NYELVTAN JAPANFOUNDATION 1

1. Nyelvtan
① Mondatszerkezet A japán mondatok az állítmánytól függõen három alapvetõ tipusra oszthatók: fõnévi, igei vagy melléknévi mondat. Az állítmány mindig a mondat végére kerül. •Fõnévi mondat: わたしはがくせいです。 Watashi wa gakusee desu. •Igei mondat: わたしはパンをたべます。 Watashi wa pan o tabemasu. • Melléknévi mondat: いもうとは かわいいです。 Imooto wa kawaii desu.

② Szószerkezet
A japán nyelvben az ige végzõdésének megváltoztatásával és bizonyos utótagok hozzáadásával tudunk különbözö nyelvtani jelentéseket kifejezni.
Úgy tünik, nem akart írni. (書く) (〜たい) (tagadó) (múlt idő) (〜ようだ)
③ Partikulák
A japán nyelvben a fõnevek után partikulák állnak. A legtöbb partikula egyszótagú, a fõnévvel együtt ejtjük. A partikulák általában a fõnévhez kapcsolódnak, annak mondaton belüli nyelvtani helyzetét fejezik ki. •わたしはとしょかんでにほんごをべんきょうします。Watashi wa toshokan de nihongo o benkyoo-shimasu. A könyvtárban japánul tanulok. A fenti példában az első「は」partikula a mondat témáját jelöli, ami gyakran megegyezik a nyelvtani alannyal. A「で」partikula a cselekvés helyét, jelen esetben azt a helyet jelenti, ahol tanulok. A harmadik 「を」partikula a közvetlen tárgyra mutat, vagyis a példamondatban arra, amit tanulok.
😊 Nem és szám
A japánban nincs nyelvtani nem és nincs szám sem. Például a 「ともだち」szó lehet „barát”, „barátnö” vagy „barátok”. Ezek megkülönböztetése a szövegkörnyezetböl történik, ha feltétlenül szükséges, akkor a nemet, illetve az egyes vagy többes számot más szavak hozzáadásával jelezzük.
⑤ Személy
A japán igéknek nincs személyragozása. A ｢パンをたべます｣(Pan o tabemasu) mondatban a szövegkörnyezetből érthető, hogy ki eszik. Ha csak a szövegkörnyezetböl nem egyértelmü, hogy ki az alany, vagy külön hangsúlyozni szeretnénk, akkor az alanyt is kitesszük a mondatba. 2. Nyelvhasználat A nyelvhasználattól függően változatos szókincs és ragozás használható.
①Udvariassági szint
Az udvariassági szint alapján a japán nyelvben három fő nyelvi szintet különböztetünk meg: udvarias, tiszteleti és egyszerü stílust, ami a magyar nyelvben a maga, az ön és a te udvariassági szintjeihez és használatához hasonlítható. Mindegyikhez eltérő szókincs és ragozás tartozik. Udvarias stílus Jellemzõje a 「です」és a 「ます」végzõdés. Ez egy udvarias beszédmód, a mindennapi élet minden helyzetében használható.
Tiszteleti stílus
Két fajtából áll: a tiszteleti és szerény forma. Társadalmi alá-fölérendeltségi helyzetekben (beosztott-fönök, diák-tanár, dolgozó-ügyfél, fiatal- idös stb.) használják, illetve más formális kontextusban (felnőttek egymás között, szakemberek között, idegenek között, stb.). A tiszteleti nyelv elsajátítása még a japán anyanyelvüek számára is bonyolult, sok gyakorlást igényel.
Egyszerü stílus
A fentiekhez nem tartozó, "rövid" formák jellemzik, amelyek nem hordozzák a fent említett végzödések egyikét sem. Újságcikkekben, beszámolókban, illetve az informális, lezserebb társalgásban használják.
② Beszélt nyelv és írott nyelv
A modern japán nyelvben nincs nagy különbség a beszélt és az írott nyelv között. a kifejezések nagyrészt mindkettöben használhatóak, de vannak olyan kifejezések, amelyeket csak az egyikben használnak. A beszélt nyelvben inkább a japán eredetű szavak, míg írásban a kínai eredetű szavakat használata figyelhető meg.
③ Férfi és nő nyelvhasználati különbségei
A beszélt nyelvben megfigyelhető különbség a férfiak és a nők beszédmódja között, de fokozatosan a különbségek eltünnek és a neutrális kifejezések válnak kedveltté. pl: én: 「わたし」semleges: beszélt és írott, 「あたし」nõies: beszélt, 「ぼく」férfias: beszélt, gyerektől felnőttig, 「おれ」férfias: beszélt (nagyon férfias)
3. Kiejtes
(1) Szótag A japán szótagok csak magánhangzóból vagy mássalhangzó + magánhangzóból állnak, minden szótag magánhangzóra végződik. Csak mássalhangzóból álló szótag, illetve magánhangzó + mássalhangzóból álló szótag nincs. Az egyetlen kivétel:ん／ン
② Magánhangzók
Ōt japán magánhangzó van: az 「a」「i」「u」「e」és az 「o」. Hasonlóak a magyar magánhangzókhoz. Ha két vagy három magánhangzó folytatólagosan követi egymást, akkor mindegyik idötartama megmarad. PI.: ΓいいえNem. Szívesen. Nincs mitJ szó háromszoros idötartamú, mivel mindhárom magánhangzót azonos hosszúságban ki kell ejteni.
③ Mássalhangzók
A japán mássalhangzók: 「k」「s」「t」「n」「h」「m」「y」「r」「w」「g」「z」「d」「b」és 「p」. Általában magánhangzó követi öket, együtt alkotnak egy szótagot. Kivéve az 「n」, amely mögött nem áll magánhangzó, hanem önmagában alkot egy szótagot. A többi mássalhangzóval kapcsolatos szabályról lásd a HIRAGANA, KATAKANA táblázatot. • [n] + [a] , [i] , [u] , [e] , [o] → [na] [ni] [nu] [ne] [no] •csak [n] ④Különleges hosszú szótagok Hosszú magánhangzók 「おはようohayoo」「ありがとうarigatoo」szavak esetében a 「よyo」és a 「とto」szótagokat hosszan ejtjūk. A hosszúság körülbelül a normál szótag hosszúságának kétszerese. Fontos, hogy a hosszú magánhangzók megfelelő időtartamban legyenek kitartva. helyes hosszúság ri ha o ga yo o to a o helytelen hosszúság o ha
ga Hosszú mássalhangzók A japánban nincsenek mássalhangzótorlódások, mint a „kr” a szekrény, vagy a „dr” a dráma szavakban. A japánban a hosszú mássalhangzókat két azonos mássalhangzó alkotja(Itte kudasai /Mondd kérlek!)」「ゆっくり( yukkuri / lassan)」. Az első mássalhangzót a levegőt benntartva magánhangzó nélkūl ejtjük, megtartva egy szótag időtartamát.
Nazális n hang A 「こんにちはkon’nichiwa」illetve「こんばんはkonbanwa」szavakban található「n」hang önállóan alkot szótagot. Az utáni következő hangtól fùggõen [n]-nek, [m]-nek, vagy [ng]-nak ejtjük, de a japán nyelv ezek között nem tesz különbséget. helyes hosszúság n ko wa n chi ko n ba wa ni helytelen hosszúság

ß Hangsúly és hanglejtés
A japán nyelv ingadozó, tonális hangsúlyú. A fõneveknek, igéknek és mellékneveknek van egy magas és egy alacsony része. A szó valamelyik részét: az elejét, a közepét vagy a végét hangsúlyosabban ejtjük, mint a többit. Ugyanannak a szónak a hangsúlya régiónként változhat, standardnak a Tokióban beszélt nyelvet fogadják el. A Szógyũjteményben jelöltük a szavak hangsúlyozását, részletesebben lásd ott. tojás hal Mig az egyes szavak hangsúlya eltérő, a hanglejtés Japánban általános. Ráadásul befolyásolhatja a mondat jelentését, ezért fontos odafigyelni rá. Altalában a jelentéshez kapcsolodóan egy dombhoz hasonló emelkedő-ereszkedő íve van. A kérdőmondatok végén újra emelkedő intonáció van. •はじめまして。ホセです。どうぞよろしく。おなまえは？ Nagyon örvendek. José vagyok. 'Ajánlom magam'.
A japán nyelv háromféle írásrendszer kombinációjából tevődik össze: hiragana, katakana és kandzsi. Japán mondatok írásánál ezt a háromféle irásrendszert együtt használják. A legtöbb igetõ, melléknév és fönév kandzsival van írva. Az ige és melléknév toldalékai, illetve a partikulák stb. hiraganával vannak írva. Gyakran elöfordul, hogy a kandzsik helyett hiraganát használnak. Vannak olyan könyvek, amelyek csak hiraganával íródnak, vagy amelyek csak alapvetõ kandzsikat tartalmaznak. A kandzsik olvasatát segítõ kisméretü hiragana a furigana, vannak olyan könyvek is, amelyek ilyen olvasási segédletet tartalmaznak. A katakana írásmódot jövevényszavak, idegen nevek (személy és helyek), hangutánzó és hangulatfestő szavak írására használják. Ezeken kívül a rómadzsi (latin betük) és az arab számok is használatosak. •Furiganázott kandzsi: 1. Hiragana és katakana A hiragana és katakana írásrendszert Japánban találták fel. A hiraganák a kandzsikból rajzolt, egyszerŭsített írásjegyek, formailag lekerekítettek. A katakanákat a kanjik egy elemét felhasználva alkották meg, vonalai egyenesebbek. A hiraganák és a katakanák is mára elvesztették az eredeti kandzsi jelentését, minden karakter egy fonetikus írásjegyet, szótagot jelõl. A hiragana「あ」és a katakana「ア」is az "a" szótagot, a hiragana 「か」és a katakana「力」egyaránt a "ka" szótagot jelenti, amely a / k / mássalhangzó és a / a / magánhangzó kombinációja.
① A kanák kiejtésével kapcsolatos szabályok (hiragana és katakana)
A hiraganák és katakanák, ahogy a következö oldalon található táblázatban is látható, alapvetõen szabályszerüen egy mássalhangzó + egy magánhangzó kombinációjából állnak, de néhány esetben vannak eltérések, ezekre oda kell figyelnünk: • 「し／シ」az「sz」 -sorban található, de nem「szi」 -nek, hanem「si」 -nek ejtjük • 「ち／チ」a「t」-sorban található, de nem「ti」-nek, hanem「csi」-nek ejtjük. • 「つ／ツ」a「t」 -sorban található, de nem「tu」 -nak, hanem「cu」 -nak ejtjük. • [ふ／フ」 a 「h」 -sorban található, de nem 「hu」 -nak, hanem 「fu」 -nak ejtjük. ・「や／ヤ」「ゆ／ユ」「よ／ヨ」 Latin betŭvel 「ja」「ju」「jo」-ként írjuk, de kiejtésūk közelebb van a 「ia」「iu」「io」kiejtéséhez. ・「ら／ラ」「り／リ」「る／ル」「れ／レ」「ろ／ロ」 Latin betüvel [ r ] betüvel jelenítjük meg, de a japán nyelv nem tesz különbséget az [ r ] és [ l ] hangok között. Bizonyos szavak esetében, illetve más-más beszélő esetében [r] [1], vagy az [r] és az [1] közötti hangként jelenik meg. Mindhárom esetében ugyanolyan hangként kezelik. • 「を／ヲ」a「v」-sorban található, de az「お／オ」-val egyező「o」hang. Általában az「お／オ」-t használjuk, csak partikula esetében lesz 「を／ヲ」. A katakanákat föleg jövevényszavak esetében használjuk, ezért a 「ヲ」katakana különleges esetek kivételével nem használatos. •「じ／ジ」「ぢ／チ」 Mindkettő「dzsi」-nek ejtendő. Általában a「じ／ジ」hiraganák használatosak, csak azokban a szavakban fordulnak elő, ahol a「ち／チ」 hiraganák hangváltozáson estek át, ebben az esetben a 「ぢ／チ」 használatos. • 「ず／ズ」「づ／ヅ」 Mindkettő「zu」 -nek ejtendő. Általában a「ず／ズ」 hiraganák használatosak, csak azokban a szavakban fordulnak elő, ahol a「つ／ツ」 hiraganák hangváltozáson estek át, ebben az esetben a 「づ／ヅ」 használatos.
② Különleges hangok írása: hosszítás A hiraganák esetében a hosszú magánhangzókat az alábbiak szerint jelöljük. (A katakanák hosszításáról lásd a 2. leckét.) 「あ」「か」「さ」stb. esetében az「あ」hosszításaként egy「あ」-t írunk.おかあさんokaasan anya (másé) [い] [き] [し] stb. esetében [しい] hosszításaként egy [しい]-t írunk.いいえnem iie 「う」「く」「す」stb. esetében az「う」hosszításaként egy「う」-t írunk.ゆうめいyuumee hires 「え」「け」「せ」stb. esetében az「え」hosszításaként egy「い」-t írunk.がくせいgakusee tanuló 「お」「こ」「そ」stb. esetében az「お」hosszításaként egy「う」-t írunk.おはようございます　ohayoogozaimasu Jó reggelt! Van néhány kivétel: Az「え」hosszításaként előfordul, hogy「え」-t írunk.おねえさんoneesan nõvér (másé) Az「お」 hosszitásaként előfordul, hogy「お」-t írunk.おおきいookii nagy Gégezárhang (mássalhangzó hosszítás) A hiragana és a katakana esetében is bármelyik kettős mássalhangzót a kis 「つ」-val jelöljük.
Nazális hang A hiragana és a katakana esetében is az [ n ] mássalhangzó önállóan alkot szótagot. Az utána következő hangtól függöen [ n ]-nek, [ m ]-nek, vagy 「ng」-nak ejtjük, de a japán nyelv ezek között nem tesz különbséget, mindegyiket 「ん」-ként írjuk le.
Összetett szótagok A hiragana és a katakana esetében is az 「き／キki」、「し／シsi」、「ち／チcsi」stb.「i」magánhangzós szótagok mõgé kis「jaや／ャ」「juゆ／ュ」 「joよ／ョ」szótag kerůl. A 「海や／キャ」、「海ゆ／キュ」、「きよ／キョ」összetett szótagokat latin betüvel 「kja」、「kju」、「kjo」-nak írjuk. A 「海や／キャ」összetett szótag a 「きki」és「やja」szótag kombinációja, amit「kia」-nak ejtünk. Aきゆ／キュ」、「きよ／キョ」ejtése「kiu」、「kio」. Két írásjeggyel írjuk, de figyeljünk rá, hogy kiejtése rövid, egy szótag hosszúságú.
③ A kiejtés és az írás eltérései A partikulák között van néhány, amelyet máshogy ejtünk, mint ahogy írunk. • A 「wa」partikulát「は」-nak írjuk. A kiejtése viszont a「わ」-val egyezik meg. A「は」hiragana egyéb szavakban「ha」-nak ejtendő. 8 • Az Γ e J partikulát ΓへJ-nek írjuk. A kiejtése viszont az ΓえJ-vel egyezik meg. A ΓへJ hiragana egyéb szavakban Γ he J-nek ejtendõ • Az Γο｣ partikulát Γを｣ -nak írjuk. A kiejtése viszont az ｢お｣ -val egyezik meg. A ｢を｣ hiragana egyéb szavakban nem fordul elő. Nincs különösebb szabály rá, régionként és személyenként is változhat, de előfordul, hogy az 「i」és 「u」hangokat gyengébben ejtik, elnyelik. Például: Γ～です｣ Γ～ます｣ kiejtése Γ～des｣ Γ～mas J-nak hangzik. A ｢しつれいします｣ pedig a magánhangzókat elnyelve ｢sh(i)tsree  sh(i)mas｣ - nak. 2. Kandzsi A kandzsi irásjegyek Kinában alakultak ki. Alapvetően ideogramma, fogalomjel. Minden kandzsinak több olvasata van. Az eredeti japán eredetű olvasat (kun ' yomi), illetve a Kinából érkezett olvasat (on ' yomi). Ugyanazzal az egy kandzsival különböző szavakat le lehet írni. •kandzsi「人」: a kandzsi jelentése [ ember ] kun'yomi「ひと」 → példa szó「人」： a szó jelentése 「ember」 olvasata:「ひと」 on'yomi「にん」 →  példa szó: 「３人」:  a szó jelentése 「három ember」 olvasata:「さんにん」 on'yomi「じん」 → példaszó: 「日本人」: a szó  jelentése 「japán (ember)」 olvasata:「にほんじん」
3. Számok
A számokat néha kandzsival, máskor arab számokkal írjuk. Függőleges írás esetén általában a kandzsikat használjuk, vizszintes írásnál pedig az arab számokkal való írás a gyakoribb. Az arab számoknál a tizedesvesszőt ponttal jelöljük, minden harmadik számjegy (ezres helyiérték) után pedig vesszőt használunk. (Számok elnevezésével kapcsolatban lásd még a Szótár 80. oldalát.)

