REVISTA LICEULUI CU PROGRAM SPORTIV „CETATE” DEVAEDIŢIE SPECIALĂ, AUGUST 2022

EUROSPORT - Modele europene
de progres şi inovare în sportulde performanţă
elaborat în urma Proiectul de mobilitateîn domeniul formării profesionale VET“ERASMUS+ - DREAMS COME TRUE
IN AND THROUGH SPORTS!”
ID: 2019-1-RO01-KA102-062974
ISSN 2065-7803

•LICEUL CU PROGRAM
SPORTIV „CETATE”
DEVAîn consorţiu interregional VET pentru
educaţie şi formare profesionala„Trio4Mobilitate&Sport”
cu•LICEUL CU PROGRAM
SPORTIV ARAD
•LICEUL CU PROGRAM
SPORTIV TÂRGU JIU
implementează
Proiectul de mobilitateîn domeniul formării
profesionale VET“ ERASMUS+
DREAMS COME TRUE
IN AND THROUGHSPORTS!”

ID: 2019-1-RO01-KA102-062974

DURATA PROIECTULUI: 21 luni
Perioada: 01.10.2019 - 30.06.2021
PROIECT finanţat de către Uniunea Europeană prin programul
Erasmus+, Acţiunea Cheie 1 VET, cu o valoare de 333.508 €PARTENERI INTERNAŢIONALI
CF Os BELENENSES

Casa da Educação

Prof. Adrian – Cristian LIGA
Director
Implementarea proiectelor de mobilitate
Erasmus+ la nivelul unității noastre
reprezintă o contribuție benefică
ladezvoltarea instituționala a școlii, prindesfășurarea de activități menite să facăînvățarea mai atractivă pentru toți factorii
interesați, răspunzând astfel diferitelor
nevoi educaționale ale elevilor.
Participarea activă a cadrelor didactice în
cadrul proiectului ”Erasmus+ Viseîmplinite în și prin sport ” a dus la achiziții
informaționale noi legate de standardelede calitate a educației și la elaborarea detehnici inovative și dinamice, ce seregăsescîn
metodemoderne,implementate în activitățile de la clasă.
Îmbunătățirea abilităților de colaborare
ale membrilor echipei de proiect,creșterea nivelului de încredere în sine, înșcoală, precum și nivelul ridicat demotivare a elevilor au avut un impact
pozitiv asupra gradului de încredere alpărinților, al comunității în instituția școlii,
contribuind astfel la promovarea imaginiișcolii atât la nivel local, cât și peste hotare.

Prof. Sorina-Adriana POPA
Inspector școlar pentru educație
fizică și sport
Proiectul ,,Erasmus+ Vise Împlinite în și
prin Sport!” este un beneficiu și un real
sprijin atât pentru profesorii de educație
fizică și sport, cât și pentru elevi, fiind ooportunitate de învățare din cadrul
proiectului în context nonformal.
Toți participanții la acest proiect au deînvățat și de câștigat în același timp, nu
doar prin dobândire de noi cunoștințe, ci șiprin dezvoltarea comunicării și colaborării
eficiente.
Sprijinirea activităților din domeniul
sportului încurajează participarea laactivități sportive și fizice, la promovarea
sporturilor și a jocurilor tradiționale dincadrul proiectului.

CUVÂNT ÎNAINTE
Director adjunct, Prof. Claudia DEMETER
Responsabil proiect
Proiectul
de mobilitate “Erasmus+ ViseÎmplinite în şi prin Sport!” a luat naştere dinnecesitatea realizării ţintelor Planului deDezvoltare a Instituţiei, din necesitatea de arealiza dimensiunea europeană a educației, de a
exploata oportunitățile de atragere a resurselor
extrabugetare prin derularea unor proiecte cu
finanțare comunitară, de a dezvolta competențe
cheie ale Uniunii Europene și de a crește
motivația elevilor pentru propria formare și
implicare în comunitatea din care fac parte.
Obiectivele principale al proiectului au fost de aoferi oportunităţi de dobândire de cunoştinţe,abilităţi şi competenţe elevilor sportivi cu
specializare pe fotbal, handbal şi atletism, dinşcolile consorţiului VET şi dezvoltarea
profesională a profesorilor de educaţie fizică şi
sport prin schimb de experienaţă şi bune
practici la nivel European.

