が公開されますが、初日は見に行かないつもりです。 Jövő héten jelenik meg az új One Piece film, de az első napon nem szándékozom elmenni megnézni. 2.海賊が仲間といっしょに世界を冒険する話です。Egy olyan történet, ami egy kalózról szól, aki a barátaival kalandozik a világban.その先生が死ぬ場面は、本当に何回読んでも泣きます！ Azon a jeleneten, ahol az orvos meghal, bármennyiszer is olvasom, sírok! Ha például egy képregény, egy rajfzilmsorozat történetét vagy valami hasonlót szeretnénk összefoglalni és egyszerű módon elmagyarázni, akkor ezt a 「kifejezés egyszerű formában + fõnév」 szerkezet segítségével tehetjük meg. Fõnévként gyakran szerepel a „mese", „történet" vagy más, a szóban forgó mű műfaját jelző szó, pl. „konyhai manga" vagy „szamurájos mű” (lásd Nyelvi-kulturális sarok 2. szakasz). A müben tárgyalt témát nem a 「は」, hanem a 「が」 fogja jelölni. •『ワンピース』は、海賊ルフィが仲間と大冒険するマンガです。 A One piece egy olyan maga, ahol Luffy, a kalóz a barátaival kalandozik. ·『のだめカンタービレ』は、のだめというピアニストが指揮者の「移動」。

 A Nodame Cantabile egy love-comedy, a Nodame nevũ zongorista találkozik Chiakival, a karmesterrel, kettejük története. ·『金田一少年の事件簿』は、おいたんで達2名の記録を「お」「お店はならないAz ifjú Kindaichi esetei egy olyan történet, ahol a híres Kindaichi Kósuke unokája, az ifjú Kindaichi sok bűnesetet megold. •『デスノート』は、主人公のライトがある日拾った死神のノートを使って、次々に人を殺す話です。 A  Death Note egy olyan történet, ahol a föszereplő, Light talál egy eldobott shinigami-füzetet, és egymás után megöli az embereket.
Biztosan megható.
3.きっと感動するはずです。
Ha okkal úgy gondoljuk, biztosak vagyunk abban, hogy valami fog történni, és ezt az előrejelzést szeretnénk közölni, használhatjuk a 「kifejezés egyszerű formában十はずだ」 szerkezetet. Ebben a részben bemutatunk néhány kifejezést, amelyek azt a benyomást jelzik, amrõl azt hisszük, hogy egy manga olvasása beszélgetőpartnerünkben vagy harmadik felekben fog kelteni. ・『のだめ』はおもしろい話ですから、きっと好きになるはずです。 A Nodame egy érdekes történet, biztosan szeretni fogod. ・このマンガ、まだあまり知られていませんが、素晴らしい話なのでそのうち人気が出るはずです。 Ez a manga még nem nagyon ismert, de mivel csodás történet, egyszer majd népszerű lesz. •このマンガなら、セリフが少ないし、絵でストーリーがだいたいわかるから、外国人にも読みやすいはずです。 Ebben a mangában kevés a szöveg, és a képekből nagyjából meg lehet érteni a történetet, így elvileg a külföldiek számára is könnyen olvasható. ・政治や経済の難しい話も、マンガを読めば、楽しく勉強できるはずです。 Még a nehéz politikai és gazdasági szövegeket is elvileg örömmel meg lehet tanulni, ha mangát olvasunk. ·『ベルサイユのばら』はフランス革命が舞台のマンガです。ドラマチックなストーリーなので、歴史やドラマが好きな人なら、ぜったい感動するはずです。 A Versalles rózsája egy, a francia forradalom idején játszódó manga. Mivel drámai a történet, a történelmet és a drámát kedvelő embereket biztosan meghatja.
★ ちょっと長いかもねえ。Talán egy kicsit hosszú...
Ha a véleményünket vagy gondolatainkat finoman szeretnék közölni, a 「kifejezés egyszerü formában +かも」szerkezetet használjuk, ami a 「～かもしれません」informális változata. (Lásd az A2-2. 17. lecke). A NA-melléknevek és fõnevek esetén lemarad a「だ」. ・A:この漫画、すごくおもしろいですよ。ぜひ読んでみてください。 Ez a manga nagyon érdekes. Mindenképp olvasd el! B: そう？でも全部日本語でしょ？ちょっと無理かもねえ。  Tényleg? De az egész japán, nem? Lehet, hogy nem fog menni. ・A: :いっしょにマンガエキスポへ行きませんか。 Nem megyünk együtt a manga-expóra? B:ええ？でもみんなコスプレするんでしょ？ちょっとはずかしいかも・・・。 Mi? De hát mindenki cosplayel, nem? Kicsit szégyellős vagyok...
読んでわかる
4.マンガ版を読んですませたようです。 Úgy néz ki, már olvasta a manga verziót. Akkor használjuk az 「ige TE-forma ＋すませる」szerkezetet, ha azt akarjuk kifejezni, hogy valaki valami mást tett ahelyett, amit gondoltunk, de ez is elegendő. ・息子は、夏目激石の小説『ぼっちゃん』を読まないで、そのマンガ版を読んですませた。 A fiam nem olvassa el Natsume Sósekitől a Kölyköt, de mangában elolvasta. ・家にスペースがなくなってきたので、最近は、どうしても欲しい本以外はe-Book版を買ってすませている。 Mivel kevés lett a hely a házamban, mostanság a kedvenc kõnyveimen kívül csak e-bookokat vásárolok. ・弟は大学生なのに、難しい歴史や政治を学ばなければいけないときは、だいたいマンガを読んですませている。 Bár az öcsém egyetemista, ha a bonyolult történelmet vagy politikát kell tanulnia, általában mangában olvassa, 5.手塚治の『火の鳥』など、文学作品に劣らぬ深い内容だと思いますが。Bár szerintem az olyanok, mint Tezuka Osamu Főnixe, nem kevésbé mély tartalmúak, mint egy irodalmi mű. Akkor használjuk, amikor A-t írjuk le, és kifejezzük, hogy B-vel (személy vagy tárgy) összehasonlítva sem marad alul. Eredetileg B lenne a jobb, de sok esetben A ugyanolyan. A szerkezet:「B(főnév)+に劣らぬ/に劣らない」. ・マンガは内容が浅いという人もいますが、文芸作品に劣らぬ深い内容のマンガもあると思う。 Vannak, akik szerint a mangák mondanivalója sekélyes, de vannak olyan mangák is, amiknek nem kevésbé mély a tartalma, mint egy irodalmi mũé. ·『鋼の錬金術師』は『ワンピース』に劣らないすばらしい作品だ。 A Full Metal Alchemist nem kevésbé csodás mű, mint a  One Piece. ・彼のデビュー前の作品も、デビュー後の作品に劣らぬすばらしいストーリーだ。 A debütálás előtti müvei nem kevésbé csodás történetek, mint a debütálása utáni müvei. 6. (マンガを)読まずに娘さんを批判するのはよくないですね。Nem jó úgy bírálni a lányát, hogy nem olvasták a (mangát). Ez a kifejezés az írott nyelvben egyenértékű az 「igeないで」 alakkal. Arra használjuk, hogy jelezzük, hogy egy műveletet anélkül hajtottak végre, hogy előzőleg végrehajtottak volna egy másik szükséges vagy előnyben részesített műveletet. Az 「igeず」 a jelenlegi 「igeない」 formájának régi változata, aないhelyére aず-t tesszük. Kivételként a 「しない」 alakja 「せず」 lesz. •オークションで前からほしいマンガが見つかったので、状態も見ずに買ってしまった。 Mivel az árverésen egy régtől vágyott mangát találtam, anélkül megvettem, hogy megnéztem volna, milyen állapotban van. •マンガに夢中になるといつも先が気になって、途中を読まずにエンディングを読んでしまう。 Ha elmerülök egy mangában, mindig érdekel a vége, ezért elolvasom a végét, anélkül, hogy elolvasnám, ami közben van. ・入場料がかかるか確認せずに、マンガエキスポへ来てしまった。
7.すすめてみたらどうでしょうか。Mi lenne, ha javasolna…?
