Hrvatski

Prehrana dojenčadi
i male djece u
kriznim situacijama
Operativni
priručnik zapružatelje pomoći ivoditelje programau kriznim
situacijama

Razvila Središnja skupina za prehranu dojenčadi
u kriznim situacijama (IFE Core Group)

Treće izdanje, listopad 2017. godine

1Kontekst

Prvo izdanje Operativnog priručnika za prehranu dojenčadi i male djece u kriznim situacijama(Operational Guidance on Infant and Young Child Feeding in Emergencies – dalje u tekstu: OG-IFE
priručnik) razvila je 2001. godine Međuagencijska radna skupina za prehranu dojenčadi i male djece
u kriznim situacijama. Radnu skupinu sačinjavali su članovi Središnje skupine za prehranu dojenčadi
u kriznim situacijama (IFE Core Group). Zadaća ove međuagencijske radne skupine bila je razvoj
edukacijskih materijala i smjernica vezanih uz prehranu dojenčadi i male djece u kriznim situacijama (IFE/IYCF-E, dalje u tekstu: IFE).
Drugo izdanje (2.0) priručnika izašlo je u svibnju 2006. godine, inačica 2.1. objavljena je u veljači 2007.
godine te nadopunjena 2010. godine, a treće (3.0.) izdanje, objavljeno u listopadu 2017. godine, odraz je
operativnih iskustava i potreba te nadopuna postojećih smjernica.
Treće izdanje priručnika stvorila je Središnja skupina za prehranu dojenčadi u kriznim situacijama (IFECore Group) u suradnji s međunarodnim, regionalnim i državnim suradnicima, projekt su im pomogli
voditi UNICEF i Mreža za prehranu u kriznim situacijama (Emergency Nutrition Network - ENN), koja jeujedno bila i koordinator. Središnja skupina za prehranu dojenčadi u kriznim situacijama (IFE Core Group)zahvalna je svima koji su svojim savjetima pridonijeli stvaranju ovog i prijašnjih izdanja.
Izdanje ovog Operativnog priručnika omogućila je velikodušna potpora američkog naroda putem
Američke agencije za međunarodni razvoj (United States Agency for International Development - USAID).
Sadržaj Priručnika ne odražava nužno mišljenja Američke agencije za međunarodni razvoj niti mišljenja
Vlade Sjedinjenih Američkih Država.

MandatOperativni priručnik nastoji ispuniti međunarodne standarde za krizne situacije, uključujući Glavne
humanitarne standarde vezane uz kvalitetu i odgovornost (Core Humanitarian Standards on Quality andAccountability - CHS) te Sphere standarde,1 kao i mnoge druge.2 Pomaže u praktičnoj primjeni Vodećih
načela za prehranu dojenčadi i male djece u kriznim situacijama,3 Međunarodnog koda (pravilnika) oreklamiraju nadomjestaka za majčino mlijeko („Kod“)4 te kasnije donesenih Odluka Svjetske zdravstveneskupštine. Pomaže donositeljima odluka, planerima i donatorima da ispune svoje odgovornosti utvrđene
u Globalnoj strategiji UNICEF-a/Svjetske zdravstvene organizacije o prehrani dojenčadi i male djece5
prema Članku 24. Konvencije o pravima djetetaa te Pozivu na djelovanje sadržanom u Deklaraciji
Innocenti iz 2005. godine vezanom uz prehranu dojenčadi i male djeceb koji je Skupština Svjetske
zdravstvene organizacije jednoglasno prihvatila 2006. godine. Priručnik pridonosi postizanju Ciljevaodrživog razvojac (Ciljevi 2,3 i 6) te UN-ovom Desetljeću djelovanja u području ishrane (2016 - 2025).d

Cilj

Cilj ovog Operativnog priručnika je pružanje jezgrovitih, praktičnih smjernica o tome kako osigurati
prikladnu prehranu za dojenčad i malu djecu u kriznim situacijama.

Područje primjene

Operativni priručnik može se koristiti u cijelom svijetu prilikom pripreme na pripravnost, pružanje
odgovora i oporavak u kriznim situacijama kako bi se smanjila smrtnost dojenčadi i male djece i/ili
opasnost od smrtnosti povezane s hranjenjem, te kako bi se optimizirala prehrana, zdravlje i razvoj djece.
Vidi 23. - 25. u Bibliografiji, poglavlje 8.2, Politike – Minimalni standardi
Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.2, Politike – Minimalni Standardi
3Vidi 4. u Bibliografiji, poglavlje 8.2, Politike – Globalna i nacionalna strategija
4
Vidi 9. i 10. u Bibliografiji, poglavlje 8.2, Politike – Globalna Politika
5
Vidi 5. u Bibliografiji, poglavlje 8.2, Politike – Globalna i nacionalna strategija
122

Ciljana populacija

Ciljana populacija za intervenciju su dojenčad i mala djeca mlađa od dvije godine (0-23 mjeseca) te
trudnice i dojilje.

Ciljani korisnici ovog Priručnika

Priručnik je namijenjen donositeljima politika i odluka te voditeljima programa koji rade na pripravnosti
u kriznim situacijama te pripremi odgovora na krizne situacije, uključujući vlade, agencije Ujedinjenih
naroda (UN), državne i međunarodne nevladine organizacije, donatore, volonterske skupine i privatni/
poslovni sektor.
Preporučene aktivnosti namijenjene su osobama nadležnim za koordinaciju prehrane u kriznim
situacijama te osobama koje se bave aktivnostima koje izravno ili neizravno utječu na prehranu
dojenčadi u kriznim situacijama, a koje su ujedno i nositelji ključnih odgovornosti i uloga. Potrebno je
djelovati na više razina i u različitoj mjeri, ovisno o kontekstu.
Priručnik je relevantan za različite sektore i područja, posebno područje prehrane, ali i zdravlja(uključujući reproduktivno zdravlje, zdravlje majki, dojenčadi i male djece, kurativnu skrb, mentalno
zdravlje i usluge psihosocijalne podrške; HIV; upravljanje zaraznim bolestima); skrb o adolescentima;
opskrbu vodom, sanitarni sustav i higijenu; sigurnost hrane i sredstava za život; zaštitu djece; rani razvoj
djece; invaliditet; zaklon; programe za prijenos gotovine; socijalnu zaštitu; poljoprivredu; koordinaciju iupravljanje kampovima; te logistiku.

Sadržaj

Priručnik započinje sažetim prikazom ključnih točaka, a podijeljen je u šest poglavlja koja sadržavaju
praktične korake. Nakon njih slijede važni kontakti (Sedmo poglavlje), bibliografija s temeljnim
resursima (Osmo poglavlje), te zatim definicije (Deveto poglavlje). Reference se u tekstu nalaze u obliku
bilješki koje sadrže poveznicu na Osmo poglavlje u kojem su nabrojeni resursi. Prateće informacije
navedene su abecednim redom u bilješkama nakon Sedmog poglavlja. Pripravnost za krizne situacije
prisutna je tema u svim poglavljima; ključne aktivnosti sažete su u Okviru 1 i odjeljcima navedenim u
Dodatku 1. O višesektorskoj suradnji govori se u Petom poglavlju, ali i u drugim poglavljima, a vodič zasnalaženje po sektoru/području djelovanja nalazi se u Dodatku 1.

Povratne informacije i podrška

Središnja skupina za prehranu dojenčadi u kriznim situacijama (IFE Core Group) rado će primiti povratnu
informaciju o ovom priručniku i iskustvima provedbe. Stupite u kontakt s njima putem sljedećih adresa:
the IFE Core Group c/o UNICEF Programme Division, New York, USA: nutrition@unicef.org, ili c/o ENN,
Oxford, UK: office@ennonline.net. Poruku naslovite „OG-IFE feedback“.

Priručnik je dostupan na poveznici: www.ennonline.net/operationalguidance-v3-2017

3

SADRŽAJ
KLJUČNE TOČKE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5
PRAKTIČNI KORACI (1-6) .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .6
1. Podrška ili razvoj politika .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 62. Osposobljavanje osoblja  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 73. Usklađivanje aktivnosti .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 74. Procjena i praćenje  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 9Općenito 4.1–4.3 .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 9Podatci iz razdoblja prije krizne situacije i rana procjena potreba 4.4–4.10 .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 10
Detaljna procjena 4.11 .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 11
Praćenje 4.12–4.18 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .12
5. Zaštita, promocija i podrška optimalne prehrane dojenčadi imale djece pomoću višesektorskih intervencija  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .12Općenito 5.1–5.6 .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 12
Podrška dojenju 5.7–5.9 .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 13
Djeca koja nisu dojena 5.10–5.19 .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 14
Dodatna prehrana 5.20–5.28  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 15
Nadomještanje mikronutrijenata 5.29 .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 17
Višesektorska suradnja 5.30–5.32 .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 17
HIV i prehrana dojenčadi 5.33–5.39 .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 18
Pojava zaraznih bolesti 5.40 .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 19
6. Smanjivanje rizika vezanih uz umjetnu prehranu .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  20
Donacije u kriznim situacijama 6.1–6.6 .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 20
Upravljanje umjetnom prehranom 6.7–6.10 .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 20
Zalihe nadomjestaka za majčino mlijeko 6.11–6.14  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 21
Specifikacije nadomjestaka za majčino mlijeko 6.15–6.17 .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 21
Nabava nadomjestaka za majčino mlijeko,
oprema za hranjenje i podrška 6.18–6.23 .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 22
Distribucija nadomjestaka za majčino mlijeko 6.24–6.27 .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 23
7. VAŽNI KONTAKTI .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  23
Okvir 1: Aktivnosti za stanje pripravnosti .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 24
8. BIBLIOGRAFIJA  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  28
Općenito 8.1 .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 29
Politike 8.2 .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 29
Osposobljavanje 8.3 .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 30
Koordinacija 8.4  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 33
Procjena i praćenje 8.5  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 33
Višesektorske intervencije 8.6 .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 35
Umjetna prehrana 8.7 .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 42
9. DEFINICIJE .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 43
Dodatak 1: Vodič kroz sadržaj po sektoru/struci i pripravnosti .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 49
Kratice .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 50

4

KLJUČNE TOČKE
1.

Odgovarajuća i pravovremena potpora prehrani dojenčadi i male djece u kriznim situacijama (IFE) spašavaživote, štiti prehranu djece, njihovo zdravlje i razvoj, te pogoduje majkama.

2.

Pripravnost za krizne situacije ključna je za pružanje pravovremenog, učinkovitog i odgovarajućeg odgovora
vezanog uz prehranu djece u kriznim situacijama (Okvir 1.).

3.

Ključne odredbe vezane uz prehranu djece u kriznim situacijama trebaju se odražavati u vladinim,
višesektorskim i agencijskim politikama, te trebaju služiti kao smjernice za postupanje u kriznim situacijama(Poglavlje 1).

4.

Nužno je provoditi senzibilizaciju i edukaciju o prehrani dojenčadi u kriznim situacijama na više razina te u
različitim sektorima (Poglavlje 2).

5.

Kapaciteti za koordinaciju prehrane dojenčadi u kriznim situacijama trebaju biti dio koordinacijskog
mehanizma za pružanje odgovora na svaku kriznu situaciju. Vodeće koordinacijsko tijelo za prehranu djece
u kriznim situacijama je vlada. Tamo gdje to nije moguće ili je potreba podrška, odgovornost za koordinaciju
prehrane djece u kriznim situacijama povjerena je UNICEF-u ili UNHCR-u (ovisno o kontekstu) koji tu dužnost
obavlja u bliskoj suradnji s vladom, drugih agencijama UN-a i operativnim partnerima (Poglavlje 3).

6.

Ključna je pravovremena i usklađena komunikacija sa zahvaćenom populacijom, osobama koje pružaju
pomoć i medijima (Poglavlje 3).

7.

Procjena potreba i kritička analiza potrebni su za stvaranje situaciji prilagođenog odgovora vezanog uz
prehranu dojenčadi i male djece (Poglavlje 4).

8.

U ranim fazama krizne situacije nužno je žurno djelovati kako bi se smanjili rizici i zaštitile preporučene prakseprehrane dojenčadi i male djece, uz davanje ciljane podrške dojenčadi i maloj djeci koja su u većoj opasnosti(Poglavlje 5).

9.

U svakoj kriznoj situaciji, nužno je procjeniti, zaštititi i podržati prehrambene potrebe i njegu dojene i
nedojene dojenčadi i male djece. Pri donošenju odluke o intervenciji, važno je razmotriti prevladavajuće
prakse, zarazne bolesti, kulturnu osjetljivost, te potrebe i brige koje izražavaju majke i skrbnice/skrbnici(Poglavlje 5).

10.

U kriznoj situaciji ključna je višesektorska suradnja jer olakšava i nadopunjuje izravne intervencije vezane uz
prehranu dojenčadi i male djece (Poglavlje 5).

5

11.

U svakoj kriznoj situaciji, važno je osigurati pristup dovoljnim količinama prikladne, sigurne dohrane i drugih,
vezanih oblika podrške za djecu, te osigurati prikladnu prehranu za trudnice i dojilje (Poglavlje 5).

12.

Korištenje nadomjestaka za majčino mlijeko (BMS) u kriznim situacijama zahtijeva pružanje okolnostima
prilagođenog, usklađenog paketa njege i profesionalne podrške kako bi se zadovoljile nutritivne potrebe
nedojene djece i smanjio rizik od neprimjerene uporabe nadomjestaka za majčino mlijeko za svu djecu(Poglavlja 5 i 6).

13.

U kriznim situacijama ne treba tražiti niti primati donacije nadomjestaka za majčino mlijeko, proizvoda za
dohranu i opreme za hranjenje; zalihe ovih proizvoda trebaju se kupovati prema potrebi. Ne šaljite donacijezaliha humanog mlijeka na poprište krizne situacije ukoliko taj čin nije temeljen na prepoznatim potrebama inije dio organizirane intervencije. Nadomjesci za majčino mlijeko i drugi mliječni proizvodi te bočice i dude netreba uključivati u opću ili sveobuhvatnu podjelu zaliha (Poglavlja 5 i 6).

14.

Ključno je nadzirati utjecaj humanitarnog djelovanja i nedjelovanja na prakse prehrane dojenčadi i male djece
u kriznim situacijama, te zdravlje i prehranu djece; savjetovati se sa zahvaćenom populacijom o planiranju
provedbi; te bilježiti iskustva kako bi bila od koristi za pripravnost i buduće odgovore na krizu (Poglavlje 4).

PRAKTIČNI KORACI

1

Podrška ili razvoj politika

1.1 Vlade i agencije trebaju imati ažurirane politike koje na odgovarajući način obrađuju sve sljedeće

elemente u kontekstu krizne situacije: zaštitu, promociju i podršku dojenja; upravljanje umjetnom
prehranom; dohranu; prehrambene potrebe trudnica i dojilja; dodatnu prehranu; usklađenost sMeđunarodnim pravilnikom (kodom) o reklamiranju nadomjestaka za majčino mlijeko (International Codeof Marketing of Breastmilk Substitutes) i kasnijim Rezolucijama Svjetske zdravstvene skupštine6; prevenciju iupravljanje donacijama nadomjestaka za majčino mlijeko; te prehranu dojenčadi u kontekstu izvanrednih
situacija u području javnog zdravlja i pojave zaraznih bolesti (vidi Poglavlje 9: Definicije za preporučene
prakse prehrane dojenčadi i male djece u kriznim situacijama). Ovisno o okolnostima, možda će biti
potrebne dodatne posebne odredbe, poput onih vezanih uz izbjeglice ili unutarnje raseljene osobe. Takve
odredbe mogu postojati samostalno, i/ili mogu biti dio drugih relevantnih politika. UNICEF i Svjetska
zdravstvena organizacija snose glavnu odgovornost za pružanje podrške nacionalnim/podnacionalnim
politikama pripravnosti (vidi Okvir 1 za ključne mjere pripravnosti).

1.2 Prilikom pružanja ranog odgovora, potrebno je proučiti nacionalne/podnacionalne planove,politike i postupke za pripravnost te poštovati relevantne zakone i međunarodne standarde.
Ako se dogodi krizna situacija a političke smjernice ne postoje ili su zastarjele ili nisu prikladneza rješavanje konkretne situacije, potrebno je brzo ažuriranje političkih smjernica ili donošenje
privremenih smjernica od strane koordinacijskog tijela za prehranu djece u kriznim situacijama,uz savjetovanje sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom, te drugim UN-ovim agencijama inacionalnim/regionalnim/svjetskim tehničkim skupinama (vidi 3.1; 3.3).

1.3 Potrebno je razviti politike koje nedostaju i ažurirati postojeće smjernice putem bliske suradnje stijelima vlade, te nastojati ojačati relevantne nacionalne/podnacionalne politike. Također, nužno
razviti i ažurirati politike i vezane postupke koji se tiču pripravnosti.

1.4 Potrebno je prenijeti ključne političke smjernice svim odgovornim pružateljima odgovora u svim

sektorima, uključujući medijske skupine, privatni sektor, donatore, vojne i volonterske skupine (vidi 3.7).

1.5 Dopušteno je korištenje zajedničke međuagencijske izjave koja je izdana i odobrena od strane nadležnih
tijela kako bi se naglasile važne smjernice, pružile brze smjernice prilagođene situaciji, te kako bi se
uskladila komunikacija. Tijelo za koordinaciju prehrane djece u kriznim situacijama treba voditi postupak

6

Vidi 9. i 10. u Bibliografiji, poglavlje 8.2, Politike – Globalna politika

6

osmišljavanja izjave (vidi 3.1); UNICEF i Svjetska zdravstvena organizacija imaju ključne uloge u pokretanju
i pružanju podrške tom postupku. U stanju pripravnosti treba razviti nacrt zajedničke izjave i osigurati
preliminarno odobrenje nadležnih tijela. Dostupan je primjer zajedničke izjave.7

1.6 Kod izražava kolektivnu volju vlada vezanu uz reklamiranje nadomjestaka za majčino mlijeko i utvrđuje

odgovornosti proizvođača i distributera proizvoda navedenih u Kodu, zdravstvenih radnika, vlada irazličitih organizacija (vidi 9). Potrebno je uključiti Kod u državno zakonodavstvo u pripravnosti i provoditi
ga u svakom trenutku, pa tako i tijekom odgovora na kriznu situaciju. Osigurajte da su postojeći zakoni u
potpunosti u skladu s Kodom. Prijavljujte kršenja Koda (vidi 4.16 i 7.1).

1.7 Potrebno je donijeti zakone i usvojiti politike koje su u skladu sa Smjernicama Svjetske zdravstveneorganizacije o okončavanju neprikladnog reklamiranja hrane za dojenčad i malu djecu (Ending theInappropriate Promotion of Foods for Infants and Young Children)8 (vidi 5.27). UN, civilno društvo
i vladini tvorci politika trebali bi u pripravnosti razviti nacionalne pravno obvezujuće politike
vezane uz uključenost privatnog sektora u pružanje odgovora na krizne situacije kako bi omogućili
konstruktivnu suradnju i izbjegli neprimjerene utjecanje i sukobe interesa.92

Osposobljavanje osoblja

2.1 Senzibilizirati odgovorno osoblje u svim sektorima za podršku prehrane djece u kriznim situacijama,
uključujući osobe koje rade izravno sa zahvaćenim ženama i djecom; osobe koje su na pozicijama
donositelja odluka; osobe čije djelovanje utječe na prehranu dojenčadi i male djece u kriznim
situacijama; osobe koje rade s bilo kojom vrstom donacija; te osobe koje mobiliziraju resurse zapružanje odgovora. Ciljane skupine za senzibilizaciju uključuju osoblje vlade, voditelje sektora/
klastera, donatore, osoblje za pružanje brzog odgovora, upravitelje kampova, komunikacijske
timove, logističare, medije, volontere, itd.

2.2 Po potrebi, educirati osoblje o prehrani dojenčadi u kriznim situacijama u pripravnosti i tijekompružanja odgovora na kriznu situaciju. Ciljane osobe za edukaciju uključuju vladino osoblje, osoblje
nevladinih organizacija i volonteri koji se bave pružanjem usluga vezanih uz zdravlje i prehranu tedavanjem podrške na razini ustanove ili zajednice, te osoblje na prvoj liniji u drugim sektorima.

2.3 Prilagoditi i prioritizirati sadržaj edukacije tako da bude prikladan za rješavanje prepoznatih

potreba, kulturnih očekivanja i osobnih iskustava majki i osoblja; problema manjka kapaciteta;
ciljane publike; te dostupnog vremena. Možda će biti potrebno još specijalista za savjetovanje
najpotrebitijih majki i dojenčadi, poput majki koje su proživjele stres i traume, pothranjene
dojenčadi i majki, dojenčadi niske porođajne težine i dojenčadi s invaliditetom koja ima poteškoća shranjenjem. Prema najnižim standardima, osoblje u kontaktu s majkama i djecom mlađom od dvije
godine trebalo bi biti osposobljeno za osjetljivost na psihosocijalna pitanja, praćenje prehrane idaljnje upućivanje specijalistima.10

2.4 Provesti senzibilizaciju i obuku o pripravnosti. Integrirati komponente za prehranu dojenčadi

u kriznim situacijama u postojeće kurikulume i edukacije, te surađivati s državnim i regionalnimakademskim i edukacijskim ustanovama na razvoju i isporuci sadržaja. Uključiti osnovne koncepte
vezane uz prehranu dojenčadi u kriznim situacijama i Kod u osposobljavanje zdravstvenih radnika.
Integrirati poučke iz prijašnjeg odgovora na krizu u program osposobljavanja. Bilježiti tko je prošao
osposobljavanje i kako ih kontaktirati u slučaju krizne situacije.

2.5 Identificirati i iskoristiti postojeće državne mreže i stručna znanja, poput onih vezanih uz podršku isavjetovanje o dojenju. Izvori državnih kontakata uključuju: Ministarstvo zdravstva, UNICEF i nacionalne
urede Svjetske zdravstvene organizacije, Svjetski savez za dojenje (WABA)e, La Leche Leaguef i ostaleorganizacije za podršku dojenju u kojima se majke međusobno podupiru, Međunarodno udruženje

Vidi 13. u Bibliografiji, poglavlje 8.2, Politike – Organizacijska politika
Vidi 11. i 12. u Bibliografiji, poglavlje 8.2 Politike – Globalna politik
9
Vidi 7. u Bibliografiji, poglavlje 8.2 Politike – Globalna i nacionalna strategija
10
Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.3, Osposobljavanje
787

laktacijskih savjetnika (ILCA)g i državne podružnice Udruženja, te nacionalne grupe Međunarodne akcijske
mreže za prehranu djece (IBFAN)h (vidi poglavlje 7 za kontakte).

3

Usklađivanje aktivnosti

3.1 Vlada je vodeće koordinacijsko tijelo za prehranu dojenčadi u kriznim situacijama. Kada to nije
moguće ili je potrebna podrška, među UN-ovim agencijama i u skladu s njihovima mandatima,koordinacija prehrane dojenčadi u kriznim situacijama povjerava se UNICEF-u ili UNHCR-u:

i. UNICEF-ovo koordinacijsko tijelo može biti agencija za upravljanje klasterima u okviru
klasterskog pristupa Međuagencijskog stalnog odbora (IASC) za pružanje humanitarnog
odgovora kroz aktiviranje državnog klastera, ili može biti UN-ova agencija kojoj je dodijeljena
odgovornost za prehranu dojenčadi i male djece u kriznim situacijama.11
ii. Kada su u pitanju unutarnje raseljene osobe, UNICEF je nadležan za koordinaciju prehranedojenčadi u kriznim situacijama.12
iii. U pružanju odgovora na izbjegličku krizu, UNHCR je agencija UN-a koja je odgovorna za
koordinaciju prehrane dojenčadi u kriznim situacijamaj.
iv. U svim kriznim situacijama, UNICEF i UNHCR u najvećoj će mogućoj mjeri pojačati suradnjuizmeđu svojih tehničkih i upravljačkih kapaciteta te dostupnosti resursa i kapaciteta za pružanje
odgovora. Svjetski program za hranu (WFP) odgovoran je za mobilizaciju pomoći u opskrbi
hranom u kriznim situacijama na način koji podržava odredbe prehrane dojenčadi u kriznim
situacijama. Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) odgovorna je za pružanje podrškedržavama članicama u pripravnosti i odgovoru na krizne situacije te oporavku od kriznih situacija
koje ostavljaju posljedice na javno zdravstvo.

3.2 Osigurati da postoje kapaciteti za koordinaciju prehrane dojenčadi u kriznim situacijama unutar
koordinacijskih mehanizama za pružanje odgovora na krizne situacije. Prema potrebi, procijeniti
i podržati razvoj vladinih koordinacijskih kapaciteta. Odrediti ili pojasniti koordinacijske uloge i
odgovornosti u stanju pripravnosti i tijekom pružanja ranog odgovora. UNICEF-ovi državni uredi
snose glavnu odgovornost za pripremu za potrebe koordinacije u kriznoj situaciji, te ukoliko je
potrebno, za pružanje podrške vladi i razvoj za situaciju potrebnih vještina.

3.3 Tijelo za koordinaciju prehrane dojenčadi u kriznim situacijama mora izravno koordinirati pružanje

odgovora ili osigurati odgovarajuće koordinacijske mehanizme i kapacitete.13 To može uključivati
zapošljavanje novog ili premještanje dodatnog osoblja, ili suradnju/partnerstvo s drugom agencijom
ili agencijama. Za podršku koordinaciji, mogu se odrediti ili oformiti državni/regionalni/svjetski
mehanizmi tehničke podrške ili radne skupine. U slučajevima kada je identificirana partnerska agencija
koja će provoditi koordinacijske aktivnosti, koordinacijsko tijelo za prehranu dojenčadi u kriznim
situacijama ostaje odgovorno za osiguravanje odgovarajućeg, pravodobnog odgovora.

3.4 Razina koordinacije ovisit će o kontekstu, neovisno o tome je li potreban koordinator za prehranu

dojenčadi u kriznim situacijama. Kada god je to moguće, dati podršku vladi kako bi ispunila svoju
odgovornost za koordinaciju prehrane dojenčadi u kriznim situacijama i radila s postojećimdržavnim strukturama i mehanizmima. Prepoznati ili pronaći kapacitete za koordinaciju prehranedojenčadi u kriznim situacijama unutar najrelevantnijeg sektorskog koordinacijskog mehanizma,
npr. prehrane, zdravlja ili sigurnosti prehrane.