4. Latin betük
A rómadzsik, vagyis a latin betük az idegen szavak átírására szolgálnak. A hiraganával és kandzsival írott szövegben a figyelemfelkeltés eszköze is lehet. A kiolvasásuk az angol ábécén alapul. A latin betüs írásnak vannak helyesírási szabályai. • 「a」 「ee」-nek olvassuk. Az 「あa」magánhangzó átírására használjuk. • 「i」 「ai」-nak olvassuk. Az 「いi」magánhangzó átírására használjuk. • Γu J 「yuu」-nek olvassuk. Az「うｕ」 magánhangzó átírására használjuk. • 「e」 •「o」 「ii」-nek olvassuk. Az「えe」magánhangzó átírására használjuk. 「oo」-nak olvassuk. Az「おo」magánhangzó átírására használjuk. • 「k」 「kei」-nek olvassuk. A 「ka」、「ki」、「ku」、「ke」、「ko」 átírással a 「かka」、「きki」、「くku」、「けke」、「こko」 hiraganákat jelenitjük meg. •「s」 「esu」-nek olvassuk. A「sa」、「su」、「se」、「so」 átírással a「さsa」、「すsu」、「せse」、「そso」 hiraganákat jelenítjük meg. A 「しsi」-t a 『まるごと』 tankönyv 「shi」-nek jelöli. Előfordul, hogy 「si」- nek írják. A 「sha」、「shu」、「sho」 áirással a 「しやsha」、「しゆshu」、「しよsho」 hiraganákat jelenítjük meg. Elõfordul 「sya」、「syu」、「syo」 átírás is. •「t」 「tii」-nek olvassuk. A 「ta」、「te」、「to」 átírással a 「たta」、「てte」、「とto」 hiraganákat jelenítjük meg. A 「ちchi」-t a 『まるごと』 tankönyv 「chi」-nek jelöli. Elöfordul, hogy 「ti」- nek írják. A 「cha」、「chu」、「cho」 átírással a 「ちゃcha」、「ちゅchu」、「ちよcho」 hiraganákat jelenítjūk meg. Előfordul, hogy「tya」、「tyu」、 [tyo]- nak írják. • 「n」 「enu」-nek olvassuk. A「na」、「ni」、「nu」、「ne」、「no」 átírással a「なna」、「にni」、「ぬnu」、「ねne」、「のno」 hiraganákat jelenítjük meg. A magánhangzó nélküli 「n」átírással az 「んn」hiraganát jelenítjük meg. •「h」 「eichi」-nek olvassuk. A 「ha」、「hi」、「he」、「ho」 átírással a 「はha」、「ひhi」、「へhe」、「ほho」 hiraganákat jelenítjük meg. A 「ふfu」-t a 『まるごと』 tankönyv 「fu」-nak jelöli. Elöfordul, hogy 「hu」-nak írják. [ emu]-nek olvassuk. A [ma]、「mi」、「mu」、「me」、「mo」 átírásssal a 「まma」、「みmi」、「むmu」、「めme」、「もmo」 hiraganákat jelenítjük meg. • 「m」 • Γ y 」 • 「 r 」 「wai」-nak olvassuk. A 「ya」、「yu」、「yo」 átírással a 「やya」、「ゆyu」、「よyo」 hiraganákat jelenítjūk meg. [ aaru]-nak olvassuk. A [ ra ] 、[ ri ] 、[ ru ] 、[ re ] 、[ ro ] átírással a 「らra ] 、[りri ] 、[るru ] 、[れre ] 、[ろro ] hiraganákat jelenítjük meg. • 「w」 •「g」 「daburyuu」-nek olvassuk. A 「wa」átírással a 「わwa」 hiraganát jelenítjük meg. [ji]-nek olvassuk. A 「ga」、「gi」、「gu」、「ge」、「go」 átírással a 「がga」、「ぎgi」、「ぐgu」、「けge」、「ごgo」 hiraganákat jelenitjük meg. • 「 z」 Zöngés hang, [zetto]-nak olvassuk. A [za]、[zu]、[ze]、[zo] átírással a [ざza]、[ず、͡zu]、[ぜze]、[ぞzo] hiraganákat jelenitjük meg. A 「じ、ぢji」hangot a 『まるごと』tankönyv「ji」-nek jelöli. Elöfordul, hogy「zi」-nek írják. A 「ja」、「ju」、「jo」 átírással a 「じやja」、「じゅju」、「じよjo」 hiraganákat jelenítjük meg. Előfordul, hogy「zya」、「zyu」、「zyo」- nak írják. • 「d」 •「b」 「dii」-nek olvassuk. A「da」、「de」、「do」 átírással a「だda」、「でde」、「どdo」 hiraganákat jelenítjük meg. 「bii」-nek olvassuk. A 「ba」、「bi」、「bu」、「be」、「bo」 átírással a 「はba」、「びbi」、「ぶbu」、「べbe」、「ぼbo」 hiraganákat jelenitjük meg. • 「p」 「pii」-nek olvassuk. A「pa」、「pi」、「pu」、「pe」、「po」 átírással a「la pa」、「ぴpi」、「ぷpu」、「ぺpe」、「ぽpo」 hiraganákat jelenítjük meg. 5. Az írással kapcsolatos néhány szabály ① A írásjegyek (fontok) lehetséges variációi Ugyanazt az írásjegyet különbözö betütípussal írhatjuk, és eltérést tapasztalhatunk a nyomtatott vagy kézzel írott formák között is. Kézzel írás esetén van néhány előnyben részesített forma, néhány példával mutatjuk be ezeket: • a 「sa」hiragana esetében előfordul, hogy a nyomtatott verziók kõzül a 「さ」-hoz hasonlóan a 2. és a 3. vonás nem õsszefüggő, de találkozhatunk összefüggö vonalvezetéssel is:「さ」. A bal-jobb tükörképe, a 「chi」hiragana 「ち」is eredetileg 3 vonásból álló írásjegy, ezért könnyen összekeverhető. Normál esetben kézírással a 「さ」-hoz hasonlóan a 2. és a 3. vonást nem összefüggő vonallal írjuk. A 「ki」is ugyanigy, kézírással a 「き」helyett inkább általánosabb a  「き」írásmód. • 「ひと(ember) 」kandzsija「人」és「人」is ugyanannak a kandzsinak kūlōnbōzō variánsai. A kūlōnbōzō fontok esetén elōfordul, hogy az első vonás közepe tájáról indul lefelé a második vonás, de kézírással általában az első vonás felső végétől indul balra lefelé a második vonás. • Nyomtatott írásjegyek esetén előfordul, hogy a vonások kezdete vastagított, a sarkok kilógnak, kézírással ezeket nem szükséges követni. • A 「ne」katakana írásakor van olyan font, ahol a 「ネ」-hez hasonlóan az első vonás érintkezik a második rövid ferde vonással, kézírás esetén 「ネ」 -n látható módon, bal fentröl jobb lefelé irányba húzzuk a vonalat, a második vonással nem szükséges érintkeznie. Ehhez hasonlóan a kézírás esetén is elöfordul, hogy rövid vonalat írunk. ② Egyéb írásjelek [ 。(まる)」A mondat végét jelzi, a mondat végére tesszük, ugyanúgy, mint a pontot. Ohayoo gozaimasu. •おはようございます。 Jó reggelt. 「、(てん)」Vesszõ, a mondaton belüli tagolásra használjuk. •じゃあ、また。 Jaa, mata. Viszlát, majd találkozunk! A mondatvági「か」kérdőpartikula jelzi, hogy kérdőmondatról van szó, ezért a「？」kérdőjelet nem kell a mondat végére kitenni. Ha nem「か」 kérdõpartikulára végződik a kérdõmondat, akkor a 「？」kérdõjel kiírásával jelezzük a kérdõmondat jelleget. Informális szövegben előfordul, hogy 「か」-ra végzõdik a kérdömondat, de mégis van a végén kérdöjel. Ezzel kapcsolatban nincsenek szigorú szabályok, a beszélõ egyéni ízlésétől függ a használata. 。 Mindig a mondat végén áll. Mi a neve? •おなまえは？ Onamae wa •きれいですね！ Kiree desu ne. A felkiáltó jel「！」használatára sincsenek szigorú szabályok, hivatalos, formális szövegekben nem használjuk. Csak a mondat végén állhat. Milyen szép! Idézet esetén nem idezöjelet " ] kezdjük és zárjuk az idézett szöveget. Bizonyos meghatározott információkra való figyelemfelkeltés céljából is használhatjuk. Magyarázó jegyzetek beágyazásakor a sima zárójelet（ ）használjuk.
③ Függőleges és vízszintes irányú írás
A japán nyelvben írhatunk vízszintesen és fùggőlegesen is. A fùggőleges írású dokumentumokban a sorok az oldal jobb oldalán kezdődnek, és balra halad a szöveg. A kiadványok többsége függöleges írással készült, a könyv gerince a jobb oldalon található. A hivatalos iratok esetében gyakoribb a vízszintes írásmód, itt balról jobbra halad a szöveg.
④ A szavak közötti szóköz
A japán nyelvben a kandzsikat a hiraganákkal kombinálva használják, ennek kõszönhetõen a szóhatárok szemmel láthatóak. Ezért a japán nyelvben a szavak közé nem kerül szóköz, a szöveg folytatólagos. Ha nem egyértelmü, vagy nehezen érthető, akkor ｢、(てん) ｣ vesszőt használunk. A gyerekek és a külföldiek számára, akik még nem tudnak sok kandzsit olvasni, vannak szóközökkel ellátott könyvek. Nincsenek elválasztási szabályok sem, nem számít, ha egy szó az egyik sor végén kezdõdik és a következő sor elején folytatódik. Nem szükséges elválasztójelet sem használni. A mássalhangzó hosszításra használt kis 「つ」, az összetett szótagok kis 「や」Γゆ」Γよ」 hiraganái, illetve a vessző「、(てん)」, a pont「。(まる), a kérdöjel 「？」, a felkiáltó jel 「！」, és a zárójelek záró része nem kerülhet a sor elejére.
Nyelvi-kulturális sarok
1. Köszönések
Japánban a találkozáskor használt üdvözlések a napszak szerint változnak.
①「おはようございます」Jó reggelt!
Reggel, vagy délelötti időpontban való találkozáskor használjuk, ezt a kifejezést általában egy meghajlás kiséri. Családon belül vagy közeli barátok között az 「おはよう」rövidebb változatot használják, és nem kell meghajolni. A válaszadáshoz ugyanazeket a kifejezéseket használjuk. Délelőtt, de már a délhez közeledő időpontban már nem az 「おはよう」köszönést, hanem a 「こんにちは」-t használjuk. Ennek oka, hogy a reggeli köszönés a 「はやい'korán' 」melléknévbõl származik. Mivel ezt az üdvözlést az aznapi elsõ találkozáskor használjuk, ezért a televízióban és a vendéglátóiparban dolgozók ｢おはようございます｣ kifejezéssel köszönnek a munka kezdetén, még akkor is, ha ez délutáni vagy esti, éjszakai idöpontban van. Az utóbbi időben egyre szélesebb körben elterjedt a reggeli időponton kívüli használata.
②「こんにちは」Jó napot!
A nap folyamán használt kõszõnés. Családtagok egymás kõzött nem használják. Általában meghajlás kíséri, de kõzeli viszonyban lévő emberek között ez nem szükséges. A hajnali óráktól sõtétedésig használják. Válaszadáskor ugyanígy 「こんにちは」-val viszonozhatjuk a köszönést. Mivel eredetileg a 「今日はご機嫌いかがですか’Ma hogy szolgál a kedves egészsége?’」kifèjezés rõvidített változata, ezért a 「wa」egy partikula, tehát helyesen「こんにちは」-nak írandó, de vannak, akik「こんにちわ」-nak írják. Nem hivatalos levelek, e-mailek elején írott üdvözlésként is használják. ③「こんばんは」Jó estét! Éjszakai találkozkor használjuk. Ez a kifejezés családon belül nem használatos. Általában meghajlás kíséri, de közeli közeli viszonyban lévö emberek között ez nem szükséges. Válaszadáskor ugyanígy 「こんばんは」-val viszonozhatjuk a köszönést. Csakúgy, mint a「こんにちは」 esetében, a 「今晩はご機嫌いかがですか ’Ma este hogy szolgál a kedves egészsége?’ 」kifejezés rövidített változata, ezért a 「wa」egy partikula, tehát eredetileg「こんばんは」-nak írandó, de vannak, akik「こんばんわ」-nak írják.
2. Búcsúzáskor használt köszönések
A búcsúzáskor használt köszönések a napszaktól függetlenek, viszont a társadalmi kapcsolattól vagy helyzettól függõen változnak. ①「さようなら」Viszontlátásra! Ez az elbúcsúzáskor használt leggyakoribb köszönés. Válaszadáskor ugyanígy ｢さようなら｣-val viszonozhatjuk az elköszönést, de a ②-ban bemutatott köszönést is használhatjuk.). Akkor használatos, amikor munka vagy iskolai óra befejeztével hazaindulunk, illetve amikor utazás vagy nyaralás miatt hosszú ideig nem látjuk egymást, vagy ha nem tudjuk, hogy legkõzelebb mikor találkozunk az illetõvel. ②「じゃあ、また」Viszlát később! Ez a Viszlát!-hoz hasonló informális kifejezés könnyedebb változata. Elöfordul csak a 「じゃあ」változatban is. Ha tudjuk, mikor találkozunk legközelebb, akkor azt mondhatjuk, hogy「また明日'Viszlát holnap!'」,「また来週'Viszlát jövö héten!'」,「また木曜日'Viszlát csütörtökön!'」. Ha nem tudjuk, mikor lesz a következő találkozó, akkor azt mondhatjuk, hogy「またいつかʾViszlát valamikor!'」,「また今度'Viszlát legközelebb!' Jstb. Ha ugyanazon a napon újra találkozunk, akkor 「また後でViszlát késöbb!」köszönést is használhatunk. Baráti, közeli viszonyban lévő emberek gyakran használják. A「じゃあ」köszönés udvariassági foka viszonylag alacsony, ezért munkahelyi alá- fölérendeltségben egy fönök az alkalmazottnak, vagyis a magasabb rangú az alacsonyabbrangúval szemben használhatja, de fordítva, az alkalmazott a fönökkel szemben nem. Ez esetben a ③ kifejezés használatos. ③「おさきにしつれいします」、「おつかれさまでした」 Munkával kapcsolatos köszönések A munkanap végén a munkahelyről való távozáskor használatos kifejezés. Az elsõként távozó személy ｢おささに’ Ōn előtt (távozom) ’しつれいします'elnézést kérek' J kifejezést használja. Erre válaszként「おつかれさまでした」 kifejezéssel az elvégzett munkát elismerve megköszönjük a munkáját. Ha a fönök jön el elöször, akkor az「おさきに」rövidebb verziót is használhatja. Ha együtt távoznak, akkor kölcsönösen 「おつかれさまでした」 köszönéssel búcsúznak el egymástól.
3. A köszönet kifejezése
①「ありがとうございます」Köszönöm szépen!
Ez a köszönetnyilvánítás általános kifejezése. A köszönet hangsúlyosabb kifejezésére használhatjuk a 「どうもありがとうございます」kifejezést is. Családi vagy a kõzeli baráti kapcsolatokban, ahol nem szükséges az udvariassági formákat tartani, használhatjuk csupán az 「ありがとう」és a「どうも」kifejezéseket. Akkor is használhatjuk, ha valaki ajándékot ad nekünk, ajtót nyit előttünk stb. Ha valaki lefordít valamit, vagy bevásárol stb., idöigényesebb szívességet tesz nekünk, akkor「ありがとうございました」, mült idejű alakot használunk. Japánban nemesak az éppen kapott szívességért szokás hálát adni, hanem a korábban kapott szívességért is. Ebben az esetben 「この間は(a minap)ありがとうございました」kifejezést használjuk. Válaszként「いいえ(Nincs mit.) 」「どういたしまして'Szívesen.' 」kifejezésekkel viszonozhaṭjuk a köszönést. ②「すみません」Elnézést. Köszönöm. Eredetileg ez a bocsánatkérés kifejezése. A partner a mi érdekünkben tett cselekedete, az általunk okozott kellemetlenségekért érzett hála kifejezése. Felnöttek körében ezt a kifejezést gyakrabban használják, mint a 「ありがとうございます」-t. Gyakran használják mindkét kifejezést egymás után. 4. Bocsánatkérés A「すみません」a fentiekhez hasonlóan a bocsánatkérés kifejezése. Válaszul az 「いいえ'Nem történt semmi.'」kifejezést használhatjuk. 5. A partner figyelmének felkeltésére használt kifejezések A 「すみません」kifejezés egy harmadik módon is használható. Az étteremben a pincért vagy a pincérnôt a 「すみません」kifejezéssel hívjuk. Választ a「[はい」kifejezéssel adhatunk. Ha valakitõl kérünk valamit, vagy kérdést teszünk fel a tanárnak, akkor nem egybõl térünk a tárgyra, hanem elötte bevezetésként megszólítjuk az illetöt: 「すみません」(Elnézést, …).ピック１にほんごJapán nyelv
1. Katakana A katakana írásrendszerrel kapcsolatban a hiraganától eltérő esetekre térünk ki.
① Hosszítás
A katakana irásrendszerben a magánhangzók hosszítását a 「一」jellel jelõljük. Vízszintes írás esetén fekvő, függöleges írás esetén álló irányú egyenes vonal. •ヨーロッパ•コーヒー
② Idegen eredetű szavak hangjainak átírása katakanával Az eredetileg a japán nyelvben nem létező, idegen eredetü szavak hangjainak leírására a hiragana írásrendszerben nem létező katakana kombinációk is vannak.

③ Idegen eredetü szavak átírása
Az idegen eredetü szavakat nem az eredeti nyelv helyesirásával írják át, hanem a kiejtett hangok alapján a leginkább hasonlító katakana karakterek használatával. A szó szótagokra oszlik ("egy mássalhangzó + egy magánhangzó" vagy "egy magánhangzó"), minden szótaghoz katakana jelet alkalmaznak. Azokat a torlódó mássalhangzókat, amelyek mögött nincs magánhangzó, kiegészítjük: a 「d」és a 「t」esetén Γo」-val, egyéb esetben 「u」-val. A hangsúlyos szótagok hosszú magánhangzóvá vagy kettős mássalhangzóvá válhatnak.
→ 「ma」 → mássalhangzó+magánhangzó → 「マ(MA)」 → 「d」 → magánhangzóval kiegészítve   → → mássalhangzó+magánhangzó hangsúlyos; hosszú → 「リー(RII)」 magánhangzóvá válik magánhangzóval kiegészítve → 「ド(DO)」 「マドリード」szót「マドリッド」-nak is írják. ④ Magyar személynevek
⑤ Magyar helynevek
1. 「～てください」és「おねがいします」Kérem, …! Legyen szíves! 「きいてください」,「みてください」kifejezésekhez hasonlóan az「(ige)＋てください」egy olyan kifejezés, amellyel megkérūnk valakit egy cselekvésre. Akkor használatos, amikor a tanár a tanulóknak, az orvos a betegnek vagy a szervező a megbeszélés résztvevőinek ad valamilyen utasítást. Kérés kifejezésére is használható. Az 「おねがいします」a ’kérem, legyen szíves’ használatához hasonlóan a kérés kifejezésének kiegészítése.
2. 「しつれいします」Elnézést!
Ez egy kifejezés, hogy bocsánatot kérjünk udvariatlanságunkért. Az 1. leckében búcsúzó köszönésként már érintettük. Ezen kívül olyan helyzetekben könnyed üdvözlésként használhatjuk, amikor az ember elhagyja a termet egy óra vagy értekezlet közepén, vagy amikor belép egy olyan helyiségbe, ahol már van valaki. Egyéb változatai:「ちょっと、しつれいします」「すみません。しつれいします」
3. Megszólítás
Japánban szokás, hogy ha valakit megszólítunk, említünk, akkor a nevét tiszteletbeli utótaggal kísérjük. A Γ～さんJa legelterjedtebb, ami férfira és nőre, korra való tekintet nékül általában mindenkire vonatkozik. Baráti kapcsolatban a 「személynév＋さん」 is használható, de munkahelyen, kevésbé közeli ismerõsöknél a 「családnév＋さん」megszólítás általános. Gyermekek, nagyon szeretett személy esetén a 「～ちやん」, fiúgyermekeknél a「～くん」használatos. Hivatalos megszólításnál a「～さま」, tanárok és orvosok esetében a「～先生」megszólítás használatos. Ha ismerjük a beszélgetõpartnerünk nevét, akkor az 「あなた」megszólítás használata helyett helyesebb, ha a nevén szólítjuk.
•わたしはマリアです。  Watashi wa Maria desu. •わたしはにほんごができます。Watashi wa nihongo ga deskimasu. •わたしもエンジニアです。Watashi mo enjinia desu.

1.わたしはマリアです。Én Mária vagyok.
Az ｢ AはBです｣ szerkezettel ʿAʾ-ról állítjuk, hogy ʿBʾ. A mondat alanya, vagy témája ʿAʾ, és ʿBʾ azt jelzi, hogy mi vagy ki A.  A ｢は｣ partikula az ʾAʾ alany után következik. Ezt a partikulát「は」-nak írjuk, de /wa/-nak ejtjúk. Tagadó mondat esetén a「です」helyett「じゃないです」áll. A 「じゃないです」-ban a 「じゃ」a beszélt nyelvben használt tömörítés, az eredeti forma 「ではないです」. Az eldöntendö kérdő mondatot úgy képezzük, hogy a mondat végére kirakjuk a 「か」kérdõpartikulát. A kérdõ névmást (mit, ki) tartalmazó mondatban a kérdõ névmás oda kerül, ahová a válaszmondatban kerülne. Nem szükséges feltétlenül a mondat elejére helyezni. A kérdö mondatokat emelkedö hanglejtéssel intonáljuk. A beszélgetés közben intonálhatjuk emelkedő hanglejtéssel csak a minket érdeklő szót, a többit nem szükséges. •わたしはがくせいです。 Én diák vagyok. Watashi wa gakusee desu. •わたしはがくせいじゃないです。 •わたしはがくせいではないです。 ・マリアさんはがくせいですか。 •おしごとはなんですか。 •おしごとは？
Maria-san wa gakusee desu ka. Oshigoto wa nan desu ka.

2.わたしはにほんごができます／できません。Tudok/nem tudok japánul .
A mondatot lezáró ige 「ます」 végződéssel rendelkezik. Tagadó alakban 「ません」 Kérdőmondat esetén 「か」 partikula kerül a mondat végére. Watashi wa nihongo ga dekimasu. ・わたしはにほんごができます。 Tudok japánul. Watashi wa nihongo ga dekimasen. Nem tudok japánul. ・わたしはにほんごができません。 Maria, tud japánul? Maria-san wa nihongo ga dekimasu ka. ・マリアさんはにほんごができますか。 •マリアさんはなにごができますか。 Maria-san wa nanigo ga dekimasu ka. Maria, milyen nyelven tud?
3. わたしもエンジニアです。Én is mérnök vagyok.
A 「も」partikula jelentése "is". A 「AはBです」mondat esetén az 'A' elemet kísérő「は」partikula változik「も」partikulára. Watashi wa enjinia desu. ・A:わたしはエンジニアです。 Én mérnök vagyok. B:わたしもエンジニアです。 Én is mérnök vagyok. Watashi mo enjinia desu.
4.マリアさんはせんせいですか。Maria tanár?
A 「か」partikulának két funkciója van: jelzi, hogy a mondat kérdés, illetve kifejezhet meglepõdést is. Az elsõ esetben a mondatot emelkedö hanglejtéssel ejtjük, és a 「か」azt jelzi, hogy a mondat kérdés. A második, meglepõdést kifejező esetben a mondatot ereszkedő hanglejtéssel ejtjūk, ekkor a「か」azt jelzi, hogy a kifejezés meglepetést okoz a beszélönek. •マリアさんはせんせいですか。 •A:わたしはエンジニアです。 B:そうですか。

5. ホセさんですね。 Ön José, ugye?
A「ね」partikulának két funkciója van: az elhangzottak ellenőrzése, illetve dicséretet, érzelmet fejez ki. A következö példában a beszélö ellenőrzésként elismétli a nevet, mert nem biztos, hogy jól értette. A mondat emelkedő hanglejtésü, ilyenkor a 「ね」azt jelzi, hogy ez a mondat megerősítés, ellenőrzés. Ezzel szemben a másik példában a kifejezés ereszkedő hanglejtéssel hangzik el, ebben az esetben a mondat dicséretet fejez ki. •A:ホセです。 B:ホセさんですね。どうぞよろしく。 •そうですか。すごいですね。

Nyelvi-kulturális sarok
1. Az E/l. személy kifejezései
A japán nyelvben az 'Én' személyes névmásnak különböző formái vannak, nemtöl és nyelvhasználattól függõen. A「わたし」udvarias és általánosan használható mindenki számára. Formálisabb kontextusban a választékosabb「わたくし」használatos. A férfiak gyakran használják a「ぼく」-t vagy a「おれ」-t, míg a nók az「あたし」-t. A「じぶん」 eredetileg azt jelenti, hogy ,,maga, saját", de manapság az E/1. személyű személyes névmás szinonimájaként is használják.
2. A japán családnevek, utónevek
Japánban egy házaspár két tagja azonos vezetéknévvel rendelkezik. Hagyományosan a nõ a férje vezetéknevét veszi át. A születendö gyerekeknek a szülök által válaszott vezeték- és egy személyneve van. A japán nevek esetében a vezetéknév van elöl, majd az utónév következik (pl. Takeda Hitoshi, Yamada Yuzo). Formális környezetben, például a munkahelyen vagy az iskolában, mindenkit vezetéknéven szólítanak a「さん」szócskát a vezetéknév után illesztve (pl. Takeda san, Yamada san). A külföldiek esetében a nyugati stílushoz igazodva a nevūket általában fordított sorrendben olvassuk, elõször az utó--, majd a vezetéknévvel (pl. John Smith, José García). Gyakori, hogy a külföldieket a személynevükön szólítják a 「さん」szócskával kiegészítve (Erika san, Kinga san).
3. Névjegykártya
Japánban szokás, hogy bemutatkozáskor névjegykártyát cserélnek. Korábban csak munkahelyi környezetben volt szokás, de manapság nem ritka, hogy az egyetemisták is hordanak magukkal a nevükkel és elérhetőségükkel ellátott kártyákat. A névjegykártyák cseréje a találkozók, megbeszélések elején történik, ezáltal könnyen azonosíthatjuk, hogy milyen cégtöl, kivel beszélünk. A találkozás eleji névjegykártyák cseréjével elkerülhetjük azt a kellemetlen helyzetet is, amikor esetleg nem tudjuk megszólítani a másikat, mert nem emlékszünk a nevére. A névjegykártya átadás szabályai szerint a kártyát két kézzel fogva, az írott felével a partner felé fordítva adjuk át, kissé meghajolva és hangosan is bemutatkozva. A névjegykártya szenzitív adatokat tartalmaz, ezért átvétele után gondos odafigyeléssel kell bánni vele. pl. magunk elé helyezni a tárgyalóasztalon. Semmiképpen sem szabad hanyagul bánni vele, vagy rendetlenül fiókban tárolni stb. 4. Japán töltelékszavak A töltelékszavak azok a praktikus kifejezések, amelyek a társalgás gördülékeny folytatását segítik. Az 「あのう」töltelékszót használhatjuk a figyelem felkeltésére, valakinek a megszólítására is. ・あのう、キムさんはせんせいですか。 Anoo, Kimu-san wa sensee desu ka. (Ōö, elnézést), Kim úr/asszony, ön tanár? Az 「あのう」akkor is hasznos, ha elakadunk a következő szó keresésében: •キムさんは、あのう、フランスごができますか。 Kimu-san wa, anoo, furansugo ga dekimasu ka. Kim úr/asszony, ööö, beszél franciául? Ha a beszélgetőpartner által elmondottak azonnali ismétlését kérjük, akkor az 「えっ？」kifejezést használhatjuk.