Ha egy finom javaslatot szeretnénk tenni a partnerünk véleményével szemben.  ｢ige TA-forma＋らどうでしょうか｣. •A:息子がマンガばかり読んでいて、本を読まないんです。  A fiam csak magnát olvas, könyvet nem. B:そうですか。今度息子さんが好きそうな本を探して、プレゼントしてみたらどうでしょうか。 Valóban?  Mi lenne, ha legközelebb keresne egy olyan könyvet, ami tetszhet neki és azt adná ajándékba? •A:娘がマンガエキスポに行くために、高いコスプレの衣装が欲しいと言うんです。 A lányom azt mondja, hogy ahhoz, hogy a manga-expóra menjen, egy drága cosplayes ruhát szeretne. B:それは困りましたね。一緒に買い物に行って、他のもっと安い衣装をさりげなくすすめてみたらどうでしょうか。 Hát ez nehéz. Mi lenne, ha együtt elmennének vásárolni és finoman javasolna neki egy másik, olcsó ruhát?
Nyelvi-kulturális sarok
1. Hangutánzó és hangulatfestő szavak
Onomatopoeiának (hangutánzó szavak) nevezzük azokat a szavakat, amelyek kifejezik, utánozni próbálják azokat a hangokat, amelyeket állatok, emberek és tárgyak adnak ki. A hangulatfestő szavak azok a szavak, amelyek állapotokat, helyzeteket vagy érzéseket írnak le. A világ õsszes nyelvében vannak ilyen szavak, amelyek bár néha nagyon hasonlítanak egymásra, máskor meg teljesen eltérőek. Más nyelvekhez képest a japán rendkívül gazdag hangulatfestő szavakban, olyannyira, hogy nélkülözhetetlenek a napi kommunikációban. Mivel lehetővé teszik a hangok egyértelmű és pontos kifejezését, valamint jelenetek, helyzetek, érzések vagy érzelmek leírását, gyakran megjelennek nemcsak a mindennapi beszélgetésekben, hanem regényekben, képregényekben stb. Nézzünk néhány példát: ● Állathangok (kutya)わんわん(macska)にゃーにゃー (tyúk)こけこっこ一(tehén)も一も一(disznó)ぶーぶ一. Emberi hangok (babasírás)おぎや一(nevetések) •くすくす（kuncogás） •ﾌﾟらげら(röhögés) •ほぼぼ(hölgyek elegáns nevetése) . Eső és szél •ざーざー（zuhogó eső） ･しとしと（szemerkélő eső） ･ぴゅうぴゅう、ぴゅうぴゅう、ひゅうひゅう（Erősen, gyengébben, és gyengén süvítő szél. A tájfun erõsségét és nagyságát is kifejezhetjük ezzel) . Étel (állag) •さくさく(könnyü, puha étel, mint a sütemények és a krokett) •しゃきしゃき（ropogós ételek rágásának a hangja, pl nyers zeller, saláta stb.) •ねばねば(ragacsos, más dolgokhoz tapadó ételek, pl. okra vagy natto) •とろとろ(a szájban elolvadó, puhára fõtt ételek, mint a marhafartő-põrkölt, a spanyol omlett, vagy az omlós krumpli) •Ételek hõmérséklete: あつあつ(frissen készült leves vagy sütemény, amit, ha a szánkba veszünk, forró) •Ételek hőmérséklete: ひえひえ( hűtőből vagy fagyasztóból épp kivett, még deres érzés. Hűtött sõr vagy fagyott jégkrémrúd) Érzések és érzelmek .いらいら(ingerült)、うっとり(elragadtatás)、どきどき(szívdobogás)、うきうき(felvillanyzott)、わくわく(izgatott)、しんみり(elérzékenyült) Nos? Vajon léteznek a magyarban olyan hangok amelyek a japán megfelelõikhez hasonlítanak? Ami a nevetést illeti, az elõzõ példákból látható, hogy a nevetés konkrét módjától függõen különböző szavak léteznek. A szél vagy az eső intenzitása is könnyen kifejezhető. Sok olyan van, amely, mint a „wan-wan" vagy az „ira-ira" szóban, ugyanazon, általában két szótagos szavak ismétlődéséből áll. Nem írják őket kandzsival. Az imént bemutatottak mindössze csak néhány példa, hiszen sok van még, de ezek nagy része a japán szótárakban sem található meg. Ezen túlmenõen az idõ múlásával új szavak keletkeznek. Ha japán képregényeket vagy regényeket olvasunk, próbáljunk meg ilyeneket keresni. Biztosan sokat találunk.
2.  A sokszinű manga-műfajok
A manga szót ezzel a két kandzsival írják: 「漫画」, amelyek közül az elsõ 「漫」 jelenthet vicceset vagy összefüggéstelent. Az elsõ manga, amely a "vicces képek" jelentéssel jelent meg, állítólag a Heian-korszakból származik (794-körülbelül 1185/1192). A régi mangában maguk a rajzok voltak a viccesek, így nem a történetet keresték bennük, de a mostani hosszabb-rövidebb szövegek, párbeszédek, hangutánzó szavak beszúrásával kötik össze a képeket. Mŭfajai, akárcsak a mozi, a televízió vagy a regény esetében, sokfélék és nagyon változatosak. Van akció-, háborús, vicces, szerelmes, romantikus vígjáték, rejtély, thriller, kaland, diák-, gasztro-, szerencsejáték-, állatos stb. manga.  Mivel a rajzok és történetek a célközönség korától és nemétõl függően változnak, nagy vonalakban a fiúknak (shónen) és lányoknak (shójo) szóló mangákra is oszthatók. Nagyon gyakori, hogy a legnépszerŭbb mangákból adaptációkat: rajzfilmeket, televíziós sorozatokat vagy mozifilmeket készítenek, ilyenkor általában más, egyéni elemeket adnak az új verziókhoz. Az utóbbi időben sokszor előfordul, hogy valaki csak a rajzfilmre vagy televízióra adaptált verziót látta, és ennek következtében az eredeti mangát is el akarja olvasni, vagy ellenkezőleg, vannak olyanok is, akik egyszer elolvassák az eredetit, de annak filmes, televíziós vagy animációs adaptációját nem akarják késõbb látni, mivel úgy gondolják, hogy az eredetiben nem található új elemek beépítése rontja az élményt.
3.  Tezuka Osamu, a manga istene
Tezuka Osamu (手塚治虫) 1928. november 3-án született Öszakában. Túláradó fantáziájs volt és már gyermekkorában kapcsolatba került a képregényekkel és az animációval. Szerette a rovarokat. Olyannyira megtetszettek neki, hogy még a虫(rovar) kandzsit is beépítette a nevébe. A háborús élmények miatt mélyen felértékelte az élet értékét, számos művében visszatérő téma mind a háború, mind az élet, ezzel a második világháború után sok fiatal lelki formálódásában játszott fontos szerepet. Tezuka megváltoztatta a japán manga addigi koncepcióját, új narratív technikákkal megalapozta az úgynevezett sztori-mangát, és képregényeit valódi mũalkotásokká tette. Mũvei sok más alkotóra is hatással voltak más mũfajokban, az irodalomtól egészen a filmművészetig. Az animáció terén elért eredményei sem kisebbek a manga világában elért eredményeinél. Az első televíziós rajzfilmsorozatain keresztül, mint az Astroboy vagy a Dzsungelcsászár, sikerült elérnie, hogy a japán animáció mély benyomást tegyen a nagyközönségre. Művei Amerika, Európa és Ázsia szinte minden országába eljutottak, ismertek szerte a világon. 1989. február 9-én, 60 éves korában elhunyt, de az általa megalkotott lenyũgöző alkotások és szerethető karakterek sok ember emlékezetében megmaradtak.