3.5 Koordinacija omogućava davanje situaciji prilagođenih uputa o prehrani dojenčadi u kriznim

situacijama svim pružateljima odgovora; identificira kritične točke i nedostatke u odgovoru,
te daje rješenja za njihovo brzo rješavanje; te nadzire adekvatnost odgovora. Uz blisku

Vidi 14. u Bibliografiji, poglavlje 8.2, Politike – Organizacijska politika
Vidi 14 u Bibliografiji, poglavlje 8.2, Politike – Organizacijska politika
13
Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.4, Koordinacija – Planiranje i koordinacija humanitarnog odgovora
11
12

8

suradnju s vladom, sektorima ili klasterskim partnerima, odgovornosti koordinacijskog
tijela za prehranu dojenčadi u kriznim situacijama uključuju:i. Provođenje kontekstualne analize postojećih osnovnih podataka kako bi se odmah donijele
informirane odluke o djelovanju.
ii. Brigu da se prehrana dojenčadi u kriznim situacijama uključi u ranu/višesektorsku/brzu procjenu
potreba; savjetovanje o korištenju standardnih i situaciji prilagođenih pokazatelja; pružanje
analize situacije vezane uz prehranu dojenčadi u kriznoj situaciji; te utvrđivanje potrebe za
izravnom procjenom daljnjih potreba (vidi 4).
iii. Osigurati da se intervencije vezane uz prehranu dojenčadi u kriznim situacijama uključe i jasnoodražavaju u pozivima za financiranje i apelima za pružanje pomoći u kriznim situacijama.
iv. Procijeniti prikladnost postojećih političkih smjernica te prema potrebi, usmjeriti donošenje
novih politika, te razvoj privremenih smjernica i zajedničkih izjava (vidi 1).
v. Razviti i nadgledati provedbu komunikacijske strategije (vidi 3.7).
vi. U suradnji s drugim sektorima (vidi 5.6, 5.30-5.32, Dodatak 1), razviti situaciji prilagođen akcijski
plan temeljen na planovima za pripravnost (ako postoje) (vidi 1.1.).
vii. Utvrditi i aktivno tražiti potrebne resurse i partnerske kapacitete kako bi se podržala provedba
akcijskog plana.
viii. Koordinirati podršku dojenju i intervencije dohrane (vidi 5).
ix. Prema potrebi, koordinirati upravljanje umjetnom prehranom (vidi 6.7-6.10).
x. Ublažiti i upravljati rizicima vezanim uz pružanje humanitarnog odgovora, uključujuću
prevenciju i upravljanje donacijama nadomjestaka za majčino mlijeko, mliječnih proizvoda,
proizvoda za dohranu, doniranog humanog mlijeka i opreme za hranjenje (vidi 6.1-6.6).
xi. Pružiti prilagođene smjernice tamo gdje je program prehrane dojenčadi u kriznim situacijamaugrožen (vidi 3.8).
xii. Uočiti, izbjeći, i rješavati sukobe interesa, poput suradnje s privatnim sektorom ili kadase osiguravaju financijski resursi za intervencije vezane uz prehranu dojenčadi u kriznim
situacijama (vidi 1.7). Po potrebi, razviti privremene smjernice kako bi se osigurale odgovarajuće
zaštitne mjere.
xiii. Pratiti pružanje odgovora vezanog uz prehranu dojenčadi u kriznim situacijama (vidi 4.12-4.18).

3.6 U koordinaciji s drugim sektorima, prepoznati prilike za višesektorsku suradnju u svrhu procjene
14

potreba, oblikovanja programa, te kako bi se na temelju informacija donosile sektorske politike,
akcijski planovi i upravljanje rizicima vezanim uz prehranu dojenčadi u kriznim situacijama. Aktivno
sudjelovati u koordinacijskim sastancima relevantnih sektora ili klastera. Prepoznati i angažirati
osobe ili skupine koje rade neovisno od glavnih koordinacijskih struktura, npr. vojska, volonterske
skupine i skupine civilnog društva.

3.7 Osigurati koordiniranu, pravovremenu, točnu i usklađenu komunikaciju sa zahvaćenom populacijom,pružateljima odgovora i medijima. Komunikacijska strategija trebala bi pružiti okvir15 koji sadržava
provedbeni plan. Ključne točke obuhvaćaju širenje smjernica o politici; obavještavanje zahvaćene
populacije o dostupnim uslugama i praksama prehrane dojenčadi i male djece u kriznim situacijama;slanje prilagođenih poruka ciljanim skupinama pružatelja pomoći (npr. vojska, volonterske skupine i
skupine civilnog društva); izvješća za medije; praćenje medijske pokrivenosti; te slanje prilagođenih
poruka za različite medije (npr. radio, mobilni uređaji, društveni mediji). Medijski vodič o prehrani
dojenčadi u kriznim situacijama nalazi se u poglavlju 8.16

3.8 U nekim kriznim situacijama možda neće biti moguće odmah ispuniti sve odredbe iz ovog Priručnika,
poput situacija gdje je pristup zahvaćenoj populaciji ograničen ili nemoguć, ili nema dovoljno

Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Integracija
Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.4, Koordinacija – Komunikacija i zagovaranje
16
Vidi 65. u Bibliografiji, poglavlje 8.4, Koordinacija – Komunikacija i zagovaranje; Medijski vodič za IYCF-E. IFE Core Group, 2007
14
15

9

kapaciteta za pružanje potrebne podrške. U takvim okolnostima, zajednička kritička analiza
koordinacijskog tijela za prehranu dojenčadi u kriznim situacijama, vlade, UNICEF-a i Svjetske
zdravstvene organizacije, te, gdje je primjenjivo, UNHCR-a (vidi 3.1) nužna je kako bi se osmislile
situaciji prilagođene smjernice za odgovarajuće aktivnosti i prihvatljive kompromise. Ovakav
prilagođeni program možda neće ispunjavati preporuke Priručnika, stoga bi trebao biti privremen.
Neispunjene potrebe i rizici koje donosi ovakav program trebaju se iskoristiti kao osnova za proaktivno
zagovaranje omogućavanja humanitarnog pristupa te prikupljanje resursa i kapaciteta. Proces
donošenja odluka treba se zabilježiti, a naučene lekcije treba dokumentirati i podijeliti.

3.9 Tijelo za koordinaciju prehrane dojenčadi u kriznim situacijama odgovorno je za provedbu

međunarodnih i nacionalnih standarada i ciljeva, uključujući distribuciju ovog Priručnika, Spherestandarada i Koda. Nedostaci smjernica trebaju se riješiti (vidi 1.2-1.3).

3.10 Nedostatke u IFE koordinacijskim kapacitetima treba prijaviti državnom ili regionalnom uredu
UNICEF-a ili UNHCR-a, te prema potrebi i agencijskom sjedištu (vidi 7).

4

Procjena i praćenje

Općenito
4.1 Procijeniti potrebe i prioritete IFE odgovora te pratiti učinak intervencija, humanitarnog djelovanja
i nedjelovanja. Prioritizirati procjenu akutnih potreba i poteškoća koje predstavljaju najveći rizik za
djecu. Prikupiti kvalitativne i kvantitativne podatke u pripravnosti, učiniti ranu procjenu potreba
i provesti reprezentativne ankete. Ulagati u prikupljanje pouzdanih, točnih, sistematiziranih i
koordiniranih informacija. Usporediti izvore informacija. Razina i vrsta IFE procjene koju je moguće
napraviti u određenoj kriznoj situaciji ovisit će o ravnoteži različitih čimbenika, poput dostupnosti
populacije, kapaciteta, vrste krize (npr. akutna, kronična) i resursa.

4.2 Istražiti prilike za uključivanje IYCF pitanja u procjene potreba koje provode drugi sektori teiskoristiti relevantne višesektorske podatke, poput onih o opskrbi vodom, sanitarnom sustavu
i higijeni (WASH) te izvješća o zdravstvenom statusu. U višesektorskim timovima za procjenu,
osigurajte da bude jedna osoba koja je prošla osnovu IFE edukaciju. Za planiranje i analizu
procijenjenih potreba angažirajte osoblje koje ima iskustva s prehranom dojenčadi i male djece
u kriznim situacijama. Kada su takvi kapaciteti ograničeni na lokalnoj razini, potražite podršku
regionalnih i/ili svjetskih stručnjaka (vidi 7). Po potrebi, savjetujte se sa sektorskim stručnjacima kako
bi pružili podršku analizi višesektorskih podataka.

4.3 Raščlanite podatke o djeci mlađoj od dvije godine prema spolu i dobi na sljedeći način: 0-5 mjeseci ,k6-11 mjeseci, 12-23 mjeseci, te u posebnu skupinu izdvojite podatke o udjelu trudnica i dojilja .
Ovisno o kontekstu, raščlanite ključne skupine prema etnicitetu, lokaciji, itd. kako bi omogućili
daljnju analizu.
lPodatci iz razdoblja prije krizne situacije i rana procjena potreba
4.4 Iskoristite informacije (sekundarne podatke) iz razdoblja prije kako bi izradili IYCF profil situacije

te tako potpomogli donošenje informirane odluke i poduzimanje hitnih mjera. Usporedite ključne
informacije dok ste u stanju pripravnosti ili prema potrebi, tijekom pružanja ranog odgovora.

4.5 Izvori pretkriznih informacija su trenutna vlada, nevladine udruge i UN-ovi nacionalni programi;

istraživanja višestrukih pokazatelja (MICS)m i istraživanja zdravstvenog stanja stanovništva (DHS)n; podnacionalna istraživanja; državne ustanove (ministarstva, lokalni uredi za stanje pripravnosti,
tijela koja reguliraju norme za lijekove i prehrambene proizvode); istraživanja znanja, stavova iprakse (KAP studies); državni profili Inicijative svjetskih trendova u dojenju (WBTi)o; baze podataka
Svjetske zdravstvene organizacija i UNICEF-ap; Informacijski sustav o prehrani (NLIS)q; ocjene

10

odgovora nakon kriznih situacijar; prethodni brzi apeli i Planovi za pružanje humanitarnog odgovora(HRP). Informacije o prehrani mogu se dobiti i kroz zajedničke procjene prehrane i sigurnosti
opskrbe hranom poput Zajedničke procjene prehrane i sigurnosti opskrbe hranom (JANFSA),
Sveobuhvatne analize sigurnosti hrane i ranjivosti (CFSVA), te Sustava za praćenje sigurnosti hrane iprehrane (FSNMS).

4.6 Ključne informacije za razmatranje su:
4.6.1 Kontekstualni podaci
5i. Politike, uključujući relevantne nacionalne smjernice i planove za stanje pripravnostit; zakonski
status Koda; politike i protokole vezane uz HIV i prehranu dojenčadi te ostale javnozdravstvene
izvanredne situacije/epidemije zaraznih bolesti (vidi 5.33-5.40); državne zakone o prehrambenim
proizvodima i lijekovima koji utječu na nabavu proizvoda.
ii. Prehrambeni status djece prije krize, uključujući rasprostranjenost akutne pothranjenosti,
zaostalosti u rastu i anemije te prehrambenog statusa majki, uključujući učestalost anemije.
iii. Sigurnost populacije i poteškoće s pristupom, npr. u područjima zahvaćenim sukobom.
iv. Procijenjeni broj djece mlađe od dvije godine (grupirani podatci; vidi 4.3) i broj trudnica i dojilja.
v. Učestalost/izvješća o visokorizičnoj dojenčadi, maloj djeci i majkama (vidi 5.4).
vi. Sigurnost opskrbe hranom u kućanstvima, uključujući dostupnost odgovarajuće hrane za
dohranu (vidi 5.23).
vii. Opskrba vodom, sanitarni sustav i higijena (WASH), uključujući pristup pitkoj vodi i sanitarnom
sustavu te društvene norme o higijeni (vidi 5.32.viii).
viii. Zdravstveno okruženje, uključujući podršku za pružatelje pretporođajnih, porođajnih i
postporođajnih usluga; dob i broj primljenih u program liječenja akutne pothranjenosti; stopu
obolijevanja od zaraznih bolesti; grubu stopu smrtnostiu (CMR), stopu smrtnosti dojenčadiv (IMR)i stopu smrtnosti djece mlađe od pet godinaw (U5MR); pokrivenost antiretrovirusnom terapijom(ART); te podršku koju nude socijalne službe i mehanizmi socijalne zaštite.
ix. Kapacitet i dostupnost potencijalnih pružatelja podrške, poput majki koje doje, obučenih
zdravstvenih radnika, obučenih savjetnika, iskusnih žena iz zajednice, mreža terenskih

radnika u zajednici, prevoditelja i tumača.

4.6.2 Podatci o prehrani dojenčadi i male djece (IYCF podatci)
Prakse prehrane prije krize, uključujući rasprostranjenost: ranog dojenja novorođenčadi,ranog i isključivog dojenja dojenčadi mlađe od šest mjeseci, nedojene djece mlađe od šestmjeseci, nastavka dojenja nakon navršene jedne i dvije godine, zadovoljenog minimuma
prihvatljive prehrane, hranjenja bočicom (u bilo kojoj dobi) te uporabe nadomjestaka za
majčino mlijeko, uključujući početnu hranu za dojenčad, u svim dobnim skupinama.17
i. Znanje i stavovi populacije o prehrani dojenčadi i male djece.
ii. Prevladavajuće prakse dohrane, uvriježena hrana za dohranu i njezin izvor.
iii. Prihvatljivost i izvedivost relaktacije, korištenja zamjenske dojilje ili doniranog humanog
mlijeka te dostupnost banaka humanog mlijeka (vidi 5.11-5.14).
iv. Lokalna percepcija dječje invalidnosti te vezane prakse prehrane i njege. Izvješća i zapažanja
vezana uz djecu i skrbnike s invalidnošću, te sva pitanja njihove prehrane i njege.
v. Izvješća o poteškoćama u prehrani ili zahtjevi za podrškom vezanom uz prehranu (uključujući
zahtjeve za nadomjescima za majčino mlijeko) od majki, obitelji, zajednica i/ili medija.
17

Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.5, Procjena i praćenje

11

vi. Zahtjevi ili izvješća o neciljanoj distribuciji ili donacijama nadomjestaka za majčino mlijeko,
proizvoda za dohranu ili opreme za hranjenje.

4.7 Provesti (brzu) ranu procjenu potreba kako bi se donijele informirane strateške odluke (npr. ciljana
18

populacija, geografske značajke područja, vrsta i opseg problema, broj zahvaćenih pojedinaca,
indikacije za daljnju procjenu potreba) i operativne odluke (npr. o budžetu, opremi, vještinama
i potrebama osoblja) nužne za odgovor. Kada god je to moguće, povežite ili integrirajte svoju
procjenu u višesektorsku procjenu potreba. Potrebna je kritička analiza kvantitativnih i kvalitativnih
podataka kako bi se odredile odgovarajuće intervencije.

4.8 Kada nije moguće provesti reprezentativnu anketu, koristite alternativne načine za prikupljanje

podataka o trenutnoj situaciji. Pristupi prikupljanju podataka uključuju fokus grupe, pojedinačne
razgovore, sistematsko obilaženje terena (transect walks) te posjete tržnicama. Podatci se prikupljaju
na razini kućanstva ili zajednice, na mjestima gdje se populacija okuplja, poput registracijskih
centara, mjesta distribucije hrane te zdravstvenih ustanova. Kod tranzitnih populacija, potreban je
brz probir trudnica i dojilja, pogotovo majki s dojenčadi. Uzmite u obzir metodološka ograničenja
analize.

4.9 Prikupite informacije o različitim skupinama koje su dio populacije (prema području, narodnosti,

i sl.). u mjeri u kojoj je to moguće. Koristite standardne pokazatelje19 te ukoliko je potrebno,
razvijte situaciji prilagođene pokazatelje u suradnji s koordinacijskim tijelom za IFE. Dodatni izvori
informacija uključuju izvještaje o humanitarnim krizama, sektorske procjene potreba, medijska
izvješća, pozive za financiranjem te društvene medije.

4.10 Upozorenja u ranoj procjeni potreba koja zahtijevaju daljnju istragu su: povećana opća stopa

smrtnosti (CMR), stopa smrtnosti dojenčadi (IMR) i/ili djece mlađe od pet godina (U5MR); izvješća osmrti dojenčadi ili majki; učestalost akutne pothranjenosti iznad 5% na svjetskoj razini; korištenje
umjetne prehrane prije pojave krizne situacije; niska stopa (<50%) isključivog dojenja u razdoblju
prije krize; majke koje prijavljuju poteškoće pri dojenju; niska stopa (<70%) nastavka dojenja
djece od godinu dana; izvješća o nedojenoj djeci mlađoj od šest mjeseci; traženje početne hraneza dojenčad; slaba dostupnost proizvoda prikladnih za dohranu; prisustvo dojenčadi mlađe odšest mjeseci koja pokazuju znakove akutne pothranjenosti; siročad dojenačke dobi; izvješća odonacijama ili neciljanoj podjeli nadomjestaka za majčino mlijekox.

Detaljna procjena
4.11 Tamo gdje je potrebna i izvediva detaljna procjena, provedite reprezentativnu anketu (tj.

nasumično uzorkovanje, sustavno uzorkovanje ili uzorkovanje po skupinama).20 To možeuključivati samostalno IYCF istraživanje ili IYCF procjenu koja je dio drugog istraživanja, poput
antropometrijskog istraživanja ili istraživanja reproduktivnog zdravlja. Integracija dvaju istraživanja
utjecat će na veličinu uzorka, dobne skupine zastupljene u uzorku te veličinu upitnika. Trebaju sekoristiti standardni pokazatelji (vidi 4.9). Točno odredite dob.21 Znanje i stavovi o prehrani dojenčadi
i male djece u kriznim situacijama također mogu biti dio procjene.

Praćenje
4.12 Intervencijske strategije trebale bi obuhvatiti ciljeve, ciljanu populaciju, te očekivana ostvarenja i

ishode. Uključite pokazatelje procesa/ostvarenja kako bi izmjerili kvalitetu, kvantitetu, obuhvat iiskorištenost usluga i programa, te pokazatelje ishoda kako bi opisali učinak intervencije. Definirajte
referentne vrijednosti za utvrđivanje napretka i postignuća s obzirom na vremenski okvir intervencije.

4.13 Koristite kvantitativne i kvalitativne pokazatelje za utvrđivanje učinka aktivnosti za promjenu
Vidi 76. u Bibliografiji, poglavlje 8.5, Procjena i praćenje – Prikupljanje podataka (procjena)
Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.5, Procjena i praćenje – Pokazatelji
20
Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.5, Procjena i praćenje – Detaljna procjena
21
Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.5, Procjena i praćenje
18
19

12

ponašanja; ovi pokazatelji najčešće su povezani s izradom dugoročnih programa u kontekstu
kroničnih kriznih situacija. Procijenite pokrivenost stanovništva i područja uslugama koristeći
odgovarajuće metode za procjenu pokrivenostiy. Za procjenu učinaka, koristite redovite ankete.
Procjene (ili dijelovi osnovnih procjena) se mogu ponavljati u sklopu postupka praćenja.

4.14 Pratite IFE aktivnosti i intervencije pomoću standardnih pokazatelja22 koji su ugrađeni u sustave

praćenja, evaluacije i odgovornosti te edukacijske sustave (tamo gdje takvi sustavi postoje). Uskladite
uporabu pokazatelja među provedbenim partnerima i u različitim istraživanjima. Grupirajte podatke
prema dobi, spolu, ranjivim skupinama i pokazateljima ravnopravnosti s obzirom na kontekst (vidi 4.3).

4.15 Pratite IFE odgovor koristeći svjetske pokazatelje više razine, tj. Sphere standarde. Uključite IYCF
u procjene humanitarnog odgovora.

4.16 Pratite kršenja Koda i prijavljujte ih državnim tijelima, koordinacijskom tijelu za IFE i međunarodnim
promatračimaz (vidi 7.1 za kontakte i primjere obrazaca za izvještavanje). Podržite vladu u razvoju
politika i postupaka za praćenje i prijavu slučajeva kršenja Koda; Svjetska zdravstvena organizacijai državni uredi UNICEF-a snose glavnu odgovornost za ova pitanja. Najčešća kršenja Koda u kriznim
situacijama odnose se na označavanje početne hrane za dojenčad, upravljanje zalihama i donacije(vidi 6.1; 6.15; 6.25-6.26).

4.17 Osigurajte da su jednakost spolova i ravnopravnost dosljedno integrirani u prevenciju katastrofa,
23

humanitarne odgovore i programe oporavka.

4.18 Koristite participativne pristupe za uključivanje ciljane populacije u planiranje i osmišljavanje

programa, davanje povratnih informacija i širenje rezultata.24 Povjerljivi mehanizmi za podnošenje
pritužbi o IYCF aktivnostima i intervencijama trebali bi biti dostupni. Učite i prilagodite programske
aktivnosti prema potrebi. Zabilježite iskustva kako bi ih kasnije podijelili sa širom javnosti.25

5

Zaštita, promocija i podrška optimalne prehranedojenčadi i male djece pomoću višesektorskih intervencija

Općenito
5.1 Na državnoj razini, UNICEF ima glavnu odgovornost da u bliskoj suradnji s vladom i drugim

dionicima definira, zagovara i pruži smjernice o osnovnim IYCF intervencijama.26 Njihova
odgovornost obuhvaća i stanje pripravnosti i oporavak, korištenje i nadogradnju postojećih
kapaciteta, umrežavanje, politike i sustave, te zahtijeva višesektorski angažman. U izbjegličkim
krizama, UNHCR snosi ovu odgovornost (vidi 3.1). Svjetski program za hranu (WFP) ima dužnost
osigurati da je prehrana dojenčadi i male djece te trudnica i dojilja uzeta u obzir prilikom pružanja
pomoći u hrani te da su prikupljeni podatci koji su potrebni za oblikovanje vezanih programa.

5.2 Raščlanite programske podatke o djeci mlađoj od pet godina prema spolu i dobi na sljedeći način:
0-5 mjeseci, 6-11 mjeseci, 12-23 mjeseci i 24-59 mjeseci te u posebnu skupinu izdvojite podatke oudjelu trudnica i dojilja. Ovisno o kontekstu, raščlanite ključne skupine prema narodnosti, lokaciji,
itd. kako bi omogućili ravnopravnu analizu.

5.3 Pobrinite se da su zadovoljene prehrambene potrebe opće populacije, a posebnu pažnju obratite
na dostupnost odgovarajućih proizvoda za dohranu djece27 i prehrambenu adekvatnost

Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.5, Procjena i praćenje – Pokazatelji
Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Spol
Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.5, Procjena i praćenje – Sudjelovanje
25
Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.5, Procjena i praćenje – Edukacija
26
Vidi 14. u Bibliografiji, poglavlje 8.2, Politike – Organizacijska politika
27
Vidi poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Dodatna prehrana
22
23
24

13

hrane za trudnice i dojilje.28

5.4 Uspostavite dostupne službe za podršku prehrani dojenčadi i male djece kako bi se pobrinuli za

visokorizičnu dojenčad, malu djecu i majke, siročad, djecu bez pratnje, nedojenu djecu, djecu sinvaliditetom koji utječe na hranjenje i djecu čiji skrbnik je invalid29, majke u pritvoru, djecu čijemajke su bolesne, majke adolescentice, nedonoščad, djecu male porođaje težine te djecu i/ili majke
koji pate od akutne pothranjenosti.

5.5 Ohrabrite majke/skrbnice da se jave zdravstvenim radnicima kada je njihovo dijete bolesno ili ako

imaju pitanja o zdravlju ili prehrani. Pobrinite se da bolesna i/ili pothranjena djeca dobiju nutritivnu
podršku i popratne mjere.

5.6 Surađujte s više različitih sektora da izvučete maksimum iz suradnje, povećate broj prilika za
podršku preporučenih IYCF praksi i smanjite rizike.30

Podrška dojenju
5.7 Zaštitite, promovirajte i podržite rani početak isključivog dojenja sve novorođenčadi. U pružanje

usluga za majke integrirajte Deset koraka za uspješno dojenje koji su dio inicijative „Bolnica
prijatelj djece“ iza koje stoje Svjetska zdravstvena organizacija/UNICEF.31 Najvažnije zdravstveneintervencije32 vezane uz novorođenčad su kontakt koža na kožu, tzv. klokanska skrbaa, smještaj majke
i bebe u istoj sobi te odgođeno presijecanje pupčane vrpcebb. Ograničite davanje nadomjestaka
za majčino mlijeko samo na slučajeve u kojima je to medicinski opravdano.33 Usmjerite podršku na
majke prijevremeno rođene djececc i djece s malom porođajnom težinom,34 majke adolescentice ižene koje su postale majke po prvi puta. Prema potrebi, osigurajte dostupnost usluga vezanih uz
HIV, uključujući prehrambenu podršku (vidi 5.33-5.39). Osigurajte prijavu rođenja u roku od dva
tjedna od poroda i u koordinaciji s drugim sektorima (poput zdravstva, sigurne opskrbe hranom isocijalne zaštite) olakšajte pristup uslugama podrške. Iskoristite i nadogradite postojeće kapacitete(poput babica i primalja) kako bi pružili profesionalnu podršku dojenju.35

5.8 Štitite, promovirajte i podržite isključivo dojenje djece mlađe od šest mjeseci te nastavak dojenja

djece stare od šest mjeseci do dvije ili više godina. Osmislite kulturno osjetljive intervencije koje
smanjuju rizike učestalih nepreporučenih IYCF praksi. Kada uočite prakticiranje miješane prehrane
kod dojenčadi mlađe od šest mjeseci, dajte brižnu podršku majkama kako bi prešle na isključivo
dojenje (vidi 5.33-5.36 za dojenje u kontekstu HIV-a).

5.9 Uporaba naprava za pomoć pri dojenju i pumpica za izdajanje treba se razmatrati samo onda kadaje njihovo korištenje nužno i kada ih je moguće oprati na odgovarajući način, npr. u kliničkomokruženju.36

Djeca koja nisu dojena
5.10 U svim kriznim situacijama, intervenirajte da zaštitite i podržite dojenčad i djecu koja nisu dojena

te ispunite njihove nutritivne potrebe i smanjite rizike. Posljedice nedojenja ovise o dobi djeteta(najmlađa djeca su najranjivija), zaraznim bolestima, dostupnosti zaliha prikladnih nadomjestaka
za majčino mlijeko, gorivu i opremi za kuhanje/hranjenje te opskrbi vodom, postojanju sanitarnog
sustava i higijeni (WASH).