Activităţile de mobilitate desfăşurate în cadrul
proiectului s-au dovedit a fi benefice nu numai
din perspectiva dezvoltării educaţionale, ci şi aimpactului cultural, al deschiderii pe care audobândit-o beneficiarii programului Erasmus+.
Luând contact cu alte metode de predare, cu
alte moduri de interacţiune cu profesorii şicolegii şi cu alte realităţi socio-culturale s-a
produs o schimbare de perspectivă importantă,o dezvoltare personală venită din multe direcții:încrederea în sine pe care începi să ți-oconstruiești, relațiile strânse pe care le trasezi
cu persoane din alte țări, dezvoltarea abilităților
de folosire a unei limbi străine, eliminarea unor
stereotipuri și a unor prejudecăţi. toate acestea
reprezentând un plus adus activităților de
educare dintr-un proiect.

CUPRINSFOTBALpag. 3

HANDBALpag. 29

ATLETISMREPEREFOTOGRAFICE
pag. 54“ ERASMUS+
DREAMS COME TRUE IN
AND THROUGH SPORTS!”

pag. 45FOTBALÎndrumarul este conceput în așa fel încât să constituie un punct de sprijin pentru
modernizarea lecției de antrenament sportiv. Îndrumarul pune la dispoziție doar câteva
mijloace ce pot fi utilizate în procesul de instruire în cadrul grupelor de pregătire pentru
disciplina fotbal. Acest exemplu de bune practici va fi diseminat la nivelul catedrelor
metodice din cadrul cluburilor sportive școlare din județele Arad, Gorj și Hunedoara, precumși cu prilejul cercurilor metodice organizate la nivelul celor trei județe prin I.S.J.-uri. Pentru a
accelera impactul informațional, diseminarea va fi realizată și în mediul on-line.

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

3

Coordonator proiect,
Exercițiul nr 1 - 3 vs.3 + 3 cu 3 vs.1 în 4 zone

prof. Demeter Claudia

Prof. dr. Sîrbu Marius
Prof. dr. Pârvănescu Marinică-Iacov
Liceu cu Program Sportiv “Cetate” Deval
Durata Reprizei
4 min

Nr. repetări
4x

Tipul pauzei
Pasivă

Organizare

Terenul este împărțit în 4 zone, L= 10 m. 3 echipe de 3 jucători.

Desfășurare

Se joacă 3 vs. 1 într-o zonă, la 5 pase consecutive se schimbă direcția de jocmenținându-se posesia. Se schimbă jucătorul de presing al echipei din centru. Liber laatingeri.
Dinamică, sprijin, mobilitate, posesie și schimbarea direcției de joc prin pas mic. Presing
și recuperarea mingiei pe defensiv
Se limitează numărul de atingeri pentru fiecare jucător

Instrucțiuni
Variante progresie

4

Durata Pauzei
2 min 30 sec

TemaMenținerea posesiei prin 3 vs. 1 în 4 zone.
AtacMenținerea posesiei și schimbarea direcției de joc cu pas mic.
ApărarePresing și presiune, anticipare și recâstigarea mingiei.

Exercițiul nr. 2 - 3 vs.3 + 3 + 2 joly
TemaConsolidarea posesieiAtacMenținerea posesiei și schimbarea direcției de joc cu pas mic.
ApărarePresing și presiune, anticipare și recâstigarea mingiei.
Durata Reprizei
4 minDurata Pauzei
2 min 30 sec

Nr. repetări
4x

Tipul pauzei
Pasivă

Organizare

Terenul este L = 40m, l = 20 m, 3 echipe de 3 jucători +2 jolyDesfășurare

2 echipe mențin posesia, iar echipa 3 face presing pentru recuperarea mingii. Se joacă
doar cu pas mic.