ああ、電話をくれたリサさんですね。はい。今日は見学させていただきます。よろしくお願いします。会話するCan-do Ellátogatva egy dódzsóba tudunk magyarázatokat kérni, valamint a szabályokról kérdezni. FORMA 1.今日は見学させていただきます。 2.道着は、みなさんに買ってもらうことになっています。 3.何か違いがあるんでしょうか？／練習は、何曜日にあるんでしょうか？ ★私にもできるでしょうか？ ★練習のときに着る服は、買わなければなりませんか？読んでわかるCan-dc  Egy internetes harcmüvészeti rovatot olvasva meg tudja érteni az író álláspontját. 4. FORMA武道が日本から離れ、世界に広まっていく中で、
Beszélni az ezutáni változásokról. 5.良いことであると考えるべきなのだろうか。 ·····武道の本来の精神が失われていく。 6.難しい問題である。 · Kifejezni a beszélő gondolatait és álláspontját. · Megítélni vele valamit.
会話する
Ma megtekintem a … 1.今日は見学させていただきます。 Amikor udvariasan akarjuk kifejezni, amit ezután fogunk tenni, az「ige mũveltetõ alak＋ていただく」formát használjuk. A műveltető formát általában akkor használjuk, ha valakinek azt mondjuk, hogy tegyen meg valamit (lásd B1-1. 3. lecke), de ebben az esetben az 「いただく」 -vel, a (もらうszerény változata) együtt használjuk (lásd B1-1. 4. lecke). Kifejezi a másik ember iránti tiszteletetünket, közvetve arra kérjük, engedje meg, hogy azt tegyük, amit szeretnénk. ige müveltető alak＋ていただく1. csoport: ige（みせ）せて十いただくやる→やらせていただく飲む→飲ませていただくHASZNÁLAT •Udvariasan elmondani, mit csinálunk ezután. • Elmagyarázni azokat a dolgokat, amik el lettek döntve. • Udvariasan kérdezni és magyarázatot kérni. ◾ Udvariasan kérdezni. ◾ Szabályokról kérdezni. csoport: ige（szótári alak）る＋させて＋いただく2.食べる→食べさせていただく3. csoportする→させていただくくる→こさせていただく＜a dódzsó mesternek＞ Holnap dolgozom, ezért ha megengedi, hiányoznék az edzésről. ・明日は仕事があるので、練習を休ませていただきます。　　　 ・合気道の本をありがとうございます。今週ゆっくり読ませていただきます。 Köszönöm az aikidós könyvet. A héten majd nyugodtan elolvasom. ・すみません。今日は先に帰らせていただきます。 Elnézést, engedelmével ma korábban megyek haza. 2.道着は、みなさんに買ってもらうことになっています。A mezt mindenki megveszi magának. Az edzőtermi szabályok ismertetésekor (pl. a havi tagdíj, az edzőruházat stb.), a következőt használjuk:  「ige (egyszerű forma) +ことになっている」. Ez annak a módja, hogy egy közösség tagja elmagyarázza azoknak a szabályokat, akik nem tagjai, vagy akik csak nemrégiben lettek tagjai. ・練習のお金は、月初めにはらうことになっています。 Az edzések árát hónap elején fizetjük. ・礼をしてから練習を始めることになっています。 Az a szabály, hogy köszöntés után kezdödik az edzés. •練習の後は、みんなで道場をそうじすることになっています。 Az edzés után közösen takarítjuk ki az edzőtermet. •柔道では、初めに礼と受けを習うことになっています。  A dzsúdóban először megtanuljuk, hogyan kell fogadni a köszöntést.
3.何か違いがあるんでしょうか？ Van valami különbség?
練習は、何曜日にあるんでしょうか？ Melyik napokon van az edzés? Korábban is tanulmányoztunk egy hasonló formát, az 「～んですか」-t (Lásd B1. 1. lecke). A「～んでしょうか」formát akkor használjuk, ha udvariasan szeretnénk kérdezni vagy magyarázatot kérni valamirõl, ami érdekel vagy érint bennünket. Az alak a következő:  「ige (egyszerű formában) +んでしょうか」. ・練習は何曜日にあるんでしょうか。 ・上手になるのに、どのくらいかかるんでしょうか。 ·剣道の稽古に必要な道具は借りられるんでしょうか。 ・練習でけがをする人はいないんでしょうか。 Mely napokon van az edzés? Mennyi idõ, míg ügyes leszek? A kendós mezhez szükséges eszközöket ki lehet kölcsönözni? Nincs olyan, aki megsérült volna edzés közben? ★私にもできるでしょうか？ Vajon nekem is menni fog? Amikor udvariasan kérdezünk (B1-1. 2. lecke), a 「～でしょうか」-t használjuk a 「～ですか」 「～ますか」 helyett. ・道場にはコインロッカーがあるでしょうか。 A dódzsóban vajon van csomagmegőrző? ·5才の子どもが来てもいいでしょうか。 5 éves gyerekek is jöhetnek? ・柔道と空手とどちらが安全でしょうか。 Melyik a biztonságosabb, a dzsúdó vagy a karate? •先生は日本人でしょうか。 ★ 練習のときに着る服は、買わなければなりませんか？ Meg kell venni a ruhát, amit az edzésen viselünk? Az「ige NAI-tõ＋なければなりませんか」formát használjuk, amikor egy olyan szabályról kérdezünk, amit nem ismerünk. ・はだしで練習しなければなりませんか。 Mezítláb kell edzeni? ・級を取る試験を受けなければなりませんか。 Meg kell csinálni a fokozatszerzési vizsgát? Edzés után haza kell vinni az eszközöket? ・練習の後、道具を持って帰らなければなりませんか。
読んでわかる
4.武道が日本から離れ、世界に広まっていく中で「礼に始まり、礼に終わる」といった武道の本来の精神が失われていく。 Ahogy a harcművészetek elkerültek Japánból és elterjedtek a világon, elvész az az eredeti szellemiségük, hogy “Tiszteletadással kezdődik és azzal végződik”. A「～ていく」kifejezéssel azt fejezzük ki, amiről úgy gondoljuk, hogy innentől folytatódni fog. A szerkezet: 「ige TE-forma＋ていく」. ・武道も、時代にあわせて、その形が変化していく。 ・世界の柔道人口は、これからも増えていくだろう。 ・武道は、若い人たちの間でも見直されていくだろう。 A harcmüvészetek is a kornak megfelelően változnak. A világ dzsúdósai egyre többen lesznek. A harcművészetek a fiatalok körében is átértékelődnek. 5.良いことであると考えるべきなのだろうか。Vajon azt kéne gondolni, hogy jó dolog? Az 「ige egyszerű forma＋べき」 kifejezés a beszélő gondolatainak kifejezésére szolgál. Mivel ez egy meglehetősen erős kifejezés, ha lágyítani akarjuk, az 「ige egyszerŭ forma＋べきだと思います」 -t  használjuk. ・道場のきまりは守るべきだと思います。 Szerintem a dódzsó szabályait be kellene tartani. ・一度やり始めたら、さいごまでやるべきだと思います。 Szerntem ha egyszer elkezdted, végig kell csinálni. Szerintem mostanában a nőknek is kellene harcművészetet ・今の時代は、女性も武道を習って、強くなるべきだと思います。 tanulni és erősebbé válni. Az 「ige egyszerŭ alak＋べきなのだろうか」szerkezetet akkor használjuk, amikor költõi kérdést teszünk fel a hallgatónak vagy az olvasónak. •武道が世界に広がり、形が変わっていくのは、良いことであると考えるべきなのだろうか。Meg kellene gondolni, mi az elõnye annak, hogy a harcmüvészet az egész világon elterjed és megváltozik.