Vidi poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Prehrana majki
Vidi poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Invalidnost
Vidi poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Integracija
31
Vidi 182., poglavlje 8.6 – Višesektorske intervencije
32
Vidi 185., poglavlje 8.6 – Višesektorske intervencije
33
Vidi 109., poglavlje 8.6 – Višesektorske intervencije
34
Vidi 112., poglavlje 8.6 – Višesektorske intervencije
35
Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.3, Osposobljavanje – Savjetovanje
36
Vidi 107. u Bibliografiji, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Dojenje
28
29
30

14

5.11 Kada majka ne doji dijete, brzo istražite, po redoslijedu prioriteta, održivost relaktacije te korištenje
zamjenske dojilje i doniranog humanog mlijeka uzimajući u obzir kulturalni kontekst i majčinu
sposobnost prihvaćanja te dostupnost usluge. Ako ove mogućnosti nisu prihvatljive majkama/skrbnicama, ili ih se ne može omogućiti, osigurajte pristup zalihama prikladnih nadomjestaka za
majčino mlijeko, uz osnovni paket podrške (vidi 6).

5.12 Majka koja ne doji a želi ponovno dojiti trebat će profesionalnu podršku dojenju sve dok se dojenje
ponovno ne uspostavi.37 Uspjeh će ovisiti o majčinom zdravlju i motivaciji, dobi djeteta te koliko
dugo nije dojila, kao i o dostupnost kontinuirane profesionalne podrške. Od relaktacije najviše će
koristi imati dojenčad mlađa od šest mjeseci.

5.13 Istražite kulturološku prihvatljivost korištenja zamjenske dojilje i dostupnost zamjenskih dojilja

dok traje stanje pripravnosti te tijekom rane procjene potreba. Zamjenska dojilja može se koristiti
usporedno s relaktacijom na način da zamjenska dojilja osigurava mlijeko sve dok majka nema
dovoljno mlijeka. Prioritet za korištenje zamjenske dojilje dajte najmlađoj djeci (vidi 5.33-5.39 vezano
uz pitanja HIV-a).

5.14 Iskustva s korištenjem formalno i neformalno doniranog humanog mlijeka u kriznim situacijama
su ograničena. Donirano humano mlijeko vjerojatno je održivija opcija na krizom zahvaćenim
područjima gdje postoje banke humanog mlijeka koje su integrirane u šire programe prehranenovorođenčadi/dojenčadidd, te na mjestima koja ispunjavaju ključne uvjeteee. Kada su i dostupne,
zalihe doniranog humanog mlijeka mogu biti male, stoga ranjiva dojenčad (npr. djeca maleporođajne težine, nedonoščad i bolesna novorođenčad) treba imati prioritet.38 Skrbnici dojenčadi
koja dobiva donirano humano mlijeko trebaju savjetovanje i podršku kako bi se osigurala
odgovarajuća i sigurna uporaba humanog mlijeka (vidi 6.3 za informacije o donacijama u kriznim
situacijama).

5.15 Početna hrana za dojenčad (infant formula) prikladan je nadomjestak za majčino mlijeko

za dojenčad mlađu od šest mjeseci39 (vidi 6.15 za specifikacije). Alternativni mliječni proizvodi
mogu se koristiti kao nadomjestak za majčino mlijeko kod djece koja imaju šest ili više mjeseci,
primjerice, pasterizirano ili prokuhano punomasno mlijeko životinjskog porijekla (kravlje, kozje,bivolje, ovčje, devino), trajno (UHT) mlijeko, rekonstituirano evaporirano (ali ne kondenzirano)
mlijeko, fermentirano mlijeko ili jogurt.40 Korištenje početne hrane za dojenčad kod djece starijeod šest mjeseci ovisit će o praksama prisutnim prije krize, dostupnim resursima, izvorima sigurnih
alternativnih vrsta mlijeka, adekvatnosti proizvoda za dohranu te vladinim i agencijskim politikama.
Prijelazna hrana za dojenčad (follow-on milk) i formula za hranjenje djece starije od šest mjeseci(growing-up milk, toddler milk) koje se reklamiraju za hranjenje djece stare šest ili više mjeseci nisu
potrebne (dovoljna je standardna početna hrana za dojenčad) i ne bi se trebale davati. Kada je
potrebna početna hrana za dojenčad, a zalihe su ograničene, prioritet trebaju imati nedojena djeca
mlađa od šest mjeseci. Životinjsko mlijeko izmijenjeno kod kuće ne preporuča se za dojenčadmlađu od šest mjeseci zbog nutritivne neadekvatnosti te bi se trebalo koristiti samo u krajnjem
slučaju kao privremena mjera (vidi poglavlje 9 za informacije od nadomjescima za majčino mlijeko
koji su obuhvaćeni Kodom).

5.16 Potreba za nadomjescima za majčino mlijeko može biti privremena ili dugoročna. Indikacije

za privremenu uporabu nadomjestaka za majčino mlijeko su: tijekom relaktacije, prijelaza s
miješane prehrane na isključivo dojenje, kratkoročne razdvojenosti majke i dojenčeta, kratkog
razdoblja čekanja dok zamjenska dojilja ili donirano humano mlijeko ne budu dostupni. Indikacije
za dugoročnu uporabu nadomjestaka za majčino mlijeko su: slučajevi djece koja nisu dojena
prije krize, majke koje ne žele ili ne mogu ponovno dojiti, dojenčad koja je uspostavila zamjensku

Vidi 108. u Bibliografiji, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Dojenje
Vidi 111. u Bibliografiji, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Posebne okolnosti
39
Vidi 202. u Bibliografiji, poglavlje 8.7, Umjetna prehrana – Specifikacije nadomjestaka za majčino mlijeko
40
Vidi 117. u Bibliografiji, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Dodatna prehrana
37
38

15

prehranu u kontekstu HIV-a, siročad dojenačke dobi, dojenčad čija majka je dugo odsutna, određena
zdravstvena stanja dojenčeta ili majke,41 teško bolesne majke, dojenčad odbijena od majke, žrtve
silovanja koje ne žele dojiti.

5.17 Utvrdite potrebu za početnom hranom za dojenčad pomoću procjene na individualnoj

razini42 koju će provesti kvalificirani zdravstveni radnik ili nutricionist osposobljen za rješavanje
pitanja dojenja i prehrane dojenčadi. Za skrbnika osigurajte edukaciju na individualnoj razini tedemonstracije i praktičnu obuku jedan-na-jedan o sigurnoj pripremi hrane. Pratite napredak (barem
dva puta mjesečno) i obratite pažnju na one koji ne ispunjavaju svoje dužnosti.

5.18 Osigurajte početnu hranu za dojenčad dokle god ju dijete treba, tj. dok se ponovno ne uspostavi
dojenje, ili barem do dobi od šest mjeseci.

5.19 U okolnostima kada nije moguće pružiti procjenu, podršku i praćenje na individualnoj razini,

poput situacija kada je otežan pristup populacijiff, savjetujte se s tijelom za koordinaciju prehranedojenčadi o prilagođenoj procjeni, ciljnim kriterijima i programskim mogućnostima (vidi 3.8).43

Dodatna prehrana
5.20 Imenovano tijelo za IFE koordinaciju treba dati jasne smjernice o potrebama i intervencijama

vezanim uz dodatnu prehranu.44 Vlada je glavno koordinacijsko tijelo nadležno za pitanja dodatne
prehrane. Kada to nije moguće ili je potrebna podrška, odgovornost za koordinaciju dodatne
prehrane dodjeljuje se UNICEF-u ili UNHCR-u (ovisno o kontekstu) koji tada blisko surađuju svladom, drugim UN-ovim agencijama i operativnim partnerima. U svim situacijama, UNICEF snosi
glavnu odgovornost za pružanje smjernica o dodatnoj prehrani i praksama hranjenja, te za pomoć
pri definiranju osnovnih intervencija. U okviru programa za pomoć u opskrbi hranom, Svjetski
program za hranu (WFP) odgovoran je za pružanje ili omogućavanje pristupa prikladnoj, nutritivno
bogatoj hrani za djecu staru 6 do 23 mjeseca te trudnice i dojilje kada se primijeti značajan
nedostatak hrane i nutrijenata u tim skupinama.

5.21 Intervencije vezane uz dodatnu prehranu ovisit će o kontekstu, ciljevima i trajanju odgovora.

Uz planiranje dugoročnih aktivnosti, možda će biti potrebno kratkoročno djelovanje kako bi sezadovoljile hitne potrebe i ispunio prepoznati nutritivni jaz. Dostupni su alati koji olakšavaju analizu
nutritivnog jazagg.

5.22 Ključna razmatranja pri donošenju odluke o dodatnoj prehrani odnose se na prijašnji i postojeći

nutritivni jaz, sezonalnost, društveno-kulturna uvjerenja, sigurnost hrane, trenutni pristup
prikladnoj hrani, kvalitetu lokalno dostupne dodatne prehrane, u što se ubrajaju i komercijalni
proizvodi, usklađenost dostupnih proizvoda s Kodom i Smjernicama Svjetske zdravstvene organizacijeo okončavanju neprikladnog reklamiranja hrane za dojenčad i malu djecu, cijenu, udio nedojenih beba
i djecehh, izvješća o djeci s poteškoćama u prehrani povezanim s invalidnošću, prehranu majki, stanje
opskrbe vodom, sanitarnog sustava i higijene (WASH), prirodu i kapacitet postojećeg tržišta i sustava
isporuke, državno zakonodavstvo vezano uz prehranu i lijekove, posebice uvoz te dokaze o učinku
različitih pristupa u konkretnom slučaju ili sličnim slučajevima.

5.23 Mogućnosti pružanja podrške kroz dodatnu prehranu:
i. Gotovina ili vaučeri za kupovinu nutritivno bogate hrane i/ili obogaćene hrane koja je lokalno
dostupna.
ii. Distribucija nutritivno bogate ili obogaćene hrane na razini kućanstva.
Vidi 109. u Bibliografiji, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Umjetna prehrana
Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – IYCF savjetovanje
43
Vidi 133. u Bibliografiji, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Izrada IYCF-E programa na primjeru minimalnog
skrininga populacija u tranzitu (IYCF-E Programming for an example of minimum screening for populations in transit)
44
Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Umjetna prehrana
41
42

16

iii. Davanje hrane obogaćene višestrukim mikronutrijentima djeci u dobi od 6 do 23 mjeseca,trudnicama i dojiljama u sklopu neciljane podjele dodatne prehrane. Primjeri uključuju
obogaćene mješavine hrane, npr. SuperCereal plus i SuperCereal (ili lokalne inačice ove vrste
obogaćene kaše) te (više ili manje) nutritivno pojačane suplemente na bazi lipida (vidi 9).
iv. Korištenje suplemenata s mikronutrijentima kod kuće, npr. mikronutrijenata u prahu (MNP) ili
drugih vrsta dodataka. Mikronutrijenti u prahu ne trebaju se dijeliti usporedno s neciljanom
podjelom hrane obogaćene višestrukim mikronutrijentima (vidi 5.29).
v. Programi za osiguravanje osnovnih sredstava za život i programi socijalne potpore za obitelji i
djecu mlađu od dvije godine te trudnice i dojilje.
vi. Uporaba mlijeka i proizvoda životinjskog porijekla (vidi 5.25).
vii. Podjela neprehrambenih proizvoda i potrepština za kuhanje (uključujući energente); tamo
gdje u kućanstvu nije moguća priprema hrane, osiguravanje pristupa zajedničkim područjima
za pripremu hrane; savjetovanje o sigurnoj pripremi hrane; osiguravanje sigurnih mjesta za
konzumaciju hrane i igranje.

5.24 Komercijalna dodatna prehrana mora zadovoljavati minimalne standarde. Prema potrebi,

proučite međunarodne smjernice o formulaciji proizvoda za dodatnu prehranu,45 minimalne
standarde za nutritivni profil dodatne hrane46 i nacionalne standarde. Dajte prioritet lokalnim,
poznatim, kvalitetnim proizvodima za dodatnu prehranu umjesto da uvozite nove proizvode (vidi
5.22 za ključna razmatranja). Terapeutska hrana spremna za jelo (RUTF) ne smatra se prikladnom
dodatnom hranom.

5.25 Tamo gdje životinjsko mlijeko ima značajan udio u prehrani djece, npr. u nomadskim

zajednicama, važno je utvrditi kako na siguran način uključiti mliječne proizvode u dodatnu
prehranu. Mliječni proizvodi mogu se koristiti za pripremu dodatne hrane za svu djecu stariju
od šest mjeseci. Recite majkama koje doje da ne odbace dojenje ili zamijene majčino mlijeko zaživotinjsko. Pasterizirano ili prokuhano životinjsko mlijeko može se davati za piće nedojenoj djeci
starijoj od šest mjeseci i dojiljama samo u kontroliranim uvjetima (npr. kada se takvo mlijeko daje ikonzumira na licu mjesta). Životinjsko mlijeko ne smije se dijeliti izvan kontroliranih uvjeta (vidi 5.15
i 6.25).

5.26 Osigurajte da sve intervencije vezane uz dodatnu prehranu štite i podržavaju odgovarajuće praksehranjenja47 tako što će pružati situaciji prilagođene savjete i podršku, uključujući savjete o tome
kako prilagoditi dostupnu hranu za potrebe različitih dobnih skupina te o higijenskoj pripremi ičuvanju hrane.

5.27 Osigurajte da su intervencije vezane uz dodatnu prehranu u skladu sa Smjernicama Svjetske

zdravstvene organizacije o okončavanju neprikladnog reklamiranja hrane za dojenčad i malu djecu.48
To podrazumijeva da sve informacije ili poruke koje se tiču uporabe proizvoda za dodatnu prehranu
moraju sadržavati napomenu o važnosti dojenja do dobi od dvije ili više godina, neuvođenju
dodatne prehrane za djecu mlađu od šest mjeseci te uputu o prikladnoj dobi kada se takva hranamože uvesti (ne prije no što dijete navrši šest mjeseci). Ova napomena mora biti lako razumljiva
roditeljima i drugim skrbnicima te mora sadržavati etiketu s vidljivim, čitljivim informacijama. Pružite
jasne upute o sigurnoj pripremi, korištenju i čuvanju hrane. Oznake i dizajn pakiranja proizvoda za
dodatnu prehranu moraju se razlikovati od onih koji se koriste na nadomjescima za majčino mlijeko
kako bi se izbjegla unakrsna promocija.

5.28 Ne šaljite i ne primajte donacije proizvoda za dodatnu prehranu u kriznim situacijama. Postoji
opasnost da donirani proizvodi za dodatnu prehranu neće ispunjavati nutritivne i sigurnosne

Vidi 120. u Bibliografiji, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Dodatna prehrana
Vidi 117. u Bibliografiji, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Dodatna prehrana
47
Vidi 118. i 119. u Bibliografiji, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Dodatna prehrana
48
Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.2, Politike – Globalna politika
45
46

17

standarde, da nisu označeni na način propisan Kodom, ili nisu u skladu s preporukama Smjernica
Svjetske zdravstvene organizacije o okončavanju neprikladnog reklamiranja hrane za dojenčad i malu
djecu. Proizvodi mogu biti kulturno neprihvatljivi, mogu potkopavati korištenje lokalne hrane i
preporučene IYCF prakse. Što se tiče donirane hrane koja nije stvorena kao proizvod za dodatnu
prehranu, no može se koristiti u tu svrhu, važno je spriječiti da se odgovor na kriznu situaciju iskoristi
za stvaranje potencijalnog tržišta za određene vrste hrane, osigurati da su intervencije temeljene
na potrebama, a ne na motivima donatora, te jamčiti za odgovarajuću razinu kvalitete i sigurnosti
prehrane. U slučaju razmatranja ili primitka donacija, savjetujte se s nadležnim tijelom za koordinaciju
IFE odgovora o prikladnosti donacija i/ili upravljanju njima (vidi 6.6).

Nadomještanje mikronutrijenata
5.29 Uz intervencije za poboljšanje dodatne prehrane i prakse hranjenja, u slučajevima kada se ne dijeli
obogaćena hrana, djeca stara od 6 do 59 mjeseci možda će trebati dodatke prehrani obogaćene
višestrukim mikronutrijentima da bi se zadovoljile njihove prehrambene potrebe.49 U područjima
gdje je malarija jako raširena, davanje željeza u bilo kojem obliku, uključujući mikronutrijente u
prahu, trebalo bi se provoditi zajedno s mjerama prevencije, dijagnosticiranja i liječenja malarije.
Željezo se putem ovih intervencija ne bi trebalo davati djeci koja nemaju pristup strategijama
prevencije malarije (tj. podjeli zaštitnih mreža za krevet tretiranih insekticidom i programima
kontrole vektora), brzom dijagnosticiranju malarije i liječenju s učinkovitim lijekovima protiv
malarije50. Za djecu u dobi od 6 do 59 mjeseci preporuča se uzimanje dodatka s vitaminom A.51 U
skladu s najnovijim smjernicama, za trudnice i dojilje potrebno je osigurati suplemente koji sadrže
željezo i folnu kiselinu ili dodatke prehrani obogaćene višestrukim mikronutrijentima.52,53

Višesektorska suradnja

5.30 Ključni sektori i struke koje treba senzibilizirati za rad na IYCF su zdravstvene službe (službe za

reproduktivno zdravlje, zdravlje majki, dojenčadi i djece, mentalno zdravlje i psihosocijalnu podršku,
HIV, upravljanje zaraznim bolestima); službe za adolescente; sektor za opskrbu vodom, sanitarni
sustav i higijenu, sektor za sigurnost hrane i sredstava za život, sektori za zaštitu djece, rani razvoj
djece, invalidnost, pružanje zaklona te programi za prijenos gotovine, sektor socijalne zaštite,
poljoprivredni sektor, sektor za upravljanje i koordinaciju kampa i logističke službe.

5.31 Sektorske ulazne točke programa za IYCF su: pretporođajna i postporođajna njega, imunizacija,
praćenje rasta, programi prevencije prijenosa bolesti s majke na dijete (PMTCT), prevencija i liječenje
HIV-a, liječenje akutne pothranjenosti, zdravlje zajednice, usluge za psihosocijalnu podršku,
promocija higijene, evaluacija zaštite djece, aktivnosti za rani razvoj djece, mjesta zaposlenja ipoljoprivredna savjetodavna služba.
5.32 Primjeri54 dvosmjerne višesektorske suradnje su sljedeći:i. Omogućiti trudnicama pristup profesionalnoj pretporođajnoj skrbi55 i drugim potrebnim
zdravstvenim uslugama, uključujući podršku mentalnom zdravlju i psihosocijalnu podršku(MHPSS).56
ii. Integrirati podršku za IYCF i/ili uspostaviti sustave upućivanja na službe za reproduktivno
zdravlje, zdravlje majki, dojenčadi i male djece, zdravlje adolescenata, službe za kurativnu skrb,
Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Mikronutrijenti
Vidi 126. u Bibliografiji, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Mikronutrijenti
Vidi 127. u Bibliografiji, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Mikronutrijenti
52
Vidi 128. u Bibliografiji, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Prehrana majki
53
Vidi 186. u Bibliografiji, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Zdravlje majki, novorođenčadi i djece
54
Vidi 158. u Bibliografiji, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Integracija
55
Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Zdravlje majki, novorođenčadi i djece
56
Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Mentalno zdravlje i psihosocijalna podrška
49
50
51

18

liječenje akutne pothranjenosti i HIV-a, i službe za zaštitu djece. Uključite u ponudu različitih
sektora pakete minimalnih/početnih usluga.
iii. Uklopiti podršku dojenju u usluge bazirane u zajednici i bolničke usluge za liječenje akutne
pothranjenosti57 i bolesne djece58 te u mreže zdravstvenih radnika u zajednici. Uključitipružatelje profesionalne podrške dodatnoj prehrani u liječenje akutne pothranjenosti.
iv. Surađujte sa službama za prevenciju i liječenje HIV-a kako bi poduprli pristup i pridržavanje
antiretroviralne terapije59 (vidi 5.38).
v. Uklopite rani razvoj djece u podršku za IYCF na razini ustanove i zajednice te istražite mogućnostiza ugradnju IYCF elemenata u rani razvoj djece.60
vi. Surađujte sa kontaktnim centrom za osobe s invaliditetom kako bi riješili pitanja vezana uz
prehranu i njegu djece s invaliditetom i djece čiji skrbnici su invalidi.61
vii. Tamo gdje populacija koristi svježe životinjsko mlijeko, surađujte sa skupinama za dobrobitživotinja kako bi olakšali pristup zalihama mlijeka sigurnim za korištenje i sa skupinama koje sebrinu o WASH/FSL sektoru kako bi osigurali higijensku obradu i skladištenje mlijeka. Osigurajte
da inicijative štite preporučene IYCF prakse.
viii. Osigurajte da majkama i djeci prilagođeni prostori zadovoljavaju minimalne WASH standardeii.
Usuglasite se oko slanja zajedničkih poruka vezanih uz WASH i IYCF. Zajedno s pružateljima WASH
usluga dajte obiteljima s djecom mlađom od dvije godine odgovarajuću WASH podršku kako bi
zadovoljili minimalne WASH/FSL standarde o pripremi hrane. Omogućite pristup WASH uslugama
obiteljima s dojenčadi koja su umjetno hranjena (vidi 6.21, 6.22).
ix. Uključite zaštitu djece62 u IYCF usluge zajedno s jasnim uputama za postupanje, kanalima za
upućivanje i kodeksima ponašanja za osoblje. Uklopite IYCF poruke u komunikaciju o zaštiti
djece i surađujte kako bi identificirali ranjivu djecu.
x. Kroz IYCF programe, identificirajte traumatizirane žene i uputite ih službama za zaštitu. Ugradite
IYCF sustave podrške/upućivanja u usluge koje se pružaju ženama/djevojčicama izloženim
nasilju.
xi. U programe prijenosa gotovine koji obuhvaćaju majke uključite situaciji prilagođene poruke o
IYCF i prehrani majki.
xii. Surađujte s pružateljima skloništa kako bi osigurali da su zadovoljeni minimalni standardi
skloništa i stanovanja za obitelji s djecom mlađom od dvije godine i trudnice i dojilje, što
podrazumijeva odgovarajuće životne uvjete u kojima na siguran način mogu pripremiti hranu,
hraniti i njegovati djecu.
xiii. Surađujte s koordinatorima i upravom kampa kako bi zaštitili i pomogli obiteljima s djecommlađom od dvije godine te trudnicama i dojiljama, npr. omogućili im pristup najvažnijim
uslugama i pružili prikladne uvjete za život, te kako bi prikupili raščlanjene podatke o populaciji.
xiv. Osigurajte da su programi za osiguravanje životnih sredstava prilagođeni djeci, tj. da postoje
vrtićki programi i stanke za hranjenje. Uključite IYCF pitanja u praćenje nakon distribucije. Uzmite
u obzir dodatnu hranu pri odabiru usjeva putem poljoprivrednih programa.

HIV i prehrana dojenčadi

5.33 Provjerite nacionalne/podnacionalne politike o HIV-u i prehrani dojenčadi. Ocijenite jesu
Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Povezivanje kroz pitanje prehraneVidi 183. u Bibliografiji, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Zdravlje majki, novorođenčadi i djece
Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – HIV60
Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Rani razvoj djece
61
Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Invalidnost
62
Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Zaštita djece
57
58
59

19

li one u skladu s najnovijim preporukama Svjetske zdravstvene organizacijejj; rješavajte krizne
situacije, uključujući pitanja izbjeglica i unutarnje raseljenih osoba; ako je potrebno, dajte podrškuažuriranjima kao dijelu stanja pripravnosti. Možda će biti potrebno brzo izdavanje ažuriranih
privremenih smjernica za pružanje odgovora ako je politika zastarjela ili u slučaju nepredviđenih
problema. Ključna razmatranja u kriznim situacijama obuhvaćaju promjenu u riziku od izloženosti
zaraznim bolestima koje nisu HIV i pothranjenosti; izgledno trajanje krizne situacije; pristup
izbjeglica antiretrovirusnim lijekovima (ARV) i zdravstvenim uslugama; postojanje uvjeta za
hranjenje djece na siguran način; te dostupnost antivirusnih lijekova.63

5.34 U skladu s globalnim smjernicama, podržite dojilje koje imaju HIV da doje barem 12 mjeseci(rani početak dojenja i isključivo dojenje prvih šest mjeseci) te nastave dojiti do 24. mjeseca ili
dulje uz punu podršku i pridržavanje antiretrovirusne terapije (ART) (vidi 5.38). U slučajevima kadasu antiretrovirusni lijekovi nedostupni (npr. kada je došlo do prekida opskrbe u kriznoj situacijikk),
preporuča se dojenje djece izložene HIV-u jer je to u interesu njihova opstanka. Dojenje se možeprekinuti tek kada je djetetu moguće osigurati nutritivno odgovarajuću i sigurnu prehranu bez
majčinog mlijeka.

5.35 Podržite dojilje za koje se zna da nisu zaražene HIV-om i one čiji HIV status je nepoznat u

isključivom dojenju prvih šest mjeseci djetetova života te nastavku dojenja do 24. mjeseca ili dulje,
kako je u skladu s preporučenim IYCF praksama.

5.36 Kada je moguće, potencijalne zamjenske dojilje trebaju proći savjetovanje o HIV-u i brzo testiranje(vidi 5.38). Ako se ne može provesti testiranje, napravite procjenu rizika od HIV-a (vidi 9). Ukoliko
procjena rizika od HIV-a i savjetovanje o HIV-u nisu mogući, olakšajte i podržite zamjensko dojenje.
Ponudite savjetovanje o tome kako izbjeći zarazu HIV-om tijekom dojenja.

5.37 Hitno identificirajte i pružite podršku dojenčadi na zamjenskoj prehrani (vidi 5.10-5.19).
5.38 U suradnji sa zdravstvenim sektorom, identificirajte HIV-pozitivne majke koje koriste

antiretrovirusnu terapiju (ART) kako bi promovirali i podržali pridržavanje antiretrovirusne terapije
i zadržavanje na liječenju, da bi olakšali alternativne mehanizme podjele antiretrovirusne terapije
u slučajevima kada su uobičajeni sustavi narušeni te da bi zagovarali davanje prioriteta trudnicama
i dojiljama pri podjeli antiretrovirusne terapije. Minimalan odgovor na HIV zahtijeva zajamčenu
redovnu zalihu antiretrovirusnih lijekova za trudnice i dojilje za koje se zna da su HIV pozitivne i dainače uzimaju te lijekove; omogućeno sigurno uzimanje terapije; savjetovanje o hranjenju dojenčadi;te perinatalnu profilaksu za dojenčad izloženu HIV-u.64 Osigurajte informacije o postojećimslužbama za njegu i podršku, pristup kontracepcijskim sredstvima, liječenju pothranjenosti teprema potrebi, pomoći u hranu ili potpori za poboljšanje životnih uvjeta. Mogućnosti liječenja

treba proširiti uvođenjem brzog testiranja na HIV te savjetovanja i početka uzimanja
antiretrovirusne terapije što je prije moguće.65 Setovi za testiranje HIV-a trebaju imati
prednost (jeftini, termostabilni, jednostavni za skladištenje i korištenje).