5.  A 「そうですか。」különböző helyzetekben
A「そうですか」kifejezést különféle helyzetekben használjuk. Mindenekelött akkor, ha a beszélgetőpartnerünk az általunk elmondottakat érdekesnek vagy meglepönek találja. •A:わたしはエンジニアです。 B:そうですか。 Watashi wa enjinia desu. Soodesu ka. Mérnök vagyok. Valóban? Nahát! Meglepődés esetén a 「そうですか」 helyett gyakran használjuk a 「すごいですね」 kifejezést. •A:わたしはエンジニアです。 B:すごいですね。 Watashi wa enjinia desu. Sugoidesu ne. Mérnök vagyok. Ez csodálatos! A「そうですか」egyszerŭen annak kifejezésére is szolgálhat, hogy megértettük, amit mondtak nekünk: ・A:わたしはエンジニアじゃないです。 Én nem vagyok mérnök. Watashi wa enjiniajanai desu. B:そうですか。 Valóban? Értem. Soodesu ka. Köztisztviselö vagyok. •A:わたしはこうむいんです。 Watashi wa koomuin desu. B:そうですか。わたしもこうむいんです。 Soodesu ka. Watashi mo koomuin desu. Valóban? Én is köztisztviselö vagyok.
6.べんきょうちゆうです
Ha azt akarjuk kifejezni, hogy valamilyen tevékenység éppen folyamatban van, a 「ちゆう」szócskát kell a tevékenységet kifejező fõnév után tenni. Benkyoochuu desu. Éppen tanulok. •ベんきようちゅうです。 Shigotochuu desu. •しごとちゅうです。 Éppen dolgozik. 7. すこしKicsit A「すこし」egy határozószó, amely 'kicsit' jelent, és megelőzi az igét. Egyéb gyakoriságot kifejező határozószavak:「けつこう」’eléggé’ és 「よく」 'gyakran, jól'. •はい、すこしできます。 Hai, sukoshi dekimasu. Igen, kicsit tudok. 8.  (Az ön) neve, (az Ön) munkája A japán nyelvben a beszélgetõpartner iránti udvariasság érzékeltetésére「お」elõtag kerül bizonyos szavak elé. •おなまえ、おしごと、おくにEgyéb szavak előtt is állhat「お」előtag, hogy udvariasabban hangozzanak. •おかね、おちゃ、おすしEgyéb, általában kínai eredetű szavak esetében az 「お」 helyett 「ご」 előtag kerül. •ごしゅじん、ごかぞくトピック2 わたし Én
わたしのかぞくは３にんです。 Watashi no kazoku wa san-nin desu.ちちとははとわたしです。 Chichi to haha to watashi desu.
•かぞくはちちとははとわたしです。Kazoku wa chichi to haha to watashi desu. •あねはおおさかにすんでいます。 Ane wa Oosaka ni sunde  imasu. ･あにのこどもは4さいです。 Ani no kodomo wa yon-sai desu.
• Saját családom szerkezetét leírni. •Elmondani, hogy hol lakom. •Elmondani a családi kapcsolatokat. 1.かぞくはちちとははとわたしです。A családom: az apám, az anyám és én. A 「と」partikula két fönév összekapcsolására szolgál. Hasonló a magyar nyelvben az ʾés' kötõszóhoz, de abban különbözik, hogy csak fõneveket kapcsol össze, mondatokat nem. •かぞくはちちとははとわたしです。 Kazoku wa chichi to haha to watashi desu. A családom: az apám, az anyám és én.
2.あねはおおさかにすんでいます。A nővérem Ószakában él.
Udvarias nyelven az „élni” jelen idejű formája:「すみます」. Abban az esetben, ha „jelenleg él valahol” jelentésben használjuk, akkor a「すんでいます」 folyamatos alakot használjuk. A helyhatározó után 「 [こ」 partikula áll. ・あねはおおさかにすんでいます。 Ane wa Oosaka ni sunde imasu. A növérem Ószakában él.
3.かぞくはさんにんです。A családomban hárman vagyunk.
A szám és az utána következő「にん」szócska az emberek számlálószava. Az ilyen utótagokat számlálószavaknak nevezzük, használatuk gyakori a japán nyelvben a mennyiség és idõtartam kifejezésére (lásd Szótár 81. o.). Az emberek számlálószava a 「にん」, de az egy fõ, két fõ kifejezése kivétel:「ひとり」és「ふたり」. A hány ember kérdés esetén, a 「なん」kérdőszót a mondatban oda tesszük, ahol a számnak kell állnia, a mondat végére「か」mondatzáró partikula kerül. •かぞくはさんにんです。 Kazoku wa san-nin desu. A családom háromtagú. •かぞくはなんにんですか。 Kazoku wa nannin desu ka. A családja hány tagú?
4.あにのこどもa bátyám gyereke
A 「の」partikula az előtte álló és az őt követő fõnév között áll, birtokos szerkezetet vagy eredetet fejez ki. •あにのこどもa bátyám gyereke ani no kodomo
5.あにのこどもは4さいです。A bátyám gyereke 4 éves.
A 「さい」utótaggal kifejezhetjük az életkort. A 「20」éves kifejezés kivétel,「はたち」-nak ejtjük. •あにのこどもは4さいです。 Ani no kodomo wa yon-sai desu. A bátyám gyereke 4 éves. Én 20 éves vagyok. •わたしははたちです。 Watashi wa hatachi desu. Az 1, 8, 10 számok használatakor összeolvadás történik. 1 éves, 11éves, 21 éves, stb. •いっさい、じゅういっさい、にじゅういっさい、... issai, juu-issai, nijuu-issai hassai, juu-hassai, nijuu-hassai 8 éves, 18 éves, 28 éves, stb. •はっさい、じゅうはっさい、にじゅうはっさい、... •じゅっさい、さんじゅっさい、よんじゅっさい、… jussai, san-jussai, yon-jussai 10 éves, 30 éves, 40 éves, stb. Az életkor megkérdezéséhez a 「なん」kérdőszót a mondatban arra a helyre teszzük, ahol a számnak kell állnia, a mondat végére 「か」mondatzáró partikula kerül.  A 「なんさい」kérdöszó helyett az 「いくつ」kifejezést is használhatjuk. Amikor egy idösebb vagy ismeretlen személy életkorát kérdezzük, a tiszteleti előtagot használjuk: 「おいくつ」. •なんさいですか。
•おいくつですか。 Hány éves? Mennyi idös?
Nyelvi-kulturális sarok
1. Családtagok megszólítása
A japán nyelv az elnevezésekben különbséget tesz, ha a saját családunk tagjairól beszélünk másoknak, illetve ha mások családtagjairól beszélünk. A saját családra vonatkozó elnevezések magukban foglalják az ʻenyémʼ jelentést, ezért saját apánkról beszélve nem a 「私の父」 kifejezést, csak a「父」 ʾ apámʾ kifejezés használjuk, ebbõl magától értetõdik, hogy a saját apámról van szó. Ellenben amikor valaki másnak az apjára, például a beszélgetőpartnerünk apjára utalunk, akkor az udvarias「あなたのお父さん」(kb ʾAz Ön kedves édesapjaʼ) kifèjezést használjuk.
2.  A család tágabb értelemben
A szüleink fërfi és nő testvérei, a nagybácsi「おじ／おじさん」, és a nagynéni「おば／おばさん」, az ő gyerekeiket, az unokatestvéreket nemre való tekintet nélkül 「いとこ」-nak nevezzük. A házastársunk révén közeli rokonaink megnevezése elé a 「義理の」kifejezést tehetjük (pl.義理の母、義理の父、義理の兄、義理の妹、anyósom, apósom, sógorom, sógornóm, stb.). Párkapesolatban a partnerünkre a彼／ボーイフレンド、彼女／ガールフレンド、パートナー (barátom, barátnőm, partnerem) kifejezéseket használhatjuk. Második házasság esetén gyakran használjuk a 'második felesége, 'második férje' (2番目の奥さん、2番目の旦那さん) kifejezéseket.
3.  Szabad-e az életkorra rákérdezni?
Senki sem szereti, ha a koráról kérdezik, ez alól a japánok, különösen a japán nök sem kivételek. Általában nem okoz gondot egy harmadik személy életkorának megkérdezése, ha például valaki fěnyképet mutat nekünk, de óvatosság javasolt a beszélgetõpartnerünk életkorának megkérdezésekor.
4. Ha nincs munkánk…
Manapság előfordul, hogy valamilyen kõrülmény miatt éppen nincs munkánk. Ilyenkor praktikus a 「今、仕事をさがしています。」 Éppen munkát keresek.' kifejezés. Valamint a 「就活中」 ' Álláskeresésben vagyok'. A 「無職」 'munkanélküli' kifejezést akkor használjuk, ha valaki általában nem dolgozik.トピック3たべもの Étkezés
にくがすきです。 Niku ga suki desu. • Beszélni az általunk kedvelt ételekröl.
• Beszélni az általunk nem kedvelt ételekröl. • Beszélni arról, hogy mit eszünk. • Beszélni arról,  hogy milyen gyakran iszunk valamit. 1.にくがすきです。やさいはすきじゃないです。Szeretem a húst. A zöldséget nem szeretem. Ha arról beszélünk, amit szeretük, a japán nyelvben a「すきです」szerkezetet használjuk. A「が」partikula jelzi, hogy mit szeretünk. A「すきです」egy NA-típusú melléknév. A japánban kétfèle melléknév létezik: az I-típusú melléknevek és a NA-típusúak.  Mindkettõt más szabályok szerint kell ragozni. A NA-melléknevek esetén, hasonlóan, mint a fõnévi állítmányú mondatban, az állító alak 「です」-re, a tagadó alak 「じやないです」-re végzõdik. A tagadó mondatban a partikula, amely megielõli azt, ami nem tetszik,「は」-ra változik. Ha a mondat végére a「か」 zárópartikulát illesztjük, akkor kérdő mondattá válik. •にくがすきです。 Niku ga suki desu. •さかなはすきじゃないです。 Sakana wa sukijanai desu. •にくがすきですか。 Niku ga suki desu   ka. •なにがすきですか。 Nani ga suki desu ka Szeretem a húst.
① Aはpartikula Annak jelölésére, hogy ki szeret valamit, a「は」partikulát használjuk.  A「は」jelöli a mondat alanyát vagy témáját. •わたしはにくがすきです。 Watashi wa niku ga suki desu. Én szeretem a húst. A ｢食べ物について｣ ｢飲み物について｣ vagyis ʿaz ételekről, italokról szólvaʾkifejezés esetén, amikor a beszélgetés tárgyát, halmazát szeretnénk behatárolni, szintén használhatjuk a 「は」 partikulát. •たべものはなにがすきですか。 Tabemono wa nani ga suki desu ka. Ennivalóból mit szeretsz? Hasonlóképpen, a「は」partikula akkor is használatos, ha kérdést teszünk fel a beszélgetöpartnerrel vagy a beszélgetés tárgyával kapcsolatban. Ebben az esetben a mondat「は」utáni részét elhagyjuk, a mondat intonációja emelkedő hanglejtésú, jelezve, hogy kérdésről van szó. •わたしはにくがすきです。Bさんは？ Watashi wa niku ga suki desu. B-san wa? Én szeretem a húst. B san? ・A:わたしはにくがすきです。 Watashi wa niku ga suki desu. Én szeretem a húst. B:さかなは？ És a halat? Az ’is, ugyanúgy’ kōtōszó kifejezésére a ｢～も同様に｣ szerkezetet használjuk. Az, amit szeretünk után álló「が」partikula, illetve az alany, témajelõlö「は」partikula helyett áll a「も」partikula. (Lásd 2. lecke 3. pont) •にくがすきです。さかなもすきです。Niku ga sukidesu. Sakana mo sukidesu. •A: わたしはにくがすきです。Bさんは?  Watashi wa niku ga suki desu. B-san wa?
B:「わたしもにくがすきです。」 Watashi mo niku ga suki desu. ③Aとpartikula Én is szeretem a húst. Az 「AとB」 'és' kötőszó kifejezésére két vagy több fõnév felsorolása esetén a 「と」 partikulát használjuk. Nem használható két mondat összekapcsolására. (Lásd az L4 1. pontot). •わたしはにくとさかながすきです。  Watashi wa niku to sakana ga suki desu. Szeretem a húst és a halat.
2.あさごはんをたべます。Reggelizem (reggelit eszem).
Amikor japánul arról beszélünk, hogy mit eszünk és mit iszunk, a cselekvés közvetlen tárgyát az 「を」partikulával kifejezzük ki. Állító alakban az ige Γ～ます」végzõdést, tagadó alakban Γ～ません」végzõdést kap. Tagadó mondatokban a tárgy「は」partikulát kap. Ha az állító mondat végéhez hozzáadjuk a 「か」mondatzáró partikulát, akkor a mondat kérdővé válik.
A japán nyelvben, ha megkérdezünk valakit, hogy akar-e enni vagy inni valamit, akkor a 「～たべますか。／～のみますか。」kifejezésekkel tehetjük meg ezt. Ezekben az esetekben a tárgyat jelölö 「を」partikula gyakran kimarad. ・コーヒー、のみますか。 Khoohii, nomimasu ka. Iszol kávét?
3.コーヒーをよくのみます。Gyakran iszom kávét.
A cselekvés gyakoriságát 「いつも」 ‘mindig’, 「よく」 ‘gyakran’, 「あまり」 ’nem nagyon’ határozószavakkal fèjezheţjük ki. Az 「いつも」 és a 「よ〈」esetében az ige állító alakban áll 「よく～ます」, az 「あまり」esetében tagadó alakban. Ha a cselekvés gyakoriságára szeretnénk rákérdezni, a「よく～ますか？」kifejezést használhatjuk. •いつもあさごはんをたべます。  Itsumo asagohan o tabemasu. •コーヒーをよくのみます。 Koohii o yoku nomimasu. •コーヒー はあまりのみません。 Koohii wa amari nomimasen.
•あさごはんをよくたべますか。 Asagohan o yoku tabemasu   ka.
Nyelvi-kulturális sarok
1.たべます、のみます
A japán nyelvben az „enni” és „inni” fogalmak használatának módja némileg eltér a magyartól. Japánban a miszo levest és más folyékony ételeket isszák, tehát a 「のみます」ige használatos. Azonban ha leves állagú az étel, de sürŭ, vagy tészta van benne pl. sürŭ húsleves vagy curry-étel, azt eszik, tehát a「たべます」ige használatos- A magyarban van egy ige, a fogyasztani, amely magában foglalja az evés és az ivás cselekvését, de japánul ennek nincs megfelelője, amely mindkettöre használható lenne. Emiatt előfordulhat, hogy amikor azt szeretnénk mondani, hogy elfogyasztok egy kávét pirítóssal, akkor elbizonytalanodhatunk, hogy a「たべます」vagy a「のみます」ige használata helyes-e. Japánul általában külön mondják mit esznek és mit isznak, de az előző példára utalva, ilyen esetben használhatjuk a「たべます」igét.
2.ごはん、パンRizs, kenyér
「ごはん」: Japánul ennek a szónak két jelentése van: fött rizs és étel. Ösidõk óta a rizs volt a japánok fö tápláléka, ezért lett végül az "étel" szinonimája. Japánban a napi háromszori étkezés az általános, ezek neve: 、「朝ごはん」 reggeli ' , 「昼ごはん」 ' ebéd ' , 「晚ごはん」 ' vacsora ' . Ezeket a szavakat a nap három étkezési időpontja:あさ'reggel',ひる'dél',ほん'este', és a 「ごはん」szó alkotja: [パン]: A kenyér olyan étel, amely Japánban eredetileg nem létezett. A portugálok hozták a 16. században, így a portugál elnevezés honosodott meg a Japánban is. Később a kenyér egyéb típusait fejlesztették ki Japánban, mint például az édes bab tölteléket tartalmazó「アンパン」, a curry töltelékes「カレーパン」, stb., édes kenyerek, zöldségekkel töltött kenyér és más egyéb fajták. A japán nyelvben a「パン」szót általános gyüjtőfogalomként használják, amely magában foglal mindenféle kenyérrel vagy zsemlével készült ételt, mint például a szeletelt kenyér (食パン), croissant (クロワッサン), bagett (フランスパン), vagy a szendvics (サンドイッチ) stb.
3. A japán reggeli
Manapság a japánok rizst (ごはん食), valamint kenyeret, péksüteményt (パン食), egyaránt fogyasztanak reggelire, bár mostanában a kenyérfèlék fogyasztása vált uralkodóvá. Természetesen sok család van, amelyik váltogatja az egyik és a másik típusú reggelit.ごはん食: Fött rizs, miszo leves, hal, omlett vagy rántotta, erjesztett bab, tofu stb. Gyakori, hogy a napot fehérjével kezdjük. Innivaló a zöldtea. Gyakran esznek még hozzá ecetes zöldségeket, salátát, valamint gyümölcsöt.パン食: kenyér vagy zsemle, leves, tojásétel és kolbász, sonka, sajt, saláta, gyümölcs, joghurt stb. Innivaló: kávé, gyümölcslé stb. Egy európai számára furcsa lehet reggel halat és zöldséget enni, de Japánban van egy mondás:「一汁一葉」mely szerint a japán fõétel, a rizs mellett levesböl, föételböl (pl. hal), savanyított zöldségböl áll az étkezés. Manapság is alapvetõen ezekböl áll egy japán reggeli.
4.コーヒー、のみますか？
Azt a kérdést, hogy akar-e valaki inni, általában úgy kérdezzük meg, hogy: „Parancsol egy kávét?" vagy „Akar kávézni?". Japánul azonban közvetlenül kell megkérdeznünk:「コーヒー、のみますか」. 'Iszik egy kávét?' (A kívánságokkal, óhajtással kapcsolatos kifejezéseket lásd az L18. lecke). Egy bárban vagy étteremben azonban a pincér tisztelettel szólítja meg a vendéget, és a 「のみます、たべます」igék helyett az udvariasabb「めしあがります」’elfogyaszt’ igét használja. Az ilyen típusú tiszteletteljes kifejezéseketけいご-nak, vagyis tiszteleti nyelvnek hívják.
5. いただきます、ごちそうさまÉtkezéskor használt kifejezések
Japánban az étkezés elején az 「いただきます」 'Köszönettel elfogadom.' illetve az étkezés végén a 「ごちそうさま」 'Hálát adok étte.' kifejezéseket használjuk. Ezzel hálánkat fejezzük ki az élelmet adó élõlényeknek, valamint a gazdáknak, halászoknak, és azoknak, akik elkészitették nekünk az ételt, ezzel lehetővé téve, hogy megkaphassuk, élvezhessük mindennapi étkünket. Sok japánnál ez a köszönés szokássá vált, egy mozdulat kíséretében használják: mindkét tenyért összeérintve, enyhe meghajlással. Az「いただきます」azt jelenti: elfogadom, de akkor is használják, amikor itallal vagy étellel kínálnak minket. Például amikor látogatóba megyünk és teával kínálnak; vagy amikor egy munkatársunk utazásából visszatérve ajándékot hoz nekünk, amely általában a meglátogatott régióra jellemzö édesség (おみやげ); stb. A 「ごちそうさま」kifejezést az étkezés végén használjuk, hogy hálát adjunk az elfogyasztott lakomáért. Általában akkor használjuk köszönetünk kifejezéseként, amikor elhagyjuk az éttermet vagy az ebédlôt. Egy másik gyakori használat az, hogy köszönetet mondunk annak, aki meghívott minket enni, hálánk jeléül a meghívó (fizető) félnek mondjuk: 「ごちそうさまでした」トピック3たべもの Étkezésだい6かどこでたべますか
きょうどこでひるごはんをたべますか。 Kyoo doko de hirugohan o tabemasu ka.
• Jellemezni, leírni, hogy milyen az üzlet, étterem.
1.すきなりょうりはカレーです。A kedvelt ételem a curry.
A japánban a「すき」’általam kedvelt’ és a「きらい」’utált’ kifejezések szófajilag NA-típusú melléknevek. Mint a「すきなりようり」’kedvelt étel' jelzői szerkezet esetében is, a NA-típusú melléknév 「な」 végződéssel kapesolódik a főnévhez, ezért kapta a NA-típusú melléknév elnevezést.  Az I-típusú melléknevek közvetlenül kapcsolódnak a fönévhez, mint például ⸢おいしいレストラン」 (Lásd L7 Ételek 3). Ahogy a 「すきなりようり」’kedvelt étel (az étel, amit szeretek),「きらいなのみもの」’utált ital’ kifejezésekben is látjuk, a japán nyelvben a jelző a jelzett szó, a fõnév előtt áll. A mondatban névszói állítmány áll, szerkezete: Γ (alany)は(fönév)です。」. A kérdő mondat szerkezete a következő: Γすきな～はなんですか。」. A válaszban kihagyhatjuk az alanyt és közvetlenül megjelölhetjük, hogy mit szeretünk: 「(fönév)です。」vagy teljes mondattal:「～がすきです。」Az「いちばん」’elsõ számú’, ’leg-’ szerkezettel a melléknév felsõfokát fejezhetjük ki, hasonlóan a「最も」 'leginkább, legjobban' kifejezéshez. •すきなりょうりはカレーです。 •きらいなのみものはビールです。 •A:すきなりょうりはなんですか。 B: (すきなりょうりは)カレーです。 B: カレーがいちばんすきです。 Sukina ryoori wa karee desu. Kiraina nomimono wa biiru desu. Sukina ryoori wa nan desu ka. (Sukina ryoori wa) Karee desu. Karee ga ichiban suki desu. A kedvenc ételem a curry. Az általam utált ital a sör. Mi a kedvelt ételed? (az általam kedvelt étel) A curry. A curry-t szeretem a legjobban.ラーメンやさんでラーメンをたべます。Rámen-étteremben ráment eszem . 2. ① Ａでhelyhatározó partikula A「で」partikulával a cselekvés helyét fejezzük ki. A「ラーメンやさんでたべます」szerkezettel kifejezzük, hogy az étkezés cselekmény helye a rámen-étterem. Ahogy a 「きょうどこでひるごはんをたべますか。」mondat esetében is látjuk, a szavak sorrendje: 「いつ、どこで、なにを、どうする」mikor, hol, mit csinálok. Az ige 「～ます」végzõdése nem csak jelen, hanem jövõ idõt is kifejezhet, ezután bekövetkezö eseményekre is használhatjuk. •ラーメンやさんでラーメンをたべます。 Raamen'ya-san de raamen o tabemasu. •きょうどこでひるごはんをたべますか。 Kyoo doko de hirugohan o tabemasu ka. Rámen-étteremben ráment eszem. Ma hol ebédelsz?
3.あのみせはおいしいです。Az az étterem jó (finom).
Az ｢おいしい｣, ｢やすい｣, stb. ｢い｣-re végzödö mellékneveket I-típusú melléknévnek nevezzük. Ha az I-típusú melléknév állítmányi szerepben van, a mondat szerkezete:「(alany)は(melléknév)です。」. Az I-típusú melléknév állító alakja「～いです」-re végződik, tagadó alakban:「～くないです」. A japán nyelvben elterjedt a negatív jelentésű melléknevek helyett a pozitív konnotációjú ellentétpár tagadó alakú használata. Például ahelyett, hogy azt mondanák, hogy valami「まずい」’undorító, rossz ízũ’, általában azt mondják, hogy「あまりおいしくないです」’nem túl finom'. Ezt azért teszik, hogy lágyítsák a mondatot, ne hangsúlyozzák a kifejezés negatív jellegét. •あのみせはおいしいです。 Ano mise wa oishii desu. Az az étterem jó (finom) •あのみせはやすくないです。 Ano mise wa yasukunai desu. Az az étterem nem olcsó.
① Aよnyomatékosító partikula
Ａ「よ」 nyomatékosító mondatzáró partikulát akkor használjuk, ha a beszélő tud valamit, amit a beszélgetőpartnere nem ismer, ezzel hangsúlyozza információját a hallgató számára, aki nem ismeri ezt az információt. Például az「おいしいですよ」hangsúlyozza azt az információt, hogy a beszélő olyan éttermet ajánl, amelyet a hallgató nem ismer. •ラーメンやさんです。おいしいですよ。 Raamen'ya-san desu. oishii desu yo. Rámen-étterem. Finom! (jó hely!) Az「(ige)ましょう」alakját T/1. személyü felszólításra használjuk, vagyis, hogy valamit közösen csináljunk. A「そうしましょう。」 -val kifejezhetjük, hogy a javaslatot elfogadtuk, az imént elhangzottak szerint fogunk tenni. •あのみせでたべましょう。 Ano mise de tabemashoo. Együnk abban az étteremben! •じゃあ、そうしましょう。 Jaa, soo shimashoo. Igen, tegyünk úgy!
4. ハンバーガーふたつください。Két hamburger kérek!
Az ételek és italok megrendelésekor a 「ひとつ、ふたつ、みつつ」 'egy, két, három' általános számlálószavakkal fejezzük ki. (a számlálószavak táblázatát lásd a SZÓJEGYZÉK 79, oldalán). A számlálószavak az adott étel neve után állnak. A 「ください」 kérem ' a dolgok rendelésekor használatos, ahogy a 「コーヒーひとつください」’egy kávét kérek’ mondatban is látjuk. Fönevek esetén a 「ください」 helyett az udvariasabb 「おねがいします」 'legyen szives' kifejezést is használhatjuk. Ha két vagy több dolgot kérünk, akkor ezeket a「と」 'és' kötőszóval kötjük össze. A 「と」partikula a fõnevek összekapcsolására használatos. (lásd 5. lecke). A 「ください」-t az ige te-formájához is járulhat:「きいてください」, ebben az esetben kérést fogalmazunk meg, vagy utasítást adunk valamilyen cselekvés megtételére. (lásd L2: lecke) •ハンバーガーふたつください。   Hanbaagaa futatsu kudasai. Két hamburger kérek! •フライドポテトひとつとコーヒーふたつください。Furaidopoeto hitotsu to koohii futatsu kudasai. Egy sült krumplit és két kávét kérek!