6. 難しい問題である。Nehéz kérdés.
Akkor használatos, ha valamit deklaratív módon akarunk kifejezni beszéd kõzben, és ugyanaz a jelentése, mint a 「fõnév +だ」 kifejezésnek. Írásban használják például újságcikkek, rovatok, esszék vagy jelentések esetén. ・彼は世界的に有名な柔道家である。 Õ világszerte híres dzsúdós. ・フランスの柔道人口は約20万人である。 •相撲は日本の国技である。 ・武道の大きな目的は、心を鍛えることである。 ・稽古を通して人間として成長することが武道の精神である。 Franciaország dzsúdósai 20000-en vannak. A szumó Japán nemzeti sportja. A harcmüvészet nagy célja, hogy a lelket fejlessze. A harcművészet szellemisége az, hogy az edzéseken keresztül emberként fejlődjünk.

1. A japán harcművészetek
A japán harcművészetek az "egy az egy ellen" elvén alapulnak, és változatos történelmi háttérrel rendelkeznek. Bemutatjuk a hét legjellegzetesebbet: Szumó: Az õsidõk óta jelen van, az idõ függvényében változott a jelentősége: elõször szertartás volt, majd harcmüvészet és végül show. Jelenleg ez a nemzeti sport, amely egyben professzionális sport is. A szumóbirkózók kontyba kötött hajjal és csak ágyékkötőt viselve a dohyó nevű kör alakú mező közepén versenyeznek. A dohjó fonott szalmából készül, és mind a játékvezető ruhájában, mind a birkózóknak a küzdelem elején és végén megtett mozdulataiban megőrződtek az ősi mezőgazdasági szertartások vonásai. Jiu-jitsu : A szamurájok körében meglehetősen elterjedt harcművészet volt, mint önvédelmi technika. Úgy tartják, hogy a dzsúdó és az aikido ebből ered. Dzsúdó: Azon a gondolaton alapul, hogy "A készség fontosabb, mint az erő", még egy kisebb ember is képes legyőzni egy nagyobb ellenfelet az ellenfél erejét felhasználva. Ez egy meglehetõsen új keletű harcművészet, amelyet a 19. században hoztak létre, és az egész világon elterjedt, hogy késõbb olimpiai sportággá váljon. Nagy megelégedés látni, amikor látványos támadástechnikával tisztán eldõl a kūzdelem, de a kezdõk az edzést a kōszōnés, és az olyan mozdulatok, mint a védekezés elsajátitásával kezdik. A legtapasztaltabbak által a derékon viselt fekete öv az erő szimbólumává vált a harcművészetekben. Aikido: Az aikido a legtöbb harcművészettel ellentétben nem használ erőt vagy technikát az ellenfelek legyőzésére, inkább arról szól, hogy nem támad. Az edzéseken a „katákat” vagy formagyakorlatokat ismétlik, és az ellenfél támadásaira reagáló technikákat alkalmazzák. Nem az ellenfél legyőzéséről van szó, hanem az elme megerősítéséről, fejlesztéséről, szóval nincs szó harcról. Bár az ősi harcművészeteken alapul, ez egy új harcművészet, amelyet a közelmúltban hoztak létre, beleértve a dzsúdó vagy a kendo egyes részeit. Mindkét nem és minden korosztály gyakorolja, nagyon sikeres önvédelmi technika. Karate: Kinából származó harcművészet. A támadási technikák olyan ütéseken alapulnak, amelyek egyetlen támadással és pontos rúgásokkal győzik le az ellenfelet. Különösen Japánban fejlődőtt tovább, ahol két iskola van: a hagyományos és gyakorlati. A hagyományos iskola azt tanítja, hogyan kell legyőzni az ellenséget úgy, hogy leállítjuk, mielõtt támadna, míg a gyakorlati azt tanítja, hogyan kell legyőzni az ellenséget ütésekkel. Ez utóbbi sok mai harcmüvészet alapja, mint például a "K-1"-é. Kendo: A szamuráj társadalom és a katanák létrejöttével kezdett el fejlõdni. Az ölés technikájából az elme erõsítésének technikájává vált. Külföldön is nagy sikere van, hiszen a szamuráj alakját megörző harcművészet, bambuszkarddal, jellegzetes kendós ruhával és az arcot eltakaró sisakkal gyakorolják. Kyudo: A szép testtartással és öltözékével, a hakamával valamint azzal tünik ki a többi harcmüvészet közül, hogy itt nem ember az ellenfél. Laza mozdulatokkal a saját tempónkban nyilat indítunk egy távoli célpont ellen. A kyudo gyakorlásához nagyon fontos, hogy növeljük koncentrációs képességünket és megőrizzük a nyugalmunkat, a végső cél a test és a lélek megerősítése.
2. A japán iskolai oktatásban megjelenő harcművészetek
2012 óta a küzdősportok kötelező tantárgyakká váltak a japán kötelező oktatásban. A harcművészet a japán kultúra sajátos része, ahol meglátszik a mások iránti tisztelet. A harcművészetek iskolai elsajátításától a hagyományos gondolkodásmód megértését és az ellenfél iránti tisztelettel való küzdelmet várják el. Az iskolákban választhatnak dzsúdó, kendó, szumo és más sportok közül, de a dzsúdó a leggyakoribb, mivel itt a legolcsóbb a ruházat és az eszközök. Vajon milyen harcművészetet lenne a legjobb tanulni?トピック8
今度、日本語学習者用の電子辞書を買おうと思うんですけど、何かいい辞書知りませじゃあ手書き入力とか単語の読みんか？方がわかるやつがいいですね。 Can-de  Részletesen tudunk beszélni az elképzeléseinkről olyan vágyott elektronikus eszközök kapcsán, mint pl. egy szótárgép. FORMA 1.辞書、買われるんですか？ 2.いいのが出てるようですけど。／音声も出るようですよ。 3.日本語学習者用の辞書が入ってるのって、ないですかねえ？／単語の読み方がわかるやつ。 ★手で書いても調べられるのがあったらいいんですが。／イタリア語と日本語の辞書も入ってるのがあればうれしいんですけど。 HASZNÁLAT • Udvariasan beszélni feletteshez vagy ismeretlen emberhez. · Látottak vagy tapasztalatok alapján dönteni. • Részletesen elmagyarázni valamit. • Vágyat, óhajt kifejezni.
読んでわかる
Can-dC  Elolvasva egy közvéleménykutatásról szóló cikket és nagyjából megértjük annak tartalmát. 4. FORMA HASZNALAT • Elkerülni, hogy valamit direkten mondjunk. 5.人気の理由の一つは、夢をかなえるひみつ道具だろう。／ドラえもんの道具の中では最もポピュラーな道具と言えるだろう。夢のある理由もあれば、現実的な理由も（ある）。 6.昔の自分に会えたら、いろいろとアドバイスできるのに… 7. 「もしも世界が〜だったら」 •Sokféleséget kifejezni. • Sajnálatot kifejezni, hogy valami ténylegesen nem történik meg. Elképzelést kifejezni.
会話する
Ön szótárat vásárol?