5.39 Jasno komunicirajte (npr. putem zajedničkih izjava) s pružateljima odgovora, zdravstvenim

radnicima i majkama izloženim HIV-u o primjenjivim preporukama vezanim uz HIV i prehranu
dojenčadi (vidi 1.5).

Pojava zaraznih bolesti

5.40 Predvidite i procijenite utjecaj izbijanja zaraznih bolesti ljudi i životinja na IYCF, poput prekida u

dostupnosti zdravstvenim uslugama i uslugama podrške u prehrani; narušene sigurnosti hrane isredstava za život u kućanstvima; opasnosti prijenosa bolesti putem dojenja; te bolesti i smrti majki.
Poduzmite mjere za smanjivanje rizika. Možda će biti potrebne privremene smjernice za rješavanje

Vidi 13. u Bibliografiji, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Posebne okolnosti
Vidi 188. u Bibliografiji, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – HIV
65
Vidi 187. u Bibliografiji, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – HIV
63
64

20

nepredviđenih posljedica na IYCF uslijed izbijanja bolesti, npr. ebole ili Zika virusa.66 Savjetujte se sa

Svjetskom zdravstvenom organizacijom (WHO) o najnovijim saznanjima.

6

Smanjivanje rizika vezanih uz umjetnu prehranu

Donacije u kriznim situacijama

6.1 Nemojte donirati niti primati donacije nadomjestaka za majčino mlijeko (BMS), drugih mliječnih

proizvoda i opreme za hranjenje (uključujući bočice, dude i pumpice za izdajanje) u kriznim
situacijama. Donirani nadomjesci za majčino mlijeko obično su promjenjive kakvoće ili krive vrste,
donirani u količinama koje nisu u skladu s potrebama, sadrže oznake na krivom jeziku, nisu praćeni
osnovnim paketom njege, dijele se neciljano umjesto onima kojima su potrebni, ne predstavljajuodržive zalihe te upravljanje njima i smanjivanje rizika zahtijeva ogromne količine vremena i resursa.

6.2 Za pitanja o donacijama dodatne hrane, vidi 5.28.
6.3 Ne šaljite u kriznim situacijama zalihe doniranog humanog mlijeka ukoliko te donacije nisu

temeljene na prepoznatim potrebama ili su dio koordinirane, organizirane intervencije. Sigurna
uporaba doniranog humanog mlijeka zahtijeva procjenu, ciljanu podjelu, neprekinuti lanac hlađenja
i dobar sustav upravljanja (vidi 5.14).

6.4 Putem npr. zajedničke izjave izrazite jasan stav o primanju donacija tijekom stanja pripravnosti i
67

tijekom pružanja ranog odgovora. Istražite razloge iza zahtjeva za donacijama kako bi lakše napravili
procjenu i oblikovali poruke. Usredotočite se na ključne dionike, uključujući donatore, razvojne
partnere i udruge civilnog društva, između ostalih. Obuhvatite skupine koje možda nisu dioslužbenog koordinacijskog mehanizma, npr. mediji, vojska i volonterske grupe.

6.5 Identificirajte i obavijestite potencijalne donatore i distributere o rizicima vezanim uz doniranjezaliha u kriznim situacijama. Pružite informacije o tome kako ispuniti nutritivne potrebe nedojene
djece. Dajte podršku i smjernice o odgovarajućim alternativnim proizvodima.

6.6 Prijavite ponude ili donacije nadomjestaka za majčino mlijeko, donacije humanog mlijeka, dodatne
hrane i opreme za hranjenje UNICEF-u ili UNHCR-u (ovisno o kontekstu) (vidi 3.1) i koordinacijskom
tijelu za IFE koje će odrediti i nadgledati provođenje situaciji prilagođenog plana upravljanja za
smanjivanje rizika. Donacije koje se tiču pomoći u hrani koju šalje Svjetski program za hranu (WFP)
trebaju se prijaviti Svjetskom programu za hranu (vidi poglavlje 7 za kontakte).

Upravljanje umjetnom prehranom

6.7 Kroz savjetovanje s koordinacijskim tijelom za IFE i UNICEF-om (tamo gdje UNICEF nema ulogu

koordinacijskog tijela za IFE), napravite plan za nabavu,68 podjelu, odabir ciljanih skupina i uporabu
nadomjestaka za majčino mlijeko te pružanje pripadajuće podrške (upravljanje umjetnom
prehranom). U skladu sa svojim mandatima, Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) i UNHCR
također snose glavnu odgovornost. Odredite pravila djelovanja, uloge i odgovornosti za upravljanje
umjetnim hranjenjem od strane koordinacijskog tijela za IFE u stanju pripravnosti.

6.8 Upravljanje umjetnom prehranom zahtijeva procjenu potreba i rizika te kritičku analizu situacije

temeljenu na tehničkim smjernicama. Analiza bi trebala ustanoviti je li potražnja za nadomjescima za
majčino mlijeko temeljena na stvarnoj potrebi te jesu li potrebne druge intervencije, uključujući bolju
podršku dojenju, kako bi se ispunile prehrambene i zdravstvene potrebe dojenčadi. Opseg ustanovljene
potrebe za umjetnom prehranom odredit će razinu intervencije i koordinacije koja je potrebna.

Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.6, Višesektorske intervencije – Zarazne bolesti
Vidi 13. u Bibliografiji, poglavlje 8.2, Politike – Organizacijska politika
68
Vidi Bibliografiju, poglavlje 8.7, Umjetna prehrana – Zalihe nadomjestaka za majčino mlijeko i oprema za hranjenje
66
67

21

6.9 Koordinacijsko tijelo za IFE i/ili UNICEF trebaju utvrditi postoji li u vladi i među humanitarnim

organizacijama kapacitet za upravljanje umjetnom prehranom. Kada su kapaciteti ograničeni,koordinacijsko tijelo za IFE i/ili UNICEF trebaju identificirati odgovarajuće dobavljače nadomjestaka
za majčino mlijeko, uključujući lanac opskrbe nadomjescima za majčino mlijeko te vezane službe
podrške. U nedostatku odgovarajućeg dobavljača, koordinacijsko tijelo za IFE i/ili UNICEF osigurat će
organiziranu nabavu nadomjestaka za majčino mlijeko. Koordinacijsko tijelo za IFE i/ili UNICEF dat ćejasan opis posla i tehničku podršku te će pozorno pratiti nabavu, nadzor i korištenje.

6.10 U dogovoru s koordinacijskom tijelom za IFE, uspostavite jasne kriterije za uporabu nadomjestaka
za majčino mlijeko (vidi 5.16). Ako kriteriji već postoje, pregledajte ih i prema potrebi prilagodite.
Prenesite ove kriterije skrbnicima, zajednicama i pružateljima odgovora.

Zalihe nadomjestaka za majčino mlijeko
6.11 U skladu sa svojom politikom, UNHCR će u izbjegličkim krizama nabaviti početnu hranu za dojenčad
tek nakon što je njihova tehnička jedinica preispitala situaciju i dala odobrenje za to.69

6.12 U skladu s UNICEF-ovom politikom,70 u neizbjegličkim kriznim situacijama UNICEF će nabaviti

početnu hranu za dojenčad samo u slučaju krajnje potrebe te na zahtjev vlade i/ili državnih
humanitarnih organizacija. U skladu s unutarnjim smjernicama UNICEF-a, državni uredi za taj čin
moraju tražiti suglasnost svog sjedišta (točnije, Odjela za prehranu i opskrbu zalihama - Nutrition
Section and Supply Division).

6.13 Financijeri nadomjestaka za majčino mlijeko i mliječnih proizvoda trebaju osigurati da provedbena
agencija ispunjava sve odredbe OG-IFE priručnika i Koda. Uključite pokazatelje sukladnosti u
sporazume o financiranju. Prijave za bespovratna sredstva trebaju sadržavati i financijeri trebaju
prihvatiti troškove za popratnu opremu, npr. opremu za hranjenje i kuhanje te higijenske
potrepštine.

6.14 Agencija bi trebala opskrbljivati drugu agenciju nadomjescima za majčino mlijeko samo ako obje

agencije rade na pružanju odgovora na prehrambenu i zdravstvenu kriznu situaciju (vidi 9). I
dobavljač i implementator imaju dužnost osigurati da se odredbe OG-IFE priručnika i Koda poštuju
te da se nastave poštovati tijekom čitavog trajanja intervencije.

Specifikacije nadomjestaka za majčino mlijeko

6.15 Nadomjesci za majčino mlijeko moraju biti u skladu s odredbama Koda. Oznake moraju biti

na jeziku kojeg razumiju krajnji korisnici i pružatelji usluga te moraju sadržavati: (a) riječi „Važna
napomena“ ili njihov ekvivalent; (b) izjavu o superiornosti dojenja; (c) izjavu da se proizvod trebakoristiti samo ako je tako savjetovao zdravstveni radnik (to uključuje radnike u zajednici i volontere)koji je ocijenio da je proizvod potreban i dao upute o tome kako se pravilno koristi; (d) upute opravilnoj i sigurnoj pripremi i skladištenju te upozorenje o opasnostima po zdravlje ukoliko se
proizvod krivo koristi i skladišti. U slučajevima kada oznake na početnoj hrani za dojenčad nisu uskladu s Kodom, razmotrite zamjenu oznaka (relabelling) (to će oduzeti vrijeme i novac) ili, ukoliko tonije moguće, prenesite navedene informacije korisnicima. Početna hrana za dojenčad mora biti uskladu sa standardima Codexa Alimentariusa.71

6.16 Početna hrana za dojenčad dostupna je u obliku početne hrane za dojenčad u prahu (PIF) ili uobliku tekućeg mlijeka spremnog za jelo (RUIF). Početna hrana za dojenčad u prahu nije sterilnai zahtijeva miješanje s vodom zagrijanom na barem 70 stupnjeva Celzijevih (primjer za 1 litru vodeVidi 22. u Bibliografiji, poglavlje 8.2, Politike – Organizacijska politika
Vidi 199. u Bibliografiji, poglavlje 8.7, Politike – Uloge i odgovornosti
71
Vidi 202. u Bibliografiji, poglavlje 8.7, Umjetna prehrana – Specifikacije nadomjestaka za majčino mlijeko
69
70

22

koja je prokuhana i ne stoji više od 30 minuta).72 Tekuće mlijeko spremno za jelo sterilan je proizvod
sve do trenutka otvaranje, te ne zahtijeva miješanje s vodom; pravilna uporaba i skladištenje teodržavanje čistoće opreme za hranjenje ključno je za smanjivanje rizika. Tekuće mlijeko spremno
za jelo je skuplje i više nezgrapno za transport i skladištenje. Koncentrirano tekuće mlijeko ne
preporuča se za uporabu zbog opasnosti od kontaminacije i mogućih pogrešaka u miješanju.
Terapeutska mlijeka (za dijagnoze F75 i F100) nisu prikladne zamjene za majčino mlijeko za
nepothranjenu dojenčad; to mora biti posebno naglašeno pri uvođenju terapeutskog mlijeka
u limenoj ambalaži, a koje je prije bilo u vrećicama (do 2017. godine), kako bi se istaknula razlikaizmeđu terapeutskog mlijeka i početne hrane za dojenčad u prahu.

6.17 Dijete staro manje od šest mjeseci hranjeno tekućim mlijekom spremnim za jelo (RUIF) u prosjeku
treba 750ml dnevno, 22,5L mjesečno i 135L za razdoblje od 6 mjeseci, a ako je hranjeno početnom
hranom za dojenčad u prahu (PIF), potrebe iznose 116g dnevno, 3,5kg mjesečno, te 21kg za
razdoblje od 6 mjeseci.73 Zalihe imaju rok trajanja od šest mjeseci od trenutka dostave.

Nabava nadomjestaka za majčino mlijeko, oprema za hranjenje i podrška

6.18 Tamo gdje je potrebna izravna nabava nadomjestaka za majčino mlijeko, kupite potrebne

zalihe. Kod dilema vezanih uz lokalnu i međunarodnu nabavu, razmotrite: usklađenost dostupnih
proizvoda s Codexom Alimentariusom i Kodom, zalihe dostupne u državi, troškove, zakone o uvozu,
oznake i upute na odgovarajućem jeziku, i zaštitu od stvaranja novih tržišta za proizvode.

6.19 U situacijama gdje se nadomjesci za majčino mlijeko nabavljaju neizravno, npr. putem ograničene

količine vaučera, utvrdite jesu li proizvodi sukladni s Kodom dostupni kod odabranih trgovaca.
Ako je potrebno, pružite dodatne informacije kako bi riješili nedostatke vezane uz označavanje
proizvoda, te prijavite takva kršenja Koda (vidi 4.16 i 6.15). Pratite cijene proizvoda. Savjetujte majke iskrbnice o prikladnim i neprikladnim nadomjescima za majčino mlijeko s obzirom na dob djeteta.

6.20 Tamo gdje se provode neograničeni programi za prijenos gotovine i nadomjesci za majčino

mlijeko su dostupni, te nadomjeske ne treba isključiti iz popisa proizvoda koje kućanstvo možekupiti (vidi 5.25 i 6.25). U takvim slučajevima, uključite u programe za prijenos gotovine jasne porukeo važnosti dojenja, preporučenim IYCF praksama te informacije o tome gdje se može dobiti IYCF
podrška za svu dojenčad (tj. gdje je mlijeko u prahu lako dostupno, vidi 6.25).

6.21 Utvrdite dostupnost goriva, vode i opreme za sigurnu pripremu nadomjestaka za majčino mlijeko

kod kuće (čišćenje, sterilizacija, miješanje s vodom). Ako je potrebno, pružite ili omogućite pristup
dodatnoj opremill i podršci, uključujući edukaciju o higijenskoj pripremi hrane. U okolnostima
gdje se ne može osigurati sigurna priprema i uporaba početne hrane za dojenčad, razmotrite
miješanje hrane u prahu s vodom i hranjenje na licu mjesta, ili osigurajte sve za sterilizaciju izajedničku pripremu hrane. Tamo gdje je pristup stanovništvu ograničen ili nemoguć, savjetujte se s
koordinacijskim tijelom za IFE i tehničkim agencijama o tome koji je najbolji način da se smanje rizici
i istovremeno ispune prehrambene potrebe nedojene djece (vidi 3.8).

6.22 Povežite se agencijama koje se brinu za opskrbu vodom, sanitarni sustav i higijenu (WASH) kako
bi zadovoljili minimalne standarde i osigurali prioritetan pristup tim uslugama obiteljima s djecom
koja koriste nadomjeske za majčino mlijeko. Omogućite pristup opremi za čišćenje i savjetujte
obitelji o higijenskoj pripremi hrane i skladištenju zaliha. Ako kućanstva nemaju opremu za čišćenje
ili je ona ograničena, osigurajte središnje objekte za čišćenje.

6.23 Obeshrabrite korištenje bočica i duda za hranjenje zbog visokog rizika od kontaminacije i problema pričišćenju. Podržite korištenje čašica za hranjenje (bez izljeva) od rođenja. Čašice za hranjenje s poklopcem
i jednokratne čašice možda će biti potrebne u tranzitnim situacijama. Trenutni prijelaz na hranjenječašicama možda neće biti izvediv ili prihvatljiv za majke/skrbnice djece hranjene na bočicu. Kako bi smanjili

72
73

Vidi 196. u Bibliografiji, poglavlje 8.7, Umjetna prehrana – Smanjivanje rizika
Vidi 204. u Bibliografiji, poglavlje 8.7, Umjetna prehrana – Zalihe nadomjestaka za majčino mlijeko i oprema za hranjenje

23rizike u takvimte
namirnicama
okolnostima,
se u tom obliku
uz poruke
moguodijelitivažnostikaohigijene,
dodatnasavjetujte
hrana zamajkama
djecu stariju
sterilizaciju
od šestbočica
mjeseci.
kodUkuće
situacijama
iliputem usluga
gdjesterilizacije
je mlijeko koje
u prahuse pružaju
lako dostupno
na licu mjesta.
i učestalo
Tamokorišteno
gdje su takve
u populaciji,
mogućnosti
dajteograničene,preporukeilii u
praktične smjernicetranzitnim
situacijama,o njegovom
savjetujte se
uključivanju
s koordinacijskim
u kuhanetijelomobiteljske
za IFE i obroke,
razmotrite
ali zamjenu
savjetujterabljenih
da se onobočicanekoristiza
novekaokaonadomjestak
izvanrednu i privremenu
za majčino mlijeko
mjeru, uzimajući(vidi 5.15).u Proizvodi
obzir utjecaj
odtakvemlijekaprakseu prahuna zbrinjavanjesmiju se dijeliti
otpada.
kao jedini proizvod samo ako služe za pripremu terapeutskog mlijeka za konzumaciju na licu mjesta.
U suradnji s UNICEF-om
i UNHCR-om, Svjetski
program zamlijeko
hranu (WFP) snosi odgovornost za nadzor
Distribucija
nadomjestaka
za majčino
74
prahu i nadomjestaka
za majčino
paketima
pomoćite usklađenost
6.24podjele
Sustav mlijeka
podjeleunadomjestaka
za majčino
mlijeko mlijeko
ovisit ćeuoopćim
kontekstu:
o opsegu
intervencije,smogućnostima
OG-IFE odredbama
(vidi
5.25
za
dodatnarazmatranja
vezanauz
korištenježivotinjskog
mlijeka).
pristupa majkama/skrbnicama, učestalosti kontakta, transportu, upravljanju
skladišta
dobavljača.
Mogućnosti
uključuju
izravnu
opskrbu
ili pojedinačne
6.26otpadom
U skladutes kapacitetu
Kodom, na mjestu
podjelene smije
se reklamirati
početnahrana
za dojenčad.
To

receptekroz programe
prijenosa
novca).
Podjela se proizvođača,treba obavljatiilina
diskretan
uključujei kupnju
prikaze(npr.
proizvoda
ili proizvodei predmete
s logotipom
logotipna način
dane obeshrabri
koje doje.
Na razini
zajednice,pazitenenabinepredviđene
posljedice korisnika.
korištenjavaučerima.
Mjestomajke
skladištenja
početnehrane
za dojenčad
trebalo biti u vidokrugu
nadomjestaka za majčino mlijeko (npr. prodaja proizvoda).
6.27 Prilikom podjele nadomjestaka za majčino mlijeko, osigurajte majkama koje doje odgovarajuću
6.25podršku
Ne koristite
opću ili neciljanu
podjelu
kao platformu
za dijeljenje
nadomjestaka
za poputmajčinoi savjetovanjeo dojenju.
Razmotrite
podjelu dojiljama
potrebnihproizvoda,
hranemlijeko(vidi 6.24).
Proizvodi od mlijeka u prahu i tekuće mlijeko ne smiju se dijeliti kao jedini proizvod
ili higijenskih
proizvoda.
Okvir
1: Aktivnosti
za stanje
pripravnostiu općoj
ili neciljanoj podjeli
jer bi se moglikoristiti kao nadomjesci za majčino mlijeko te tako izložiti
riziku i dojenu i nedojenu djecu. Proizvodi od mlijeka u prahu mogu se miješati s usitnjenim osnovnim
74

Vidi 202. u Bibliografiji, poglavlje 8.7, Umjetna prehrana – Uloge i odgovornosti

Slijedi sažetak aktivnosti za stanje pripravnosti koje su obrađene u poglavljima 1- 6 ovog Priručnika. Podjela popodručjima rada nalazi se u Dodatku 1.

Podrška ili razvoj politika
1. Osigurajte da se IFE odražava u vezanim državnim politikama, smjernicama i postupcima na
odgovarajući način.
2. Osigurajte da postoje odgovarajuće odredbe politike za IFE vezane uz unutarnje raseljene osobe iizbjeglice.
3. Razvijajte nacionalne/podnacionalne planove pripravnosti za IFE.
4. Pripremite nacrt situaciji prilagođenih zajedničkih izjava o IFE-u kako bi omogućili brzu objavu
priopćenja.
5. Razvijajte pravno provedive državne propise vezane uz Kod. Pratite i prijavljujte kršenja Koda.
6. Provodite zakone i usvajajte politike u skladu sa Smjernicama Svjetske zdravstvene organizacije ookončavanju neprikladnog reklamiranja hrane za dojenčad i malu djecu.
7. Razvijajte pravno obvezujuće državne politike vezane uz sudjelovanje privatnog sektora u pružanju
odgovora kojeg provode UN, organizacije civilnog društva i vladini tvorci politika kako bi omogućili
konstruktivnu suradnju i izbjegli neprimjeren utjecaj i sukobe interesa.
8. Ažurirajte politike, smjernice i postupke na temelju lekcija naučenih iz prijašnjih kriznih situacija.
Osposobljavanje osoblja
1. Identificirajte i senzibilizirajte ključno osoblje koje sudjeluje u planiranju i pružanju odgovora na IFE.
2. Predvidite potrebne kapacitete na temelju scenarija za krizne situacije.
3. Utvrdite državne potrebe za razvoj kapaciteta za IYCF. Uključite situaciji prilagođen edukacijski sadržaj
u postojeći kurikulum i mehanizme provedbe edukacije.
4. Usmjerite i educirajte relevantno osoblje o podršci za IYCF. Uključite glavne komponente IFE-a i Koda u
osposobljavanje zdravstvenih radnika prije početka rada.
5. Napravite pregled kapaciteta za ključna područja (npr. profesionalni pružatelji podrške dojenju i
prevoditelji) i popise kontakata glavnih nacionalnih stručnjaka.
6. Pripremite orijentacijski materijal za uporabu tijekom pružanja ranog odgovora.
7. Ažurirajte materijale za edukaciju na temelju lekcija naučenih iz prijašnjih kriznih situacija.
Usklađivanje aktivnosti
1. Identificirajte vodstvo vlade i koordinacijsko tijelo za IFE te, prema potrebi, podržite razvojne
kapacitete kako bi osnažili njihovu odgovornost.
2. Kada su kapaciteti vlade ograničeni, identificirajte druge mogućnosti za vodstvo i pružanje
koordiniranog IFE odgovora.
3. Osmislite pravila djelovanja za koordinaciju IFE odgovora.
4. Razvijajte svijest javnosti i stručnjaka o preporučenim praksama IYCF-a i koristima od njih. Razvijte