1. A japán gyorséttermek
A leghíresebb japán étel minden bizonnyal a szusi. A hagyományos japán éttermekben, a szusi éttermekben, vagy az 「いざかや」-nak nevezett japán bárokban az étlap gyakran csak japánul található meg. Emiatt a külföldiek számára leginkább a 「ファーストフード」gyorséttermek éthetők el. Az ebédidő Japánban egy óra, 12-töl 13-ig, így a legpraktikusabb módja az ebéd elköltésének, ha egy 「べんとう」-nak nevezett dobozban elkészített menüt vagy a sokféle gyorsétterem egyikében egy gyorsételt ebédelünk. Természetesen Japánban is vannak hamburger üzletek és pizzériák, mint bárhol a világon, de vannak csak Japánban megtalálható jellegzetes japán gyorséttermek is. Ezeken a helyeken az italok, például a víz és a zöld tea (télen meleg, nyáron hideg) általában ingyenesek.カレーライス: Curry-s rizs. A curry eredetileg Indiából származik, de a curry-s rizs egy olyan étel, amelyet Japánban fejlesztettek ki. Sürü curry szószban fött zöldségekböl és fött húsból álló étel, amelyet a tipikus, kicsit ragacsosabb állagú japán fött rizs tetejére tálalnak. A japán gyerekek körében ez a legnépszerübb étel. A curry-re specializálódott éttermekben további összetevökkel is választható, például rántott hússal és egyéb feltéttel, valmint a curry szósz csipősségének mértéke is kiválasztható.麺類:  Tésztaételek. A leghíresebbek a 「そば」hajdina tészta, az「うどん」vastag tészta, és a 「ラーメン」kínai tészta. Mindegyiknek van saját specialis étterme. A japánok szürcsölő hangot adnak, amikor a tányérból szívják a tésztát, de ez nem számít illetlenségnek.ラーメン: Kinai szoba néven is ismert, mivel Kinából származó sárga búzából készült a tésztája. Minden étteremnek saját ízvilága van, így sokféle izt élvezhetünk, mint például a 「とんこつ」sertéscsontból készült alaplé,「しようゆ」szójás alaplé,「みそ」miso babpasztás alaplé, 「しお」sós alaplé. Vannak olyan híres helyek, ahol az emberek sorban állnak, hogy bejussanak az étterembe.そば: szürkés színű hajdinalisztböl készült tészta. Melegen és hidegen is készítik. A forró leves verzióban 「だし」-val (halból készült alaplé) készült húslevesben tálalják. A hideg levesek nyáron népszerübbek, elkészítésekor a megfött tésztát szürõre téve hideg vízzel lemossák, és bambusz tálcán tálalják, amit「ざる」-nak hívnak, ezért「ざるそば」néven is ismert. Szójával, mirinnel és hallal kevert sürü szósszal és kevés wasabi-val tálalják, a tésztát ebbe a szószba mártogatva kell megenni.うどん: Enyhén vastag búzatészta. Melegen vagy hidegen is fogyasztható. Japán nyugati részén a 「ｵžし」alapú világos húsleves a jellemző, míg Kelet-Japánban a szója alapú sõtét húsleves az elterjedtebb. Egyéb összetevõk, feltétek is választhatók, például 「きつねうどん」sült tofu, 「にくうどん」marhahús,「てんぷらうどん」tempura stb.井物: A「どんぶりもの」 (「どんぶり」 mély tálat jelent) rizsböl és a ráhalmozott feltétböl áll, ami lehet:「カツ丼」 sertés rántott húst tojásrántottával,「親子丼」csirkehús tojásrántottával,「天丼」tempurával,「牛丼」marħahússal,「鰻丼」sült angolnával, stb. Édes vagy csipős mártással tálalják. Létezik még 「刺身の盛り合わせ」különböző nyers halakból összeállítás, illetve 「海鮮丼」nyers halas változata is.すし: Ａ ｢すし｣ egyfajta gyorsétel, amely az Edo-korszakból származik. A legegyszerűbb kipróbálni a ｢回転寿司｣ éttermet, ahol futószalagon különféle szusi tányérok járnak körbe a vendégek elött. Minden tányér ára 100 és 300 jen között van, általában a tányér színe jelzi az árat. Miután elfoglaltuk helyünket az étteremben, esak leemeljük a forgó szalagról a kívánt szusi ételt. Fizetéskor a felhalmozott üres tányérok alapján a pincér kiszámolja a fogyasztást.
2. Az ételek és éttermek udvarias elnevezése
•おすし
Az étel elnevezésének elegáns és udvarias módja, ha az ételnév elé ⸢お｣ előtagot teszünk. Más nyelvből származó szavakhoz nem használható. A nök különösen sokat használják, a fèrfiak általában nem, kivéve, ha a felettesükkel beszélnek, akkor a tisztelet jele. Pl.: használható:おすしおそばおべんとうおさけnem használható:おコーヒー おラーメンおハンバーガー おワイン・ラーメンやHa a 「や」képzőt hozzáadjuk az ételtípus nevéhez, ez lesz annak az étteremnek a neve, ahol elkészítik. Praktikusan használható, pl.:ラーメン→ラーメンや,そ→そばや,べんとう→べんとうや•おすしやさんAz 「お」és a 「さん」elő és utótag használatával egyszerre fejezhetjük ki az udvariasságot és a bensőségességet, az étteremhez való ragaszkodást, pl:おすしやさん,カレーやさん
3. Gyorséttermekben gyakran használatos kifejezések
Japánban a szolgáltató szektor alkalmazottai rendkívŭl udvarias nyelvezetet használnak. Ezeket a kifejezéseket「けいご」tiszteleti nyelv néven ismerik, megértésük gyakran okoz nehézséget a kezdő nyelvtanulóknak. De nem történik semmi baj, ha nem értjük a tiszteleti nyelvet, mert aki használja, nemcsak udvarias, de nagyon barátságos is és mindent megtesz majd, hogy megértesse magát velünk A gyorséttermekben a leggyakoribb kifejezések közül néhány, például:
トピック4いえOtthonだいフかへやが3つあります
はい、あります。 Hai, arimasu.

1. いえにエアコンがあります。A házban van egy légkondicionáló.
いえにねこがいます。
A házban van egy macska.
Amikor élettelen tárgyakról vagy növényekról beszélünk, az 「あります」létigét használjuk. Emberek és állatok esetén az 「います」a létige. A létezés helyének megielõlésére a fõnév után álló Γ (こ) partikulát használjuk, az alany után Γが」áll. A Γどこにあるか/どこにいるか」szerkezetet akkor használják, ha a beszélő egy dolog vagy személy létezéséről, tartózkodási helyéről szeretne információt átadni a beszélgetőpartnerének. Ha a mondat tagadó alakú, az alany után 「は」áll. Kérdő mondat esetén élettelen tárgy, nõvény esetén a 「なにが」'mi?', élõlény esetén a 「だれが」’ki?’kérdőszót használhatjuk. ・いえにエアコンがあります。 ･いえにねこがいます。
Heya ni terebi wa arimasen. Apaato ni inu wa imasen. Ie ni terebi ga arimasu ka. Ie ni inu ga imasuka. Heya ni nani ga imasu ka. Heya ni dare ga imasu ka. A házban egy légkondicionáló van. A házban van egy macska. A szobában nincs televizió. A lakásban nincs kutya. Van a házban televízió? Van a házban kutya? Mi van a szobában? Ki van a szobában?
2. ベッドが2つあります。Két ágy van.
• A japán nyelvben a tárgyak vagy emberek mennyiségi kifejezésére a következő szerkezetet használhatjuk: 「(hely, pozíció)に(tárgy,ember)が(mennyiség, szám)あります」「(hely, pozíció)に(tárgy,ember)が(mennyiség, szám)います」 •へやにテレビはありません。 •アパートにいぬはいません。 •いえにテレビがありますか。 •いえにいぬがいますか。 •へやになにがありますか。 •へやにだれがいますか。 •へやにベッドが2つあります。 Heya ni beddo ga futatsu arimasu. ・クラスにがくせいが 15にんいます。 Kurasu ni gakusee ga juugo-nin imasu. A szobában két darab ágy van. Az osztályban 15 fő diák van. Kérdő mondatokban, a tárgyak mennyiségére való rákérdezéskor az 「いくつ」kérdőszót használjuk, emberek esetében a 「なんにん」kérdőszót. (Lásd 4. lecke, 6. lecke, Szókincs 81. o.) Háziállatok vagy kistestű állatok esetében a 「ひき」számlálószót kell használni. •A:いえにへやがいくつありますか。 A házban hány szoba van? Ie ni heya ga ikutsu arimasu ka. B: 6つあります。 Muttsu arimasu. Hat. •A: クラスにがくせいがなんにんいますか。Kurasu ni gakusee ga nannin imasu ka. Nijuu-nin imasu. B:  20にんいます。 •A: ペットがいますか。 B: はい、いぬが2ひきいます。 ① Ａでpartikula
A「で」partikulának több jelentése is van. Az egyik jelentése annak kifejezése, hogy például hány ember végez valamit. Ebben az esetben a 「で」előtt egy főnév áll, amely mennyiséget vagy számot fejez ki. A「と」partikula a társhatározó kifejezésére szolgál, valakivel valamit csinálunk. Például「かぞくと」 'családdal',「ともだちと」 'baráttal'. •みんなでごはんをたべます。 Minna de gohan o tabemasu. Mindannyian együtt eszünk.
3.わたしのいえはせまいです。Az én házam kicsi (szük).
A japán nyelvben I-típusú mellékneveket és NA-típusú mellékneveket különböztetünk meg. Az I-típusú melléknevek japán eredetű szavak, a NA-típusú melléknevek pedig kínaiból vagy más nyelvekből származnak. Most az I-típusú melléknevekkel foglalkozunk részletesebben, pl.: 「大きい」 ’nagy’,「明るい」 ’világos’,「広い」 ’tágas’, stb. Mindig 「い」-re végződnek. Tagadó alakban a végződésük 「～くない」 lesz. (Részletesebben lásd 5. lecke, 6. lecke) Ej: おおきいOOKIIおおきいです。 OOKII DESU (jelen idejű állító) •わたしのいえはあたらしいです。 •マリアさんのくるまはあたらしくないです。 •A:あなたのいえはおおきいですか。 B:いいえ、おおきくないです。

Nyelvi-kulturális sarok
1. A japán lakhatási körülmények
Sokáig volt csúfolódás tárgya a japán lakások mérete, nyúlketrecnek nevezték három előnytelen adottságuk: a nyugati lakásokhoz képest kicsi mérete, csillagászati ára és rövid élettartama miatt. Az Egyesült Államoktól és Európától eltérõen a használt lakások piaca szükös, a lakások többsége új építésü. Ráadásul az új építésű házak élettartama is átlagosan mindõssze 25-26 év, így 20 év drága jelzáloghitel visszafizetése után a ház gyakorlatilag értékét vesziti.アパート: az angol apartman szóból származik. Valójában önállóan bérelhető, kis lakásokra osztott lakóházat jelent. A「マンション」elnevezésű társasházakhoz képest kisebb, általában kétszintes épületek. Ritkán van bennük lift, a lépcső az épületen kívül található.マンション: az angol mansion szóból ered, ami rezidenciát, kúriát jelent, japánul társasházra utal, amelyben nagyobb méretű lakások vannak.おおきくないです。 OOKIKUNAI DESU. (jelen idejü tagadó) ー戸建て: egyedülálló, kertes ház. Megkülönböztetik a társasházaktól, mivel egyéni lakhatást tesz lehetővé. A társadalmi változásoktól és divattól függöen lehet japán vagy nyugati stílusú; két vagy három generációs, idöseknek épült, vagy akár akadálymentesített ház is.
2.  A japán lakások számozása
A Heian-korszak (8-10. század) óta a tabukat kerülö szokások alakultak ki. Ilyen például a 「四」’négy’ és a 「死」’halál’, amely szavak azonos kiejtéstik és a kettõ közötti asszociáció miatt Japánban kerülik azoknak a számoknak a használatát, amiben a 4-es szám szerepel. Különösen a kórházakban és szállodákban nem használják a 4-es számot szobaszámként, ezért a 203 után a 205 jön. A szobaszámok kiolvasása egyes helyièrtékü számokként történik, például a 301 esetében 「さんまるいち」. A nulla kiolvasására több olvasására több olvasát is létezik, a 「ゼロ」, a 「れい」vagy a 「まる」, de szobaszámok esetében általában a「まる」 használatos.トピック4いえOtthonだい8かいいへやですね
desu.
1.にんぎょうはたなのうえです。A baba a polcon van. Ha a beszélő és a beszélgetőpartnere által ismert témában folyik a beszélgetés, a hely meghatározását az alábbi mondatszerkezettel fejezhetjük ki: Γ (élettelen tárgy / nõvény) ～は（hely, pozició) ～です・ ～にあります」Γ (emberek, állatok) ～は（hely, pozíció) ～です・ ～にいます」. A「です」helyett használhatjuk a「にあります」vagy「にいます」szerkezetet is. •ほんはつくえのうえです。 Hon wa tsukue no ue desu. •ほんはつくえのうえにあります。 Hon wa tsukue no ue ni arimasu. •いぬはいすのしたです。 Inu wa isu no shita desu. •いぬはいすのしたにいます。 Inu wa isu no shita ni imasu. A könyv az asztalon van.