1.辞書、買われるんですか？
Amikor udvariasan és kifinomultan akarunk megszólítani egy személyt, akkor keigot használunk. Az 1. leckében már tanulmányoztuk a sonkeigo speciális alakjait és az 「お＋MASU-tõ＋になります」formát. Következő lépésként a tisztelet kifejezésének egy másik módját (sonkeikei) fogjuk látni, amelyet beszélgetőpartnerünk cselekedeteire alkalmazunk, és amely lényegében abból áll, hogy az igét szenvedő formába helyezzük (A sonkeigo, tiszteleti nyelvrõl lásd a könyv 1. témáját, a szenvedő szerkezettel kapcsolatban pedig a A2-2.13. leckét). A sonkeikei képzése: •1. csoportos igék:  igeない十れるA NAI-forma「ない」-végződése helyére a「れる」kerül.買う→買わ＋れる読む→読ま＋れる・2. csoportos igék :  igeま孝十られるLevágjuk a MASU-forma「ます」-végződését és a helyére kerül a「られる」.食べる→食べ＋られる見る→ 見十られる•3. csoportos igék A「する」és「くる」igék így ragozódnak:する→される来る→来(こ)られるA「できる」és「わかる」igéknek nincs ilyen formájuk. ・この本、先生も読まれましたか。 A tanár úr is olvasta ezt a könvyet? A tanár úr is részt vesz a jövő heti konferencián? ・来週の学会、先生も出席されますよね。 ・部長もアイフォン、買われたんですか。 Az osztályvezető úr is vásárolt iPhone-t? Általában ezt a formát a beszélt nyelvben használják a tisztelet kifejezésére, míg az 1. témában vett sonkeigot gyakran használják a tisztelet ünnepélyesebb vagy formálisabb kifejezésére.
2.いいのが出てるようですけど。
Bár úgy tűnik, lesz valami jó.
音声も出るようですよ。Úgy néz ki, lesz hang is. A saját magunk által látottak, hallottak vagy tapasztaltak alapján hozott ítélet vagy értékelés kifejezésére a 「～ようだ」 kifejezést használjuk, amely ad egy bizonytalanságot a mondatnak, így elveszi annak direkt erejét. Azようだ」 szerkezettel egyūtt használatos, amely fõnevek esetében 「fõnév +の+ようだ」, a NA-melléknevek esetében pedig 「 NA-melléknév +な+ようだ」 (lásd az 5. témát). (A szótárgép prospektusát nézve) •この新しいモデルは、来年の1月から売られるようですよ。   Úgy néz ki, ezt az új modellt jövő év januártól fogják árulni. ・そのモデルより、このモデルの方が便利なコンテンツが多いようですよ。 Úgy tünik, ennek a modellnek több tartozéka van, mint annak a modellnek. ・このモデルは、外国人にとっても使い方がかんたんなようですよ。 Úgy néz ki, ennek a modellnek könnyebb a használata a külföldiek számára. ・いろいろなモデルがありますが、値段はどれも３万円から４万円ぐらいのようですね。 Sok modell van, de úgy tŭnik, mindegyiknek az ára 30000 és 40000 jen között van. 3.日本語学習者用の辞書が入っているのって、ないですかねえ？Nincs egy olyan, amiben van egy japántanulók számára való szótár?単語の読み方がわかるやつ。Olyan, amelyik tudja a szavak olvasatát. Ha egy beszélgetésben a korábban megjelent valamihez elmondotszeretnénk magyarázatot adni, azt a 「kifejezés egyszerŭ forma ＋の/やつ」(lásd A2-2. 1. lecke) ) szerkezet segítségével tehetjük meg. Főnevek esetében a「főnév+の」, ill. 「fõnév+の+やつ」, NA-melléknevek esetén pedig a 「NA-melléknév+の/やつ」kifejezést használjuk. A 「～やつ」 szerkezetet gyakran használják informális nyelven olyan emberek előtt, akikkel bizalmas viszonyban vagyunk, vagy a beosztottaink. (Japán szótárgépről beszélve) ・漢字の読み方が簡単に調べられるのを探しているんです。 Olyat keresek, amiben könnyen meg lehet keresni a kandzsik olvasatát. 39 •外国人にも使いやすいのはないでしょうか。 ・機能は少なくても、使い方が簡単なのがいいですね。 Nincs olyan, amit a külföldiek is könnyen tudnak használni? Jó lenne egy olyan, aminek, még ha kevés is a funkciója, könnyen lehet használni. •2万円ぐらいのがあったら、ほしいんですが。 ((親しい相手に話している) 2万円ぐらいのやつがあったら、ほしいんだけど。 De ha kb. 20.000 jen, akkor szeretném./(Egy közeli ismerőshöz beszélve) De ha lenne egy 20.000 jenes, akkor szeretném. ★手で書いて調べられるのがあったらいいんですが。 Bár jó lenne egy olyan, amiben lehet kézírással keresni.イタリア語と日本語の辞書も入ってるのがあればうれしいんですけど。 Bár örülnék, ha lenne egy olyan, amiben van olasz-japán szótár is. Ez a kifejezés arra szolgál, hogy kifejezze a vágyunkat valami olyannak a bekövetkezésére, amiben nem vagyunk biztosak. Abból áll, hogy a feltételes módú alakhoz（～たら、～ば）adunk hozzá néhány olyan szót, amely kifejezi vágyunkat, például  「いい」、「うれしい」vagy hasonlók. (A2-2. 7. lecke, 16. lecke, A2-B1. 3. lecke, B1. 1. lecke). ・アクセントが調べられるアプリがあったらいいですね。 Jó lenne egy olyan applikáció, ahol a hangsúlyt is lehet keresni. •外国人の日本語学習者用のいい辞書が売っていればうれしいんですが。 Örülnék, ha árulnának olyan szótárat, ami külföldi japánul tanulóknak jó. • (スマホのあるモデルを見ながら)このスマホ、いくらだろう。デザインもいいし、使いやすそうだし、安かったら買いたいなあ。 (Egy okostelefon egyik modelljét nézve) Mennyibe kerül ez az okostelefon? Jól néz ki, úgy tűnik, könnyen használható, és ha olcsó lenne, szeretném megvenni.読んでわかる4.人気の理由の一つは、夢をかなえるひみつ道具だろう。A népszerűség egyik oka talán az álmokat valóra váltó titkos eszköz.ドラえもんの道具の中では最もポピュラーな道具と言えるだろう。Azt mondhatjuk, hogy ez a legnépszerűbb eszköz Doraemon dolgai közül. A ｢～だろう｣ a ｢～でしょう｣ egyszerũ alakja és akkor használjuk, ha el akarjuk kerūlni, hogy határozottan kijelentsünk valamit. Gyakran használjuk írásban. A szerkezet az alábbi: 「ige/l-melléknév egyszerű alakja +だろう」, vagy NA-melléknevek és fõnevek esetében:「főnév/NA-melléknévだ+だろう」(lásd A2-B1. 6. lecke). •eブックを使っている人は、あなたの友だちや家族にもいるだろう。 Biztosan a te családodban és barátaid közt is vannak olyanok, akik e-bookot használnak. ・携帯電話やインターネットを使わずに生活するのは難しいだろう。 Bizonyára nehéz úgy élni, hogy valaki nem használ mobiltelefont és internetet. ・子どもたちにソーシャルネットワークの便利なところも危ないところも教えるのは必要だろう。 Bizonyára szükséges megtanítani a gyerekeknek a közösségi média praktikus és veszélyes oldalait is. •今年最もヒットした商品は、そうじロポットだろう。      Az idei év legkelendõbb terméke bizonyára a takarító robot. 5.夢のある理由もあれば、現実的な理由も（ある）。 Ha van is benne álmodozás, valós okok is vannak. A「fõnév+もあれば、fõnév +も(ある)」szerkezetet akkor használjuk, amikor két ellentétes példát hozunk fel, jelezvén, hogy sokféle dolog létezik. Takarítórobotból kisalakú és nagyalakú is létezik. ・そうじロボットには、大型のものもあれば、小型のものもある。  ・ドラえもんの道具には、よく知られている道具もあれば、あまり知られていない道具もある。 Doraemon dolgai között jól ismert és nem nagyon ismert eszközök is vannak. •スマホには有料のアプリもあれば、無料のアプリもある。 Az okostelefonokhoz fizetős és ingyenes applikációk is vannak. Ha a fõnév ember, akkor a 「～もいれば、～も(いる)」-t használjuk. ・タブレットの方が使いやすいという人もいれば、ノートパソコンの方がいいという人もいる。 Vannak olyanok, akik szerint a tabletet könnyebb használni, és vannak, akik szerint a laptop a jobb. 6.昔の自分に会えたら、いろいろとアドバイスできるのに… Pedig ha találkozhatnék a régi énemmel, mindenféle tanácsot adhatnék neki! A 「～たら～のに」kifejezést akkor használjuk, amikor sajnálatunkat akarjuk kifejezni egy elképzelt vagy lehetetlen szituáció felett. A「～たら」kifejezés jelenti a lehetetlen szituációt, a「～のに」pedig a sajnálkozást, hogy valamit nem hajtottunk végre. ・スーパーが家からもっと近かったら、便利なのに…（スーパーが家から遠くて不便だ。） Pedig kényelmesebb lenne, ha a szupermarket közelebb lenne a házhoz... (A szupermarket messze van, ezért nem kényelmes. A「～のに」-val használhatunk jelen és múlt időt is. ･ ｢こんなこと言わなかったらよかったのに･･･｣ ( ＝こんなことを言わなければよかったのに、言ってしまって後悔している。) 