24

komunikacijsku strategiju za IFE i plan za brzu provedbu te strategije u kriznoj situaciji. Pripremite lako
za medijske konferencije.
7prilagodljiveVAŽNImaterijale
KONTAKTI
5. Uključite razvojne agencije i donatore u stvaranje planova za pripravnost koji obuhvaćaju prilagodbu
postojećih programa za potrebe u kriznim situacijama, pregovore s financijerima o njihovoj fleksibilnosti
7.1
svakonovih
kršenje
Koda nadležnim
tijelima,za
koordinacijskom
tijelu za IFE
te uredima
okoPrijavite
ispunjavanja
potreba,te pripremadržavnim
izvora sredstava
ispunjavanje povećanih
potreba.
UNICEF-ai Svjetske
zdravstveneorganizacije
razini državne/regije. Ako je potrebno, tražite
6. Izdvojite
sredstva
za podršku
praćenju,
evaluacijinai učenju.
kontakte
odsredišnjim
sjedišta Svjetskeorganizacije:
cah@who.int
nutrition@who.int.
Za
7. Povežite
se satemamazdravstvene
i koordinacijskim
mehanizmima
drugihisektora,
posebice sektora
UNICEF-ove
kontakte,
pogledajtezaduženihza sigurnost
hrane,
zdravlje poglavlje
i WASH. 7.3. Kršenja Koda trebaju se prijaviti za evidenciju iMeđunarodnom dokumentacijskom centru za nadgledanje provedbe Koda (ICDC) u Maleziji: code@
Procjena
i praćenje Za edukaciju o Kodu, kontaktirajte ICDC u Maleziji. Na poveznici www.ibfan-icdc.
ibfan-icdc.org.
1. Izradite
profil praksi
IYCF-ai prehrane
djece radi olakšavanja
ranog
donošenja
odlukazauprijavu
slučajuorg/report/možeteprijaviti
kršenjemajki
Kodai(dostupan
je obrazac) ili
preuzmiteaplikaciju
kriznesituacije.
Kobo
Collect (korisnici sustava Android mogu ju preuzeti s platforme Google Play). Alat za praćenje
2. Osigurajte
laku tedostupnost
raščlanjenih
podatakai najnovijih
kršenja Koda
obrazac za
praćenje kršenja
Koda
u kriznimizvješća.
situacijama nalaze se na poveznici:
3. Iz www.nutritioncluster.net/resources/bms-code-violationstracking-tool-nutrition-cluster/
postojećih podataka izračunajte broj nedojene djece mlađe od šest mjeseci te nedojene djece stare
jednu i dvije godine.
7.2
Kontakti zatraženjepitanja
stručnihsavjetavezanih uzaranu
podrškudojenju
i savjetovanje o dojenju ili za
4. Pripremite
najvažnija
kojaćete uključiti
procjenu
potreba.
5. Utvrdite
postojeće
i/ili potencijalne
i podnacionalne kapacitete
za provođenje
i
edukaciju
o prehrani
dojenčadi su:nacionalne
UNICEF: nutrition@unicef.org;
Svjetska
zdravstvenaprocjena
organizacija:
istraživanja
vezanih uz IYCF.
nutrition@who.int;Međunarodno udruženje laktacijskih savjetnika (ILCA): ilca@erols.com; Svjetski
6. Podržite
vladu
u razvoju
politika
i postupaka za praćenje
i prijavu
kršenja
Koda. Pratite
savez zadojenje(WABA):
waba@waba.org.my;Ženevska
udrugaza prehranu
djecei prijavljujte– Međunarodna
kršenjakoda
nadležnim
tijelima.
akcijska mreža za prehranu djece (IBFAN-GIFA): info@gifa.org
7. Utvrdite koji se postojeći alati i sustavi za praćenje i evaluaciju mogu primijeniti u kontekstu krizne
situacijei dogovorite
potrebne
prilagodbe.
7.3
Tehnički
ili koordinacijski
problemi
vezani uz IFE trebaju se prijaviti odgovarajućem uredu UNICEF-a u
regiji ili državi. Ako je potrebno, kontaktirajte sjedište UNICEF-a: nutrition@unicef.org
Zaštita, promocija i podrška optimalne prehrane dojenčadi i male djece pomoću višesektorskih intervencija
7.4
Tehnički
ili koordinacijski
problemi
vezani uz
IFE uIYFC-akontekstu
operacija trebaju se
1. Aktivno
promičite
i podržavajte
preporučene
praksemeđuUNHCR-ovihstanovništvom.
prijaviti
odgovarajućem
regionalnomdržavnom
uredu UNHCR-a.
Ako jepotrebno, kontaktirajte
2. Uključite
Desetkoraka za uspješno
dojenjeiliSvjetske
zdravstveneorganizacije
i UNICEF-ove
inicijative
Odjel
za javno
zdravstvo
sjedištu
„Bolnica
prijatelj
djece“u uslugeu za
majke.UNHCR-a: hqphn@unhcr.org
3. Izradite plan pripravnosti za provedbu intervencija za podršku dojenju, dodatnu prehranu i umjetnu
7.5
Pitanjatevezana
uz IFE koja
se tičupomoći
klasterske
koordinacije
prehranu,
identifikaciju
i pružanje
posebnoranjivojtrebaju
djeci. se uputiti državnom koordinatoru
klasteraza prehranu.
je potrebno,i agencijama
kontaktirajte
Svjetskiklasterza prehranu(Global Nutrition
4. Utvrdite
glavnesektore uAko
ministarstvimakojiće se baviti
izradomprograma.
Cluster):
gnc@unicef.org
5. Izradite
profildodatne hrane i praksi hranjenja, uzimajući u obzir postojeći nutritivni jaz i mogućnostipružanja kulturno osjetljivog odgovora, te mehanizme za povećanje i pružanje odgovora u kontekstu
7.6
Pitanjavezana uz IFE koja se tiču programa za pomoć u opskrbi hranom Svjetskog programa za
kriznesituacije.
hranu (WFP)
ili državnom
uredu
Svjetskog
programa
zapotrebno)
hranu. Ako
6. Pronađite
lanac trebaju
opskrbese
zauputitinabavuregionalnomodgovarajućih
nadomjestaka
za majčino
mlijeko(ako jeje potrebno,
kontaktirajte
Savjetodavni ured za pitanja prehrane (Nutrition Advisory Office) pri
i proizvoda
za dodatnu
prehranu.
Svjetskomprogramu za hranu:proizvodi
nutrition@wfp.org
7. Osigurajte
da lokalni/komercijalni
za dodatnu prehranu zadovoljavaju minimalne standarde.
8. Proučite nacionalne propise o hrani i lijekovima, posebno o uvozu istih.
7.7
Povratnepotrebu
informacijeo priručniku
OG-IFEse poslati
na sljedeće adrese:
UNICEF
Programme
9. Predvidite
i osmislitemehanizme
zamogunadoknadu
mikronutrijenata
kod djece,
trudnica
i dojilja.
Division,
York, USA: nutrition@unicef.org
ENN,
Oxford,pružanja
UK, email:office@ennonline.net
10. Izradite
planNew
za provođenje
intervencija vezanih zailiIYFC
u sklopu
odgovora
i tranzicijskog snaznakomrazdobljanakon „OG-IFE
krize. feedback“.
11. Utvrdite postojeća ili potencijalna pitanja vezana za javno zdravstvo koja se tiču prehrane te, u skladu
s tim, izradite plan.
Smanjivanje rizika vezanih uz umjetnu prehranu
1. Razvijajte planove za prevenciju i upravljanje donacijama nadomjestaka za majčino mlijeko, drugih
mliječnih proizvoda i opreme za hranjenje u kriznim situacijama.
2. Priopćite stav vlade koji se protivi tome da veleposlanstva, donatori, razvojni partneri i organizacije
civilnog društva te ostali dionici traže ili primaju donacije.
3. Koristite scenarije za predviđanje potencijalnih potreba krizom zahvaćene populacije za umjetnom
prehranom te, sukladno s tim, razvijte plan pripravnosti.
4. Uspostavite sustave za upravljanje umjetnom prehranom, uključujući koordinacijsko tijelo (ili barem
opis poslova), lanac opskrbe nadomjescima za majčino mlijeko i mehanizme praćenja.
Važno: Program stanja pripravnosti (kao i pružanje odgovora i oporavak) iscrpno su opisani u dokumentu„UNICEF Core Commitments for Children in Humanitarian Action“, UNICEF 2010. Vidi 14. u Bilješkama, poglavlje
8.2, Politike – Organizacijska politika

25

Bilješkea

A/RES/44/25, Konvencija o pravima djeteta. 61. plenarna sjednica, 20. studenog 1989. godine. www.

bun.org/documents/ga/res/44/a44r025.htm
59. Svjetska zdravstvena skupština Svjetske zdravstvene organizacije. 4 svibnja 2006. godine. A59/13.

p

Provisional agenda item 11.8. WHA 59.21. http://innocenti15.net/declaration.htm.
https://sustainabledevelopment.un.org/
www.who.int/nutrition/decade-of-action/en/
waba.org.my
www.llli.org
www.ilca.org
www.ibfan.org
www.humanitarianresponse.info/en/about-clusters/what-is-the-cluster-approach
UNHCR Refugee Coordination Model.
www.unhcr.org/excom/icm/53679e2c9/unhcr-refugee-coordination-model.html
Za potrebe obrade podataka, razdoblje od 0 do 5 mjeseci znači razdoblje od 0. do kraja 5. mjeseca života,
odnosno od rođenja do 5,9 mjeseci, tj. do 6. mjeseca; riječ je o razdoblju od punih 6 mjeseci. Pri izradi
programa, djeca ove dobi nazivaju se dojenčadi mlađom od 6 mjeseci (vidi Bibliografiju, poglavlje 8.5 [75]).
Kao smjernica, za zemlju u razvoju čija populacija ima visoku stopa nataliteta, očekivani udjeli su sljedeći:
dojenčad od 0 do 5 mjeseci: 1.35%; 6 do 11 mjeseci: 1.25%; djeca od 12 do 23 mjeseca: 2.5%; djeca od 0 do 59
mjeseci: 12.5%; trudnice i dojilje: 5-7%, ovisno o prosječnom trajanju dojenja. Ove su brojke približne i ovise ostopi nataliteta, stopi smrtnosti dojenčadi i stopi smrtnosti djece mlađe od pet godina.
http://mics.unicef.org/surveys
http://dhsprogram.com/
http://worldbreastfeedingtrends.org/
UNICEF Research and Reports: www.unicef.org/reports; WHO Global Database on Malnutrition:q

www.who.int/nutgrowthdb/en/; UNICEF Data: https://data.unicef.org/
www.who.int/nutrition/nlis/en/

c
d
e
f
g
h
i
j

k

l

m
n
o

r
s

www.alnap.org/resources/
ACAPS Global Emergency Overview: www.acaps.org/countries;
Relief Web: http://reliefweb.int/countries;
Humanitarian Response Info: www.humanitarianresponse.info/en;
Humanitarian Data Exchange: https://data.humdata.org/;
RefWorld: www.refworld.org/type,COUNTRYPROF,,,,,0.html

t
u

v
w
x

26

Prevention Web: www.preventionweb.net/risk
Stopa smrtnosti u svim dobnim skupinama i prema svim uzrocima; obično se izražava kao broj smrtnih
slučajeva na 1.000 osoba godišnje.
Broj smrtnih slučajeva među djecom mlađom od godinu dana na 1.000 živorođene djece.
Broj smrtnih slučajeva među djecom mlađom od pet godina na 1.000 živorođene djece godišnje.
Ne postoje svjetski priznati pokazatelji za isključivo dojenje niti upozorenja za nastavak dojenja u kriznoj
situaciji. Budući da ih nema, korišteni su ciljevi za isključivo dojenje navedeni u dokumentu WHO 2025

yz

Global Nutrition Target. Za nastavak dojenja ne postoje ciljevi te vrste. Prema UNICEF-ovom pregledu podataka iz
zemalja s niskim i srednjim primanjima za 2016. godinu, nastavak dojenja djece od godinu dana iznosi u prosjeku
74% na svjetskoj razini, stoga je kao referentna točka izabrana brojka od 70% (vidi Bibliografiju, poglavlje 8.5 [70)].
Primjerice, Semi-Quantitative Evaluation of Access and Coverage:
www.fantaproject.org/monitoring-and-evaluation/squeac-sleac, i bilješka 40.
Nutrition Cluster BMS Code Violations Tracking Tool: www.nutritioncluster.net/resources/bmscode-violations-tracking-tool-nutrition-cluster/
IBFAN-ICDC Reporting Form: https://vnhih.enketo.kobotoolbox.org/webformbb

Kangaroo Mother Care Toolkit: www.healthynewbornnetwork.org/kangaroo-mother-caretoolkit/
Delayed umbilical cord clamping for improved maternal and infant health and nutrition outcomes.

ccWHO, 2014. www.who.int/nutrition/publications/guidelines/cord_clamping/en/
WHO recommendations on interventions to improve preterm birth outcomes. WHO, 2015. www.

dd

who.int/reproductivehealth/publications/maternal_perinatal_health/pretermbirth-guideline/en/
Establishing an integrated human milk banking approach to strengthen newborn care. DeMarchisaaA, Israel-Ballard K, Amundson Mansen K and Engmann C, 2016. Journal of Perinatology. www.ncbi.nlm.
nih.gov/pubmed/27831549
Strengthening Human Milk Banking: A Global Implementation Framework. Version 1. PATH, 2013.
www.path.org/publications/files/MCNH_haccp_training_workbook.pdf
ee

Ključni uvjeti koji se moraju zadovoljiti za sigurnu uporabu doniranog humanog mlijeka u kriznim
situacijama su: postojanje vladinih politika (pripravnost) ili, u odsustvu politika, sporazum o uporabi
doniranog humanog mlijeka; procjena potreba, definirani kriteriji za uporabu i trajanje opskrbe; prikladnost
zaliha u slučaju krizne situacije; jamstvo kvalitete koje uključuje provjeru donatora i pasterizaciju; te

ff
gg
hh
ii

jj

kk

ll

uspostavu i održavanje hladnog lanca kako bi se zaštitila kvaliteta i sigurnost.
Za primjer minimalnog skrininga populacija u tranzitu vidi Bibliografiju, poglavlje 8.6 [133].
NutVal. www.nutval.net
Nedojena djeca imaju povećanu potrebu za hranjivim tvarima (vidi Bibliografiju, poglavlje 8.6 [119]).
Čist prostor s pristupom sigurnoj pitkoj vodi, mjesto za pranje ruku, sigurno zbrinjavanje izmeta,
pristup sanitarnom čvoru, i sigurno skladištenje vode za piće (vidi Bibliografiju, poglavlje 8.6 [160-166]).
Globalne smjernice savjetuju da nacionalna/podnacionalna tijela donesu odluku o praksi hranjenja koja
dojenčadi i maloj djeci daje najveću šansu za HIV-negativan opstanak i da sukladno s time daju podršku
majkama i skrbnicima. Preporučene prakse hranjenja koje se mogu odabrati u kontekstu HIV-a su: a)dojenje i primanje antiretrovirusnih lijekova (ARV); ili b) nedojenje i korištenje zamjenske prehrane. Kako bi se
donijela ova odluka, odgovarajuće nadležno tijelo mora pronaći ravnotežu između rizika od prijenosa HIV-ai ostalih uzroka smrti djece. Moraju se razmotriti: socioekonomski i kulturni kontekst; dostupnost i kvaliteta
zdravstvenih usluga; učestalost HIV-a među trudnicama; te glavni uzroci pothranjenosti majki i djece, kao ismrtnost dojenčadi i djece u zahvaćenoj populaciji (vidi Bibliografiju, poglavlje 8.6 [113-115]).
Perinatalna profilaksa i davanje antiretrovirusnih lijekova (vidi Definicije) dojenčadi po rođenju treba se
razmotriti u slučajevima kada je došlo do prekida liječenja majke antiretrovirusnim lijekovima. Ovdje
postoji nedostatak znanstvenih istraživanja (vidi Bibliografiju, poglavlje 8.6 [115]).
Safer BMS Kit. Save the Children, 2017.
https://drive.google.com/file/d/0B5uBNDhhrtqbamMyMFg2cldrM1U/view27

8 Bibliografija
Ovaj izbor ključne literature i materijala organiziran je prema najvažnijim poglavljima priručnika
OG-IFE. Mnogi materijali primjenjivi su na više područja.

8.1 Općenito
8.2 Politike[1]

8.3 Osposobljavanje[26][27]–[34][35]–[40][41]–[48][49]–[50][51]–[54]Globalna i nacionalna strategija
Globalna politika
Organizacijska politika
Minimalni standardi
Savjetovanje
Izrada programa
Zajednica
Procjena i istraživanje
Opći humanitarni odgovor

8.4 Koordinacija

Planiranje i koordinacija humanitarnog odgovora
Komunikacija i zagovaranje

8.5 Procjena i praćenje
Pokazatelji
Dob
Prikupljanje podataka (procjena)
Detaljna procjena
Praćenje
Sudjelovanje
Edukacija

8.6 Višesektorske intervencije

Savjetovanje o IYCF-u
DojenjeUmjetna prehrana
Posebne okolnosti
Dohrana
Prehrana majki
Mikronutrijenti
Pripravnost
Programi IYCF-E
Promjene u ponašanju
Povezivanje kroz pitanja prehrane
Invalidnost
Spol
Integracija
Opskrba vodom, sanitarni sustav i higijena (WASH)
ZaštitaSigurnost hrane i sredstava za život
Rani razvoj djece

28[1][2]–[7][8]–[12][13]–[22][23]–[25][55][56]–[57][58]–[67][68][69]–[73][74]–[75][76]–[80][81]–[87][88]–[92][93]–[94][95]–[96][97][98]–[101][102]–[108][109]–[110][111]–[116][117]–[120][121]–[122][123]–[128][129]–[130][131]–[136][137]–[140][141]–[149][150]–[153][154]–[156][157]–[159][160]–[166][167]–[169][170][171]–[174]Adolescenti
Mentalno zdravlje i psihosocijalna podrška
Zdravlje majki, novorođenčadi i djece
Zarazne bolesti

8.7 Umjetna prehrana

Smanjivanje rizika
Uloge i odgovornosti
Specifikacije nadomjestaka za majčino mlijeko
Zalihe nadomjestaka za majčino mlijeko i oprema za hranjenje[175][176]–[181][182]–[186][187]–[192][193]–[194][195]–[197][198]–[201][202]–[203][204]8.1 Općenito
1.

IYCF-E Toolkit. Version 3. Save the Children, 2017. Dokument na engleskom, s temeljnim
dokumentima na francuskom i arapskom. Zbirka informacija i praktičnih materijala za brzu
uspostavu i provedbu programa IYCF-E u kriznoj situaciji. Ovo je opći materijal koji obuhvaća
teme svih poglavlja koja slijede; međutim, materijali od posebne važnosti istaknuti su unutar
svakog poglavlja. https://sites.google.com/site/stcehn/documents/iycf-e-toolkit-v3

8.2 Politike

Globalna i nacionalna strategija
2.
3.

4.
5.

6.
7.

IYCF-E Toolkit. Version 3. Section A: Policy. Save the Children, 2017. https://sites.google.com/
site/stcehn/documents/iycf-e-toolkit-v3
Comprehensive implementation plan on maternal, infant and young child nutrition. Akcijski
plan koji iznosi prioritetne mjere koje bi zajednički trebale poduzeti države članice u suradnji smeđunarodim partnerima kako bi postigle šest svjetskih ciljeva vezanih uz prehranu do 2025. godine.
WHO, 2014. Materijal na arapskom, kineskom, engleskom, francuskom, ruskom i španjolskom
jeziku. www.who.int/nutrition/publications/CIP_document/en/
Guiding Principles for Feeding Infants and Young Children During Emergencies. World
Health Organization, 2004. Materijal na engleskom jeziku. http://whqlibdoc.who.int/
hq/2004/9241546069.pdf
Global Strategy for IYCF. WHO i UNICEF, 2003. Dokument na arapskom, kineskom, engleskom,
njemačkom, talijanskom, japanskom, ruskom i španjolskom jeziku. Nudi glavni okvir za aktivnosti
Svjetske zdravstvene organizacije za promicanje dojenja i dodatne prehrane. www.who.int/nutrition/
publications/infantfeeding/9241562218/en/
Planning Guide for National Implementation of the Global Strategy for IYCF. WHO i UNICEF,
2007. Materijal na engleskom jeziku. Donosi postupak za razvoj strategija prilagođenih pojedinojdržavi. www.who.int/maternal_child_adolescent/documents/9789241595193/en/
Safeguarding against possible conflicts of interest in nutrition programmes: Approach for theprevention and management of conflicts of interest in the policy development and implementationof nutrition programmes at country level. www.who.int/nutrition/publications/COI-report/en/

Globalna politika
8.

9.

Policy Guidance: Priority Nutrition Interventions and Cross-Cutting Approaches in Latin
America and the Caribbean. The World Bank, 2011. Materijal na engleskom jeziku. Radni dokumentkoji opisuje prioritetne mjere vezane uz prehranu i međusektorske pristupe ključne za promicanjei zaštitu prehrambenog statusa majki i djece te državnog ljudskog kapitala putem kratkoročnih,srednjoročnih i dugoročnih mjera. https://openknowledge.worldbank.org/bitstream/
handle/10986/23711/NonAsciiFileName0.pdf?sequence=1&isAllowed=y
The International Code of Marketing of Breast-milk Substitutes. WHO,1981 and subsequent
relevant World Health Assembly Resolutions (Kod – vidi Definicije). Materijal na arapskom,
engleskom, francuskom, španjolskim, i mnogim drugim jezicima. http://ibfan.org/the-full-code

29

10.

11.

12.

The International Code of Marketing of Breast-milk Substitutes – 2017 Update. Frequently
Asked Questions. WHO, 2017. Materijal na kineskom, engleskom, ruskom i španjolskom jeziku. Čitke,
detaljne informacije o određenim pitanjima u vezi s Kodom. www.who.int/nutrition/publications/infantfeeding/breastmilk-substitutes-FAQ2017/en/
WHA Resolution: Guidance on Ending the Inappropriate Promotion of Foods for Infants andYoung Children. 69th WHA A69/7 Add.1. 2016. Materijal na engleskom jeziku. Ove se smjernice bave
komercijalnom hranom i pićima, uključujući dodatnu hranu koja se reklamira kao prikladna za hranjenje
djece u dobi do 36 mjeseci. http://apps.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA69/A69_7Add1-en.pdf
WHA Resolution on the Inappropriate Promotion of Foods for Infants and Young Children:
Policy Brief. World Health Organization, UNICEF, Save the Children, IBFAN, & Helen Keller
International, 2016. Materijal na engleskom jeziku. http://archnutrition.org/wp-content/
uploads/2016/12/011917_HKI_WHABrief_v3-with-date-1.pdf

Organizacijska politika
13.
14.
15.
16.
17.
18.
19.
20.
21.

22.

Model Joint Statement on IFE. IFE Core Group, 2017. Materijal na engleskom jeziku. Opća izjava
prikladna za prilagodbu. www.ennonline.net/modelifejointstatement
Core Commitments for Children in Humanitarian Action. UNICEF, 2010. Svjetski okvir za humanitarnemjere za djecu koje provode UNICEF i partneri. www.unicef.org/publications/files/CCC_042010.pdf
Global Nutrition Targets 2025: Breastfeeding Policy Brief. WHO i UNICEF, 2014. Materijal na engleskom
jeziku. www.who.int/nutrition/publications/globaltargets2025_policybrief_breastfeeding/en/
IFE Generic Policy. IFE Core Group, 2008. Primjer politike IFE temeljen na Operativnim smjernicama.
www.ennonline.net/ifegenericpolicy
IYCF-E Position Paper 2.0. ACF, 2016. Materijal na engleskom jeziku. www.actionagainsthunger.
org/publication/2016/02/infant-and-young-child-feeding-emergencies-iycf-e-position-paper-20
IYCF-E Position Paper. ILCA, 2014. Materijal na engleskom jeziku. http://waba.org.my/pdf/ilcaiycf-emergencies.pdf
IYCF-E Position Paper. Save the Children, 2016. Materijal na engleskom jeziku. https://drive.
google.com/file/d/0B5uBNDhhrtqbNndidU91Ym1hNGM/view
Milk Policy. World Vision, 2011. Materijal na engleskom jeziku. www.wvi.org/nutrition/
publication/milk-policy
Sample Infant Feeding Policies. UNICEF UK. Materijal na engleskom jeziku. Primjeri politika koje
se bave majkama, posjetama zdravstvenih radnika i neonatalnom politikom, te popisi pitanjaza samoprocjenu koja odražavaju djeci prilagođene standarde (Baby Friendly Standards). www.
unicef.org.uk/babyfriendly/baby-friendly-resources/guidance-for-health-professionals/toolsand-forms-for-health-professionals/sample-infant-feeding-policies/
UNHCR Policy Related to the Acceptance, Distribution, and Use of Milk Products in Refugee
Settings. UNHCR, ENN, IFE Core Group i Institute of Child Health, 2006. www.unhcr.org/uk/publications/operations/4507f7842/unhcr-policy-related-acceptancedistribution-use-milk-products-refugee.html

Minimalni standardi
23.

24.

25.

Core Humanitarian Standard on Quality and Accountability (CHS). CHS Alliance, Groupe URD
i SPHERE Project, 2014. Materijal na arapskom, engleskom, francuskom, španjolskom i drugim
jezicima. Dobrovoljni kodeks koji opisuje glavne elemente principijelnog, odgovornog i kvalitetnog
humanitarnog odgovora. https://corehumanitarianstandard.org/the-standard
The Code of Conduct for the International Red Cross and Red Crescent Movement and NonGovernmental Organisations in Disaster Relief. IFCR, 1994. Materijal na arapskom, engleskom,
francuskom, španjolskom i drugim jezicima. https://media.ifrc.org/ifrc/who-we-are/themovement/code-of-conduct/
The Sphere Handbook. 2011. Materijal na arapskom, engleskom, francuskom i drugim jezicima. Uključuje
standarde IYCF-E. Izmijenjena verzija dostupna od 2018. godine. www.sphereproject.org/handbook

8.3 Osposobljavanje
30

26.
27.
28.

29.

30.
31.

32.

33.

34.

IYCF-E Toolkit. Version 3. Section G: Orientation and Training. Save the Children, 2017. https://sites.google.com/site/stcehn/documents/iycf-e-toolkit-v3 Counselling
Breastfeeding Counselling: A Training Course. UNICEF i WHO, 1993. Materijal na engleskom,
francuskom, ruskom i španjolskom jeziku. Namijenjen zdravstvenim radnicima. www.who.int/
maternal_child_adolescent/documents/who_cdr_93_3/en/
Breastfeeding E-Learning Modules. Toronto Public Health. Materijal na engleskom jeziku. Sadrži
12 modula za e-učenje namijenjen zdravstvenim radnicima kako bi naučili pružati na dokazima
utemeljene usluge vezane uz dojenje i stvoriti djeci prilagođenu okolinu. www1.toronto.ca/wps/
portal/contentonly?vgnextoid=46bdf87775c24410VgnVCM10000071d60f89RCRD
Combined Course on Growth Assessment and IYCF Counselling. WHO, 2012. Materijal na
engleskom jeziku. Namijenjen zdravstvenim radnicima koji rade u sektoru primarne zdravstvene
zaštite i savjetnicima laicima. www.who.int/nutrition/publications/infantfeeding/9789241504812/
en/Complementary Feeding Counselling: A Training Course. WHO, 2004. Materijal na engleskom
jeziku. Namijenjen zdravstvenim radnicima koji rade s osobama koje se skrbe o maloj djeci u dobi
od 6 do 24 mjeseca. www.who.int/nutrition/publications/infantfeeding/9241546522/en/
Infant Feeding in Emergencies Module 2 for Health and Nutrition Worker in Emergency
Situations for Training, Practice and Reference. Version 1.1. Materijal za pružanjei osnovnih
znanja i vještina vezanih uz sigurnu i odgovarajuću podršku IYCF osobama koje su izravno uključene
u rad s dojenčadi i osobama koje se o njima skrbe. ENN, IBFAN-GIFA, Fondation Terre des Hommes,
CARE USA, Action Contre la Faim, UNICEF, UNHCR, WHO, WFP, Linkages, 2007. Materijal na
arapskom, indonezijskom, engleskom i francuskom jeziku. www.ennonline.net/ifemodule2
IYCF Counselling: An Integrated Course. UNICEF, 2006. Materijal na engleskom, španjolskom iruskom jeziku. Pažnja: Ovaj petodnevni tečaj nije zamjena za tečajeve „Savjetovanje o dojenju“ (24)i „Savjetovanje o dodatnoj prehrani“ (27), već se radi o integriranom tečaju namijenjenom pružanju
osnovnih znanja zdravstvenim radnicima i savjetnicima laicima koji su vremenski ograničeni. www.
who.int/nutrition/publications/infantfeeding/9789241594745/en/
IYCF: Model Chapter for Textbooks for Medical Students and Allied Health Professionals.
WHO, 2009. Materijal na engleskom i španjolskom jeziku. Osnovna edukacija za usvajanje temeljnih
znanja i vještina za zdravstvene radnike koji rade s majkama i malom djecom. www.who.int/
nutrition/publications/infantfeeding/9789241597494/en/
Online Videos. Global Health Media. Materijal na engleskom, francuskom, španjolskom i drugim
jezicima. Training aids: Breastfeeding and Small Baby series. https://globalhealthmedia.org/videos/Izrada programa
35.

36.

37.

38.

Designing for Behaviour Change: For Agriculture, Natural Resource Management, Health andNutrition. TOPS i Core Group, 2013. Materijal na engleskom, francuskom i španjolskom jeziku.
Šestodnevni nastavni program. www.fsnnetwork.org/designing-behavior-change-agriculturenatural-resource-managementhealth-and-nutrition
Harmonised Training Package (HTP) Module 17: IYCF. Version 2. ENN i Nutrition Works. 2011.
Materijal na engleskom jeziku. Materijal za edukatore u sektoru prehrane u kriznim situacijama(NiE) koji mogu koristiti i drugi pojedinci koji žele proširiti svoje tehničko znanje o tom sektoru. www.
ennonline.net/htpv2module17
IYCF-E Orientation Package. Emergency Nutrition Network i IFE Core Group, 2010. Materijal
na engleskom jeziku. Namijenjen osoblju koje reagira u kriznoj situaciji te voditeljima programa itehničkom osoblju koji sudjeluju u planiraju i odgovoru na krizu na državnoj i međunarodnoj razini.
www.ennonline.net/iycfeorientationpackage Materijal uključuje i program učenja na daljinu na
poveznici: http://lessons.ennonline.net/
IYCF-E 5-Day Training Course. Save the Children, 2017. Materijal na engleskom i francuskom
jeziku. Prilagodljiv tečaj za osposobljavanje namijenjen razvoju vještina i znanja potrebnih za
uspostavu i provedbu programa IYCF-E u skladu s dogovorenim sektorskim pristupima istandardima. https://sites.google.com/site/stcehn/documents/iycf-e-training

31

39.
40.

