Borůvka, Otakar: Other works

Otakar BorůvkaPříspěvek k otázce ekonomické stavby elektrovodných sítí
Elektrotechnický obzor 15, 1926, 153-154
Persistent URL: http://dml.cz/dmlcz/500188

Terms of use:
Institute of Mathematics of the Academy of Sciences of the Czech Republic provides access todigitized documents strictly for personal use. Each copy of any part of this document must
contain these Terms of use.
This paper has been digitized, optimized for electronic delivery and stampedwith digital signature within the project DML-CZ: The Czech Digital
Mathematics Library http://project.dml.czBřezen 5. 1926

E L E K T R O T E C H N I C K Ýjsou funkce palcového hřídele jednak selekce toho
kterého stykače a současně jeho zapnutí. Rozaělíme-li
jednotlivé úlohy dvěma r ů z n ý m orgánům, bude úlohaorgánu selekčního podobná úloze selektoru u tkáčích
strojů, kdežto zapínací mechanismus mající jen úlohuzapnouti zredukovaný počet stykačů, může být realisován co jednoduchý oscilující a p a r á t poháněný elektromagnetem. Tento elektromagnet pak i při složitýchsoustavách nenabude velkých rozměrů, poněvadž po­čet stykačů najednou zapínajících lze vždy zredukovati na dva až tři.
Vložení selekčního zařízení podmiňuje pak velké
zjednodušení, poněvadž může zprostředkovati nejenvýběr stykačů, avšak i různých aparátů, na př. obraceče chodu (inversoru), hlavních spínačů, shuntáže,komutátoru brzdícího atd. Tyto aparáty jsou pohá­něny vždy zvláště a může tedy býti jeden a týž elektro­
magnet určen k ovládání všech.
P r i n c i p : Rozvodná soustava (kontrola) elektri­
cké lokomotivy obsahuje jistý počet stykačů určenýchjak řečeno ke spojení motorů, postupnému vyloučení
odporů, případné k shuntáži induktoru, k obráceni
chodu, vypnutí obvodu atd. Veškeré stykače a ostatníaparáty jsou u soustavy ICM v daném pořádku po­háněny, jediným elektromagnetem, jehož oscilacemohou se díti automaticky, nebo pod působením mani­pulátoru, takže soustava se v principu nemění, atjedná se o rozběh automatický či nikoliv.
Pohon stykačů děje se pomocí oscilujícího hřídele
přímo hnaného jádrem elektromagnetu, nesoucího ra­
mena, která zapnou eventuelně vypnou stylkiače na
konci pohybu jádra. V prvním období tohoto pohybu
natáčí oscilující hřídel prostřednictvím západky a ozu­
beného kola, zub po zubu, velmi lehký, palcový hřídel,na němž jest namontováno, jehož úlohou jtst vybrali
stykače přicházející v daném okamžiku v činnost ato tím způsobem, že nastaví příslušné páky stykače
pod ústrojí oscilujícího hřídele, který stykače zapne.
Tyto pak v posici zapnuté zůstávají nezávislé od me-,chanismu, až po dobu vypnutí. Inversor jest rovněžmontován v blízkosti oscilujícího hřídele, který jejobrátí, jakmile jeden z pomocných elektromagneítůjest napájen.
Též hlavní spínače jsou zapínány od oscilujícího
hřídele a zůstávají uzavřeny pomocí mechanismu, nanějž působí minimální relais. Tím dosaženo značného
zjednodušení celého zařízení rozvodného, nehleděk zmíněným již zdokonalením jednotlivých elementů.
Jsou to předně stylkače poněkud odlišné od dosa­
vadních konstrukcí. Stykač sestává v podstatě z nos­ných dílů A a B namontovaných na železe J (vizobr. 5) isolovaném bakelisovaným papírem, dález páky C pohyblivé na nosiči B. Palce F a G tvořís koncem páky C systém hlavních dotyků stykače.
Palce D a E tvoří opalovací dotyky; poloha dílu Ejest řiditelná. Mezi hlavními dotyky E a G a opalo­vacími ED jest vložena zhášecí cívka napájená jen
po otevření hlavních dotyků, čímž možno zvýšiti hu­
stotu jí protékajícího proudu. Na páce C jest rameno,O B Z O R