「Bár jobb lett volna, ha nem mondom ezt…」(= Bár jobb lett volna, ha nem mondom ezt, elmondtam és most sajnálom.) A 「～のに」-val jelen idõt használva jelen idejű vágyakozást, múlt idõvel használva pedig olyat fejezhetünk ki, amit jó lett volna megtenni. ・お金があったら、旅行に行けるのに…（お金がないから旅行に行けない。残念だ。） Pedig ha lenne pénzem, el tudnék menni utazni… (Nincs pénzem, ezért nem tudok elmenni utazni. Kár.) ・お金があったら、旅行に行けたのに…（お金がなかったから、旅行に行けなかった。残念だった。） Pedig ha lett volna pénzem, el tudtam volna menni utazni… (Nem volt pénzem és ezért nem tudtam elmenni. Kár.) 7.「もしも世界が～だったら」Ha a világ…lenne… Ezt a kifejezést arra használjuk, hogy jelezzük, ha valamit lehetetlennek vagy nagyon nehéznek tartunk. A megvalósíthatatlannak tartott feltételt kifejező tagmondat 「もしも」-val kezdődik, és feltételes mód a vége 「～たら」. Ezek után ehhez egy következmény kapcsolódik, ami jelzi, hogy ilyen esetben mi történne, mit tennénk, stb. Használhatjuk a「もし」kifejezést is a bevezetésnél, de a「もしも」 használata nagyobb valószínűtlenség benyomását kelti. •もしもドラえもんの「どこでもドア」があったら、今すぐ日本にいる恋人に会いに行きたい。 Ha nálam lenne Doraemon "Bárhová Ajtaja", most rögtön elmennék találkozni a japán szerelmemmel. ・もしもうでが8本になったら、いろいろなことが一度にできて、便利だろう。 Ha lenne 8 karom, egyszerre tudnék mindenféle dolgot tenni, nagyon praktikus lenne. ・もしも何でもしてくれるロボットができたら、高くても買おうと思う。 Ha készítenének egy olyan robotot, ami bármit megtenne nekem, akkor még drágán is megvenném.

1. Doraemon
A Doraemon egy régóta futó manga- és animesorozat, amely Japánon belül és kívül is jól ismert, nagyon népszerű a gyerekek és a felnőttek kõrében. Külföldön is megjelent képregényként, sugározták a televízióban és láthatták a nagy képernyőn. Népszerűségének egyik oka annak a sok mágikus eszköznek köszönhető, amelyeket Doraemon, a jövő macska alakú robotja a mindennapjai során használ Nobi Nobitával, egy ügyetlen általános iskolás diákkal, aki nem ért sem a sporthoz, sem a tanuláshoz . Ezek a varázslatos eszközök, amelyeket Doraemon a hasa magasságában lévõ négydimenziós zsebéből húz ki, lenyűgöző eszközök, amelyek lehetővé teszik, hogy olyan dolgokat tegyen, mint például a külföldre vagy az ürbe utazás, vagy oda-vissza utazás a múltba és a jövõbe. A humor forrása, hogy Nobita visszaél velük, és ez mindig visszafelé sül el. Érdemes odafigyelni ezen praktikus eszközök használatára. Ki tudja, hogy a Doraemon "dora"-ja miért van katakanával, míg az "emon" hiraganával írva? Nos, mert amikor a macska alakú robotok anyakönyvébe kellett bejegyeztetni, azt még tudta, hogyan kell katakanával a „dora”-t leírni, de az „emon”-t nem, ezért írta hiraganával. A „dora” a „dora-neko” szóból származik, ami kóbor macskát jelent, és köztudott, hogy a kóbor macskák általában szégyentelenek, és olyan dolgokat csinálnak, mint például az étellopás. Állítólag Fujiko Fujio (a Doraemon szerzőjének álneve akkoriban) úgy alkotta meg a macska formájú robotot, hogy meglátott egy kóbor macskát. Ami az "emon" végződést illeti, ez állítólag ugyanaz, amelyet a múltban használtak néhány férfinévben  「～衛門」.
2. Tájékozódási nehézségek
A「聞いてわかる」beszélgetésében megjelent a hóko onchi (方向音痴) szó, amely azt jelenti, hogy valaki nehezen tud tájékozódni. Amint látható, ez a szó a「音」kandzsithasználja. Az onchi (音痴) pedig eredetileg "botfülű"-t jelent, vagyis olyan embert, akinek rossz a hallása, és nem tud lépést tartani a ritmussal vagy a dallammal. Ennek a kifejezésnek azonban ma már nem csak a hangra korlátozódik a jelentése, hanem olyanokat jelöl, akik híján vannak bizonyos képességeknek. Így létezik még az undó onchi (運動音痴) is, akinek rosszul megy a testedzés vagy a sport; kikai onchi (機械音痴), aki nem ért a gépek kezeléséhez; vagy aji onchi (味音痴), aki nem képes jól felismerni az ízeket.
3. Praktikus dolgokat árusító üzletek
Itthon vajon hol lehet mindenféle praktikus tárgyat vásárolni? Japánban ilyenek a 100 jenes boltok, mint például a Daiso vagy a Tokyu-Hands. A "100 jenes boltok" (amelyeket röviden csak "100 jenesnek" is neveznek) legfõképp a mindennapi életben használható árucikkekre összpontosítanak, vonzerejük pedig a világ minden tájáról származó termékek széles választékában rejlik. Rengeteg olyan hasznos áru van, melyek láttán azt gondolja az ember: “Pont erre vágytam!” Ráadásul, mivel olcsók, nem okoz gondot az sem, ha többet veszünk, és megpróbáljuk úgy módosítani, hogy valami másra is jó legyen, ezért nem csoda, hogy sok rajongója van a 100 jenes boltoknak. Emellett számos magazinban és weboldalon is megmutatják, hogyan hozhatjuk ki a legtöbbet az ilyen termékekből. A Tokyu-Hands háztartási eszközöket árusít, az üzleteik nem a városok szélén, hanem a központokban találhatók, és nem nagyméretű termékeket forgalmaznak, hanem a mindennapi apróságok széles választékára koncentrálódik az árukészletük. AΓここは、ヒント・マーケット」reklámszlogent használó Tokyu-Hands széles termékválasztékával és különböző promóciós események megszervezésével mindenféle vásárlót képes magához vonzani, a mániákus barkácsolóktól, akik ugyanazokat az anyagokat és eszközöket használják, mint a profik, egészen a hétköznapi fogyasztóig. További vonzereje, hogy a termékek használatában és alkalmazásában jártas munkatársaik gyakorlati bemutatókat is tartanak, vagy részletes magyarázatot adnak nekünk a termékekről. A Daiso honlapja: http://www.daiso-sangyo.co.jp/ A Tokyu-Hands weboldala: http://www.tokyu-hands.co.jp/トピック9
あら、ベドロさん、久しぶりじやない。元気？あ、遠藤さん、お久しぶりです。実は日本に旅行に行ってて、昨日帰ってきたところなんですよ。 Can-do  Egy nemrég megtett utazással kapcsolatban tudunk beszélni egy ismerőssel. 1. FORMA昨日帰ってきたところなんです。 2.すごい祭りって聞いていました。 3.踊っているうちに、みんなが仲間っていう感じになりました。 ★日本料理もたくさん食べたし、温泉にも入りました。 ★いかにもロナウドさんが好きそうだもんね。 HASZNALAT • Elmondani, mit csináltunk az imént. · Múltbéli események előtti dologról beszélni. • Arról beszélni, hogy mikõzben valami éppen lezajlott, valamilyen változás történt. • Okokat magyarázni. • Elmondani, mit gondolunk a kinézet alapján.読んでわかるCan-do Egy netes blogot olvasva meg tudjuk érteni, milyen ember a szerző és miről szól a blog. 4. FORMA 5.これがずっと続くので、なかなか終わらないわけです。 ……。というわけで、この「ブレゼント交換マラソン」は果てしなく続いたのでした。 6.親戚が10人集まって、みんながそれぞれにプレゼントしたとしたら、……。 7. ・・・・・というわけで、この「プレゼント交換マラソン」は果てしなく続いたのでした。 HASZNALAT • Elmondani, ha egy várható eredmény bekövetkezett. · Feltételezést kifejezni. · Végül összefoglalni egy történetet.