Programming for IYCF – a Training Course. UNICEF i Cornell University. Program učenja na daljinu
namijenjen voditeljima programa. Na engleskom jeziku. www.nutritionworks.cornell.edu/UNICEF/about/Public Health Guide for Emergencies. Chapter 9: Food Security and Nutrition in Emergencies.
Second Edition. The Johns Hopkins i IFRC i Red Crescent Societies, 2008. Materijal na engleskom
jeziku. Referentni priručnik o upravljanju prehranom u kriznim situacijama na terenu namijenjen
humanitarnim radnicima i medicinskim stručnjacima.
http://foodsecuritycluster.net/document/food-security-emergencies

Zajednica
41.

42.

43.

44.
45.

46.

47.

48.

Caring for Newborns and Children in the Community. Package of Resources. WHO, 2015.
Materijal na engleskom jeziku. Sastoji se od tri tečaja čija svrha je povećati broj intervencija po
kućama i u zajednici koje će smanjiti smrtnost novorođenčadi i djece i promicati zdrav rast i razvoj,između ostalog i kroz prakse IYCF-a. Uključuje edukacijske kartice i knjižicu s fotografijama. www.who.
int/maternal_child_adolescent/documents/community-care-newborns-children/en/
Engaging Grandmothers to Improve Nutrition: A training manual and guide for dialogue
group mentors. IYCN, 2011. Materijal na engleskom i portugalskom jeziku. Namijenjen edukacijibaka kako bi mogle mentorirati skupine za dijalog o njezi obitelji te o prehrani majki i djece. www.
iycn.org/resource/engaging-grandmothers-to-improve-nutrition-atraining-manual-and-guidefor-dialogue-group-mentors/
IYCF and Gender: A training manual and participant manual for male group leaders. IYCN, 2011.
Materijal na engleskom jeziku. Namijenjen osposobljavanju muških voditelja skupina za dijeljenje
informacija i poticanje rasprava o rodnim ulogama vezanim uz prakse IYCF-a . www.iycn.org/
resource/infant-and-youngchild-feeding-and-gender-trainers-manual-and-participants-manual/Measuring and Promoting Child Growth. World Vision, 2011. Materijal na engleskom jeziku.
Trodnevni tečaj o praćenju i promicanju rasta djece na razini zajednice. www.wvi.org/nutrition/
publication/measuring-and-promoting-child-growth
Mobilizing Communities for Improved Nutrition: A manual and Guide for Training
Community Leaders. IYCN, 2011. Materijal na engleskom i portugalskom jeziku. Upute ukoracima za organizaciju jednodnevne radionice s čelnicima zajednica. www.iycn.org/resource/
mobilizingcommunities-for-improved-nutrition-a-training-manual-and-participant-manualforcommunity-leaders/
Mother-to-Mother Support Groups: Trainer’s Manual and Facilitator’s Manual with Discussion
Guide. IYCN, 2011. Materijal na engleskom i portugalskom jeziku. Za osposobljavanje voditelja
skupina za podršku majkama kako bi mogli voditi grupne rasprave o prehrani majke, dojenčadi i male
djece. www.iycn.org/resource/mother-to-mother-support-groups-trainer%E2%80%99s-manualandfacilitator%E2%80%99s-manual/
Supportive Supervision / Mentoring and Monitoring for Community IYCF. UNICEF, 2013.
Materijal na engleskom jeziku. Jednodnevni tečaj koji uključuje prilagodljive alate i obrasce za
praćenje.
www.fsnnetwork.org/supportive-supervisionmentoring-and-monitoring-community-iycf
The Community IYCF Counselling Package. UNICEF, 2013. Materijal na engleskom i francuskom
jeziku. Opći alati koji se mogu prilagoditi za lokalnu primjenu; uključuju edukacijske kartice. www.
unicef.org/nutrition/index_58362.html

Procjena i istraživanje
49.

50.

32

Introduction to Qualitative Research Methodology: A Training Manual. Namijenjen prvenstveno
znanstvenicima iz nedruštvenih područja koji rade u okruženjima gdje ljudi imaju niska i srednja
primanja. Kielmann, K., Cataldo, F. i Seeley, J. – DFID, 2012. Materijal na engleskom jeziku. www.
gov.uk/dfid-research-outputs/introduction-toqualitative-research-methodology
Humanitarian Needs Assessment Training. Harvard Humanitarian Initiative, 2016. Materijal na
engleskom jeziku. E-učenje. http://hhi.harvard.edu/elearning/humanitarian-needs-assessment-training

Opći humanitarni odgovor
51.

52.
53.
54.

Building a Better Response. The Humanitarian Academy at Harvard. Materijal na engleskom
jeziku. E-učenje o strukturama i funkcijama međunarodnih humanitarnih organizacija. http://hhi.
harvard.edu/education/bbr
Communicating with Disaster Affected Communities. CDAC Network. Materijal na engleskom
jeziku. E-učenje o ključnim sastavnicama učinkovite komunikacije sa zajednicama zahvaćenim
krizom. www.cdacnetwork.org/learning-centre/e-learning/
Disaster Ready. Knjižnica za mrežno učenje. Materijal na arapskom, francuskom i španjolskom
jeziku. www.disasterready.org/
Harvard Humanitarian Initiative E-Learning. http://hhi.harvard.edu/resources#e-learning

8.4 Koordinacija
55.

IYCF-E Toolkit. Version 3. Section 1: Coordination and Communications, 2017. Materijal na
arapskom, engleskom i francuskom jeziku. https://sites.google.com/site/stcehn/documents/
iycf-e-toolkit-v3/iycf-e-toolkitenglish

Planiranje i koordinacija humanitarnog odgovora
56.
57.

Nutrition Cluster Handbook: A Practical Guide for Country-Level Action. Global Nutrition
Cluster, 2017. Materijal na engleskom jeziku. Izmjene i nadopune u tijeku. http://nutritioncluster.net/
Tips on Nutrition Interventions for the Humanitarian Response Plan. Nutrition Cluster, 2016.
Materijal na engleskom jeziku. Pruža savjete klasterima za prehranu o tome kako olakšati planiranje
zajedničkog odgovora i razvoj intervencija vezanih uz prehranu u kriznim situacijama (uključujući
IYCF-E). http://nutritioncluster.net/resources/hrp-tips/

Komunikacija i zagovaranje
58.
59.
60.
61.
62.
63.

64.
65.
66.
67.

Advocacy Toolbox. Alive and Thrive. Materijal na engleskom jeziku. http://aliveandthrive.org/
resources-mainpage/tools-library/advocacy-select-design-tools/
Breastfeeding Advocacy Initiative: For the Best Start in Life. WHO i UNICEF, 2016.
www.who.int/nutrition/publications/infantfeeding/breastfeeding_advocacy_initiative/en
Breastfeeding Series. The Lancet, 2016. Materijal na engleskom jeziku. http://thelancet.com/
series/breastfeeding
From the First Hour of Life: A New Report on IYCF. UNICEF, 2016. Materijal na engleskom,
francuskom i španjolskom jeziku. https://data.unicef.org/resources/first-hour-life-new-reportbreastfeeding-practices/
IYCF-E Orientation Video. Save the Children, 2017. Materijal na engleskom jeziku. Trominutni
uvodni film za laike koji rade na pružanju podrške europskoj izbjegličkoj krizi. Primjenjivo i za
druge krizne situacije. www.youtube.com/watch?v=VjckXow0aWU
Importance of IYCF-E Programming Video. Save the Children, 2017. Materijal na engleskom
jeziku. Trominutni film koji objašnjava zašto je IYCF-E važan, od čega se sastoje optimalne prakse
IYCF-a te kako se najbolje mogu provoditi programi IYCF-E. https://sites.google.com/site/stcehn/
documents/iycfe-videos
Mass Communication Toolbox. Alive and Thrive. Materijal na engleskom jeziku. http://
aliveandthrive.org/resourcesmain-page/tools-library/mass-communication-featured-tools/
Media Guide on IYCF-E. IFE Core Group, 2007. Materijal na arapskom, engleskom, francuskom,
njemačkom, talijanskom i španjolskom jeziku. www.ennonline.net/iycfmediaguideSupporting Breastfeeding in Emergencies: Protecting Women’s Reproductive Rights andMaternal and Infant Health. Gribble, K., McGrath, M., MacLaine, A., Lhotska, L. (2011). www.ibfan.
org/art/2011-Supporting_breastfeeding_emergencies_Disasters.pdf
Vidi i: 13 (zajednička izjava).

8.5 Procjena i praćenje68.

IYCF-E Toolkit. Version 3. Section B: Assessing the Need. Save the Children, 2017.

33

https://sites.google.com/site/stcehn/documents/iycf-e-toolkit-v3/iycf-e-toolkit-english

Pokazatelji
69.
70.
71.

72.
73.

Dob
74.
75.

Humanitarian Indicators Registry. Materijal na engleskom jeziku. Alat za usmjeravanje odabirapokazatelja. www.humanitarianresponse.info/en/applications/ir
Indicators for Assessing IYCF Practices. Part 1: Definitions. WHO, UNICEF, USAID, AED, UCDAVIS,IFPRI, 2008. Materijal na engleskom, francuskom i španjolskom jeziku. www.who.int/nutrition/
publications/infantfeeding/9789241596664/en/
Indicators for assessing breastfeeding practices. WHO, 1991. Materijal na engleskom ifrancuskom jeziku. Izvještaj sa sastanka koji sadrži postignuti konsenzus o pokazateljima izvedenima
iz podataka prikupljenih kroz istraživanje o kućanstvima. www.who.int/maternal_child_adolescent/documents/cdd_ser_91_14/en/
From-the-first-hour-of-life. Making the case for improved infant and young child feeding
everywhere. UNICEF 2016. http://data.unicef.org/topic/nutrition/infant-and-youngchild-feeding/Vidi i: 57 (savjeti o intervencijama u prehrani)

Guidelines for Estimating the Month and Year of Birth of Young Children. FAO, 2008. Materijal
na engleskom jeziku. www.fao.org/docrep/011/aj984e/aj984e00.htm
Talking about Child Age: A Briefing. IFE Core Group, 2012. Materijal na engleskom jeziku. Svrha
je ovog materijala proširiti razumijevanje i poboljšati točnost podataka o dobi dobivenih putem
istraživanja i razgovora s majkama. www.ennonline.net/iycfandchildage

Prikupljanje podataka (procjena)
76.
77.
78.
79.

80.

Fact Sheet on IYCF Practices Assessment in Emergencies. Tech RRT, 2016. Materijal na
engleskom i francuskom jeziku. www.nutritioncluster.net/wp-content/uploads/sites/4/2016/12/
TechRRTIYCFassesmentfactsheet.pdf
Indicators for Assessing IYCF Practices. Part 2: Measurement. WHO, UNICEF, USAID, AED,UCDAVIS, IFPRI, 2010. Materijal na engleskom i francuskom jeziku. Alati i objašnjenja za prikupljanje
pokazatelja. www.who.int/nutrition/publications/infantfeeding/9789241599290/en/
IYCF Practices. Collecting and Using Data: A Step-by-Step Guide. Care, 2010. Materijal na
engleskom jeziku. Uključuje opći upitnik. www.ennonline.net/iycfdataguide
The Use of Epidemiological Tools in Conflict-Affected Populations. LSHTM. Kratke raspraveo različitim ključnim temama iz terenske epidemiologije u kontekstu humanitarnih kriza. Uključuje
Etička pitanja pri sakupljanju podataka (Ethical Issues in Data Collection). http://conflict.lshtm.ac.uk/
page_02.htm
World Breastfeeding Trends. WBTi. Materijal na engleskom jeziku. Izvješća o politikama iprogramima IYCF-a u 84 države. http://worldbreastfeedingtrends.org/country-report-wbti/

Detaljna procjena
81.
82.
83.
84.

34

A Guide to Using Qualitative Research Methodology. MSF-OCA i LSHTM, 2007. Materijal na
engleskom jeziku.
http://hdl.handle.net/10144/84230
A Practical Guide to Conducting Barrier Analysis. Bonnie Kittle, 2013. Materijal na arapskom,
engleskom, francuskom i španjolskom jeziku. www.fsnnetwork.org/practical-guide-conductingbarrier-analysis
Conducting KAP Surveys: A Learning Document Based on KAP Failures. ACF, 2013. Materijal
na engleskom jeziku. www.actionagainsthunger.org/publication/2013/01/conducting-kapsurveyslearning-document-based-kap-failures
Formative Research: A Guide to Support the Collection and Analysis of Qualitative Danafor Integrated Maternal and Child Nutrition Programme Planning. CARE, 2014. Materijal

85.
86.
87.

na engleskom jeziku. Osnovne informacije i alati potrebni za provedbu i analizu kvalitativnih
istraživanja, posebno onih za poboljšanje prehrane majki, dojenčadi i male djece (MIYCN) u kombinaciji
s intervencijama za osiguravanje hrane u kućanstvima. www.fsnnetwork.org/formative-researchguide-support-collection-and-analysis-qualitativedata-integrated-maternal-and
Guidelines for Assessing Nutrition-Related Knowledge, Attitudes and Practices. FAO, 2014.
Materijal na engleskom jeziku. www.fao.org/docrep/019/i3545e/i3545e00.htm
Standardised Expanded Nutrition Survey (SENS) Guidelines for Refugee Populations. Module
3: IYCF. Version 2. UNHCR, 2013. Materijal na engleskom jeziku. Standardizirana metodologija za
provođenje godišnjih istraživanja prehrane. http://sens.unhcr.org/introduction/module-3-iycf/
The Basics: Planning for Formative Research for Infant and Young Child Feeding Practices. IYCN, 2011.
Materijal na engleskom jeziku. Namijenjen kao pomoć istraživačima koji su već upoznati s formativnim
metodama istraživanja za provođenje formativnih procjena potrebnih za programe IYCF-a. www.iycn.org/
resource/the-basics-planning-for-formative-research-for-infant-and-youngchild-feeding-practices/

Praćenje
88.

89.
90.

91.
92.

Counselling Supervision Checklist and Guidelines. IYCN, 2011. Materijal na engleskom jeziku.
Alat za mentore namijenjen mjerenju znanja zdravstvenih radnika i bilježenju njihovog ponašanja
tijekom savjetovanja.
www.iycn.org/resource/counseling-supervision-checklist-and-guidelines/
Exit Interview Questionnaire and Guidelines. IYCN, 2011. Materijal na engleskom jeziku.
Namijenjen za pomoć voditeljima programa pri procjeni kvalitete savjetodavnih usluga i zadovoljstva
klijenata. www.iycn.org/resource/exit-interview-questionnaire-and-guidelines/
IYCF Practices Monitoring Tool and Guide. IYCN, 2011. Materijal na engleskom jeziku. Alat za
radnike u zajednici koji pomaže pratiti ponašanje pojedinaca i napredak pri ostvarivanju načina
ponašanja ključnih za IYCF. www.iycn.org/resource/infant-and-young-child-feeding-practicesmonitoring-tool-and-guide/
IYCF-E Toolkit. Version 3. Section H: Monitoring and Supervision. 2017. Materijal na arapskom,
engleskom i francuskom jeziku. https://sites.google.com/site/stcehn/documents/iycf-etoolkit-v3/iycf-e-toolkitenglish
Multi-Sectoral Monitoring & Evaluation Guidelines. ACF, 2016. Materijal na engleskom i francuskom
jeziku. www.actionagainsthunger.org/publication/2016/08/multi-sectoral-monitoring-evaluation

Sudjelovanje
93.
94.

Participation Handbook for Humanitarian Field Workers – Involving Crisis Affected
People in Humanitarian Response. ALNAP i Groupe URD, 2009. Materijal na engleskom
jeziku. www.urd.org/Participation-Handbook
Community Driven Participation in Humanitarian Relief Programming. ACF, 2006.
Materijal na engleskom jeziku.
www.actionagainsthunger.org/publication/2006/06/
community-driven-participationhumanitarian-relief-programming-practical-manual

Edukacija
95.

96.

A Guide to Developing a Knowledge Management Strategy for a Food Security andNutrition Programme. TOPS i FSN Network, 2016. Materijal na engleskom jeziku. Praktičnesmjernice za osoblje na različitim razinama o razvoju strategije usmjerene na poboljšanje
učinkovitosti i kvalitete provedbe. www.fsnnetwork.org/guide-developing-knowledgemanagement-strategyfood-security-and-nutrition-program
Toolbox: Strategic Use of Data. Alive and Thrive. Materijal na engleskom jeziku. http://
aliveandthrive.org/resourcesmain-page/tools-library/strategic-use-of-data-featured-tools/

8.6 Višesektorske intervencije
97.

IYCF-E Toolkit. Version 3. D: Programme Planning & Reporting. Save the Children, 2017.
https://sites.google.com/site/stcehn/documents/iycf-e-toolkit-v3/iycf-e-toolkit-english

35

IYCF savjetovanje
98.
99.

100.
101.

Individual Level Rapid and Full IYCF Assessment. Izbor različitih obrazaca za procjenu – moguće
da će biti potrebna prilagodba lokalnom kontekstu i programu. www.ennonline.net/specific ENN
Responsive Feeding Info Sheet. UNICEF UK BFI. Materijal na engleskom jeziku. Obuhvaća dojenje
na zahtjev djeteta i hranjenje na bočicu. www.unicef.org.uk/babyfriendly/baby-friendlyresources/guidance-for36health-professionals/implementing-the-baby-friendly-standards/
further-guidance-onimplementing-the-standards/responsive-feeding-infosheet/
Vidi i: 27 (Savjetovanje). (Breastfeeding E-Learning Modules; Module 2, Part 3 – Assessment ofMother/Child Pair.)Vidi i: 8.3 (Osposobljavanje).

Dojenje
102.
103.
104.

105.
106.
107.
108.

B-R-E-A-S-T Observation Form. Materijal na engleskom jeziku. https://drive.google.com/file/d/0B5uBNDhhrtqbY09UVmcxbF9uUk0/view
Breastfeeding Answers. La Leche League. Materijal na engleskom jeziku. Sadrži različite materijale
koji se bave nizom pitanja o dojenju. www.llli.org/nb.html
Breastfeeding Assessment Tools. UNICEF UK BFI. Materijal na engleskom jeziku. Alati za
majke, primalje i zdravstvene radnike u zajednici. www.unicef.org.uk/babyfriendly/babyfriendlyresources/guidance-for-health-professionals/tools-and-forms-for-healthprofessionals/
breastfeeding-assessment-tools/
Clinical Protocols. Academy of Breastfeeding Medicine. Materijal na engleskom jeziku. Smjerniceza liječnike. www.bfmed.org/Resources/Protocols.aspx
Handling and Storage of Human Milk. CDC, 2016. Materijal na engleskom jeziku. www.cdc.gov/
breastfeeding/recommendations/handling_breastmilk.htm
How to Keep Your Breast Pump Kit Clean: The Essentials. CDC, 2017. Materijal na engleskomi španjolskom jeziku. www.cdc.gov/healthywater/hygiene/healthychildcare/infantfeeding/breastpump.html
Relactation: Review of Experiences and Recommendations for Practice. WHO, 1998. Materijal
na engleskom, francuskom i španjolskom jeziku. www.who.int/maternal_child_adolescent/documents/who_chs_cah_98_14/en/

Umjetna prehrana
109.
110.

Acceptable Medical Reasons for the Use of BMS. WHO, 2009. Materijal na engleskom,španjolskom i portugalskom jeziku. www.who.int/maternal_child_adolescent/documents/WHO_
FCH_CAH_09.01/en/
Infant Formula Resources. UNICEF UK BFI. Materijal na engleskom jeziku. Uključuje smjernice za
roditelje i zdravstvene radnike. www.unicef.org.uk/babyfriendly/baby-friendly-resources/leafletsand-posters/guideinfant-formula-parents-bottle-feeding/Posebne okolnosti
111.
112.

113.

114.

36

Checklist for determining HIV status for children 0 – 59 months with SAM. UNICEF, 2015.
Materijal na engleskom jeziku. http://unicefinemergencies.com/downloads/eresource/docs/
HIVAIDS/HIV%20Status%20Checklist%20logo.pdf
Guidelines on optimal feeding of low birth-weight infants in low- and middle-income countries.
WHO, 2011. Materijal na engleskom jeziku. Preporuke o tome čime hraniti dojenčad male porođajne
težine, kada i kako ih početi hraniti, te kako često i koliko. www.who.int/maternal_child_adolescent/documents/infant_feeding_low_bw/en/
Guidelines on HIV and Infant Feeding: Principles and recommendations for infant feedingin the context of HIV and a summary of evidence. WHO, 2010. Materijal na engleskom jeziku.
www.who.int/maternal_child_adolescent/documents/9789241599535/en/
Guideline Updates on HIV and Infant Feeding. WHO i UNICEF, 2016. Smjernice iz 2016.
godine ne odražavaju sve preporuke Svjetske zdravstvene organizacije vezane uz HIV i prehranu

115.
116.

dojenčadi, već samo ona područja kojima je Skupina za razvoj smjernica Svjetske zdravstveneorganizacije (WHO Guideline Development Group) dala prioritet pri ažuriranju. Preporuke
Svjetske zdravstvene organizacije iz 2010. godine o HIV-u i prehrani dojenčadi i dalje su važeće,ukoliko u verziji iz 2016. godine nije drukčije naznačeno. Materijal na engleskom jeziku. www.
who.int/maternal_child_adolescent/documents/hiv-infantfeeding-2016/en/
HIV and Infant Feeding in Emergencies: Operational Guidance. WHO, 2017.
Community Management of Uncomplicated Acute Malnutrition in Infants < 6 Monthsof Age (C-MAMI Tool). Version 1. ENN i LSHTM, 2015. Materijal na engleskom jeziku. www.
ennonline.net/c-mami

Dodatna prehrana
117.

118.
119.
120.

Current and Potential Role of Specially Formulated Foods and Food Supplements forpreventing malnutrition among 6-23 month old children and for treating moderatemalnutrition among 6- to 59-month old children. De Pee, S., i Bloem, M., 2009. Materijal na
engleskom jeziku.
www.who.int/nutrition/publications/moderate_malnutrition/FNBv30n3_suppl_paper4.pdf
Guiding Principles for Complementary Feeding of the Breastfed Child. PAHO i WHO, 2003.
Materijal na engleskom jeziku. www.who.int/nutrition/publications/guiding_principles_compfeeding_breastfed.pdf
Guiding Principles for Feeding Non-Breastfed Children 6-24 months of age. WHO, 2005.
Materijal na engleskom, francuskom i španjolskom jeziku. www.who.int/maternal_child_adolescent/documents/9241593431/en/
Revised Codex Alimentarius Guidelines on Formulated Complementary Foods for Older
Infants and Young Children. Codex, 2013. Materijal na engleskom jeziku. www.fao.org/
input/download/standards/298/CXG_008e.pdf

Prehrana majki
121.
122.

Maternal Nutrition Dietary Guide. LINKAGES. Materijal na engleskom jeziku.
www.coregroup.org/storage/documents/Workingpapers/MaternalNutritionDietaryGuide_AED.pdf
Maternal Nutrition for Women and Girls. Technical Guidance Brief. USAID, 2014. Materijal na
engleskom jeziku. www.usaid.gov/sites/default/files/documents/1864/maternal-nutrition-forgirls-women-508-3.pdf

Mikronutrijenti
123.
124.
125.

126.

127.
128.

Dealing with Diarrhoea in Children in Refugee, Emergency and Development Situations in The
Context of Micronutrient Powder Use. Tehnički informativni sastanak. WFP i DSM, 2010. Materijal
na engleskom jeziku. www.hftag.org/assets/downloads/hftag/MNP_brief_Diarrhoea_use.pdf
Joint Statement on Preventing and Controlling Micronutrient Deficiencies in Populations
affected by an Emergency. WHO, WFP i UNICEF, 2007. Materijal na engleskom jeziku. www.who.
int/nutrition/publications/micronutrients/WHO_WFP_UNICEFstatement.pdf?ua=1
UNHCR Operational Guidance on the Use of Special Nutritional Products to Reduce
Micronutrient Deficiencies and Malnutrition in Refugee Populations. UNHCR, UCL, ENN, 2011.
Materijal na engleskom jeziku. www.unhcr.org/uk/publications/operations/4f1fc3de9/unhcroperationalguidance-use-special-nutritional-pn roducts-reduce-micronutrient.html
Use of Multiple Micronutrient Powders for Point-of-Use Fortification of Foods Consumed
by Infants and Young Children aged 6-23 months and children aged 2-12 years: Guideline.
WHO, 2016. Materijal na engleskom jeziku. www.who.int/nutrition/publications/micronutrients/
guidelines/mmpowders-infant6to23mons-children2to12yrs/en/
Vitamin A supplementation for infants and children 6-59 months of age. WHO, 2011.
Materijal na arapskom, engleskom, kineskom i francuskom jeziku. www.who.int/nutrition/
publications/micronutrients/guidelines/vas_6to59_months/en/
Use of multiple micronutrient powders for point-of-use fortification of foods consumed37

by pregnant women. WHO, 2016. Materijal na engleskom jeziku. www.who.int/nutrition/
publications/micronutrients/guidelines/mmpowders_pregnant_women/en/

Pripravnost
129.
130.
131.
132.
133.

134.
135.
136.