2.トイレはどこですか。Hol van a mosdó?
Ha megkérdezzük, hol van egy tárgy vagy személy, akkor a「どこ」'hol?'kérdöszót használjuk. A válaszban az alany általában kimarad. •A:トイレはどこですか。 Toire wa doko desu ka. Hol van a mosdó? A hálószoba elött. B:しんしつのまえです。 Shinshitsu no mae desu. Ebben az esetben a 「どこですか」kifejezés azt jelenti, hogy 'hová tegyem?' Ningyoo wa doko desu ka. •A:にんぎょうはどこですか。 A babát hová? B:（にんぎょうは）たなのうえにおねがいします。（Ningyoo wa）Tana no ue ni onegaishimasu. (A babát) a polc tetejére legyen szíves. A válaszban meghatározzuk a helyet, majd hozzáadjuk az 「お願いします」 'kérem, legyen szíves' kifejezést. Ezt akkor használjuk, ha valakitöl kérünk valamit. A válaszban elhagyhatjuk az alanyt. 「alany (élettelen, növény, ember, állat ) ～は、 (hely, pozíció) ～におねがいします。」 •A:ほんはどこですか。 Hon wa doko desuka. B:（ほんは）はこのなかにおねがいします。 (Hon wa ) hako no naka ni onegaishimasu. A könyvet a dobozba legyen szives. 3.ここはわたしのへやです。Ez itt a szobám. A 「ここ/そこ/あそこ/ どこ」’itt, ott, amott, hol’ helyre mutató névmások. A 「こちら/ そちら/ あちら/ どちら」’ erre, arra, amarra, merre’ névmások alapvetõen irányt kifejező névmások, de használhatóak a 「ここ/そこ/あそこ/どこ」udvariasabb változataiként is. •ここはわたしのいえです。 Koko wa watashi no ie desu. •A:あのう、トイレはどこですか。 Anoo, toire wa doko desu ka. Ez itt a házam. Elnézést, a mosdó hol van? B:あ、こちらにどうぞ。 A, kochira ni doozo. Erre parancsoljon.
4.ロシアのにんぎょう/フランスのとけいOrosz baba / francia óra
Az (országnév)の(fönév) szerkezet a fõnévvel kifejezett dolog eredetét, származási helyét jelöli. •ロシアのにんぎょうはエジプトのしゃしんのしたです。Roshia no ningyoo wa ejiputo no shashin no shita desu. Az orosz baba az egyiptomi fotó alatt van.
Nyelvi-kulturális sarok
1. Látogatás barátunk otthonában
Ha egy japán meghív a házába, akkor érdemes egy nem túl drága ajándékkal (pl. édesség, gyümölcs vagy virág) érkeznünk. Amikor az ajándékot átadjuk,「ほんの気持ですが…」 'Egy kis apróság' kifejezést használjuk.玄関(bejárat, előszoba): A házba való belépés előtt azt mondjuk:「ごめんください。」. A háziak válasza:「いらつしゃい。どうぞ、あがってください。」 Isten hozta, făradjon be!’, majd az「おじゃまします。」 köszönéssel lépünk be a házba. A 6. leckében tanult「いらつしゃいませ」 kifejezést a bolti eladók vagy az éttermi pincérek használják vendég fogadásakor, otthonunkban vendég fogadásakor az 「いらつしゃい」 ūdvŏzlést használjuk. A japán házak bejáratánál szintkülönbség van, a lakótér egy lépcsõfokkal magasabban helyezkedik el, mint az előszoba. Még a fellépés elött, itt az előszobában kell levenni a cipőt és felvenni a papucsot, amit a háziak készítenek elő. A levetett cipőt egymással párhuzamosan, a későbbi távozás irányába fordítva hagyjuk.居間(nappali): A「こちらへどうぞ。」’Erre tessék!’ kifejezéssel általában「居間」-nak nevezett「リビングルーム」’nappali’-ba invitálnak. Manapság a nappali szobák nyugati stílusban, kanapéval vannak berendezve. A「どうぞ」’Parancsoljon!’ kifejezéssel teával kínálnak, amit「ありがとうございます」vagy「すみません」köszönés után elfogyasztunk.トイレ(νέςé): A japán vécék általában a fürdöszobától külön kis helyiségben vannak. A legtöbb nyugati stílusú, de még mindig vannak japán stílusúak, amelyeket guggolva használhatunk. Ha még nem volt hozzá szerencsénk, akkor célszerű használat előtt rákérdezni. Szintén gyakori az elektromos vécé, amelyen automata bidé funkció, meleg vizes mosás, meleg levegővel való szárítás is van. Ha nem tudjuk, hogyan kell kezelni a vezérlőpanelt, jobb, ha előbb megkérdezzük.風呂(fürdöszoba):お風呂-nak is szokás nevezni. Japánban a fürdökádat forró vízzel töltik meg és a család összes tagja egymás után ezt a vizet használja, így csak miután megmosakodtunk és leöblítettük a testünkröl a szappanhabot, merülhetünk a kádba, hogy átmelegedjünk. Ennek érdekében mind a magán, mind a nyilvános japán fürdőkben van zuhanyzó a fürdőkádon kívül, gyakran egy sámliszerü ülõalkalmatossággal együtt. Csak azután mehetünk a házi készítésü kádba vagy a hőforrásokba, miután a szennyezõdést és a szappant teljesen eltávolítottuk magunkról. Még a szállodai szobák fürdőszobáiban is gyakran van lefolyó a fürdőszoba padlóján, így igény esetén a kádon kívül, kint is zuhanyozhatunk.和室(japán stílusú szoba): A tatami padlójú szoba. Belépés előtt le kell venni a papucsot is. Tatamis szobában a formális ülésmód az ülőpárnán a sarkunkon való ülés, de ha kényelmetlennek érezzük, engedélyt kérhetünk a lábak kinyüjtásához a következő szavakkal: 「足をくずしてもい
2.  A házak alaprajza, beosztása
Japánban a házak különbözö elrendezésüek lehetnek, a következö kfejezések használatosak: 1 room: egy hálószoba beépített konyhával, általában 16-20 m2 alapterületü. 1K: egy hálószoba és egy külön konyha. 1DK: egy hálószoba és külön étkezökonyha. 2LDK: két hálószoba, egy nappali és egy külön konyha, általában 40-60 m2 alapterületü. L = living room, nappali, D = dining room, étkező, K = kitchen, konyha Az alábbi három kifejezés a méret jelzésére szolgál:平方(へいほう)メートル: m²坪(つぼ) : 1 tsubo=3.3 m²=2 tatami畳(じょう) : 1 tatami = kb. 1.65 ㎡=0.5 tsubo
3. A japán lakcím
[干] ez a jel a 7 számjegyű postai irányítószámot jelzi. A japán cím megadásakor először a prefektúrát, majd a város nevét írjuk. A végére ez van írva:何丁目何番地(körzet, háztömb). Japánban az utcáknak általában nincs neve, a házak háztömbönként vannak számozva, ami nagyon megnehezíti a helymeghatározást. Éppen ezért gyakran nehéz a lakcím alapján megkeresni egy helyet.
4. Névtábla
Japánban mindig névtáblát helyeznek a bejárati ajtóra, kapura, amelyen általában a lakó vezetékneve, néha a személyneve van feltüntetve. Régen csak a családfő nevét írták ki, de most már gyakori, hogy az õsszes családtag neve szerepel. Készülhet făból, köböl, csempéböl stb. és a kalligráfia és a design is változatos.トピック5せいかつ Mindennapi élet
マリアさんはなんじにおきますか。 Maria-san wa nanji ni okimasu ka.

1.いまなんじですか。9じです。Most hány óra van? Kilenc óra van.
Az időpont kifejezése a szám után a 「じ」szócskával történik. A 「４」「７」「９」számoknak két olvasata van, de az idő megállapításakor csak az egyiket használjuk. Néha a 24 órás idõmeghatározást használják, de a 12 órás rendszer a gyakoribb. (Lásd Szótár a 80. o. Számok, illetve 78. o. Idõ kifejezése részt.)
Televízió, rádióadásokban és telefonban a 「７じ」idöpontot néha「ななじ」-nek mondják, hogy a「しちじ」és az「いちじ」hasonló kiejtése miatti félreértéseket elkerüljék. Az idõ meghatározásához Γ ～じ」után a 「です」áll. Annak érdekében, hogy egyértelmüvé tegyük, hogy a jelen idõpontról beszélünk, a mondat elejére tehetjük az 「いま」’most’ idöhatározót. A 「～じ」kifejezéssel meghatározott idöpont elé tehetjük még a 「ごせん」’délelött’, 「ごご」 'délután', 「あさ(の)」 'reggel', 「ひる(の)」 'délben', 「よる(の)」 'este, éjszaka' idöhatározókat is. Idöpont megkérdezéséhez a 「なんじ」 'hány óra?'kérdőszót használjuk.
2. わたしは7じにおきます。7 órakor felkelek. Ha meg akarjuk mondani, hogy mikor csinálunk bizonyos tevékenységeket, az ige elé tesszük az időpontot kifèjező szerkezetet, majd a 「(こ」 - kor' partikulát. Idõpontra kérdezni a 「なんじ」「に」kérdõszerkezettel tudunk. A 「なんじ」helyett az 「いつ」 'mikor?' kérdõszót is használhatjuk. Hozzávetőleges idő meghatározásához a 「に」 helyett a 「ごろ」 'körül' kifejezést használjuk.

Nyelvi-kulturális sarok
1. Különböző időhatározó kifejezések
A perc kifejezéséhez a szám mögé a 「ふん(ぶん)」 'perc' szót illesztjük. A többi számlálószóhoz hasonlóan ez is a számot jelentő szó utolsó szótagjához hasonul:「ふん」vagy「ふん」lesz. A 3 óra múlt 5 percel「さんじごふん」, míg a 6 óra múlt 10 perccel「ろくじじゅっぷん」. • A「10分」tizperc kiejtésére két változat van:「じっぷん」és「じゅっぷん」. Régebben a「じっぷん」volt elfogadott, hírekben manapság is hallani, de a mindennapi életben már a 「じゆつぷん」 forma az uralkodó. • A Γ～時30分」mellett a fěl óra kifejezésére a Γ～時半」-t is használhatjuk. A Γ半」azt jelenti「半分」’fěl rész’. ’Negyed óra’ kifejezés nincs a japán nyelvben.
2. A nap felosztása: 「ごせん」 ｢ごご」 és 「あさ｣ ｢ひる｣ ｢よる｣
A nap 24 óráját két 12 órás részre osztva, éjjel 12 órától déli 12 óráig 「ごぜん」, déltől éjfélig pedig「ごご」. Éjfélkor azt is mondhatjuk: 「午前O時」(00:00), délben pedig「午後0時」(00:00). A napot másként felosztva a napkeltétől napnyugtáig tartó szakaszt「ひる」, a napnyugtától napkeltéig tartó szakaszt「よる」-nak nevezzūk. . A 「ひるもよるも」kifejezés megegyezik az 「一日中」’egész nap’ kifejezéssel.”. A 「ごぜん」és a 「ごご」 helyett az idõpont megadásával kombinálva használhatjuk délelőtt az 「あさ」illetve déli 12 óra után a 「ひる」kifejezést, illetve sõtétedés után a 「よる」kifejezést is.
3. Napi rutin
A Katsudo tankönyv 62. oldalán az első példa egy átlagos japán alkalmazott egy napja. A japán hivatalos munkaidő általában reggel 9 órától délután S óráig tart. Jelentős különbség a nyugati napirendhez képest az ebédidőben van. Az irodákban és iskolákban körülbelül 12 órától 1 óráig van ebédszünet. Az éttermek 11 órától fél 3-ig tartanak nyitva. Japánban a vacsora is korábban van. A legtöbb családban 7 és 8 óra között vacsoráznak. A vendéglátó egységek általában 5 órától 11-ig, fél 12-ig tartanak nyitva. Japánban nagyon elterjedt szokás, hogy mindennap fürdőt vesznek, bár nyáron a párás hőségben sokan csak zuhanyoznak. A fürdés nem csak a tisztálkodásra és a test felmelegítésére szolgál, hanem egy hosszú nap után a făradtságból való felfrissülés, relaxáció is egyben. A Katsudo tankönyv 70. oldalán lévő fotókon reggel 8-tól 9 óráig az alábbiakat látjuk: 1) az általános iskolások csoportosan járnak iskolába (láthatósági sapkát viselve, iskolatáskával a hátukon), 2) vasútállomás a reggeli csúcsidöben 3) az anyuka a 'mama-chari' nevũ bizonságos közlekedésre buzdító táblával felszerelt biciklin viszi a gyermekét az óvodába Az alábbi négy fotó este 8 és 9 óra közötti tevéknységeket mutat: 4) edzöterem, 5) iszogatás a barátokkal, kollégákkal 6) és 7) felvételi elõkészítõre járó általános iskolások A felnőttek és a gyerekek közül is sokan járnak az iskola vagy a munka után magánórákra, tanfolyamokra tanulni vagy a hobbijukat müvelni.
4. A 「します」ige
A 「fõnév＋を(partikula) ＋します」 tárgyas szerkezetet 'valamit tesz, végez' jelentésben használhatjuk. •しごとをします•さんぽをします•べんきようをしますbenkyoo o shimasu tanulmányokat végez Bizonyos mozgást, cselekvést vagy tevékenységet kifejező főnevekkel állva önálló igét alkothat 「főnév＋します」.
A 「します」 igét a sportágakkal kombinálva 'adott sportot üzni' jelentésben is használjuk.テニスをしますtenisu o shimasu teniszezik
トピック5せいかつ Mindennapi élet
いつがいいですか。 Itsu ga ii desu ka.

1.かいしゃは9じから5じまでです。A cég (munka) 9-tól 5-ig tart.
A kezdési idöpont meghatározásához az idöpont kifejezése mögé a「から」 -tól, -tól' partikulát, a befejező idöponthoz pedig「まで」 -ig' partikulát tesszük. A kezdés idõpontjának megkérdezéséhez használjuk a 「なんじから」 ’hány órától’, a befejezési idõhöz a 「なんじまで」 ’hány óráig' kérdöszavakat. Mindkettő használható külön-külön mondatban is, de egy mondaton belül is. Nemcsak az idöpontra, hanem a hét napjára, dátumra vagy évre, valaminek a kezdeti vagy a befejező időpontjára is használhatjuk. A partikulákat az 「いつ」 'mikor?' kérdőszóval kombinálva különbözö idõpontokra kérdezhetünk: kérdezhetö: 「いつから」 ’mióta?’, 「いつまで」 ’meddig?. •かいしやは 9じからです。 Kaisha wa ku-ji kara desu. A cég (munka) 9-töl van. ・デパートは8じまでです。 Depaato wa hachi-ji made desu. Az áruházak 8 óráig vannak (nyitva). •クラスはなんじからなんじまでですか。Kurasu wa nanji kara nanji made desu ka. A tanóra hánytól hányig (tart)? •7じから9じまでです。 Shichi-ji kara ku-ji made desu. 7 órától 9-ig. ・げつようびからきんようびまでかいしゃにいきます。 Getsuyoobi kara kin'yoobi made kaisha ni ikimasu. •いつからですか。 Itsu kara desu ka. Hétfötöl péntekig járok dolgozni. Mikortól?
2.  7じかんしごとをします。7 órát dolgozom.
Az idötartamot a következő formában fejezzük ki: 「 órák száma )十じかん」. A fël óra esetében a「はん」áll a「じかん」mögött. Hozzávetőleges idõtartam meghatározásához「～じかん」után a「ぐらい」’körülbelül, nagyjából’ szót tesszük. Az idõtartam kérdéséhez használhatjuk a「なんじかん」,「なんじかんぐらい」kérdőszavakat. Shichi-jikan shigoto o shimasu. 7 órát dolgozom. •7じかんしごとをします。 •1じかんはんべんきょうします。 Másfěl órát tanulok. Ichi-jikan han benkyoo shimasu. •2じかんぐらいテレビをみます。 Ni-jikan gurai terebi o mimasu. Kb. 2 órát tévét nézek.
3. きんようびがいいです。A péntek jó.
Ha szeretnénk kifejezni, hogy egy idõpont jó, megfelel számunkra, akkor ｢ (óra) ＋が(partikula) ＋いいです｣ szerkezetet használhatjuk. Az 「いいです」egy I-típusú melléknév, jelentése 'jó'. •きんようびがいいです。 Kin'yoobi ga ii desu. A péntek jó (nekem). Ha meg szeretnénk kérdezni, hogy mikor alkalmas egy időpont, az 「いつ」 ’mikor’, 「なんようび」 ’a hét melyik napja’ és a 「なんじ」 ’hány órakor' stb. kérdöszavakat használhatjuk. •なんようびがいいですか。 Nan’yoobi ga ii desu ka. Milyen nap lenne alkalmas? A mondat témája, tehát annak megnevezése, hogy milyen eseményről van szó, a mondat elején áll, utána a「は」partikula áll. •パーティーはどようびがいいです。 Paatii wa doyoobi ga ii desu. A buli szombaton lenne jó. Egy adott napra vonatkozó kérdés esetén az időpontot szintén a 「は」partikula jelöli. •きんようびはどうですか。 Kin'yoobi wa doo desu ka. Péntekhez mit szól? Ha azt mondjuk, hogy egy adott nap nem alkalmas számunkra, az időpontot a 「は」partikulával jelöljük. Az「いいです」’jó, alkalmas’ ellentéte a「だめです」 nem jó, nem alkalmas' kifejezés. Nemleges válasz esetén tõrekedjünk arra, hogy beszélgetõpartnerünk érzéseit ne sértsük meg, a「すみません」’sajnálom, elnézést’ kifejezést is használjuk, illetve kitérhetünk a visszautasítás okára is. •きんようびはだめです。すみません。 Kin'yoobi wa damedesu. Sumimasen. A péntek nem jó nekem. Elnézést. Ha azt mondjuk, hogy egy adott nap jó nekünk, az idöpontot a「は」partikulával jelöljük, és az「いいです」ʾjóʾ valamint a「だいじょうぶです」’rendben’ kifejezéseket használjuk. Ha bármelyik nap jó, akkor az 「いつでもいいです」’bármikor jó’ kifejezést használhatjuk. Kin'yoobi wa daijoobu desu. •きんようびはだいじょうぶです。 A péntek jó, rendben. •いつでもいいです。 Itsu demo ii desu. (Részemről) bármikor jó.
4. Aにirányt jelölő partikula
A「Iこ」partikulának számos jelentése van. Az egyik az「行きます」、「来ます」、「帰ります」mozgást jelentő igék érkezési pontját jelöli. A「Iこ」 helyhatározó helynév vagy fönév után áll. Érkezési pont meghatározásához használhatjuk az 「へ」partikulát is. •7じはんにがっこうにいきます。 Shichi-ji han ni gakkoo ni ikimasu. Fél nyolckor az iskolába megyek. ・8じごろうちにかえります。 Nyolc óra felé megyek haza. Hachi-ji goro uchi ni kaerimasu.
Nyelvi-kulturális sarok
1. A hét napjai
A japán naptárakban a hét általában vasárnappal kezdõdik, de néha látunk hétfõvel kezdõdõ verziót is. A hét napjainak neve 「けつようび」 'hétfö', 「かようび」 'kedd' elnevezéshez hasonlóan mindig 「～ようび」 -ra végződik. Gyakori azonban, hogy ezt a végződést elhagyva 「 l ɔつ」,「か」-ként említik a napokat, ilyen esetekben a rövidített szót hosszú magánhangzóval ejtjük:「かようび」helyett「かあ」, vagy a「どようび」helyett「どお」. (Lásd L12. lecke: Naptár, dátum) ・にほんごのクラスは、かあ、もく、の7じからです。 Nihongo no kurasu wa kaa moku no shichi-ji kara desu. A japán órák kedden és csūtörtökön hét órakor vannak. ・ど、にち、はなにをしますか。 Do nichi wa nani o shimasu ka. Mit csinálsz szombaton és vasárnap? A Rikai tankönyv 94. oldalán található a hét napjainak elnevezése és a hozzájuk tartozó kandzsik. A「けつようびhétfö」elnevezésböl a「けつ(月)」és a「つき(月／hold)」ugyanazzal a kandzsival írandó. A 「かようびkedd」elnevezésből a 「か(火)」és a 「かせいMars bolygó」-ból a 「か・火」ugyanazzal a kandzsival írandó. Ehhez hasonlóan, a 「すいようびszerda」elnevezésből a 「すい(水)」és a 「すいせいMerkúr bolygó」-ből a 「すい・水」ugyanaz. Ａ 「もくようびcsütörtök」elnevezésböl a 「もく(木)」és 「もくせいJupiter」-böl a 「もく•木」ugyanaz a kandzsi. A 「きんようびpéntek」elnevezésből a 「きん(金)」és 「きんせいVénusz bolygóJ-ból a 「きん・金」ugyanaz a kandzsi. A 「どようびszombat」elnevezésből a 「ど(土)」és a 「どせいSzaturnusz bolygó J-ból  a 「ど・土」ugyanaz a kandzsi. Végül 「にちようびvasárnap」elnevezésből a 「にち・日」és a 「ひ・日／nap）」ugyanaz a kandzsi.
2.誕生日 Születésnap
A 「たんじょうび」kifejezés a születésnap, szó szerint a születés napja és hónapja, míg a 「せいねんがっぴ」a születési dátum (nap, hónap és év), amelyet gyakran ki kell tölteni az ürlapokon. Korábban Japánban mindenkinek az újév bekõszõntével növekedett az életkora, még nincs száz éve, hogy kialakult a születésnapot a születés napján ünneplésének szokása: ünneplés, finom ételek, jókívánságok és a tortán lévő gyertyák elfújása, ajándékok átvétele – ezek nyugatról behozott új szokások. Japánban nem jellemző, hogy az ünnepelt születésnapi ünnepséget rendez, meghívja ismerőseit, édességet, ajándékot oszt. Általában a család vagy a közeli barátok készítik elő az ünneplést.
3. おめでとうGratulálunk!
Az ünnepelt köszöntése, a gratuláció kifejezése. Rangban felettünk álló, általunk nem jól ismert személy esetén, vagy formális helyzetben a 「おめでとうございます」forma használatos. A születésnap mellett többek között a következö esetekben használhatjuk gratuláció kifejezésére:「あけまして、おめでとう」az újév beköszöntekor,「そつぎょう、おめでとう」iskolai tanulmányok befejezésekor,「けっこん、おめでとう」esküvö után,「赤ちゃん、おめでとう」 terhesség vagy baba születése után. Válaszul az 「ありがとう」vagy 「ありがとうございます」köszönéseket használhatjuk.
4.かんばい！Egészségedre!
Koccintáskor használatos kifejezés. Eredetileg azt jelentette, hogy "ürítse ki a poharat", de ma már nem szükséges kiüríteni.ック6やすみのひ1 Szabadnap 1い１１かしゆみはなんですか
しゆみはなんですか。 Shumi wa nan desu ka.

1.どくしょがすきです。Szeretem a könyvtárat.
Ahogy az 5. leckében láttuk, annak kifejezésére, hogy szeretünk valamit, a 「すきです」NA-típusú melléknevet használjuk. A hobbit vagy azt, amit szeretünk, egy fõnévvel fejezzük ki, utána a「が」partikula áll. Ha tagadó formát használunk, a partikula「は」-ra változik. Annak kifejezésére, hogy valamit nagyon szeretünk, imádunk, a「だいすき」melléknevet használhatjuk. Ha arra kérdezünk rá, hogy valaki mit szeret, a「何」kérdő szót használjuk. Ha részletesebben kérdezünk a fajtára, típusra, akkor a「どんな」kérdőszót használhatjuk: •どくしよがすきです。 Dokusho ga sukidesu. Szeretek olvasni. •どくしよはすきじゃないです。 ・どくしょがだいすきです。 •なにがすきですか。 •どんなスポーツがすきですか。
Donna supootsu ga sukidesu ka.
2.ギターができます。Tudok gitározni.
A「…ができます」szerkezettel a képességet, tudást fejezzük ki. A 3. leckében ezt a szerkezetet használtuk, amikor arról beszéltünk, hogy milyen nyelveket ismerünk (pl.:日本語ができます). Ebben a leckében egyéb képességek kifejezésére használjuk. Tagadó alakban a「が」 partikula「は」lesz. •ギターができます。 Gitaa ga dekimasu. Tudok gitáron játszani. •ギターはできません。 Gitaa wa dekimasen. Nem tudok gitározni. Kérdésre válaszolva a「すこし」 'egy kicsit' határozószó használata gyakori, így elkerülhetjük a dicsekedés látszatát. Suzuki úr/asszony, milyen nyelven tud? •A:すずきさんはなにごができますか。 Suzuki-san wa nanigo ga dekimasu ka?