153

isolované bakelisovaným papírem, čímžvyřešen
vhodně isolační problém stykačů, jež činívá potížeu zařízení jiných.
V poloze zapnuté spočívá páka G prostřednictvímdílu L a berle N na pevné podpěře O. Pero palcůhlavních dotyků snaží se pak odstrčiti páku C. Dotyky
stykače nemají žádných upevňovacích šroubů ani otoč­ných os v pravém slova smyslu. Palce F a G se vy­mění bez jakéhokoliv n á ř a d í . Dotyky konstruovány na
principu lineárném (viz EO 1924).*)

Obr. 5.
V okamžiku zavedení proudu do elektromagnetu
uvede tento do pohybu v prvé řadě selektivní válec
R. Určující p á k a S zvedne se nebo sestoupí nárazem
na hranu F podle toho, má-li býti spinač zapnut nebovypnut.
V prvém případě vrchní větev páky S narazí na
bok T zapínací páky M a natočí j i tak, aby lžíce Unastavila se do cesty kladky V oscilujícího hřídele Q.
Válec R se zastaví a elektromagnet, poikpračující
ve svém pohybu zapne prostřednictvím jím současněpoháněné hřídele Q a kladky V, dále páky M a ra­
mena K, žádaný spinač. Berle N umístí se na pod­stavec O a udržuje kontakt zapnutý. V další fázi vrátí
se oscilující hřídel do původní polohy, kladka V opustílžíci U a páka M zaujme vlivem protiváhy na své
pravé straně polohu v obraze naznačenou (obr 5).
Má-li býti spinač vypnut, kladka páky S sestoupípohybem válce R, druhý konec páky S opře se o okrajpáky, jejíž lžíce Y postaví se do cesty kladky z osci­
lujícího hřídele Q, který odstrčí vpravo berli N aspolu s t á h n e rameno F a vypne kjontakt. Při zpět­ném pohybu vyprostí se opět rolnička Z ze lžíce Y apáka P vrátí se vlivem protiváhy do polohy v obrazenaznačené. Laterální rozměr stykače jest asi 40 mm.
(Pokračování.)Příspěvek k řešení otázky ekonomické stavby elektrovodných sítíDr. OfakůrBorůvka

Ve své práci „O j i s t é m p r o b l é m u m i n i ­m á l n í m ' * ) odvodil jsem obecnou větu, jíž jest vezvláštním případě řešena tato úloha:
V r o v i n ě (v p r o s t o r u ) j e s t d á n o n b o d ů ,jejichž vzájemnév z d á l e n o s t i j s o u v es m ě s r ů z ai é. J e is t j e s p o j i t í s í t í t a k , a b y
1. k a ž d é d v a b o d y b y l y s p o j e n y b u ďp ř í m o anebo p r o s t ř e d n i c t v í m jiných,Jest zřejmé, že řešení této úlohy může míti v elek­
trotechnické praksi při návrzích p l á n ů elektrovodných
sítí jistou důležitost; z toho důvodu je zde stručně napříkladě vyložím. Čtenáře, jenž by se o věc blíže za­
jímal, odkazuji na citované pojednání.

*) Vyjde v nejbližší době v Pracích Moravské pří­rodovědecké společnosti.

*) Kesl: Theorie a prakse oteplování a přechodo­
vého odporu dotyků vypínače (čís. 45).

12. c e l k o v ám e n š í.

délka

sítě

bylaconej­

E L E K T R O T E C H N I C K Ý154

Řešení úlohy provedu v případě 40 bodů danýchv obr. 1;Roč. 15. Čís. 10O B Z O RKaždý z nich spojím nejkratším způsobem s ta­
hem nejbližším. Tedy na př. 1 s tahem 2, (tah 2 s ta-o1oObr. 1.

Obr. 3.