Emergency Preparedness for those who care for Infants in Developed Country
Contexts. Gribble, K. i Berry, N., 2011. Materijal na engleskom jeziku. https://internationalbreastfeedingjournal.biomedcentral.com/articles/10.1186/1746-4358-6-16
Vidi i: 8.2 (Politike) (Uključujući UNICEF-ov dokument „Core Commitments to Children“). Izrada
programa IYCF-E.
Baby Friendly Spaces: Holistic Approach for Pregnant, Lactating Women and their very young
children in Emergency. ACF, 2014. Materijal na engleskom jeziku dostupan na poveznici: www.
actionagainsthunger.org/publication/2014/12/baby-friendly-spaces-technical-manual
Care Groups: A Reference Guide for Practitioners. TOPS, Food for the Hungry, CORE Group i World Relief,
2016. Materijal na engleskom jeziku. www.fsnnetwork.org/care-groups-reference-guidepractitioners
Interim Operational Considerations for the Feeding Support of Infants and Young Children
under 2 years of Age in Refugee and Migrant Transit Settings in Europe. UNICEF, UNHCR,
Save the Children, ENN, 2015. Materijal na engleskom i grčkom jeziku. www.ennonline.net/
interimconsiderationsiycftransit
IYCF Programming Guide. UNICEF, 2011. Materijal na engleskom jeziku. www.unicef.org/
nutrition/files/Final_IYCF_programming_guide_2011.pdf
IYCF-E Guidance for Programming. ECHO, 2014. Materijal na engleskom jeziku. https://ec.europa.
eu/echo/files/media/publications/2014/toolkit_nutrition_en.pdf
The CDC Guide to Support Breastfeeding Mothers and Babies. CDC, 2013. Materijal na engleskom
jeziku. Opisuje intervencije temeljene na dokazima. www.cdc.gov/breastfeeding/pdf/bf-guide-508.pdf

Promjene u ponašanju
137.
138.
139.

140.

Behaviour Change Communication in Emergencies: A Toolkit. UNICEF ROSA, 2006. Materijal na
engleskom jeziku. www.unicef.org/ceecis/BCC_full_pdf.pdf
Improving Exclusive Breastfeeding Practices by using Communication for Development
in IYCF Programmes. UNICEF, 2010. Materijal na engleskom jeziku. http://nutritioncluster.net/
wpcontent/uploads/sites/4/2013/12/C4D-in-EBF-manual-6-15-2010-final.pdf
Make Me a Change Agent: A Multisectoral SBC Resource for Community Workers and Field Staff.
TOPS i CORE Group, 2015. Materijal na engleskom, francuskom i španjolskom jeziku. Namijenjen
radnicima u zajednici kako bi naučili učinkovitije promicati promjene u ponašanju. www.fsnnetwork.
org/ make-me-change-agent-multisectoral-sbc-resource-communityworkers-and-field-staff
Toolbox: Interpersonal Communication and Community Mobilisation. Alive and Thrive.
Materijal na engleskom jeziku. http://aliveandthrive.org/resources-main-page/tools-library/interpersonalcommunication-and-community-mobilization-featured-tools/

Povezivanje kroz pitanje prehrane
141.

142.

143.

38

CMAM Toolkit. Version 3. Save the Children, 2017. Materijal na engleskom i francuskom jeziku.
Zbirka alata i materijala potrebna za početak provedbe programa CMAM, uključujući alate za pomoć
pri integraciji aktivnosti IYCF u program CMAM. https://sites.google.com/site/stcehn/managementof-acute-malnutrition/cmamtoolkitv2
Essential Nutrition Actions: Improving Maternal, Newborn, Infant and Young Child Health andNutrition. WHO, 2013. Materijal na engleskom i perzijskom jeziku. Smjernice Svjetske zdravstveneorganizacije o intervencijama u prehrani tijekom prvih 1000 dana života djeteta. www.who.int/
nutrition/publications/infantfeeding/essential_nutrition_actions/en/
Guideline: updates on the management of severe acute malnutrition in infants and children.
WHO, 2013. Ove smjernice donose ažurirane dokaze i prakse za ključne intervencije, te će služiti i kao
temelj za reviziju priručnika iz 1999. godine. www.who.int/nutrition/publications/guidelines/
updates_management_SAM_infantandchildren/en/

144.

145.
146.
147.
148.

149.

Guidelines for the integrated management of severe acute malnutrition: in- and outpatient
treatment. ACF, 2011. Materijal na engleskom jeziku. www.actionagainsthunger.org/sites/
default/files/publications/Guidelines_For_the_integrated_management_of_severe_acute_malnutrition_In_and_out_patient_treatment_12.2011.pdf
Integration of IYCF Support into CMAM. ENN i IFE Core Group, 2009. Uključuje materijale za
edukaciju. www.ennonline.net/integrationiycfintocmam
Management of severe malnutrition: a manual for physicians and other senior health workers.
Ženeva, WHO,1999. Cjelokupan tekst na engleskom jeziku: www.who.int/nutrition/publications/severemalnutrition/9241545119/en/
Moderate Acute Malnutrition: A Decision Tool for Emergencies. MAM Task Force, 2014. Materijal
na engleskom jeziku. http://nutritioncluster.net/resources/moderate-acute-malnutritiondecision-toolemergencies-2014/
Nutrition Programme Design Assistant: A Tool for Program Planners. Version 2. CORE Group
Nutrition Working Group, FANTA i Save the Children, 2015. Materijal na engleskom jeziku. Ovaj
materijal pomaže timu koji izrađuje program da odabere prikladne pristupe prehrani temeljene
na zajednici za specifična ciljana područja. Uključuje radnu bilježnicu. www.coregroup.org/
resources/490-nutrition-program-design-assistant-atool-for-program-planners-version-2
NUTVAL. ExCel aplikacija za planiranje i praćenje podjele pomoći u hrani. www.nutval.net.

Invalidnost
150.
151.
152.
153.

Spol
154.
155.
156.

Disabilities Among Refugees and Conflict Affected Populations: Resource Kit for Field
Workers. WRC, 2008. Materijal na engleskom jeziku. www.womensrefugeecommission.org/
joomlatoolsfiles/docmanfiles/disability_toolkit_02-10_web.pdf
Disability and Emergency Risk Management for Health. Guidance Note. UNICEF, WHO, UNISDR,
CBM, ICRC i IOM, 2013. Materijal na engleskom jeziku.
http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/90369/1/9789241506243_eng.pdf?ua=1
Including Children and Adolescents with Disabilities in Humanitarian Action. Nutrition
Guidance. UNICEF. http://training.unicef.org/disability/emergencies/nutrition.html
Minimum Standards and Guidelines on Age and Disability in Emergencies. ADCAP, 2015. Materijal
na engleskom jeziku. www.unicefinemergencies.com/downloads/eresource/docs/Disability/
Minimum_Standards_for_Age_and_Disability_Inclusion_in_Humanitarian_Action.pdf

Breastfeeding and Gender Equality: Advocacy Brief. UNICEF i WHO, 2016. Materijal na
engleskom jeziku.
www.unicef.org/nutrition/files/BAI_bf_gender_brief_final.pdf
Gender Marker Tip Sheet: Nutrition. IASC, 2011. Materijal na engleskom jeziku. Svrha je ovog
materijala pomoći osmisliti kvalitetne projekte prehrane koji odražavaju različite potrebe žena, djevojčica,dječaka i muškaraca. www.fsnnetwork.org/iascgender-marker-tip-sheets-nutrition-and-food-security
Vidi i: 43 (Prehrana dojenčadi i male djece i spol).

Integracija
157.

158.

159.

Development Sector Adjacency Map: A Planning Tool for Integrated Development. FHI
360. Materijal na engleskom jeziku. Alati za planiranje koji omogućavaju osobama koje rade uodređenom sektoru utvrditi koje druge sektore treba uzeti u obzir. https://www.fhi360.org/resource/
development-sector-adjacencymap-planning-tool-integrated-development
IYCF Framework. UNHCR i Save the Children, 2017. Materijal na engleskom i francuskom
jeziku. Smjernice o svemu što treba uzeti u obzir prilikom stvaranja okoline prilagođene IYCFE-u i o tome kako olakšati provođenje preporučenih praksi IYCF-E-a u situaciji izbjegličke krize, s
praktičnim primjerima višesektorske integracije aktivnosti IYCF i primjerima kako IYCF može doprinijeti
prioritetima različitih sektora. www.unhcr.org/nutrition-and-food-security
IYCF Framework Video. UNHCR and Save the Children, 2017. Materijal na engleskom jeziku.

39

Trominutni uvodni film o okviru IYCF-a s primjerima višesektorskih aktivnosti. www.unhcr.org/
nutrition-and-food-security

Opskrba vodom, sanitarni sustav i higijena (WASH)
160.
161.
162.

163.
164.
165.
166.

Baby WASH. Baby Wash Coalition. Materijal na engleskom jeziku. U fokusu ovog materijala je
integracija između programa za WASH, rani razvoj djece, prehranu i zdravlje majki, dojenčadi i male
djece u svrhu poboljšanja njihove dobrobiti prvih 1000 dana života. http://babywashcoalition.org/
How to integrate WASH and MHCP Activities for Better Humanitarian Projects. ACF, 2014.
Materijal na engleskom jeziku. www.actioncontrelafaim.org/fr/espace-jeunes-enseignants/content/
acfinternational-manual-1-1-3-how-integrate-wash-and-mhcp-activities-better-humanitarian-pr
Improving Nutrition Outcomes with Better WASH: Practical Solutions for Policy andProgrammes. WHO, USAID i UNICEF, 2015. Pregled dokaza o koristima za prehranu koje se mogu
postići ako se poboljša WASH, opis glavnih WASH praksi i praktična znanja i smjernice o integraciji
WASH praksi u programe prehrane. www.who.int/water_sanitation_health/publications/washandnutrition/en/
Nutrition-WASH Toolkit: Guide for Practical Joint Actions. UNICEF EAPRO, 2016. Materijal na engleskom
jeziku. www.unicef.org/eapro/WASH_Nutrition_Toolkit_EAPRO_Final_w_ISBN_web_version_7Nov2016.pdf
WASH ‘Nutrition: A Practical Guidebook on Increasing Nutritional Impact through Integrationof WASH and Nutrition Programmes. ACF i UNICEF, 2017. Materijal na engleskom jeziku. www.
actioncontrelafaim.org/sites/default/files/publications/fichiers/manuel_wash_nutrition_online.pdf
WASH in Nut Strategy. Regional WASH Group, West and Central Africa, 2015. Materijal na
engleskom i francuskom jeziku. Regionalna međusektorska strategija koja se može prilagoditi i
primijeniti na šire područje. www.susana.org/fr/ressources/bibliotheque/details/2480
WASH Minimum Standards and Guidelines for Rural Health Facilities and Nutritional Centres in ResourcePoor Environments. ACF, 2016. Materijal na engleskom jeziku. www.ennonline.net/washminstandards

Zaštita
167.
168.
169.

Child Protection in Emergencies Coordinator’s Handbook. CPWG, 2010. Materijal na engleskom
jeziku. http://cpwg.net/?get=005252|2013/08/CPWG-Child-Protection-in-EmergenciesCoordinators-Handbook.pdf
Guidelines for Integrating Gender-Based Violence Interventions in Humanitarian Action:
Reducing risk, promoting resilience and aiding recovery. Inter-Agency Standing Committee,
2015. http://gbvguidelines.org/en/home/
Minimum Standards for Child Protection in Humanitarian Action. CPWG, 2013. Materijal na
arapskom, engleskom, francuskom i španjolskom jeziku. http://cpwg.net/?get=008202|2014/07/
CPMSALLLANGUAGESPACKAGE.zip

Sigurnost hrane i sredstava za život
170.

Managing the Supply Chain of Specialised Nutritious Foods. WFP, 2013. Materijal na engleskom jeziku.
Namijenjen kao podrška terenskim operacijama pri upravljanju lancem opskrbe posebnim proizvodima za
prehranu. www.wfp.org/aid-professionals/blog/blog/supply-chain-guide-nutritious-foodRani razvoj djece
171.
172.
173.
174.

40

Early Childhood Development (ECD) Kit. UNICEF. Materijal na engleskom i francuskom jeziku.
www.unicef.org/earlychildhood/index_52596.html
ECD in Emergencies: Integrated Programme Guide. UNICEF, 2014.
www.unicefinemergencies.com/downloads/eresource/docs/ecd/Programme_Guide_ECDiE.pdf
ECD, Nutrition and Health in Emergencies. Technical Note. UNICEF, 2016. Materijal na
engleskom jeziku. www.unicefinemergencies.com/downloads/eresource/docs/ecd/ECD_
Nutrition_Health_in%20emergenciesPlanInternational-UNICEF-July2016-WEB.pdf
Integrated ECD activities in Nutrition Programmes in Emergencies. UNICEF i WHO, 2012.

Materijal na arapskom i engleskom jeziku. Ovaj materijal objašnjava važnost aktivnosti i daje
praktične prijedloge. www.who.int/mental_health/publications/emergencies_why_what_how/en/

Adolescenti
175.

Adolescent Sexual and Reproductive Health Toolkit for Humanitarian Settings. UNFPA i Save
the Children, 2009. Materijal na arapskom, engleskom, francuskom i španjolskom jeziku. www.
unfpa.org/publications/adolescent-sexual-and-reproductive-health-toolkit-humanitarian-settings

Mentalno zdravlje i psihosocijalna podrška
176.

177.
178.
179.

180.
181.

IASC Guidelines for Mental Health and Psychosocial Support in Emergency Settings. IASC,
2007. Materijal na arapskom, kineskom, engleskom, francuskom, japanskom, korejskom,
nepalskom, portugalskom, španjolskom i tadžičkom jeziku. www.who.int/mental_health/emergencies/9781424334445/en/
IASC Guidelines on Mental Health and Psychosocial Support in Emergency Settings: Whatshould Humanitarian Health Actors know? IASC, 2010. Materijal na engleskom jeziku. https://interagencystandingcommittee.org/node/2863
Mental Health and Psychosocial Well-Being among Children in Severe Food Shortage
Situation. WHO, 2006. Materijal na arapskom, engleskom, francuskom i španjolskom jeziku. www.
who.int/nutrition/publications/emergencies/WHO_MSD_MER_06.1/en/
Psychological First Aid: Guide for Field Workers. WHO, War Trauma Foundation i World Vision,
2011. Materijal na arapskom, engleskom, francuskim i drugim jezicima. Ovaj materijal predstavlja
okvir za pružanje podrške ljudima neposredno nakon izuzetno stresnih događaja. www.who.int/
mental_health/publications/guide_field_workers/en/
Psychosocial Impact of Humanitarian Crises. ACF, 2014. Materijal na engleskom jeziku. www.
actionagainsthunger.org/publication/2014/12/psychosocial-impact-humanitarian-crises
Vidi i: 131 (djeci prilagođeni prostori).

Zdravlje majki, novorođenčadi i djece
182.

183.

184.
185.

186.

Baby Friendly Hospital Initiative: Revised, updated and expanded for integrated care. WHO i
UNICEF, 2009. Materijal na engleskom i španjolskom jeziku. Smjernice, alati i edukacijski materijali za
donositelje odluka i osoblje rodilišta u svrhu osiguravanja zaštite, promidžbe i podrške za IYCF na razini
zdravstvene ustanove. www.who.int/nutrition/publications/infantfeeding/bfhi_trainingcourse/en/
Integrated Management of Childhood Illnesses (IMCI) Chart Booklet. WHO, 2014. Materijal na
engleskom jeziku. Namijenjem liječnicima, medicinskim sestrana i drugim zdravstvenim radnicima
koji se bave dojenčadi i malom djecom mlađom od 5 godina. www.who.int/maternal_child_adolescent/documents/IMCI_chartbooklet/en/
Inter-Agency Field Manual on Reproductive Health in Humanitarian Settings. IAWG on
Reproductive Health in Crises, 2010. Materijal na engleskom, francuskom i španjolskom jeziku.
www.who.int/reproductivehealth/publications/emergencies/field_manual/en/
Newborn Health in Humanitarian Settings: Field Guide. Privremena verzija. Smjernice i alati za
voditelje programa usmjereni na provedbu najnužnijih neonatalnih (za djecu staru od 0 do 28 dana)
zdravstvenih usluga na terenu. Save the Children i UNICEF, 2015. Materijal na engleskom jeziku.
www.unicef.org/videoaudio/PDFs/NewBornHealthBook-ProductionV12A.pdf
WHO Recommendations on Antenatal Care for a Positive Pregnancy Experience. WHO,2016. Materijal na engleskom i ruskom jeziku. Uključuje intervencije u prehrani. www.who.int/
reproductivehealth/publications/maternal_perinatal_health/anc-positive-pregnancy-experience/en/

Zarazne bolesti
187.

Consolidated guidelines on the use of antiretroviral drugs for treating and preventing HIV
infection. Recommendations for a public health approach. Drugo izdanje. WHO, 2016. Materijal na
engleskom jeziku. Uključuje ažurirane letke s činjenicama. www.who.int/hiv/pub/arv/arv-2016/en/

41

188.
189.
190.
191.
192.

Guidelines for Addressing HIV in Humanitarian Settings. IASC, 2010. Materijal na engleskom
jeziku. www.unaids.org/sites/default/files/media_asset/jc1767_iasc_doc_en_0.pdf
PMTCT in Humanitarian Settings: Part II – Implementation Guide. Interagency Task Team HIV
in Humanitarian Emergencies, 2015. Materijal na engleskom jeziku. www.emtct-iatt.org/wpcontent/uploads/2015/07/PART-II_PMTCT-in-Humanitarian-Settings-7-July-2015.pdf
Infant Feeding in the Context of Ebola. UNICEF, WHO, CDC i ENN, 2014. Materijal na engleskom ifrancuskom jeziku. www.ennonline.net/infantfeedinginthecontextofebola2014
Infant Feeding in Areas of Zika Virus Transmission. WHO, 2016. Materijal na arapskom,kineskom, engleskom, francuskom, portugalskom, ruskom i španjolskom jeziku. www.who.int/
csr/resources/publications/zika/breastfeeding/en/
Cholera Toolkit. UNICEF, 2017. Materijal na arapskom, engleskom i francuskom jeziku. www.
unicef.org/cholera_toolkit/

8.7 Umjetna prehrana
193.
194.

IYCF-E Toolkit. Version 3. Section D: Programme Planning and Reporting. 2017. Materijal na
arapskom, engleskom i francuskom jeziku. https://sites.google.com/site/stcehn/documents/iycfe-toolkit-v3/iycf-etoolkit-english
Vidi i: 8.6 (Višesektorske intervencije).

Smanjivanje rizika
195.
196.
197.

Why Infant Formula Causes Deaths due to Diarrhoea in Emergencies. Gribble, K. 2007. www.
ennonline.net/infantformuladiarrhoea
Safe Preparation, Storage and Handling of Powdered Infant Formula: Guidelines. WHO i FAO.
2007. Materijal na arapskom, kineskom, engleskom, francuskom, španjolskom, portugalskom iruskom jeziku. www.who.int/foodsafety/publications/micro/pif_guidelines.pdf
How to Prepare Formula for Cup Feeding at Home. FAO i WHO, 2007. Materijal na engleskom
jeziku. www.who.int/foodsafety/publications/micro/PIF_Cup_en.pdf

Uloge i odgovornosti
198.
199.
200.
201.

UNHCR IYCF Practices: Standard Operating Procedures for the Handling of Breastmilk
Substitutes (BMS) in Refugee Situations for Children 0-23 months. Version 1.1. UNHCR, 2015.
Materijal na engleskom i francuskom jeziku.
UNICEF BMS Standard Operating Procedures. UNICEF, 2017.
Use of milk in WFP operations. Dokument o stajalištu. WFP, lipanj 2017.
http://newgo.wfp.org/documents/use-of-milk-wfp-operations
Vidi i: 8.2 (Organizacijska politika).

Specifikacije nadomjestaka za majčino mlijeko
202.
203.

Codex Alimentarius Standards for Infant Formula and Formulas for Special Medical Purposes
Intended for Infants. Codex Stan 72 – 1981. FAO i WHO, 2007. www.fao.org/input/download/
standards/288/CXS_072e_2015.pdf
Vidi i: 10 i 11 (Kod).

Zalihe nadomjestaka za majčino mlijeko i oprema za hranjenje
204.

42

IYCF-E Toolkit. Version 3. Section E: Caseload and Supply Needs. Save the Children, 2017.
https://sites.google.com/site/stcehn/documents/iycf-e-toolkit-v3/iycf-e-toolkit-english

9Definicije

Agencija za upravljanje klasterima (Cluster lead agency, CLA): Agencija ili organizacija koju je rezidentni
i/ili humanitarni koordinator odredio kao agenciju za upravljanje klasterima za određeni sektor na državnoj
razini nakon savjetovanja s državnom humanitarnom skupinom. Na svjetskoj razini, Međuagencijski stalni
odbor (IASC) uspostavio je agencije za upravljanje klasterima, npr. UNICEF je zadužen za upravljanje
klasterom prehrane u cijelom svijetu. Na državnoj razini, uloga agencije za upravljanje klasterima može se
dodijeliti nekoj drugoj agenciji ukoliko svjetska agencija za upravljanje klasterima nema kapaciteta ili nije
prisutna u toj državi kako bi obavljala tu funkciju.
Agencija: Opći pojma koji se može odnositi na UN, nevladine ili vladine organizacije, tijela i odjele.
Antiretroviralna terapija (ART): Upotreba tri ili više antriretrovirusnih lijekova za liječenje HIV-a. Terapija
se provodi doživotno. (WHO, 2016)
Antiretrovirusni lijek (ARV): Lijek koji se koristi za liječenje HIV-a. (WHO, 2016)
Banka humanog mlijeka: Služba osnovana sa zadaćom da privlači donatorice majčinog mlijeka, sakuplja
donirano mlijeko, te ga potom obrađuje, provjerava, skladišti i distribuira kako bi se zadovoljile posebne
potrebe dojenčadi presudne za njihovo optimalno zdravlje. (PATH, 2013)
Ciljana dodatna prehrana: Programi koji osiguravaju nutritivnu podršku za osobe koje pate od umjerene
akutne pothranjenosti.
Codex Alimentarius: Zbirka međunarodno priznatih standarada, smjernica i kodova dobre prakse vezanih
uz sigurnost i kvalitetu hrane, a koje je odobrila Komisija Codexa Alimentariusa (FAO). Vidi standarde koji
se odnose na dohranu i početnu hranu za dojenčad.
Dodatna hrana: Bilo koja hrana, industrijska ili ona proizvedena lokalno, koja je prikladna kao dodatak
majčinom mlijeku ili zamjena za majčino mlijeko, a koja se koristi za prehranu djece u dobi između 6 i 23
mjeseca starosti. Ovaj pojam koristi se i za opisivanje hrane koja služi kao dodatak redovnim obrocima
populacija koje dobivaju pomoć u opskrbi hranom.
Dodatni mikronutrijenti: Proizvodi koji osiguravaju određene mikronutrijente koji nisu dostupni u
redovnoj prehrani.
Dohrana: Uporaba dobno prikladne, odgovarajuće i sigurne krute i polukrute hrane kao dodatak
majčinom mlijeku ili zamjena za majčino mlijeko kod djece u dobi između 6 i 23 mjeseca.
Dojenče/dijete izloženo HIV-u: Pojam za dojenče ili dijete čija je majka HIV pozitivna, sve dok se pouzdano
ne utvrdi da nije zaraženo HIV-om. (WHO, 2016)
Dojenče: Dijete u dobi od 0 do 11 mjeseci (označava se i kao: 0-<12 mj. ili 0-<1 god.). Izraz „starije dojenče“
odnosi se na dijete u dobi između 6 i 11 mjeseci.
Dojenje: Hranjenje djeteta majčinim mlijekom, izravno iz dojke ili izdojenim mlijekom.
Donirano humano mlijeko: Izdojeno majčino mlijeko koje je dojilja dobrovoljno donirala kako bi senahranilo tuđe dijete. Neformalno doniranje humanog mlijeka odnosi se na neformalno dijeljenje mlijeka(npr. neposredno dijeljenje unutar zajednice) kako bi se dijete nahranilo neobrađenim izdojenim majčinim
mlijekom. Formalno donirano humano mlijeko nabavlja se iz banke humanog mlijeka (vidi definiciju) kako
bi se dijete nahranilo provjerenim i obrađenim izdojenim majčinim mlijekom.
Dopunska hrana spremna za jelo (RUSF): Posebni prijenosni, trajni proizvodi spremni za jelo koji su

dostupni u obliku paštete, namaza ili keksa, a koji zadovoljavaju dopunske nutritivne potrebe osoba koje

43

nisu teško pothranjene. (UNICEF, 2012).
Duda za bočicu: Umjetna bradavica kroz koju dojenče pije mlijeko iz bočice.
Edukacija: U kontekstu prehrane dojenčadi i male djece u kriznim situacijama, edukacija obuhvaća
aktivnosti osmišljene u svrhu razvijanja sposobnosti i motiviranja osoba koje skrbe za djecu da dobrovoljno
usvoje navike vezane uz prehranu koje doprinose zdravlju i dobrobiti.
Formula za hranjenje djece starije od 12 mjeseci (mlijeko za djecu): Mliječni proizvod namijenjen djeciizmeđu jedne i tri godine starosti. Ovi proizvodi nisu nužni za prehranu djece te su regulirani Kodom.
Hrana spremna za jelo (RUF): Posebni prijenosni, trajni proizvodi spremni za jelo koji su namijenjeni dase jedu izravno iz pakiranja, bez prethodnog kuhanja, razrjeđivanja ili drugih vrsta pripreme. To je općenit
pojam koji obuhvaća i dopunsku i terapeutsku hranu spremnu za jelo. (Marie-Pierre Duclercq, 2014;
prilagođeno)Invalidnost: Pojam „osobe s invaliditetom“ odnosi se na sve osobe s invaliditetom, uključujući, ali neograničavajući se na osobe koje imaju dugogodišnja fizička, mentalna, intelektualna ili osjetilna oštećenja
koja ometaju njihovo puno i učinkovito sudjelovanje u društvu na ravnopravnoj osnovi s drugima.
Isključivo dojenje: Kada se dojenče hrani isključivo majčinim mlijekom, bez dodatka bilo kakve druge
tekuće ili krute hrane, uključujući i vodu, s izuzetkom oralne rehidracijske otopine, ili vitamina, minerala ilijekova u obliku kapi ili sirupa. (WHO, 2016)
Klaster (sektorske skupine): Klasteri su skupine UN-ovih i ne-UN-ovih humanitarnih organizacija,
a nalaze se u svakom od glavnih sektora humanitarnog djelovanja, npr. prehrani. Klasterski pristup
je mehanizam koji pomaže prepoznati nedostatke u odgovoru i poboljšati kvalitetu humanitarnog
djelovanja tako što osigurava bolju predvidljivost i odgovornost te jača partnerstva između nevladinihorganizacija, međunarodnih organizacija, Međunarodnog pokreta Crvenog križa i Crvenog polumjeseca,
UN-ovih agencija i vlade. Klasteri Međuagencijskog stalnog odbora (Interagency standing committee,
IASC) stvaraju se i aktiviraju službenim putem kada su postojeći koordinacijski mehanizmi ograničeni ili
preopterećeni kako bi u skladu s humanitarnim načelima odgovorili na prepoznate potrebe. Službeno
aktivirani klaster ima posebne značajke i odgovornosti. Odgovara humanitarnom koordinatoru putem
Agencije za upravljanje klasterima (Cluster Lead Agency, CLA), kao i državnim tijelima te ljudima
zahvaćenim kriznom situacijom. Klasteri Međuagencijskog stalnog odbora su privremeno koordinacijsko
rješenje, te bi se koordinacija trebala što prije prepustiti nadležnim tijelima.
Klokanska skrb (Kangaroo mother care, KMC): Njega prijevremeno rođene djece i novorođenčadi maleporođajne težine putem kontakta koža-na-kožu s majkom (ili zamjenskom osobom). Glavne značajke
uključuju rani, kontinuirani i produljeni kontakt kože na kožu, te, u idealnim okolnostima, isključivo
dojenje, ili prehranu majčinim mlijekom. (WHO, 2015)
Kod: Vidi Međunarodni pravilnik o reklamiranju nadomjestaka za majčino mlijeko.
Krizna situacija: (kriza, katastrofa) Događaj ili niz događaja koji imaju širok utjecaj te uzrokuju ljudske,
materijalne, ekonomske ili ekološke gubitke koji premašuju sposobnost zahvaćene zajednice ili društva
da se nose s tim događajem koristeći vlastite resurse, te stoga zahtijevaju žurno djelovanje kako bi se
spasili životi i spriječili dodatni smrtni slučajevi i bolest. Pojam obuhvaća prirodne katastrofe, situacije
uzrokovane ljudskim djelovanjem, te složene krizne situacije. Krizne situacije mogu se razviti sporo ili brzo,
te biti kronične ili akutne.
Kvalificirani zdravstveni radnik ili nutricionist: U kontekstu prehrane dojenčadi i male djece u kriznim
situacijama, zdravstveni radnik ili nutricionist ili savjetnik za prehranu dojenčadi i male djece u kriznim