3.うちでえいがをみます。Filmet nézek otthon.
A cselekvés helyének meghatározásánál a 「で」partikulát használjuk. Az alábbi 「 (えいがを)みる」példában az 「うち」az otthon, a filmnézés tevékenységének helye, utána 「で」 partikula áll. A cselekvés helyére kérdező mondat esetén a 「どこで」 'hol?' kérdöszót használjuk. Uchi de eiga o mimasu. Otthon filmet nézek. •うちでえいがをみます。 •どこでえいがをみますか。 Doko de eiga o mimasu ka. Hol nézel filmet?
4.ときどきかいものをします。Néha vásárolok.
A「よく」’gyakran’,「ときどき」’néha’,「あまり」’nem túlságosan’,「ぜんぜん」’egyáltalán nem’ határozószavakkal a cselekvés gyakoriságát fejezhetjūk ki. Mindig az ige elõtt állnak.  Az「あまり」nem nagyon’ és a「せんせん」’egyáltalán nem’ mindig tagadó alakú igével áll. •よくかいものをします。 Yoku kaimono o shimasu. Gyakran vásárolok. •ときどきかいものをします。 •あまりかいものをしません。 •せんぜんかいものをしません。

Nyelvi-kulturális sarok
1. 表現はソフトにSoft, homályos, kifejezések
A japán kultúra az üzenet vagy hangnem lágyítására kedveli homályosabb, lágyabb kifejezeséket. Ha valamit nem szeretünk, akkor ezt kifejezhetjük egyértelmü szerkezettel, pl.「サッカーは好きじゃないです」 ’Nem szeretem a focit.’. Azonban, ha úgy gondoljuk, hogy beszélgetőpartnerünk szereti, amit mi nem, akkor a「サッカ一はちょっと…」 'A foci egy kicsit' kifejezéssel kikerülhetjük a túl direkt tagadó formát. Hasonlóképpen, amikor saját képességeinkről beszélünk, a「私は…ができます」’tudok (valamit)’ szerkezet azt sugallhatja, hogy dicsekszünk, nagy az önbizalmunk. A félreértés elkerülése érdekében olyan határozószavakat használhatunk, mint a「私は…がすこしできます」 'tudok (valamit) , egy kicsit'.
2. 日本人の昔からの嗜みA japánok régóta gyakorolt kedvtelései
A japánok számos hobbit gyakorolnak, amelyek trendjei a divat, kor, nem stb. szerint változnak. Itt beszéljünk néhány hagyományos hobbiról, amelyeket évszázadok óta gyakorolnak.俳句HAIKU: a japán költészet egyik sajátos versformája, amelyet a nagy költő, Matsuo Bashó alakított ki a 17. században. 17 szótagból, három 5-7-5 szótagos verssorból áll. Meghatározott szótagszámmal fejezi ki a természet szépségét vagy az emberi érzéseket. Bashó híres haiku versét:「古池や蛙飛び込む水の音」.Öreg tó vize, a béka belepottyan, loccsanva csobban." (Pohl László fordítása) számos nyelvre leforditották.折り紙ORIGAMI: egy papírlap hajtogatásával különböző figurák létrehozásának müvészete. Az arisztokrácia hobbijaként jött létre a Heian- korszakban (8-12. század). Hajtogatásra alapvetően négyzet alakú, vékony, origami-nak (szó szerint: hajtogatópapírnak) nevezett papírt használnak, illetve japán meritett kézműves papírból is készülhetnek. A darumadár talán a leghíresebb forma, a「千羽鶴」-nak nevezett fonalra füzött ezer darumadár készítésének hagyományáról azt tartják, hogy akinek sikerül elkészíteni, annak betegsége meggyógyul, vagy kívánsága teljesül.生け花IKEBANA: A virágművészet egy hagyományos művészet, amely a növényeket és a virágokat élõlényeknek tekinti, akárcsak az embereket, és megpróbálja szépségüket egy vázában elrendezve kifejezni. A Muromachi-korszakban (14-16. század) a tokonoma (a japán stílusú szobában kialakított rész) díszeként tökéletesítették, a növények és virágok a legszebb látványt szemböl nézve nyújtják. Japánban különböző iskolák müködnek, az ikebana müvészet elsajátítása sok gyakorlást és idõt igényel.茶道 SADO :  A teaszertartás egy másik hagyományos japán művészet az ikebana mellett, meghatározott szabályok mentén a matcha tea elkészitése a vendég számára. Eredeti formáját a 16. században Sen no Rikyú alakította ki. Három fö iskolája van, a viselkedési szabályok és a vendégszeretet szellemiségét elsajátítandó ma is sokan gyakorolják. Manapság azért is kedvelt, mert a teaszertartás művelésekor lehetőség van kimonót viselni.
3. Japán sportok
Sokfèle sport népszerŭ Japánban, föiskolások teniszeznek, üzletemberek golfoznak, a fiatalok és a gyerekek pedig hatalmas focirajongók. Ezek közül kettö emelkedik ki nemzeti sportként: a baseball és a dzsúdó.野球 YAKYUU: A japán profi baseballnak két ligája, illetve 12 csapata van. A háború után ez volt a japánok legnépszerübb sportja, minden család valamelyik csapat rajongótáborához tartozott. A baseball népszerüségét az utóbbi idõben a futball térnyerése fenyegeti, de a baseball- hírek továbbra is uralják a sportújságok címlapjait. Szintén népszerů az országos amatőr baseball torna, ahol kõzépiskolások versenyeznek. A tornát tavasszal és nyáron az ószakai Koshien Stadionban rendezik, minden japánt izgalomba hoznak a fiatalok kiélezett meccsei.柔道 JUUDOO : A dzsúdó japán eredetű sportág, amely Japán nemzeti sportjai kõzé tartozik. Alapelve, hogy az ellenfél erejét felhasználva kell győzedelmeskedni. Az 1964-es tokiói olimpia óta hivatalos olimpiai sportág. Jelenleg a dodzsókban való edzéseken kívül ezt a sportágat középiskolai testnevelés órákon, illetve rendőrségi tréningeken is gyakorolják.ック6やすみのひ1 Szabadnap 1
いっしよにみにいきませんか。 Issho ni mi ni ikimasen ka.
FORMA
•どようびにコンサートがあります。 Doyoobi ni konsaato ga arimasu. •こくさいホールで　えいががあります。 Kokusai-Hooru de eega ga arimasu.

HASZNÂLAT
• Elmondani, hogy egy bizonyos rendezvény mikor  kerül megrendezésre. • Elmondani, hogy hol, mi kerül megrendezésre. •Elmondani, hogy milyen célból megyek valahová. • Valakit elhívni valamilyen idötöltésre. • Javasolni, hogy együtt csináljunk valamit.
1.どようびにコンサートがあります。Szombaton koncert lesz.
A 7. leckében érintettük a létigéket és az élettelen tárgyak létezését kifejező「～があります」szerkezetet. Az 「あります」igét elvont fogalmak, illetve rendezvények megtartásával kapcsolatban is használjuk. Ezekben az esetekben 「が」 partikula áll az alany után. ・コンサートがあります。 Konsaato ga arimasu. Koncert van. Az idő, időpont meghatározásakor, ha ez egy konkrét kifejezés (például 3時'3 óra', 15日'15-e', 2012年'2012. év'), vagy a hét napjainak kifejezésekor az idõhatározó után a 「Iニ」 partikula áll. Nincs szükség azonban a 「Iニ」 partikulára olyan esetekben, amikor az idõpont egy másik, a jelen beszélgetés idõpontjához képest kerül meghatározásra, mint például: 「今日」’ma’,「今週」’ezen a héten’,「来月」’következö hónapban'. Juugo-nichi ni konsaato ga arimasu. 15-én koncert van. •15にちにコンサートがあります。 ・もくようびにコンサートがあります。 •こんしゆうコンサートがあります。 Mokuyoobi ni konsaato ga arimasu. Csütörtökön koncert van. Konshuu konsaato ga arimasu. Ezen a héten koncert van. •らいしゅうのもくようびにコンサートがあります。Raishuu no mokuyoobi ni konsaato ga arimasu.  Jövõ hét csütörtökön koncert lesz. Események megtartásának időpontjára az 「いつ」 'mikor' kérdőszóval kérdezünk. ・A:いつコンサートがありますか。 Itsu konsaato ga arimasu ka? Mikor van a koncert? B: 15にちにあります。 Juugo-nichi ni arimasu. •A:コンサートは、いつありますか。 B: 15にちにあります。 Konsaato wa, itsu arimasu ka? Juugo-nichi ni arimasu. 15-én. A koncert, mikor lesz? 15-én.
2. こくさいホールでえいががあります。A Nemzetközi teremben (Kokusai-Hooru) van a filmvetítés.
A 7. leckében a létezés helyének meghatározására a következő szerkezetet tanultuk: 「(hely)に(alany)があります」. Események színhelyének meghatározására nem a「(こ」, hanem a「でＪpartikulát használjuk. Kiegészíthetjük a mondatot időhatározóval is. Ebben az esetben az idöhatározó megelőzi a helyhatározót. Az esemény helyére kérdezéskor a 「どこで」 'hol?' kérdöszót használjuk. ・こくさいホールでえいががあります。 A Nemzetközi Teremben van a film. Kokusai-Hooru de eega ga arimasu. •もくようびにこくさいホールでえいががあります。  Mokuyoobi ni Kokusai-Hooru de eega ga arimasu. •A:どこでえいががありますか。 B: こくさいホールであります。