会話する
1.昨日帰ってきたところなんです。
Épp tegnap értem haza.
Amikor olyan cselekvést akarunk kifejezni, amelyet éppen megtettünk vagy éppen megtörtént, az 「ige TA-forma ＋ところ」 kifejezést használjuk. Olyan cselekvés vagy helyzet kifejezésére szolgál, amelyben változás történt és éppen most ért véget, és általában a 「ちょうど（今）」「今」「さっき」hozzáadásával használják. ・今仕事が終わったところです。 Épp most fejeződött be a munka. Épp most csináltam ebédet, nem eszünk együtt? ・ちょうど昼ごはんを作ったところなので、いっしょに食べませんか。 Ezt a szerkezetet akkor is használjuk, ha a beszélő hangsúlyozottan szeretne kifejezni valamit, ami korábban (tegnap, múlt hónapban stb.) történt. ・昨日海外旅行から帰ってきたところなんです。 Épp tegnap értem haza a külföldi utazásról. 2.すごい祭りって聞いていました。 Ha valami olyanról akarunk beszélni, ami a kérdéses cselekvésnél korábban történt, akkor a 「～ていました」alakot használjuk: 「ige Te-forma +いた」 (Lásd A2-B1. 2. lecke) •旅行の前にこのお祭りのサイトを見ていましたから、場所はすぐにわかりました。 Mivel az utazás előtt megnéztem a fesztivál honlapját, rögtön fellismertem a helyet. •フェスティバルの会場に着くと、もうコンサートは始まっていました。Amikor odaértem a fesztivál helyére, a koncert már elkeződött. ・盆踊りにはゆかたを着ると聞いていたので、友だちとゆかたを買いに行きました。 Mivel azt hallottam, hogy a bon-odorin yukatát viselnek, a barátommal elmentem yukatát venni. 3.踊っているうちに、みんなが仲間っていう感じになりました。Miközben táncoltunk, olyan volt, mintha mindenki jóbarát lenne. Ha változás történik a beszélő által végrehajtott művelet közben, a 「～ているうちに」 használatos. Az「いるうちに」előtt az ige TE-formája szerepel. •踊りを見ているうちに、私も踊りたくなってきました。Mikõzben néztem a táncot, nekem is táncolni lett kedvem. •花火をしているうちに、けむりでだんだん目が痛くなってきた。Mikor a tüzijátékot néztem, a füsttől fokozatosan megfájdult a szemem. •ホテルに帰ってメールを書いているうちに、いつの間にか眠ってしまいました。 Visszatértem a hotelbe és levélírás közben egyszercsak elaludtam. ★日本料理もたくさん食べたし、温泉にも入りました。Sok japán ételt is ettem és az onsenbe is beültem. Ha meg akarunk magyarázni valamit, ami a múltban történt, az okok felsorolásával, akkor a 「～たし」kifejezést használjuk (lásd A2-2. 6. lecke). A szerkezetben az igék TA-formáját használjuk. ・阿波踊りはとても楽しかったです。会場ではっぴを貸してもらったし、踊りも教えてもらいました。 Az awa-odori nagyon élvezetes volt. Helyben kaptam kölcsön happi öltözéket és megtanították nekem a táncot is. ・お祭りでは、いろんな人と日本語でお話できたし、たくさんお酒をごちそうになりました。 A fesztiválon sokféle emberrel tudtam japánul beszélni, és sok szakéval is megkínáltak. ・お祭りの夜店はおもしろかったですよ。綿菓子も買ったし、金魚すくいもしました。 A fesztivál esti boltjai nagyon érdekesek. Vettem vattacukrot is és aranyhalat is fogtam. ★ いかにもロナウドさんが好きそうだもんね。Nagyon úgy tũnik, hogy szereti Ronaldot. Amikor a látszat alapján levonunk egy következtetést a 「～そうだ」formát használjuk. (lásd A2-2. 2. lecke,12. lecke). ① Igék esetén a MASU-tő＋そうだ・雲がぜんぜんないですね。明日は晴れになりそうです。 Egyáltalán nincsenek felhők. Úgy tűnik, holnap napsütés lesz. ②   l-melléknevekből levágjuk az i-t＋そうだ. ・テレビで見ていると、阿波踊りは本当に楽しそうだ。 A tévében nézve az awa-odori nagyon érdekesnek tũnt. ③ NA-mellékneveknél a NA/DA-t levágjuk＋そうだ. •今朝の新聞で見たんですが、ここのお祭りはにぎやかそうですね。 Ma reggel láttam az újságban, és a mai fesztivál úgy tũnik, nyüzsgő lesz. 4.これがずっと続くので、なかなか終わらないわけです。 Egyre csak folytatódik, és nem ér véget. A「わけ」az ok kifejezésére szolgál. Ha az előző mondatban elhangzott valami, ami nyilvánvaló eredményt hordoz magában, a読んでわかるkövetkező mondatban használhatjuk, így: Γige egyszerű forma +わけだ」. Gyakran használják az előző mondattal kapcsolatban a「それで」「で」「なので」「だから」kötőszavakat. ・昔、パレードを見るために、3時間も待ったことがあります。それで、お祭りが嫌いになったわけです。 Régen volt, hogy 3 órát is vártam, hogy megnézzem a felvonulást. Ezért megutáltam a fesztiválokat. ・花火大会はいつもこんでいて、見に行くのは大変です。なので、私は毎年家のテレビで見るわけです。 A tŭzijátékon mindig nagy a tŏmeg, és nehéz elmenni megnézni. Ezért minden évben otthon nézem, a tévében. ・故郷のお祭りは、友達に会えるいい機会です。だから、忙しくても、お祭りに行くわけです。 A szülőföldem fesztiválja jó lehetőség, hogy találkozhassak a barátaimmal. Ezért, még ha elfoglalt is vagyok, elmegyek a fesztiválra. 5．・・・・・。というわけで、この「プレゼント交換マラソン」は果てしなく続いたのでした。 Így az ajándékcsere-maraton vég nélkül folytatódott. Ha egy helyzetet egy előző mondatban elmagyaráztunk, és egy későbbi mondatban szeretnénk megadni a következményt vagy az eredményt, akkor a következtetést bevezető mondatot a 「というわけで、……」kifejezéssel kezdhetjük. Milyen volt az múltkori tüzijáték? ・A:この前の花火大会はどうでしたか。 B:子どもを連れて行ったんですが、子どもが花火の音をこわがって、ずっと泣いていました。というわけで、ぜんぜん楽しめませんでした。 Elvittem a gyerekeket, de mivel féltek a túzijáték hangjától, egyre csak sírtak. Ezért egyáltalán nem tudtunk szórakozni. •去年はフェスティバルの直前にホテルを予約したので、遠くのホテルにとまらなければなりませんでした。というわけで、今年は早めにホテルの予約をしました。 Tavaly csak közvetlenül a fesztivál előtt foglaltam hotelt, ezért egy távoli hotelben kellett megszállnunk. Ezért idén korábban foglaltam hotelt. ・晴れていても、彼が来ると、いつも雨が降ります。というわけで、彼は「雨男」と呼ばれています。 Még ha süt is a nap, ha õ jõn, mindig esik az esõ. Ezért õt "esõember"-nek híják. 6.親戚が10人集まって、みんながそれぞれにプレゼントしたとしたら……。 Összegyűlt 10 rokonom, ha mindenki ajándékozni kezdene... Amikor egy feltételes helyzetet fejezünk ki az 1. tagmondatban, az 「ige TA-forma +としたら」 szerkezetet használjuk, és a 2. tagmondatban elmagyarázzuk, hogy szerintünk mi történne ekkor. Néha a mondat elejéhez adjuk a 「もし」−t is. •100万円あったとしたら、何を買いますか。 Ha tegyük fel, 1 millió jened lenne, mit vennél? Mit tennél, ha te lennél a Mikulás? •もしあなたがサンタクロースだったとしたら、何をしますか。 ・もしまほうが使えたとしたら、何をしたいですか。 Ha tudnál varázsolni, mit csinálnál?