44situacijama koji je prošao edukaciju o najvažnijim, u danim okolnostima prikladnim, zdravstvenim i/ili
nutricionističkim temama.
Mala porođajna težina: Novorođenčad koja teži manje od 2.500 grama, bez obzira na gestacijsku dob.
Malo dijete: Dijete staro između 12 i 23 mjeseca (također se označava 12-<24 mj. ili 1-<2 god.).
Međunarodni pravilnik o reklamiranju nadomjestaka za majčino mlijeko („Kod“): Cilj Koda jest osigurati
da se nadomjesci za majčino mlijeko koriste na najsigurniji mogući način kada su potrebni, te da se ta
odluka temelji na nepristranim, točnim informacijama. Kod ne ograničava dostupnost nadomjestaka za
majčino mlijeko, bočica za hranjenje ili duda, niti zabranjuje uporabu nadomjestaka za majčino mlijeko
u kriznim situacijama. U kontekstu Koda, nadomjestak za majčino mlijeko označava bilo koju hranu koja
se reklamira ili predstavlja kao djelomična ili potpuna zamjena za majčino mlijeko, bilo da je prikladnaza tu svrhu ili ne. Kod se primjenjuje na reklamiranje i srodne prakse, kvalitetu, dostupnost i informacije
o uporabi, uključujući, ali ne ograničavajući se na: nadomjeske za majčino mlijeko (uključujući početnu
hranu za dojenčad, prijelaznu hranu za dojenčad, formulu za hranjenje djece starije od 12 mjeseci, tedruge mliječne proizvode, uključujući proizvode za dohranu putem bočice) koji su ciljano reklamirani kao
proizvodi za hranjenje djece do tri godine starosti; hranu i pića (čajeve, vodu i sokove za bebe) kada se oni
reklamiraju kao djelomična ili potpuna zamjena za majčino mlijeko tijekom prvih šest mjeseci života; dudei bočice za hranjenje. Reklamiranje hrane za dojenčad i malu djecu stariju od šest mjeseci obuhvaćeno je
točkom 21.1 A69/7 Add.1 Nacrta dnevnog reda 69. zasjedanja Svjetske zdravstvene skupštine.
Miješana prehrana: Kada se dojenčetu mlađem od 6 mjeseci daju druge tekućine i/ili namirnice koje nisu
majčino mlijeko, tj. kada majčino mlijeko nije jedini izvor hrane za dojenče. (WHO, 2016)
Minimum prihvatljive prehrane: Standardni pokazatelj za djecu u dobi između 6 i 23 mjeseca koji
mjeri minimalnu učestalost hranjenja i minimalnu prehrambenu raznolikost te ih uspoređuje s onim
što je prikladno za različite dobne skupine. Ukoliko dijete zadovoljava minimalnu učestalost hranjenja iminimalnu prehrambenu raznolikost koja se očekuje s obzirom na njihovu dob i status dojenja, tada se
smatra da primaju minimum prihvatljive prehrane.
Mliječni proizvodi: Punomasno, djelomično obrano ili obrano mlijeko u prahu; tekuće punomasno,
djelomično obrano ili obrano mlijeko; sojino mlijeko; evaporirano ili kondenzirano mlijeko; fermentirano
mlijeko ili jogurt.
Mlijeko za djecu: Vidi: Formula za hranjenje djece starije od 12 mjeseci
Nadomjesci za majčino mlijeko (BMS): Bilo koja hrana (u krutom ili tekućem obliku) na tržištu koja se
reklamira, predstavlja ili koristi kao djelomična ili potpuna zamjena za majčino mlijeko, bilo da je prikladnaza tu namjenu ili ne. Govoreći o mliječnim proizvodima, najnovije smjernice Svjetske zdravstveneorganizacije pojašnjavaju da se zamjenom za majčino mlijeko smatra svo mlijeko koje se ciljano reklamira
kao mlijeko za hranjenje dojenčadi i male djece do tri godine starosti. Za više pojedinosti, vidi definiciju
koju nudi Kod. Smjernice o prikladnim i neprikladnim nadomjescima za majčino mlijeko za različite dobne
skupine nalaze se u poglavlju 5.15.
Naprava za dohranu (sustav za dohranu): Pomagalo pri dojenju koje omogućuje dohranu djeteta(izdojenim mlijekom, doniranim majčinim mlijekom ili početnom hranom za dojenčad) na prsima.
Nastavak dojenja: Hranjenje djeteta majčinim mlijekom nakon navršenih 6 mjeseci života.
Neciljana podjela: Vidi Opća podjela
Nedojeno dijete: Dijete koje nije hranjeno majčinim mlijekom.
Novorođenče: Dijete starosti do 28 dana.

45

Nutritivni jaz: Razlika između nutritivnih potreba i unosa hranjivih tvari s obzirom na energetsku inutritivnu dostatnost.
Nutritivno pojačani suplement na bazi lipida (lipid-based nutrient supplement, LNS): Niz proizvoda
na bazi lipida koji osiguravaju vitamine i minerale, energiju, proteine i esencijalne masne kiseline. Premastrogim specifikacijama, klasificiraju se kao suplementi na bazi lipida sa srednjim ili malim udjelom
nutrijenata (MQ- LNS, SQ- LNS), a koriste se za posebne ciljane skupine/intervencije. Suplementi na bazi
lipida sa srednjim udjelom nutrijenata (MQ-LNS) pružaju makro i mikronutrijente, dok suplementi na bazi
lipida s malim udjelom nutrijenata (SQ-LNS) sadrže primarno esencijalne nutrijente (mikronutrijente).
Obogaćena hrana: Hrana koja je prošla kroz postupak povećanja udjela osnovnih mikronutrijenata (npr.
vitamina i minerala) kako bi se poboljšala njezina nutritivna vrijednost.
Odgovor na prehrambene i zdravstvene krizne situacije: Formalni okvir za pružanje odgovora koji
vodi klaster ili sektorska skupina uz pomoć unutardržavnih tehničkih kapaciteta, s ciljem izravnog
zadovoljavanja zdravstvenih i nutritivnih potreba populacije zahvaćene kriznom situacijom kroz pružanje
humanitarnih i nutritivnih intervencija na usklađen i principijelan način te u skladu s dogovorenimmeđunarodnim i nacionalnim standardima i smjernicama.
Opća dodatna prehrana: U sklopu programa opće dodatne prehrane, dodaci prehrani dijele se svimčlanovima rizične skupine, bez obzira na to imaju li umjerenu akutnu pothranjenost ili ne.
Opća podjela: (neciljana podjela) Opskrba zalihama cijele jedne populacije, npr. populacije kampa ili
nekog područja, ili pojedinaca koji ispunjavaju lako definirane kriterije poput dobi.
Opća prehrana: Prehrana cijele zahvaćene populacije, bez ciljanja određenih skupina. (UNICEF, 2012)
Oprema za hranjenje: Bočice; dude; igle; čašice za hranjenje s izljevom, slamčice, te druga pomagala za
hranjenje; pumpice za izdajanje mlijeka.
Optimalna (preporučena) prehrana dojenčadi i male djece: Rani početak (unutar jednog sata odrođenja) isključivog dojenja, isključivo dojenje prvih šest mjeseci života, te zatim nutritivno odgovarajuća
i sigurna dohrana uz dojenje koje se nastavlja do djetetove druge godine života ili dulje. „Preporučene“ (ane optimalne) prakse hranjenja navode se u ovom Priručniku.
Perinatalna profilaksa: U kontekstu dojenčadi izložene HIV-u, antiretrovirusni lijekovi koji se daju
novorođenčadi tijekom prva tri mjeseca života smanjuju opasnost od perinatalnog i ranog postnatalnog
prijenosa HIV-a s majke na dijete. Postporođajni antiretrovirusni lijekovi mogu se dati i dojenčadi nakon
navršena prva tri mjeseca života kako bi se smanjila opasnost of postporođajnog prijenosa HIV-a s majke
na dijete putem, primjerice, nastavka dojenja.
Početna hrana za dojenčad: Industrijska zamjena za majčino mlijeko proizvedena u skladu s primjenjivim
standardima Codexa Alimentariusa za dojenčad. Komercijalna početna hrana za dojenčad (infant formula)je hrana za dojenčad proizvedena za prodaju, a obilježena je logotipom i nazivom proizvođača. Generička
početna hrana za dojenčad je neobilježena. Početna hrana za dojenčad u prahu je početna hrana koja se
prije korištenja mora pomiješati s vodom sigurnom za piće. Tekuće mlijeko spremno za uporabu vrsta je
početne hrane za dojenčad koja je pakirana u tekućem obliku i spremna je za uporabu bez miješanja s
vodom.
Podrška kvalificiranih osoba: U kontekstu dojenja, dodatna prehrane ili podrške prehrani, pružanje
praktične podrške od kvalificiranog zdravstvenog radnika ili nutricionista (vidi definiciju) njegovatelju/ici
koji/a ima poteškoća s dojenjem, dopunskom prehranom ili umjetnom prehranom.
Preporučena prehrana dojenčadi i male djece: Vidi Optimalnu (preporučenu) prehranu dojenčadi i male46

djece.
Prevencija prijenosa HIV-a s majke na dijete (PMTCT): Programi i intervencije osmišljeni s ciljem
smanjivanja opasnosti od prijenosa HIV-a s majke na dijete.
Prijelazno mlijeko/prijelazna hrana za dojenčad: Industrijski mliječni ili mlijeku sličan proizvodživotinjskog ili biljnog podrijetla proizveden u skladu sa Standardima Codexa Alimentariusa o prijelaznoj
hrani za dojenčad, a koji se stavlja u prodaju i predstavlja kao hrana prikladna za dojenčad i malu djecu udobi od 6 do 36 mjeseci. Ovi proizvodi nisu nužni za prehranu djeteta te su regulirani Kodom.
Pripravnost: Kapaciteti i znanje vlada, profesionalnih organizacija za pružanje odgovora, zajednica ipojedinaca da predvide i učinkovito odgovore na posljedice izglednih, neizbježnih ili trenutnih opasnosti
ili situacija.
Procjena na individualnoj razini: Postupak kojim se procjenjuju majka i dijete kao par, utvrđuje se praksa
hranjenja djeteta te djetetove prehrambene potrebe, te se potom donosi odluka o tome kakva vrsta
podrške je potrebna. Postoje dvije razine procjene: jednostavna brza procjena te sveobuhvatna procjena.
Procjena opasnosti od zaraze HIV-om: Postupak (obično je to niz pitanja) procjene vjerojatnosti izloženosti
potencijalne zamjenske dojilje virusu HIV-a. Ne postoji standardna procjena opasnosti od zaraze HIV-om
za procjenu potencijalne zamjenske dojilje. Procjena koja se koristi uzima u obzir HIV status trenutnog ili
prijašnjih partnera, prakticiranje nezaštićenog spolnog odnosa, postojanje spolno prenosivih bolesti u
prošlosti te opće zdravstveno stanje žene. Međutim, iako se za procjenu koriste sva ova pitanja, trenutno
ne postoje dogovorene smjernice o tome kako izmjeriti razinu opasnosti od zaraze HIV-om te koje praksehranjenja predložiti. Odluka o praksi hranjenja dojenčeta zahtijeva procjenu rizičnih čimbenika koji utječu
na opstanak djeteta bez HIV-a. Pri tome se uzima u obzir učestalost HIV-a, pretpostavljeno trajanje dojenja
uz pomoć zamjenske dojilje, zdravlje zamjenske dojilje, povijest testiranja za HIV (npr. tijekom prošle
trudnoće) te drugi čimbenici, poput rizika koje donosi nedojenje te opravdanosti i sigurnosti umjetnog
hranjenja u danim okolnostima.
Program za prijenos gotovine: Korištenje gotovine ili vaučera kako bi se kućanstvima omogućilo
zadovoljenje osnovnih potreba za hranom i neprehrambenim artiklima ili uslugama, ili za kupovinu
drugih nužnih potrepština. To uključuje vladine programe socijalne zaštite.
Pumpica za izdajanje: Naprava za dobivanje i prikupljanje mlijeka iz dojke tijekom laktacije.
Rani početak dojenja: Davanje majčinog mlijeka dojenčadi u roku od jednog sata od rođenja (uključuježivu i preminulu djecu). Pokazatelj pravovremenog početka dojenja računa se samo na temelju živuće
djece.
Relaktacija: Nastavak proizvodnje mlijeka (laktacije) kod žene koja je nedavno ili davno prestala dojiti
kako bi mogla dojiti vlastito ili tuđe dijete. Inducirana laktacija je stimulacija proizvodnje mlijeka kod ženakoje prethodno nisu dojile.
Savjetovanje: Razgovor između savjetnika i osobe koja skrbi za dijete temeljen na postupku koji se sastoji
od tri koraka, a koji uključuje procjenu, analizu i djelovanje kako bi se toj osobi pomoglo da odluči što je unjezinoj situaciji najbolje za nju i njezino dijete. Savjetovanje se razlikuje od edukacije i prenošenja poruka.
Sigurnost hrane: Situacija kada svi ljudi u svakom trenutku imaju fizički, društveni i ekonomski pristup
dovoljnim količinama sigurnih, hranjivih namirnica koje zadovoljavaju njihove prehrambene potrebe isklonosti te im omogućavaju aktivan i sretan život. (FAO, 2000)
Stopa hranjenja bočicom: Udio djece stare od 0 do 23 mjeseca koja su hranjena na bočicu. Pojam uključuje
djecu mlađu od 24 mjeseca koja su primila bilo koju vrstu hrane ili pića putem bočice s dudom tijekom

47

protekloga dana (uključujući majčino mlijeko). (WHO, 2007)
Sukob interesa: Situacija u kojoj postoji rizik da sekundarni interes organizacije ili pojedinca neprimjereno
utječe, ili se čini da neprimjereno utječe, na neovisnost ili objektivnost profesionalne prosudbe ili
djelovanja u vezi s primarnim interesom (raditi u najboljem interesu djeteta prilikom hranjenja djece u
kriznim situacijama), ili potkopava povjerenje javnosti u navedene aktivnosti.
Terapeutska hrana spremna za jelo (RUTF): Posebni prijenosni, trajni proizvodi spremni za jelo koji su
dostupni u obliku paštete, namaza ili keksa, a koji se koriste na propisani način za liječenje djece s teškom
akutnom pothranjenošću. (UNICEF, 2012).
Terapeutsko mlijeko: Poseban proizvod za liječenje teške pothranjenosti kod pacijenata na bolničkoj njezi, npr.
kod dijagnoza F75 i F100. Terapeutsko mlijeko može biti gotov proizvod ili se spravlja od obranog mlijeka u prahu,
ulja i šećera, s dodatkom kompleksa vitamina i minerala. Od trećeg tromjesečja 2017. godine, pakiranje se mijenja
te, umjesto u vrećicama, terapeutsko će mlijeko sada biti u limenkama od 400 grama. (UNICEF, WHO, 2017).
Umjetna prehrana: Hranjenje dojenčadi nadomjeskom za majčino mlijeko. (UNICEF, 2012)
Zamjenska dojilja: Osoba koja doji dijete, a nije njegova biološka majka.
Zamjenska prehrana: Hranjenje djeteta koje ne dobiva majčino mlijeko nutritivno odgovarajućom
hranom do dobi kada dijete može početi jesti krutu hranu. Pojam se koristi u kontekstu oboljelih od HIV-a.
Životinjsko mlijeko izmijenjeno kod kuće: zamjena za majčino mlijeko za dojenčad do 6 mjeseci starosti
koja se priprema kod kuće od svježeg ili obrađenog životinjskog mlijeka razrijeđenog s vodom, te s
dodatkom šećera, mikronutrijenata i biljnog ulja. (WHO, 2006)

Izvori definicija
The Code. The International Code of Marketing of Breastmilk Substitutes. WHO, 1981 and subsequent
relevant WHA Resolutions. http://ibfan.org/the-full-code
CMAMI Tool. ENN and LSHTM, 2015. www.ennonline.net/c-mami
CRPD. Convention on the Rights of Persons with Disabilities. www.un.org/development/desa/disabilities/
convention-on-the-rights-of-persons-with-disabilities.html
FAO, 2000. Food Insecurity and Vulnerability Information and Mapping Systems. www.fao.org/3/ax8346e.pdf
FAO, 2012. Nutrition at WFP: Programming for Nutrition Specific Interventions. Nutrition Terminology.
www.fao.org/fileadmin/templates/cfs/Docs1415/Events/CFS_NERWS_2015/CFS_NERW_WFP_Programming_Nutrition_Specific.pdf
IASC, 2007. Inter-Agency Contingency Planning Guidelines for Humanitarian Assistance.
https://interagencystandingcommittee.org/preparedness/documents-public/inter-agencycontingencyplanning-guidelines-humanitarian-assistanceMarie-Pierre Duclercq, 2014. Production of Ready-to-Use Food (RUF): An overview ofthe steps and challenges involved in the “local” production of RUF. www.ennonline.net/
productionofreadytousefoodruf
OCHA. Cluster Coordination. www.unocha.org/legacy/what-we-do/coordination-tools/clustercoordination
OCHA, 2003. Glossary of Humanitarian Terms. http://un-interpreters.net/glossaries/ocha%20glossary.pdf
PATH, 2013. Strengthening Human Milk Banking. www.path.org/publications/files/MCHN_strengthen_hmb_frame_Jan2016.pdf
UNICEF, 2012. Nutrition Glossary. www.unicef.org/lac/Nutrition_Glossary_(3).pdf
UNICEF, WHO, 2017. Introducing Updated Packaging and Reconstitution Guidance for Therapeutic Milk.

48

Common Messaging Document 1: 27 July 2017. www.ennonline.net/tm
WHO, 2006. HIV and Infant Feeding Technical Consultation – Discussion Paper. http://files.ennonline.net/
attachments/516/animal-milk-modification-who-discussion-paper-oct-2006.pdf
WHO, 2007. Indicators for assessing IYCF practices. Part 1: Definition. www.who.int/maternal_child_adole
scent/documents/9789241596664/en/
WHO, 2015. Recommendations on interventions to improve preterm birth outcomes. http://apps.who.int/
iris/bitstream/10665/183037/1/9789241508988_eng.pdf
WHO, 2016. Updates on HIV and Infant Feeding: Guideline. Definitions and Key Terms. www.who.int/
maternal_child_adolescent/documents/hiv-infant-feeding-2016/en/

Dodatak 1: Vodič kroz sadržaj po sektoru/struci i pripravnosti
Sektori/Struke

Poglavlja

Svi sektori (općenito)

3.6, 4.2, 4.3, 5.6

Službe za adolescente

5.4, 5.7, 5.30, 5.32

Poljoprivreda

5.30-5.32

Gotovina (uključujući socijalnu zaštitu)

4.6.1, 5.23, 5.30, 5.32, 6.19, 6.20, 6.24

Zaštita djece

5.4, 5.16, 5.30-5.32

Invalidnost

2.3, 4.6.2, 5.4, 5.22, 5.30, 5.32

Rani razvoj djece

5.30-5.32

Sigurnost hrane i sredstava za život

3.4, 4.6.1, 5.22, 5.23, 5.30, 5.32, 5.7, 5.40

Zdravlje:
Reproduktivno zdravlje, zdravlje majki, novorođenčadi

3.4, 3.6, 4.5, 4.6.1, 5.22, 5.23, 5.25, 5.30, 5.31, 5.32,

i djece

5.7, 5.40

Kurativna skrb

5.4, 5.16, 5.30, 5.32

Mentalno zdravlje i psihosocijalna podrška

2.3, 5.16, 5.30-5.32

HIV

4.6.1, 5.6.1, 5.7, 5.16, 5.30-5.32, 5.33-5.39

Upravljanje zaraznim bolestima

1.1, 4.6.1, 5.4, 5.10, 5.30, 5.33, 5.40

Logistika

2.1, 5.22, 5.24, 5.28, 5.30, 6.1-6.6, 6.11-6.18, 6.24-6.25
5.30, 5.32

Sklonište

5.10, 5.22, 5.30-5.32, 6.22

Opskrba vodom, sanitarni sustav i higijena

1.1-1.7, 2.2, 2.4, 3.2, 3.5, 4.1, 4.4-4.5, 4.6.1, 5.1, 5.13,

Pripravnost

5.33, 6.4, 6.7

49

KRATICE
ART Antiretroviral treatment – Antiretroviralna terapija
ARV Antiretroviral (drug) – Antiretrovirusni lijek
BMS Breastmilk substitute – Nadomjestak za majčino mlijeko
CFSVA Comprehensive Food Security and Vulnerability Analysis - Sveobuhvatna analiza sigurnosti hrane i ranjivosti
CMR Crude mortality rate – Gruba stopa smrtnosti
DHS Demographic Health Survey – Istraživanje zdravstvenog stanja stanovništva
ECD Early childhood development – Rani razvoj djece
ENN Emergency Nutrition Network – Mreža za prehranu u kriznim situacijama
FAO Food and Agriculture Organization of the United Nations - Organizacija za hranu i poljoprivredu
FSL Food security and livelihoods – Sigurnost hrane i sredstava za životFSNMS Food Security and Nutrition Monitoring System - Sustav za praćenje sigurnosti hrane i prehrane
HIV Human immunodeficiency virus - Virus humane imunodeficijencije
HRP Humanitarian Response Plan – Plan za humanitarni odgovor
GIFA Geneva Infant Feeding Association – Ženevska udruga za prehranu dojenčadi
IBFAN International Baby Food Action Network – Međunarodna mreža za akciju u prehrani dojenčadi
ICDC International Code Documentation Centre – Međunarodni dokumentacijski centar za nadgledanje provedbe Koda
IDP Internally displaced persons – Unutarnje raseljene osobe
IFE Infant and young child feeding in emergencies (također i: IYCF-E) – Prehrana dojenčadi i male djece u kriznim situacijama
IMR Infant mortality rate – Stopa smrtnosti dojenčadi
IYCF Infant and young child feeding – Prehrana dojenčadi i male djece
JANFSA Joint Approach to Nutrition and Food Security Assessment - Zajednička procjena prehrane i sigurnosti opskrbe hranom
KAP Knowledge, attitudes, practices – Znanje, stavovi i prakse
LBW Low birth weight – Mala porođajna težinaMHPSS Mental health and psychosocial support – Podrška mentalnom zdravlju i psihosocijalna podrška
MICS Multiple Indicator Cluster Survey – Istraživanje višestrukih pokazatelja
MNCH Maternal, newborn and child health – Zdravlje majki, novorođenčadi i djece
MNP Micronutrient powder – Mikronutrijenti u prahu
NGO Non-governmental organisation – Nevladina organizacija
OG-IFE Operational Guidance for emergency relief staff and programme managers on Infant and Young Child Feeding in
Emergencies - Operativni priručnik za pružatelje i voditelje programa pomoći u nuždi o prehrani dojenčadi i male djece u
kriznim situacijama
PIF Powdered infant formula – Početna hrana za dojenčad u prahu
PLW Pregnant and lactating women – Trudnice i dojilje
PMTCT Prevention of mother-to-child transmission – Prevencija prijenosa bolesti s majke na dijete
RUIF Ready-to-use infant formula – Adaptirano mlijeko za u tekućem obliku spremno za jelo
RUSF Ready-to-use supplementary food – Dopunska hrana sprema za jelo
RUTF Ready-to-use therapeutic food – Terapeutska hrana spremna za jelo
UHT Ultra-high temperature – Obrada pri ultravisokoj temperaturi
UN United Nations – Ujedinjeni narodi
UNHCR United Nations High Commissioner for Refugees - Ured Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice
UNICEF United Nations International Children’s Fund – Fond Ujedinjenih naroda za djecu
U5MR Under-five mortality rate – Stopa smrtnosti djece mlađe od pet godina
WASH Water, sanitation and hygiene – Opskrba vodom, sanitarni sustav i higijena
WBTi World Breastfeeding Trends Initiative – Inicijativa za svjetske trendove u dojenju
WFP World Food Programme – Svjetski program za hranu
WHA World Health Assembly – Svjetska zdravstvena skupština
WHO World Health Organization – Svjetska zdravstvena organizacija

50

Bilješke51

OG-IFE priručnik izdala jeMreža za prehranu u kriznim situacijama(Emergency Nutrition Network, ENN),
32 Leopold Street, Oxford, OX4 1TW, UK
Tel: +44 (0) 1865 324996
Fax: +44 (0)1865 597669
email: office@ennonline.net
www.ennonline.net

5252