Instrucțiuni

Dinamică, sprijin, mobilitate, posesie și schimbarea direcției de joc prin pas mic. Presing
și recuperarea mingiei pe defensiv
Se limitează numărul de atingeri pentru fiecare jucător

Variante progresie

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022
SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

5

Exercițiul nr 3 - JTR 4 vs 4 + 2 Joly Portugalia
Tema
Consolidarea posesieiAtacMenținerea posesiei până la crearea culoarelor de pătrundere și transmiterea mingii în zona delimitată
ApărarePresing și presiune defensivă/Blocarea culoarelor de pătrundere și de transmitere a mingii în zonele delimitate
Durata Reprizei
4’

6

Durata Pauzei
2’ 30’’

Nr. repetări
4x

Tipul pauzei
SemiActivă

OrganizareDesfășurare

40/20 m, 2 echipe de 4 vs. 4 + 2 joly
Se joacă 4 vs 4 cu 2 joly ofensivi,liber la atingeri, joly au max. 3 atingeri. Minim 5 pasepentru a avea voie să se verticalizeze și puncteze în spațiul delimitat. Defensiv se caută
blocarea culoarelor de transmitere a mingii si pătrundere în zonele delimitate.

Instrucțiuni
Variante
progresie

Comunicare și sprijin permaenent.
Limitarea numarului de atingeri /creșterea numărului de pase pentru a putea puncta.

Exercițiul nr 4 - JTR 4 vs. 4 + 1 Joly + 2 Gk Portugalia
Tema
Consolidarea posesieiAtacMenținerea posesiei și schimbarea direcției de joc cu pas mic + finalizare. Dezvoltarea puterii maxime aerobe(VO2max)ApărarePresing/presiune și blocarea culoarelor de schimbare a direcției de joc
Durata Reprizei
Durata Pauzei
Nr. repetări
Tipul pauzei
4’3’5xSemi Activă
OrganizareDesfășurare

40/20 m, 2 echipe de 4 vs. 4 cu un pătrat de 2m/2m în zonă centrală
Se menține posesia, schimbarea direcției de joc fără să se joace în zona delimitată.
Minim 5 pase pentru a finaliza. Liber la atingeri.

Instrucțiuni

Informare ofensivă si defensivă continua pentru a nu intra în zona delimitată. Nu este
permisă nici transmiterea mingii prin zona delimitată.
Limitarea numarului de atingeri. Introducerea joly în zona delimitată

Variante progresie

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

7

Exercițiul nr 5 - 4 vs 4 + 1 Gk Portugalia
TemaMenținerea posesiei în zona 2 cu finalizare
Atac
Atac cu finalizare la poarta cu portar sau la zona delimitatApărareApărare organizată în funcție de zona de apărat. Presing/presiune la echipa cu portar, închiderea zonelor detransmitere a mingiii și a culoarelor de pătrundere la echipa care apară zona delimitată.
Durata Reprizei
Durata Pauzei
Nr. repetări
Tipul pauzei
2’
1’30’’
8x
Pasivă
Organizare

3 echipe de 4 jucatori+ 1 portar. Teren 40/20m. 2 echipe joacă una stă pauză pasivă.

Desfășurare

Liber la atingeri, 1 echipă apară zona delimitată cealaltă poarta cu portar. Ambele mențin
posesia și dezvoltă progresia cu pas din aproape în aproape.

Instrucțiuni

Ofensiv ambele echipe au ca obiectiv progresia posesiei și crearea de superioritate
pentru a găsi culoare de finalizare. Defensiv au obiective diferite ca forme de apărare, oechipă apără poarta cealaltă zona.