Každý z daných bodů spojím s bodem nejbližším.
Tedy na př. bod 1 s bodem 2, bod 2 s bodem 3, bod 3
s bodem 4 (bod 4 s bodem 3), bod 5 s bodem 2, bod 6
s bodem 5, bod 7 s bodem 6, bod 8 s bodem 9, (bod 9s bodem 8) atd. Obdržím řadu polygonálních tahů 1,2
13 (obr. 2).

hem 1), tah 3 s tahem 4, (tah 4 s tahem 3) atd. Obdržím
ř a d u polygonálních t a h ů 1, 2,4 (obr. 3).
Každý z nich spojím nejkratším způsobem s ta­
hem nejíbližším. Tedy tah 1 s tahem 3, tah 2 s. tahem
3 (tah 3 -s tahem 1), tah 4 s tahem 1. Obdržím konečně
jediný polygonální tah (obr. 4), jenž řeší danou úlohu.
Matematický ústav Masarykovy university v Brně,v lednu 1926.

Obr. 2.

Obr. 4.

HlídkaElektrárny, clekirisace
Americké bohatství a americká eléktrisace. Rozsah
a tempo elektrisačního rozmachu v Americe vymyká
se téměř srovnání s našimi poměry. Podle ElectricalWorld, z prosince 1925 vydaly americké elektrárny a
podniky elektriisační (nečítajíc v to elektrotechnickýprůmysl) během roku 1925 dluhopisy v ceně téměř
1 miliardy dolarů, t. j . asi za 33 miliardy Kč. Částkata znamená zároveň okrouhle také cifru skutečnýchinvesticí v roce 1925 provedených. Roku 1924 vydáno
bylo k témuž účelu dluhopisů za 982 miliony dolarů,které však z velké části použity byly k finančním ope­
racím, pro něž stav peněžního trhu byl příznivější nežv letech předešlých. Spojené Státy mají dnes investo­váno v elektrisaci okrouhle 15 miliard dolarů, vevšech železnicích vůbec asi 20 milionů dolarů; je zřejmo, jak značnou čásť svého ohromného bohatstvíukládá národ Spojených států do podniků elektrizač­
ních. Jedna z amerických firem, koncern Westlnghouse, hlásila nedávno, že pracuje ve svých dílnách
současně na generátorech elektrických o celkové ka­
pacitě daleko nad jeden milion k W . (Celkový výkongenerátorů v ČSR. jest asi 0*6 milionu kW.)Je přirozeno, že mezi mnohými půjčkami, o které
se ucházejí v New Yorku po válce různé státy evrop­
ské a jihoamerické, často se vyskytují půjčky tki úče­lům elektrisačním. Z půjček československých byla toclo jisté míry nedávná půjčka státní a do značné míryinvestiční půjčka hlavního města Prahy. Také Ústředníelektrárny jednaly, pokud je známo, svého časuo větší půjčku americkou. Totéž číslo Electrical Worldpřináší prospekt amerických bankoyních domů Speyer& Co a Harris, Forbes & Co., jímž výkiládá se k ve­řejnému upisování půjčka 7 500 000 dolarů pro západoněmecké Spojené elektrárny Westfálské, spol. s r. o.
(Vereinigte Eletrizitátswerke Westfalen G. m. b. H.)
Její podmínky i způsob jejího uvádění na světový trhmohou býti i (pro n á s zajímavý. Úroková m í r a smlu­
vena na 6/4%, upisovací kurs pro upisovatele ame­rické 87K%, takže půjčka vynáší americkým upisovatelům 7-62%. Půjčk|a bude zajištěna v prvém po­řadí na všech důležitějších nemovitostech společnosti,zejména na čtyřech velkých moderních velkoelektrárnách, jichž ú h r n n á cena podle odhadu americkýchodborníků převyšuje asi pateronásobně výši vypsanépůjčky. Westfálské elektrárny jsou jednou z největ­ších německých korporací elektrisačních.
Jest tospolek měst a obcí z ne j průmyslovějších oblastiv Evropě. Zásobují proudem přímo 138 000 odběratelůve 240 obcích a prostřednictvím podřízených rozvod­ných korporací dalších 160 000 odběratelů ve 106 ob­cích. Vedle toho vyrábějí a dodávají plyn 20 000 od­běratelům ve 22 obcích. Hrubý příjem roční je asi 220
milionů Kč, výlohy provozní a udržovací činí asi 130
milionů Kč, roční přebytek pro zúročení a amortisaci