7.
……。というわけで、この「プレゼント交換マラソン」は果てしなく続いたのでした。 Így az ajándékcsere-maraton vég nélkül folytatódott. A Γ ～のでしたJegy múltbeli epizód vagy történet összefoglalásaként a történet végén szerepel. Írásban használt kifejezés: Гige TA-forma+のだった」 ･……。というわけで、２人は祭りから疲れて帰ってきたのでした。 ・・・・・。私の日本旅行はこうして終わったのでした。 ･……。このようにして、火祭りで人形を燃やすようになったのでした。 Végül ők ketten fáradtan tértek haza a fesztiválról. Így ért véget az én japán utazásom. Így égettek el egy bábút a tüzfesztiválon.

1. Japán hagyományos fesztiválok
A matsuri szó (祭り) a matsuru (az istenek és Buddha imádása) igébõl származik, és eredetileg szertartást jelentett. Jellegzetes táncos és mikoshit felvonultató híres szertartások voltak, amelyeken megköszönték a termést, gabonaféléket vagy vadászzsákmányt ajánlottak fel az isteneknek. Más ünnepségek, mint például a mai nyári tüzijáték az Edo-korszakban váltak szokássá. Most már számos új típusú fesztivál is létezik, például zenei fesztiválok. Omikoshi: Az omikoshi a mikoshi (神輿) szó udvarias formája, ez egy olyan rész, amelyet nem lehet kihagyni a bõségért hálát adó fesztiválokon. Úgy tartják, hogy ez egy olyan jármű, amellyel az istenséget viszik körbejárni a környéket. A mikoshira jellemzö, hogy a vállukon hordják és ragyogó díszítések borítják. Mesteremberek készítik õket, egytõl egyig kézzel. A Tokió hagyományosabb helyein, például az Asakusában rendezett fesztiválokon több, mint száz mikoshit lehet látni. Bon-odori: Az Obon egy nyáron megrendezésre kerülő fesztivál Japán-szerte, mely az elhunyt ősök lelkéért való szertartásokkal ünnepel. A bon-odorit a sintó szentélyek területén táncolták, az obon-ünnepségek egyikeként. Általában egy yagura nevű torony körül táncolják, a zene ritmusára, taps kíséretében. Kihelyezett standok: A standok nem hiányozhatnak a fesztiválokról, remek hangulatot varázsolnak: ételeket, játékokat és hasonlókat árulnak. A legjellegzetesebbb étel, amit általában a bódékban árulnak, a vattacukor, a karamellizált alma, a takoyaki, és a grillezett tintahal. Maszkokat és játékokat is árulnak, lehet karikát dobálni, aranyhalat fogni és van tombola is.
2. Jelentõs japán fesztiválok
A nyáron és ősszel Japánban zajló fesztiválokon kívül vannak olyan nagy fesztiválok, amelyek Japán-szerte ismertek. Sokféle fesztiválon vehetünk részt, melyek táncaikról vagy a különféle színekkel díszített mikoshikról híresek. A kiotói Gion-fesztivál töb mint ezer éves, és július elején a városi tanács a「ほこ」 -t és a「山」 -t viszi körbe az egész városban. A hoko egy körülbelül 25 méter magas mikoshi-típus, amelyet húzva mozgatnak, általában körülbelül harminc ember ül benne, és egy lándzsa alakú dísz áll a tetején, amit hokónak hívnak. A yama egy olyan mikoshi, amelyet a hátukon hordanak egy baba-dísszel, amely az Isten testét ábrázolja. A kiotói Gion-fesztivál egy hónapig tart, kūlönõsen híres az úgynevezett Yoiyama「宵山」, ami azt jelenti, hogy "előző esti fesztivál". A tokiói Kanda-fesztivál (május) és az ószakai Tenjin-fesztivál (július) mellett egyike a három nagy japán fesztiválnak. Az augusztusban Aomoriban ünnepelt Nebuta-matsuri egy tüzfesztiválról híres, amelyre több mint hárommillió turista látogat Japánon belfölről és külföldről egyaránt. A nebuták hatalmas, megvilágított, ember alakú papírszobrok. A nagyok körülbelül kilenc méter szélesek és õt méter magasak. A hagyományosabb ábrázolásokon lenyũgöző harcosok szerepelnek, akik a fényben tũnnek elő a sõtétségből. A híres Awa-odori olyan nyári fesztiválként ismert, amelynek a tánc a legfontosabb része, Tokushima körzetében, Shikokuban tartják. Ezen a fesztiválon a csoportok városszerte felvonulnak, és a samiszen (a lanthoz hasonló hangszer) vagy a taiko (japán dob) hangjára táncolnak. Többféle tánc létezik, mint például a „férfi” vagy a „nõi” táncok, és nagyon híresek a közben elhangzó kiáltások is.
3. A nõi és férfi nyelvhasználat különbségei
Ha figyelmesen meghallgatunk egy beszélgetést, rájövünk, hogy a férfiak és nõk nyelvhasználatában különbségek vannak, mind a zárópartikulákban:「わ」「よ」, mind pedig a szóhasználatban: 「君」 「あなた」. Ahogy a szővegekben is szerepel, a férfiak a partnerük megszólításakor a 「君」 vagy a 「あなた」 kifejezést használják. Míg a nõk az 「あなた」 kifejezést
A férfiak és a nők beszédhasználatának különbsége a fiatalok körében elvész, ma már kevesebb nőkre jellemző szót használnak, inkább a férfiakra jellemző szavak használata erősödik. A televízióban, a regényekben és más helyeken azonban ez a különbség sokkal világosabban megmaradt. A mangákban ez például általában egy módja annak, hogy egyértelműen megkülönböztessük az egyes szereplők karakterét és nemét, és hangsúlyozzuk a történetben betöltött szerepüket. Ha a mangák nyelvezetére odafigyelünk, könnyen megszokhatjuk a férfi és nõi beszéd külöbségeit, azonban vigyázni kell, mert ez nem mindig felel meg a valós, mindennapi életben használt beszédnek.