3. すもうをみにいきます。Megyek szumót nézni.
Ha egy tevékenység elvégzése céljából helyváltoztatás is szükséges, a 「…にいきます」szerkezetet használjuk. A mozgást jelentő ige elé tesszük a céltevékenységet kifejező ige 「ます」végződés nélkül alakját. •すもうをみにいきます。 Sumoo o mi ni ikimasu. •しゃしんをとりにいきます。 Shashin o tori ni ikimasu. Csütörtökön a NemzetköziTeremben van a film. Megyek szumót nézni. Megyek fotózni.
4. いっしょにこうえんにいきませんか。Nem megyünk el együtt a parkba?
Ha meghívunk valakit valamire, általában a 「…ませんか」szerkezettel tehetjük meg. •いっしょにこうえんにいきませんか。 Issho ni kooen ni ikimasen ka? Nem megyünk el együtt a parkba? Az előző példában a beszélő elhívja partnerét a parkba, ahol a 「こうえん」a célállomás, ahová invitálunk valakit, ezt a 「に」partikula jelöli. Ugyanígy a [ ] partikulát használjuk, amikor a meghívás egy eseményre szól. •もくようびにコンサートにいきませんか。 Mokuyoobi ni konsaato ni ikimasen ka.  Csütörtökön nem megyünk el a koncertre?
5.いきましょう。Menjünk!
Amikor elfogadunk egy meghívást, vagy ha mi javaslunk a partnerrel közösen végzett tevékenységet, a T/I. személyü「…ましよう」szerkezetet használjuk. Akkor is természetesen hat ennek a kifejezésnek a használata, ha a beszélgetőpartnerünk által mondottakkal egyetértünk. Issho ni kooen ni ikimasen ka? Nem megyünk el együtt a parkba? •A:いっしょにこうえんにいきませんか。 B:いいですね。いきましょう。 Jó (ötlet)! Menjünk! Iidesu ne. Ikimashoo. •こんど、いっしょにごはんをたべましょう。 Kondo issho ni gohan o tabemashoo. Majd (legközelebb) menjünk el együtt enni!
Nyelvi-kulturális sarok
1. A meghívásokra vonatkozó kifejezések
Ahogy az elõzõekben is láttuk, ha meghívást kezdeményezünk, javasolunk valamit, akkor a japán nyelvben a közös tevékenységre utaló kifejezést「いっしよにいきませんか。」 ,,,Nem megyünk együtt?' használunk. A beszélgetőpartner szándékaira, érzéseire közvetlenül rákérdező ｢あなたは行きたいですか。｣ ’Akar menni?’ szerkezetek meghívásként nem használatosak. Ha a ｢コーヒーを飲みたいですか。｣ ’Inna egy kávét?’ vagy「ごはんを食べたいですか。」 ’Enne valamit?’ kérdést tesszük fel, akkor beszélgetőpartnerünk nem tudja eldönteni, hogy a kérdésünk egyszerüen csak az ö vágyaira vonatkoznak-e, vagy közös étkezésre invitáljuk, ezért előfordulhat, hogy elbizonytalanodik, és nem
2. たのしみです。Már előre örülök!
Ha valamit szívbõl várunk és elõre örülünk neki, a「たのしみです。」 ʾAlig várom!ʼ vagy a「たのしみにしています。」 ʾElõre örülök!ʼ kifejezéseket használhatjuk. Meghívással kapcsolatos beszélgetés lezárására, vagy üzenetben való elköszönéskor is hasznos kifejezés. A「見に行きますか。」’Megy megnézni?’ vagy「行きたいですか。」’Szeretne menni?’ kérdésre válaszként használva kiegészíthetjük még a「もちろんです。」 'Természetesen.' vagy a 「もちろん！」 'Persze, hogy van!' kifejezésekkel is.
3. A visszautasítás kifejezései
A japánok akár még baráti kapcsolatban is kerülik az egyértelmű visszautasítást, a nemleges választ. Az ｢いきません。｣ ’Nem megyek.’ vagy 「いきたくないです。」’Nem akarok menni.’ típusú válaszok helyett inkább a 「その日はちょっと…」’Az a nap egy kicsit…’ vagy 「今回はいけません」 A mostani alkalommal sajnos nem tudok menni. ' elkerülö kifejezéseket részesítik előnyben, ahol a visszautasítás oka nem az, hogy mi nem szeretnénk az adott dolgot megtenni, hanem egyéb körülmények áldozatai vagyunk.
4. Találkozók, kötelezettségek időpontját minél hamarabb fixáljuk!
Japánban bevett szokás, hogy a találkozók, kötelezettségek időpontját minél hamarabb lekötik. Célszerű legalább egy héttel korábban az időpontot konkretizálni. Ha aznapra hívunk meg valakit valamilyen programra, az félreértést okozhat, mintha azt féltételeznénk, hogy a másiknak nincsenek tervei aznapra, vagy a terveit nem tisztelnénk megfelelő mértékben.
5. A négy évszak Japánban
A japánok ősidõk óta együtt éltek a természettel, odafigyeltek az évszakok apró változásaira. Az ünnepek nagy része természeti jelenségekhez kapcsolódik, mint például a tavaszi és őszi napéjegyenlőség, a zöld természet és a tenger napja. Minden évszakhoz kapcsolódnak különbözö események és szokások.春HARU : Márciustól áprilisig virágoznak a cseresznyefăk dél felöl fokozatosan észak felé haladva. A cseresznyefăk virágai még a hideg idöben és a zöld levelek elött nyilnak ki, a tavasz beköszöntének szimbólumai. Amikor a virágok teljes virágzásba borultak, a japánok felkerekednek, hogy 「花見」 'virágnézést' tartsanak, gyönyörködjenek a látványban. Gyakoriak a cseresznyevirágzás szemlélésével egybekötött piknikek is. Április 29-töl a ｢昭和の日｣ ʾShówa napjátólʼ május 5-ig a ｢こどもの日｣ ʾGyermeknapʾ-ig több ünnepnap követi egymást, ezért ezt az idöszakot「ゴールデンウィーク」 Aranyhét'-nek nevezik. Sokan kerekednek fel ilyenkor, hogy a frissen zöldülö természetben a hegymászást, vagy a parkban való sétát élvezzék.夏NATSU : Amikor véget ér az esős évszak (az úgynevezettつゆ) és bekõszõnt a nyár, a strandok megtelnek, és a nyári fesztiválokat rendeznek az ország különböző részein. Külföldön a tüzijáték az újév ünneplésének kelléke, Japánban ez nyári idöszak fontos hagyománya. Sokan a nyári fesztiválokra és a tŭzijátékokra yukatát (nyári pamut kimonót) viselve mennek. A ｢盆踊り｣ ūnnepe külföldön is széles körben ismert, eredetileg az ösi naptár szerint július 15-én éjjel, teliholdkor ünnepelték. Egész éjjel táncoltak a hold fènyénél, hogy fogadják és elbúcsúzzanak a szellemektől, akik meglátogatták a világot a halottak ünnepe alkalmából. Mára a vallási jelentősége elveszett, egyszerüen a nyári fesztiválok része lett.秋 AKI : Ōsszel az éjszakák megnyúlnak. Azt mondják, hogy ebben az idōszakban legszebb a telihold, ezért évszázadok óta létezik a holdnézés szokása, amely a hold szemlélésébõl és benne való gyönyörködésböl áll. Az ösz a szépen beérett termények, gyümölcsök betakarításának évszaka is. Különféle rendezvényeket tartanak országszerte, mint például a「ぶどう狩り」’szőlőszüret’, vagy a「きのこ狩り」’gombaszedés’. November körül a levelek színe megsárgul, vörösbe borul, az emberek felkerekednek, hogy minél szebb öszi látványban gyönyörködhessenek, ezt úgy nevezik:「紅葉狩り」冬 FUYU : Télen erősen havazik Hokkaidó szigetén és a nyugati parton, ezért különféle hóval kapesolatos rendezvényeket tartanak. Külön 48 kiemelendõ a hatalmas jégszobrokról híres szapporói「ゆきまつり」 'Hófesztivál'. Fontos ünnep az évkezdet, az újév「おしょうがつ」ünnepe. A családok, rokonok összegyülnek, az ünneplés három napig tart. Üjévkor felkeresnek sintó szentélyeket, hogy az üj évre egészséget és szerencsét kívánjanak. Sokan vannak, akik a 「初詣」’szentélylátogatás’-t kimonóban, öltönyben vagy más formális öltözetben végzik. *ック7まち Város
うちからかいしゃまでどうやっていきますか。 Uchi kara kaisha made doo yatte ikimasu ka.ちかてつでいきます。 Chikatetsu de ikimasu.
• Elmondjani, hogy bizonyos helyre hogyan megyūnk. • Elmondani, hogy hol, milyen közlekedési eszközre szállunk. • Tanácsot adni, hogy bizonyos helyre milyen közlekedési eszközzel kéne menni. • Elmondani az okot, hogy miért azt a tanácsot adtuk. 1.うちからえきまでバスでいきます。Otthonról az állomásig busszal megyek. Ezzel a kifejezéssel tudjuk elmondani, hogy valamilyen közlekedési eszközzel közlekedünk egyik helyröl a másikra. A távolság kifejezésére a ｢ ～から～まで｣ '-tól, -ig' partikulákat használjuk. A közlekedési eszközre kérdezés esetén a 「どうやって」' hogyan?' kérdöszót használjuk. •うちからえきまでバスでいきます。 Uchi kara eki made basu de ikimasu.  Otthonról az állomásig busszal megyek. •うちからえきまでどうやっていきますか。 Uchi kara eki made dooyatte ikimasu ka. Hogy mész otthonról az állomásig? ① Ａからまでpartikulák A「から」partikula jelöli a kiindulópontot, a「まで」az érkezési pontot. Külön is használhatók. (Az idöröl részletesebben lásd az L10. lecke). Koko kara basu de ikimasu. •ここからバスでいきます。 Innen busszal megyek. Kaisha made aruite ikimasu. •かいしゃまであるいていきます。 A cégig gyalog megyek. ･ふじホテルまでおねがいします。 A Hotel Fuji-ig legyen szives! Fuji-Hoteru made onegaishimasu. ② Ａでeszközhatározó partikula A közlekedési eszközök (busz, vonat, metró, taxi stb.) kifejezésére használt fönevek után a 「で」partikula áll. Csak gyalogos közlekedés esetén az 「歩いていきます」 'gyalogosan megyek' szerkezetet használjuk. •ちかてつでいきます。 Chikatetsu de ikimasu. Metróval megyek. ·えきからかいしゃまであるいていきます。 Eki kara kaisha made aruite ikimasu.  Az állomástól a cégig gyalog megyek.
2. えきででんしゃにのります。Az állomáson vonatra szállok.
① Ａでhelyhatározó partikula A hely megjelõlésére, ahol a közlekedési eszközre fel- vagy leszállunk, a 「で」 partikulát használjuk. Ha erröl a helyröl szeretnénk kérdezni, a 「どこで」 'hol,' kérdöszót használjuk. •アトーチャえきででんしゃにのります。 Atoocha-eki de densha ni norimasu. Atocha állomáson vonatra szállok. •どこでおりますか。 Doko de orimasu ka. Hol szállsz le? ② Aにhelyhatározó partikula Azt a közlekedési eszközt, amire felszállunk, a 「(こ」 partikula jelöli. •くうこうでひこうきにのります。 Kuukoo de hikooki ni norimasu. A repülötéren repülöre szállok. ③ Azをtárgyjelölõ partikula Azt a közlekedési eszközt jelöli, amiröl leszállunk, az 「を」partikulával jelöljük. •アトーチャえきででんしゃをおります。  Atocha-eki de densha o orimasu. Atocha állomáson leszállok vonatról.
3.くうこうはでんしゃがいいです。 A reptérre a vonattal jó menni.
Ha útbaigazítást kérnek tõlünk, útvonalat javaslunk, vagy tanácsot adunk, a ｢～は～がいいです。｣ szerkezetet használjuk. Mivel ez egy általunk ismert, de a beszélgetõpartnerünk számára új információ, a mondat végén gyakran a 「よ」nyomatékosító mondatzáró partikula áll. •くうこうはでんしゃがいいですよ。 Kuukoo wa densha ga iidesu yo. A reptérre a vonattal jó (célszerü) ám menni!
4.はやいですから。Azért, mert gyors.
Az ok megjelölésére a 「～から」’azért, mert’ partikulát használjuk. Ha bizonyos közlekedési eszközöket javasolva magyarázatul az okot is szeretnénk megnevezni, a「から」partikulát a melléknevek (mint például:「はやいです」’gyors’,「らくです」’kényelmes’,「べんりです」 'praktikus', stb.) vagy igék 「つかれます」 'elfărad' után kell kitenni. ① Aからokhatározói partikula •はやいですから。 Hayai desu kara. Azért, mert gyors.
Nyelvi-kulturális sarok
1. Japán közlekedési eszközök
Japánban a tömegközlekedés jól fejlett, nemcsak a távolsági közlekedésben, mint a szuperexpressz vagy vonatok, de a percre pontosan a menetrend szerint közlekedõ metrók és buszok is híresek pontosságukról. Emiatt a nagyvárosokban az autó helyett töben használják a tõmegközlekedést iskolába vagy munkába járásra. Széles körben használják a menetrendek és a szükséges átszállások ellenörzésére az internetes weboldalakat az indulási és érkezési hely egyszerü megadásával. Azonban sok vonalon éjszaka nem közlekednek a vonatok, ezért nagyon oda kell figyelni, nehogy lekéssük az utolsó vonatot vagy az utolsó buszt. Bár az állomások nevét néha latin betükkel is kiírják, előfordul, hogy a jegykiadónál és a peronokon csak kandzsikkal vannak jelõlve, és gyakran a jármüben felhangzó utastájékoztatás is csak japánul történik.電車 DENSHA : Nagyon elterjedt közlekedési eszköz. A JR-nak nevezett (ジェイアールJapan Railways), eredetileg állami vállalat kiterjedt vonalhálózattal rendelkezik az egész országban. A nagyvárosokban, például Tokióban és Ószakában, vannak olyan vonalak, mint a Yamanote és a Kanjó kõrgyürük, amelyek a városon belül futnak. A munkába tartó csúcsforgalom reggel 7-töl 9-ig, délután pedig 5-töl 7-ig tart, és akkora a kihasználtság, hogy idönként látni lehet, ahogy az állomás személyzete tolja az utasokat a vasúti kocsik belsejébe. Néha ugyanazon a vonalon különbözö típusú vonatok közlekednek sebességüktöl függöen, illetve, hogy melyik állomáson állnak:「特急」’szuper gyors’,「急行」’expressz’, 「快速」 'gyors', 「普通」 'normál'. Néhány városban villamosok is közlekednek.地下鉄 CHIKATETSU : Az olyan nagyvárosokban, mint Tokió, Ószaka, Nagoya és Kiotó kiterjedt metróhálózat működik, amely nagyon praktikus, bár néha az átszállások hosszúak.バス BASU : A buszvonalak sokkal bonyolultabb hálózatot alkotnak, mint a vonatok. A jegynek nincs egységes ára, hanem a felszállás pillanatától megtett távolságtól függ. A jármũ elülsõ részén általában egy elektromos kijelző található, amelyen jelzik a következő állomást és az aktuális tarifäkat, de mivel minden kandzsival van írva, nehéz kitalálni, hogy hol kell leszállni. Régiótól vagy buszjárattól függöen előfordul, hogy felszálláskor kell fizetni, máskor pedig leszálláskor, ezért érdemes a többi utastól érdeklödni.タクシー TAKUSHII : Könnyen megtalálhatóak az állomás előtti taxistandokon, vagy menet közben. Ha látjuk a 「空車」’üres, szabad’ táblát, az azt jelenti, hogy beszállhatunk. Ahogy Európában, Japánban is kézfeltartással intjük le a kocsit. Japánban azonban a sofőr az ülésböl egy gombnyomással nyitja és húzza be a taxi ajtaját, ezért ne próbáljuk saját magunk kinyitni, becsukni. A távolsággal és az idővel együtt növekszik a taxiórán feltüntetett ár. A nálunk szokásos taxi tarifákhoz képest a japán taxi meglehetősen drága.バイクBAIKU : Leginkább postai és futárszolgálatosok, valamint pizzafutárok használják, gyakran motorbicikli formában.自転車 JITENSHA : Japánban a biciklizés nagyon elterjedt a gyermekek és a felnőttek körében, nem is sportként, inkább mint szokásos módja az iskolába vagy munkába járásnak, vásárláskor és a mindennapi életben szinte bármikor. A kerékpárbérlés nem általános, kivéve a turista helyeken.
2.すみません、おねがいしますElnézést, legyen szíves!
A 「すみません」és az 「おねがいします」két nagyon hasznos kifejezés bármilyen közlekedési eszköz használatakor. Ha nem tudja, hogyan jut el egy helyre, vagy hogyan szálljon fel egy közlekedési eszközre, elöször szólítson meg valakit a「すみません」 Elnézést’ kifejezéssel. Udvariasan megkérhetünk másokat a 「すみません、もういちどいってください。」’ Elnézést, elmondaná még egyszer?’, vagy a 「すみません、ここにかいてください。」 'Elnézést, ide írja le, legyen szíves!' kifejezéseket használva. Taxiba szállva a「ふじホテルまでおねがいします。」 ʿA Hotel Fuji-ba legyen szíves!', 「にもつ、お願いします。」 ʿA csomagot legyen szíves!' 「カードでお願いします。」 ʿKártyával legyen szíves!' kifejezésekben jó, ha az 「お願いします」 'Legyen szíves!' udvarias kérés kifejezését használjuk.トピック7まち Város
マドリードはどんなまちですか。 Madoriido wa donna machi desu ka.にぎやかなまちです。 Nigiyakana machi desu. ・ふるいじんじゃ、にぎやかなまちfurui  jinja, nigiyakana machi •さいたまにふるいじんじゃがあります。 Saitama ni furui jinja ga arimasu. •えきのとなり、きっさてんのまえeki no tonari, kissaten no mae •きっさてんはえきのとなりにあります。Kissaten wa eki no tonari ni arimasu. •わたしはきっさてんのまえにいます。 Watashi wa kissaten no mae ni imasu. • Leirni egy város, turisztikai látványosság, épületek jellegzetességeit. • Épületek, emberek helyét meghatározni. • Elmondani, hogy bizonyos épületek hol vannak. •Elmondani, hogy bizonyos emberek hol vannak.
1.ふるいじんじゃ、にぎやかなまちrégi szentély, nyüzsgő város
A melléknevek városok, épületek stb. leírására használt kifejezések. Vannak I-típusú és NA-típusú melléknevek (lásd L.S. lecke). I-típusú melléknevek, például a「ふるいです」 ’régi’, vagy NA-típusú, mint például a「にぎやかです」 ’élénk, nyũzsgő’. Főnévvel jelzői szerkezetet alkotnak, a melléknevek közvetlenül Γ ～い+ fönév ] , illetve a NA közbeékelésével Γ ～な+ fönév ] kapcsolódnak a fönévhez. •ふるいじんじゃ、ちいさいホテルfurui  jinja, chiisai hoteru régi szentély, kis szálloda •にぎやかなまち、ゆうめいなおてらnigiyakana machi, yuumeena otera nyüzsgö város, hires szentély
2.さいたまにふるいじんじゃがあります。Saitamában régi szentélyek vannak.
A「～に～があります。」szerkezettel kifejezhetjük, mi található egy adott helyen, például milyen turisztikai látványosságok vagy épületek vannak. Az 「あります」létigét használjuk, a helyet a 「Iニ」partikula jelöli, és a mondat alanyát, hogy mi létezik vagy van azon a helyen, a 「が」 jelöli. A tagadó mondatban a 「が」 helyébe 「は」 lép. •さいたまにふるいじんじゃがあります。 Saitama ni furui jinja ga arimasu. Saitamában régi szentélyek vannak. •ふじまちにふるいおてらはありません。 Fujimachi ni furui otera wa arimasen. Fujimachiban nincsenek régi szentélyek. ・マドリードになにがありますか。 Madoriido ni nani ga arimasu ka. Madridban mi van?
3. えきのとなり、きっさてんのまえaz állomás szomszédjában, a kávézó előtt
Egy épület vagy személy helyzetének jelzésére az 「helyet jelölő fõnév+の+ névutó」szerkezetet használjuk. Ilyen névutó lehet pl. a 「まえ、うしろ、なか、となり、ちかく」 'előtt; mögött; -ban, -ben; szomszédjában; közelében'. •えきのとなり、きっさてんのまえeki no tonari, kissaten no mae az állomás szomszédjában, a kávézó elött
4.きっさてんはえきのとなりにあります。A kávézó az állomás szomszédjában van.
A ｢～は～にあります。｣ szerkezettel kifejezhetjük, hogy turisztikai látványosságok, üzletek vagy épületek hol találhatóak. A tagadó mondatban a「～は～にはありません。」szerkezetet használjuk. Kérdő mondatban「～はどこにありますか。」lesz. •きっさてんはえきのとなりにあります。 A kávézó az állomás szomszédjában van. Kissaten wa eki no tonari ni arimasu. •A: えきのとなりにぎんこうがありますか。 Eki no tonari ni ginkoo ga arimasu ka. Az állomás közelében van bank? B:えきのとなりにはありません。 Eki no tonari ni wa arimasen. Az állomás közelében nincs (bank). •きっさてんはどこにありますか。 Kissaten wa doko ni arimasu ka. Hol van a kávézó?
5.わたしはきっさてんのまえにいます。A kávézó előtt vagyok.
A 「～は～にいます。」szerkezet kifejezi, hogy hol van egy adott személy. A tagadó alakban 「～は～にはいません。」lesz. Kérdő mondatban 「～はどこにいますか。」szerkezetet használjuk. Hasonlóan használhatjuk a 8. leckében tanult 「～はどこですか。」kérdést is. •わたしはきっさてんのまえにいます。 Watashi wa kissaten no mae ni imasu. A kávézó előtt vagyok. •すずきさんはえきのまえにはいません。 Suzuki nincs a kávézó előtt. Suzuki-san wa eki no mae ni wa imasen. •マリアさんはどこにいますか。 Maria-san wa doko ni imasu ka. Maria hol van?
Nyelvi-kulturális sarok
1. Japán városok
Japánban a lakcímet nem az utcanév és a házszám, hanem a körzetek neve és a háztömbök száma jelzi. Kisebb utcáknak gyakran neve sincs, ezért utcanév alapján nem lehet egy címet megkeresni. A japán városok közül csak Kiotóban keresztezik egymást az utcák sakktáblaszerüen, itt a lakcímek az utcanevek alapján vannak meghatározva. Ha egy utcát szeretnénk megkeresni, érdemes jellegzetes épületek, boltok alapján betájolni a helyet.
2. Japán épületek
A japán városokban a hagyományos épületek mellett modern épületeket is találhatunk. Például Tokióban több felhökarcoló között is lehet találni régi sintó szentélyt, vagy egy lakónegyedben a többemeletes betonépületek mellett hagyományos családi házakat.神社JINJA : A sintó szentély neve. A bejáratot egy tori-nak nevezett kapu jelôli, ezen áthaladva rituális köszöntéssel lépünk be a szentélykert területére. Ezután egy erre a célra készített kútnál megtiszítjuk kezünket és kiöblítjük szájunkat. Ezekben a szentélykertekben különbözö méretű épületek találhatók, melyekben különbözö istenekhez lehet imádkozni. Szentélylátogatáskor érmét dobunk egy dobozba, megkongatjuk a harangot, és elvégezzük az imák és tapsok rituáléját. A japánok újévkor, vizsgák elõtt, baba születésekor stb. gyakran látogatják ezeket a szentélyeket, hogy imádkozzanak a jó szerencséért, egészségért.お寺 OTERA : A buddhista vallás temploma. A templomok csarnokaiban álló Buddha-szobrok közül híres a Kamakurában, Narában található. Japánban előfordul, hogy egy épületegyüttesen belül találunk sintó szentélyt és buddhista templomot is. A hívek rendszeresen eljönnek meghallgatni a szerzetes prédikációit, vagy otthonukba hívják a szerzetest temetési szertartás vagy az elhunyt emlékére rendezett megemlékezés megtartására.ック8かいものVásárlásい15かかわいい！ Kawaii !なにがほしいですか。 Nani ga hoshii desu ka.おもしろいTシャツがほしいです。 Omoshiroi T-shatsu ga hoshii desu.
FORMA
•わたしはアクセサリーがほしいです。 Watashi  wa  akusesarii  ga hoshii desu. •わたしはカーラさんにはなをあげます。 Watashi wa Kaara-san ni hana o agemasu. •カーラさんはホセさんにチョコレートをKaara-san wa Hose-san niもらいました。 chokoreeto o moraimashita. •きょねんにほんでとけいをかいました。Kyonen nihon  de tokee o kaimashita.
HASZNÁLAT
• Elmondani, hogy mire vágyódunk, mit szeretnénk megvásárolni. • Kifejezni, hogy valakinek valamit adunk, megajándékozzuk. • Kifejezni, hogy valakitöl valamit kaptunk. • Kifejezni, hogy hol, mit vásároltunk.
1.わたしはアクセサリーがほしいです。Bizsu ékszerre vágyódom.
A 'valamit venni szeretne, valamire vágyódik' jelentés kifejezésére az Γ (alany)は(fönév)がほしいです」szerkezetet használhatjuk, ahol a 「～ほしいです」I-típusú melléknévként ragozódik. Előfordul, hogy az alany kimarad a mondatból. Hasonló jelentéssel használhatjuk a 「～たい」óhajtó formát, azonban ez igével képzett szerkezet「(alany)は(az ige masu nélküli formája)たいです」 valamit tenni akar'. (Részletesen a 18. leckében tárgyaljuk) •〔わたしは〕アクセサリーがほしいです。 ( Watashi wa) akusesarii ga hoshii desu.    (Én) bizsu ékszerre vágyódom. Kérdõ mondatban a「なに」kérdőszót használjuk. •A: カーラさんはなにがほしいですか。  Kaara-san wa nani ga hoshii desu ka. Carla, mire vágyódik? B:おもしろいＴシャツがほしいです。 Omoshiroi T-shatsu ga hoshii desu. Egy érdekes pólót szeretnék. A kívánt tárgyak, személyek mennyiségének megadásához a számot és a megfelelő számlálószót kell a fönév után tennūnk. A különböző alakú, funkciójú dolgok mennyiségének kifejezésére különböző számlálószavakat használunk. (Lásd Szókincs 81. o.) ～まい- lapos tárgyakhoz (pl.: papír, képeslap, jegy, ing stb.) ～ほん- hosszú, henger alakú tárgyakhoz (pl.: üveg, ceruza, esernyő, banán stb.) ～こ- kisméretü, kerek tárgyakhoz. Használhatjuk a 「一つ、二つ」általános számlálószavakat is. (pl.: alma, golyó, gyürü stb.) ～さつ– 'kötet', füzött könyvek, füzetekhez (pl.: könyv, füzet stb.) ～にん– 'fõ', emberekre használható számlálószó. ・えはがきが8まいほしいです。 Ehagaki ga hachi-mai hoshii desu. Nyolc darab képeslapot szeretnék. •かさが１ぽんとハンカチが３まいほしいです。Kasa ga ippon to hankachi ga san-mai hoshii desu. Egy darab esernyöt és három darab zsebkendöt szeretnék.
2.わたしはカーラさんにはなをあげます。Én Carla-nak virágot adok.
Ha valaki valakinek ad valamit, az 「 (adó)は、(ajándékozott)に(fõnév)をあげます。」 szerkezetet használjuk. •わたしはカーラさんにチョコレートをあげます。 Watashi wa Kaara-san ni chokoreeto o agemasu. Én Carla-nak esokoládét adok. •すずきさんはともだちにとけいをあげました。 Suzuki-san wa tomodachi ni tokee o agemashita. Suzuki a barátjának órát adott. Kérdömondat esetén a 「だれに」 'kinek?' illetve a 「なにを」 'mit?' kérdöszavakat használhatjuk. •あなたはおかあさんになにをあげますか。 Anata wa okaasan ni nani o agemasu ka. Te mit adsz az anyukádnak? ·だれににほんごのほんをあげましたか。 Dare ni nihongo no hon o agemashita ka. Kinek adtad a japán könyvet? ＜Figyelem!＞ Az ’én’ a mondatban nem lehet megajándékozott! A  ×「ホセさんはわたしに花をあげました。」jellegű mondatok hibásak. Ilyen esetekben a 「もらう」igét használjuk: 「わたしはホセさんに花をもらいました。」 'José-tól virágot kaptam'. 3.カーラさんはホセさんにチョコレートをもらいました。Carla José-tól csokolédát kapott. A「もらいます」ige azt fejezi ki, hogy egy másik személytől valamit kapunk. A mondat szerkezete:「(kapó)は、(adó)に(tárgy)をもらいます。」 •わたしはははに Tシャツをもらいました。 Watashi wa haha ni T-shatsu o moraimashita.  Az anyukámtól pólót kaptam. •カーラさんはホセさんにチョコレートをもらいました。 Kaara-san wa Hose-san ni chokoreeto o moraimashita. Carla José-tól csokoládét kapott.
4.きょねんにほんでとけいをかいました。Tavaly Japánban egy órát vásároltam.
A「で」partikula a vásárlás helyét jelöli, az「を」partikula pedig a tárgyat, amit megvásároltak. A「かいました」igealak a「かいます」múlt ideje, a「かいませんでした」pedig a múlt idejû tagadó alak. Múlt idejû igealak esetében a mondat gyakran múlt idõre vonatkozó idõhatározóval kezdõdik, pl.: 「きのう」 'tegnap', 「おととい」 'tegnapelõtt', 「せんしゅう」 'mûlt héten 「せんげつ」 」 múlt hónapban ’「きよねん」 ’tavaly’. •はなやではなをかいました。 •A: きのうほんやでなにをかいましたか。 B: ざっしをかいました。
「どこで買えますか」ható ige használatával a mondat azt jelenti, hogy hol lehetséges vásárolni valamit. •A:おもしろいTシャツはどこでかえますか。 Omoshiroi T-shatsu wa doko de kaemasu ka.  Hol lehet venni érdekes pólót? B:はらじゆくでかえます。 Harajuku de kaemasu. Harajukuban lehet venni.
Nyelvi-kulturális sarok
1. Vásárlás Japánban
Tokió, Ószaka, Yokohama stb. nagyvárosok vonzáskörzetében sok áruház és bevásárlóközpont van, ahol vasárnap és ünnepnapokon is lehet vásárolgatni. A belváros szinte minden állomásának közelében is találhatók bevásárlóközpontok, szupermarketek és kis üzletek. Ezenkivül a lakónegyedekben vannak olyan éjjel-nappali üzletek, amelyek a nap 24 órájában nyitva tartanak, nem zárnak be egész évben, ezek neve 「コンビニ」.デパート: HYAKKATEN-nek is nevezik. Az áruházak kicsit drágábbak, mint a szupermarketek, de a termékek széles skálája, pl. ruhaféle, étel és egyéb cikkek is megtalálhatók. Az áruházak más-más profillal rendelkeznek, de általában az alagsorban élelmiszerboltok, az 1. emeleten cipő, táska és kozmetikai boltok, a 2-4. emeleten nõi és fèrfi ruházat, fiatalok ruhaüzletei, az 5-6. emeleten pedig kimonó, ékszer, óra, gyermekruházat, sport, játék, írószer, kõnyvesbolt, háztartási cikk, elektromos készülék és CD boltok sorakoznak. A 7. emelet rendezvények, kiállítások, illetve a nyári és évvégi ajándékok vásárának helyszíne (az 「お中元」、「お歳暮」 hagyományos ajándékozási idõszakok Japánban). A legfelső emeleten éttermeket találunk. A nyitvatartási idő általában reggel 10-től délután 8-ig tart.ショッピングセンター : a ｢ショッピングモール｣ elnevezés is használatos. Általában az állomásokkal közös épületben a városközpontban vannak, de külterületeken is megtalálhatók. Számos kis üzlet található itt, parkolója is van.スーパーマーケット: rövidítve ｢スーパー｣-nak is nevezik. Föleg élelmiszert és háztartási cikkeket árusítanak, behálózzák a környéket.小売店: Az állomások közelében gyakori látkép az árkádos bevásárló utca a kiskereskedelmi boltokkal. Vannak olyan üzletek, amelyek töb generáció óta müködnek, de a szupermarketek és bevásárlóközpontok nyomására, valamint az üzletvezetök idös kora és az utánpótlás hiánya miatt sokan kénytelenek bezárni.コンビニエンスストア(コンビニ) : Ez egy kis éjjel-nappali üzlet, amelyre jellemző, hogy egész évben nem zár be, és a nap 24 órájában nyitva tart. Élelmiszert és mindennapi cikkeket árulnak, 3500 és 5000 kõzötti különbözö fajtájú terméket.
2. A Yamanote-vonal és környéke
A JR Yamanote Green Line egy körgyürü vasútvonal, amely Tokió városközpontját bejárva halad. A közlekedési hálózat egyik fö vonalaként funkcionál. A Yamanote-vonal összes állomásáról minden irányba indulnak ingázó vonalak, pl. a sinkanszen vasút, privát vasútvonalak és a különbözö metróvonalak. A Yamanote-vonalról elérhetök a turisztikai látványosságok is.浅草ASAKUSA : (JR Yamanote vonal Uenó állomásán a Ginza metróvonalra átszállva, Asakusa állomáson kell leszállni) Asakusa a Senso-ji templomról híres, ahol a Kaminarimon (A Mennydörgés kapuja) található. Az Edo-korszak (17-19. század) óta Asakusa Tokió legfontosabb kereskedelmi területe, számos korabeli épülettel büszkélkedik ma is. Ezen kívül Asakusában található számos különleges hangulatú üzlet, a konyhai eszközök árusitására szakosodott Kappabashi-negyed, valamint a közelben van Japán legmagasabb épülete, a Tokyo Sky Tree torony (634 m) is.秋葉原AKIHABARA: (JR Yamanote vonal, Akihabara állomáson kell leszállni) Az秋葉・AKIBA rövidebb néven is emlitik. A világ legnagyobb elektromos készülékekre szakosodott kereskedelmi negyede, melyben elektronikai berendezések és programok széles választékát találjuk. Ezen kívūl játék-, szórakoztató- és animeboltok sokaságát találjuk itt, így sok anime- és manga-rajongó külföldi látogatja e szubkultúra szentélyeként:「サブカルチャーの聖地・アキバ」銀座GINZA : (JR Yamanote vonal Yúrakuchó állomáson kell leszállni, vagy megközelíthető a Ginza metróvonal Ginza állomásától is) Ez Japán leghíresebb bevásárlónegyede. Az Edo-korszak óta számos patinás üzlet, luxusmárkák exkluzív boltjai sorakoznak itt. A 400 évvel ezelőtt Ieyasu Tokugawa (a Tokugawa sógunátus alapítója és első sógunja) által alapított történelmi városrész a mai nyüzsgésben is megőrizte eleganciáját.渋谷SHIBUYA: (JR Yamanote vonal Shibuya állomáson kell leszállni) Az ifjúsági kultúra városrészeként ismert, ahol megtalálhatjuk a divat és a zene legújabb trendjeit. Az állomás elõtt található a hüséges Hachiko kutya bronzszobra és vele szemben az egymást keresztező óriás zebrás gyalogos átkelőhely, amely Shibuya egyik nevezetessége.原宿HARAJUKU : (JR Yamanote vonal Harajuku állomáson kell leszállni) Az Edo-korszak elôtt a Kamakura föút fogadóövezeteként fejlődött, majd a szamurájok tõrténelmi lakónegyedévé változott. A 80-as évektõl azonban az ifjúsági kultúra területeként vált híressé, ahol gyakran látni eredeti és feltünő ruhákba öltözött fiatalokat.トピック8かいもの Vásárlás

1.これはいくらですか。Ez mennyibe kerül?

Vásárláskor, a termékek árának megkérdezésekor az 「いくら」 ’mennyibe kerúl?’ kifejezést használjuk. A 「これ」 ’ez’ mutató névmás, amely emberekre vagy dolgokra alkalmazható. A mutató névmások a következök:「これ、それ、あれ」'ez, az, amaz'. A「これ」a beszélőhöz közelében lévő dolgokra utal, a「それ」olyan dolgokra, amelyek a hallgatóhoz állnak közel, és az「あれ」, amelyek mindkettőjüktől távol állnak. Kérdéshez a 「どれ」 ’melyik?’ kérdőszót használhatjuk. •A:これはいくらですか。 Kore wa ikura desu ka. B:それは1900えんです。 Sore wa sen kyuushaku en desu. Ez mennyibe kerül? Az 1900 jenbe kerül.
2.この Tシャツ
ez a póló
A「この、その、あの」’ez a…, az a…, amaz a…’ mutató névmások a fõnév elé kerülnek és egy adott tárgyra vagy személyre utalnak. Kérdéshez a 「どの」 ’melyik a   ?’ kérdőszót használhatjuk. •A:このＴシャツはいくらですか。 Kono T-shatsu wa ikuradesu ka. Ez a póló mennyibe kerül? B: 1000えんです。 Sen-en desu. 1000 jen. (Részletesebben lásd Szókincs 80. oldal.)
3. このTシャツをください。Ezt a pólót kérem.
A 「(fönév)をください。」szerkezet vásárláskor használatos (lásd L6. lecke). A 「を」tárgyat jelölő partikula elhagyható. T-shatsu o kudasai. Ezt a pólót kérem. ･このTシャツをください。 •これ、ください。 Kore, kudasai. Ezt kérem. 4. Vásárláskor használt kifejezések
① ～ありますか。～arimasuka.
Arra használják, hogy megkérdezzék, az adott tárgy, a kívánt méret vagy szín rendelkezésre áll-e. •A:  Sサイズ、ありますか。 B:すみません。ありません。 A:じゃあ、いいです。ほかのいろ、ありますか。 Hoka no iro, arimasuka. B: はい。赤と青があります。 Hai. Aka to ao ga arimasu. Ha még olcsóbb terméket keresünk, az alábbi kifejezéssel tehetjük meg: •もっと、やすいの、ありますか。 Motto, yasui no arimasuka. Van még olcsóbb? ②きてみてもいいですか。Felpróbálhatom? Fel lehet próbálni? Igen, piros és kék van. Ha öltöny, dzseki, póló, stb. valamilyen deréktöl felfelé viselt ruhadarabot fel szeretnénk kipróbálni, akkor a「着てみてもいいですか。」 szerkezetet, ha pedig szoknya, nadrág, cipõ, stb. olyan ruhadarabot, amit deréktól lefelé viselünk, akkor a「はいてみてもいいですか。」-t használjuk. Ha azt a választ kapjuk, hogy「はい、どうぞ」 ’Igen, parancsoljon!’, akkor felpróbálhatjuk. Az eladó valószínüleg azt is hozzáteszi majd, hogy「よく似合いますよ」 'Nagyon jól áll Önnek!'.
③ Egyéb kifejezések
A japánok ezeket a kifejezéseket használják, amikor vásárolni mennek és ruhákat vagy egyéb termékeket nézegetnek. Ezek ismeretében még élvezetesebbé tudjuk tenni a japánokkal való kommunikációt.

Nyelvi-kulturális sarok
1. Japán pénzeszközök
A jen Japán pénzneme, jele: ￥. Vannak 1, 5, 10, 50, 100 és 500 jenes érmék, valamint 1000, 2000, 5000 és 10 000 jenes bankjegyek.
2. A japán szuvenír ajándék, az omiyage (édesség)
A japánok nagyon szívesen ajándékoznak, leggyakoribb az utazásról hozott szuvenírtárgyak ajándékozása. Belföldi vagy külföldi út után hazatérve a japánok ajánděkokat hoznak nemcsak családtagiaiknak, hanem szomszédaiknak és munkatársaiknak is. A leggyakrabban vásárolt szuvenír az édesség. Japán minden tájékán van jellegzetes helyi különlegesség. Mindegyik finom, ha van rá lehetőségünk, mindenképp kóstoljuk meg!白い恋人（北海道） SHIROI KOIBITO (HOKKAIDÓ): hokkaidói fehér csokoládéval bevont keksz草加せんべい（埼玉） SÓKA SENBEI (SAITAMA):  rizsliszböl készült vékonyra nyüjtott tészta, amelyet száradni hagynak, majd megsütik és megkenik szójaszósszal. Egész Japánban kapható, de a SÓKA SENBEI különösen híres.ういろう（名古屋）UIRÓ（NAGOYA):  Ez egy hagyományos nagoya-i édesség, amelyet a 17. század óta készítenek. A rizslisztet összekeverik cukorral és a mocsihoz hasonló gombócokat göz felett párolják. A legkedveltebb forma a téglalap alakú, azukival babbal, zöld teával, stb. egyéb módon ízesítik.
S méret van?
生八つ橋（京都）NAMA  YATSUHASHI (KYOTO):  Kiotó egyik reprezentatív édessége. A rizslisztet, a cukrot és a fahéjat összekeverik, a tésztát göz felett párolják, vékonyra nyújtják és megtöltik ankónak nevezett cukros babmasszával. Készítésének hagyományai a 17. század végére nyúlnak vissza.もみじ饅頭（広島）MOMIJI  MANJÚ（HIROSHIMA): A juharlevélről híres Miyajima sziget (Hiroshima) édessége. A sült manjú gombócok fajtájához tartozik, lisztből, tojásból, cukorból és mézből készül, a piskótához hasonló sütemény. Édes babmasszával töltik meg és juharlevél formájúra sütik. Készítésének hagyománya 1906-ra nyúlik vissza.カステラ（長崎)KASUTERA (NAGASAKI):  A név a spanyol kasztíliai királyság portugál kiejtése alapján a 'Castilla' szóból származik, a süteményt portugál misszionáriusok a 16. században hozták be Nagaszaki környékére. Eredetileg a kasztíliai kenyér, valamint a biscocho kenyérhez hasonlóan készült, az Edo-korszak közepétöl alakult ki a ma is Nagasaki kasutera-ként ismert sütemény.ちんすこう（沖縄） CHINSUKÓ ( OKINAWA ):  Ez egy hagyományos édesség az okinawai Ryúkyú királyságból. Búzalisztból, cukorból és sertészsírból készült omlós sütemény.トピック9  やすみのひ2    Szabadnap 2ざい17かたのしかったです
きのうなにをしましたか。 Kinoo nani o shimashita ka.デパートでかいものをしました。たのしかったです。 Depaato de kaimono o shimashita. Tanoshikatta desu.
FORMA
•きのうデパートにいきました。 Kinoo depaato ni ikimashita. •かいものはたのしかったです。 Kaimono wa tanoshikatta desu. ・デパートはにぎやかでした。 Depaato wa nigiyaka deshita. ・わたしはどこにもいきませんでした。 Watashi wa doko ni mo ikimasendeshita.
HASZNÂLAT
• Elmondani, hogy mit csinálunk a szabadnapunkon. • Elmondani, hogy hova mentünk a szabadnapunkon, és milyen volt, hogy éreztük magunkat. • Elmondani, hogy nem mentünk schova, nem csináltunk semmit. 1.きのうデパートにいきました。Tegnap az áruházba mentem. Ha múltban történt cselekvésrõl beszélünk, az ige múlt idejü alakját használjuk: 「～ました」, 「 ～ませんでした」 Múlt idõre mutató idõhatározókkal együtt használhatjuk, pl.: 「きのう」 'tegnap', ｢せんしゆう｣ 'múlt héten' stb. (lásd 15. lecke). ・どようびにえいがをみにいきました。 •きのうなにをしましたか。 ・シャツはかいませんでした。 Doyoobi ni eega o mini ikimashita. Kinoo nani o shimashita ka. Shatsu wa kaimasendeshita. Szombaton filmet nézni mentem. Mit csináltál tegnap? Nem vásároltam pólót.
2.かいものはたのしかったです。A vásárlás élvezetes volt.
A japán mellékneveknek van múlt idejů alakjuk, amelyet a tulajdonságok múlt idöben történő leirására használnak. Az I-típusú melléknevek múlt idejű állító alakjának végződése a 「～かったです」, a tagadó pedig a 「～くなかったです」. →たのしかったです tanoshikatta desu  (múlt idö, állító)たのしいです tanoshii desu  (jelen idő, állító)たのしくないですtanoshikunai desu （jelen idő, tagadó）→たのしくなかったですtanoshikunakatta desu （múlt idő, tagadó） •きのうのピザはおいしかったです。 Kinoo no piza wa oishikatta desu. A tegnapi pizza finom volt. •えいがはあまりおもしろくなかったです。Eega wa amari omoshirokunakatta desu. A film nem volt túl érdekes. Az 「いいです」 'jó' melléknév ragozása rendhagyó: a múlt idejú állító alak 「よかったです」, tagadó alak esetében 「よくなかったです」. •きのうのしあいはよかったです。 Kinoo no shiai wa yokatta desu. A tegnapi meccs jó volt. •りょこうはあまりよくなかったです。 Ryokoo wa amari yokunakatta desu. Az utazás nem volt igazán jó. Ha múltbéli események milyenségére szeretnénk rákérdezni, akkor a「どうでしたか」 'Milyen volt?/Hogy érezted magad?' kérdéseket 61 használhatjuk. •やすみはどうでしたか。
3. デパートはにぎやかでした。Az áruház forgalmas, nyüzsgő volt.
A múlt idõben történt dolgok tulajdonságának leírására a melléknevek múlt idejü alakját használjuk. Az NA-típusú melléknevek múlt idejü állító alakja a「 ～でした」, a tagadó pedig「～じゃなかったです」.たいへんですtaihen desu  (jelen idõ, állító) →たいへんでした taihen deshita  (múlt idő, állító)たいへんじゃないですtaihenjanai desu （jelen idő, tagadó）→たいへんじゃなかったですtaihenjanakatta desu （múlt idő, tagadó) •はなびはとてもきれいでした。 A tüzijáték nagyon szép volt. Hanabi wa totemo kiree deshita. •ホテルのへやはしずかでした。
A takarítás nem volt megeröltetö/nehéz. •そうじはたいへんじゃなかったです。
4.わたしはどこにもいきませんでした。Én nem mentem sehova.
Ha azt szeretnénk kifejezni, hogy nem mentūnk sehova, akkor az ige elé a 「どこにも」’sehova (sem)’ névmást tesszük. Ha nem csináltunk semmit, akkor pedig a「なにも」(semmit (sem)'névmást használjuk. Mindkét esetben az ige tagadó alakban áll. •にちようびどこにもいきませんでした。 Nichiyoobi doko ni mo ikimasendeshita. Vasárnap nem mentem sehova. ･なにもしませんでした。 Nani mo shimasendeshita. Nem csináltam semmit.
Nyelvi-kulturális sarok
1. Kao mojik / emojik
A japán hangulatjeleket (顔文字 KAOMOJI) gyakran használják SMS-ekben, e-mailekben és internetes fórumokon. Olyan érzelmek kifejezésére szolgálnak, amelyet a levelező partnerünknek írásban is szeretnénk jelezni, vagy olyanokat, amelyeket nem lehet pusztán szavakkal kifejezni. Az európai hangulatjelektől eltérően, a japán hangulatjeleket oldalirányba nem írjuk. (:-)
Oldalnézetböl egy ember lehajtott fejjel térdel, kezét a földre támasztja. Csüggedtséget, csalódottságot fejezi ki.
2. Benyomásainkat, érzéseinket kifejező szerkezetek
Érzékletesebben tudjuk kifejezni magunkat, ha benyomásainkat, érzéseinket is megfogalmazzuk. Ilyenkor a következö kifejezések hasznosak: •おもしろかったです'Érdekes volt': filmekröl, könyvekröl, mangákról stb. •たのしかったです'Szórakoztató volt, jól éreztem magam': egy éjszakai italozás a barátokkal, egy délután a gyerekekkel a parkban, egy buli stb. •うれしかったです'Boldog voltam, örültem': a kedvenc csapatunk gyözelme esetén, mikor ajándékot kaptunk stb. •よかったです'Jó volt': tüzijátékról, múzeumról stb. •たいへんでした'Nehéz volt, megterhelő volt': munkáról, takarításról, egy közlekedési dugóról stb.
3. Kifejezések valaki más tapasztalatainak kommentálására
Társalgás közben olyan kifejezéseket használunk, mint a 「そうですか」 vagy 「ああ、そうですか」 'Igen? Tényleg?', stb. Ezzel beszélgetõpartnerünk közléseire reagálva kimutatjuk érdeklödésünket, együttérzésünket, illetve jelezzük, hogy figyelemmel kísérjük az általa elmondottakat. Ha pozitív élményröl mesélnek nekünk, a「よかったですね」 ’Jaj, de jó!/Nagyszerü!’ kifejezéssel, nehézségek esetén a「たいへんでしたね」 'Biztosan nagyon nehéz volt!' kifejezéssel reagálhatunk.ック9 やすみのひ2  Szabadnap 2
たのしかったです。つぎはきようとにいきたいです。 Tanoshikatta desu.とうきょうはどうでしたか。 Tookyoo wa doo deshita ka. Tsugi wa Kyooto ni ikitai desu. FORMA ・おてらをみました。それから、おみやげをかいました。 Otera o mimashita. Sorekara, omiyage o kaimashita. •おすしはおいしかったです。でも、たかかったです。 Osushi wa oishikatta desu. Demo, takakatta desu. ・かぶきはきれいでした。そして、おもしろかったです。 Kabuki wa kiree deshita. Soshite, omoshirokatta desu. •きょうとにいきたいです。 Kyooto ni ikitai desu.
HASZNÁLAT
• Elmondani, hogy utazás közben milyen sorrendben végeztük a cselekvéseket. • Elmondani, hogy az utazás közbeni események milyenek voltak, illetve az ezzel kapcsolatos összehasonlitö (esetleg ellentétes) saját benyomásainkat. • Elmondani, hogy az utazás közbeni események milyenek voltak, illetve az ezzel összhangban lévö saját benyomásainkat. • Elmondani, hogy a legközelebbi nyaraláson mit szeretnénk csinálni. 1.おてらをみました。それから、おみやげをかいました。Megnéztem a szentélyt. Azután szuvenír ajándékot vettem. Ebben a leckében néhány praktikus kötőszót fogunk megtanulni, amelyek két mondat összekapcsolásához használhatóak. A cselekvések kronológiai sorrendben történõ leírásához a mondatokat a 「それから」 'azután' kötöszóval kapcsoljuk össze. ・おてらをみました。それから、おみやげをかいました。 Otera o mimashita. Sorekara, omiyage o kaimashita. Megnéztem a szentélyt. Azután szuvenír ajándékot vettem. ・えきでともだちにあいました。それから、いっしょにかいものをしました。 Eki de tomodachi ni aimashita. Sorekara, isshoni kaimono o shimashita. Az állomáson találkoztam a barátommal. Azután egyūtt vásároltunk. 2.おすしはおいしかったです。でも、たかかったです。A szusi finom volt. De drága volt. Ha egy dologgal kapcsolatban ellentétes jelentésü állításokat szeretnénk megfogalmazni, a mondatokat a「でも」 azonban, de, viszont's kötöszóval köthetjük össze. ・すしはおいしかったです。でも、たかかったです。 Sushi wa oishikatta desu. Demo, takakatta desu. A szusi finom volt. De drága volt. ・りょこうはつかれました。でも、たのしかったです。 Ryokoo wa tsukaremashita. Demo, tanoshikatta desu. Az utazástól elfáradtam. Viszont nagyon klassz volt.
3.かぶきはきれいでした。そして、おもしろかったです。A kabuki szép volt. És érdekes volt.
Ha egymással õsszhangban lévõ két állítást: két pozitív vagy két negatív dolgot akarunk mondani, a két mondatot a「そして」’és, valamint, továbbá’ kötöszóval kapcsolhatjuk össze. •かぶきはきれいでした。そして、おもしろかったです。Kabuki wa kiree deshita. Soshite, omoshirokatta desu. A kabuki szép volt. Továbbá érdekes volt. •まつりはにぎやかでした。そして、たのしかったです。Matsuri wa nigiyaka deshita. Soshite, tanoshikatta desu. A fesztivál élénk, nyüzsgõ volt. És vidám, élvezetes volt.
4.きょうとにいきたいです。Szeretnék Kiotóba menni.
Az óhajtó mondat esetében, vagyis annak kifejezésére, hogy mit szeretnénk csinálni, az ige 「～ます」nélküli alakjához a 「 ～たいです」 igevégződést tesszük. Ezt a szerkezetet arra is használhatjuk, hogy megkérdezzük beszélgetőpartnerünket, mi a kívánsága, mit szeretne csinálni, hová akar menni stb. A tagadó alak esetén az igetõ után a 「～たくないです」végződést használjuk. •ほっかいどうにいきたいです。 ・ふじさんをみたいです。 ・おみやげをたくさんかいたいです。 •あしたはなにをしたいですか。 ・おさけはのみたくないです。
Sok szuvenír ajándékot szeretnék venni. Abban az esetben, ha amire vágyódunk, egy fõnévvel is kifejezhető, akkor az 「(alany」は(fõnév)がほしいです」szerkezetet is használhatjuk (lásd 15. lecke) ・ともだちにあいたいです。 ・ともだちがほしいです。 Tomodachi ni aitai desu.
Szeretnék találkozni a barátommal. Vágyódom barátokra.
Nyelvi-kulturális sarok
1. Japán turisztikai lánivalók: Hiroshima
Hiroshimában található az Itsukushima-jinja szentély Miyajima szigetén és a hiroshimai Béke Emlékmúzeum (Atombomba Dóm). Mindkettő az UNESCO Világörökség része. 2010-ben a külföldi turisták körében legnépszerübb japán turisztikai célpontokról végzett internetes felmérésben az 1. és a 2. helyezést érték el. Az Itsukushima-jinja szentélyt a 6. században alapították, az épületegyüttes jelenlegi formája a 12. században alakult ki. A tengerben álló sintó szentélyépület és az Ótori (Nagy kapu) szépsége kiemelkedő érdeklödést vonz. A kommentekben leírt pozitív visszajelzések is ösztönzik a látogatókat, hogy feltétlenül látogassák meg a Béke Emlékmúzeum kiállításait és az Atombomba Dómot.
2. Japán turisztikai lánivalók: Okinawa
Okinawa Japán déli részén található szigetcsoport, a természeti környezet, a kék tenger, a fehér homokos strandok és korallzátonyok, valamint jellegzetes történelme és kultúrája: sajátos dialektusa, zenéje, konyhamüvészete, kézmüves termékei és építészete vonzza a turistákat.
3. Japán turisztikai lánivalók: Kiotó
Kiotó Japán ősi fövárosa. A 8. század végétöl a 19. század második feléig politikai és kulturális központ volt. Számos buddhista templom, sintó szentély, valamint híres és történelmi nevezetesség található itt. A világ egyik legfontosabb turisztikai célpontja.
4.  Japán turisztikai lánivalók: Hokkaidó
Hokkaidó a szigetország északi részén található, a négy fő sziget egyike. Sok turistát fogad egész évben: nyáron a hõség elõl való menekülés céljából, valamint szabadtéri sportok, autós és motoros kirándulások; télen síelés és snowboardozás remek színhelyeként. A termálfürdök és a téli tenger gyümölcseinek gasztronómiája is sokak számára vonzó. Az utóbbi idöben megnött a külföldi turisták száma, különösen Kinából, Dél-Koreából és Ausztráliából érkeznek sokan.