Variante progresie

8

Se poate limita numărul de atingeri, se poate introduce joly.

Exercițiul nr 6 - 4 vs 4 + 2 j + 2 Gk Portugalia
Tema
Exersarea posesiei și progresie cu finalizare
Atac
Golul este valabil doar din minge transmisă din lateral de la jucătorii de sprijin pentru jucătorii din centruApărareBlocarea paselor venite din zonele laterale
Durata Reprizei
Durata Pauzei
Nr. repetări
Tipul pauzei
4’3’
4xPasivă
OrganizareDesfășurare

4 vs. 4 + 2 jucători de sprijin pe laterale + 2 Gk
Delimitarea zonei laterale= 4 m, liber la atingeri, posesie cu finalizare, golul fiind valabildoar din minge primită de la jucătorul de sprijin din lateral. Defensiv se încearcă presing și
blocarea mingilor transmise de jucătorii din lateral.

Instrucțiuni

Alternarea jocului în profunzime cu cel în amplitudine. Menținerea și progresia posesiei seface cu pas din aproape în aproape.

Variante
progresie

Golul este valabil doar dacă toata echipa a trecut jumatatea terenului

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 20229

Precizăm că prezentarea acestui îndrumar este realizat în contextul situațiilor delicate privind desfășurarea
activităților specifice disciplinei fotbal, care au fost cauzate de instalarea pandemiei COVID 19. Toate activitățile aurespectat normele oficiale privind desfășurarea lecțiilor de antrenament sportiv la fotbal.
Elevii selectați pentru proiectul ERASMUS + „Vise îmlinite în și prin sport” și-au desfășurat pregătirea având labază o concepție unitară de antrenament din care evidențiem următoarele exerciții:Exercițiul nr. 1 - 1vs.1+ jucători de sprijin
TemaÎmbunătățirea capacității de efort anaerob lactacid prin JTR 1 vs. 1 cu jucători de sprijin
Atac
Driblarea adversarului și pas cu jucătorul de sprijin de la poarta opusă
ApararePoziționare defensivă, presiune continuă pentru recuperarea mingii
Durata Reprizei/
Rep.
1 min.

Nr. repetări
6x

Tipul pauzei
Pasivă

OrganizareDesfășurare

18 m L/10 m l ; 4 terenuri de 1 vs 1
Jucătorul care începe atacul trebuie să dribleze și să paseze cu jucătorul de sprijin de lapoarta opusă; dacă pierde mingea devine apărător și rolurile se schimbă.

Instrucțiuni
Frecvența cardiacă/repriză

Dacă cel care atacă pierde mingia devine apărător și rolurile se schimbă.
Frecvența cardiacă
Momentul deSursa energetică
Zona de efortdupă pauză
intervenție în
supracompensare
musculară

170/190 Bpm

10Durata Pauzei
45 sec.

140/150 Bpm

143/153 Bpm

ATP-CP+
Glucoză/GlicogenAnaerobă>81%
FCmax

Exercițiul nr. 2 - 2 vs.2 + 1 jollyTemaÎmbunătățirea capacității de efort anaerob lactacid prin JTR 2 vs. 2 cu jucător de sprijin
AtacMenținerea posesiei și progresie
AparareDublaj, presing pentru recuperarea posesiei
DurataReprizei/ Rep.
1 min.

Durata Pauzei
30 secNr repetari
6x

Organizare:

18 m L/ 10 m l ; 4 terenuri de 2 vs 2 + 1.

Desfasurare:

Se joacă 2 vs 2 + Joly cu rol doar pe ofensiv. Minim 3 pase obligatorii pentru a menține
posesia , apoi se poate puncta prin progresia jocului cand mingia este oprita pe spațiul
delimitat/la linie.

Instrucțiuni:

Când o echipe pierde posesia se intră direct în presing 2 vs. 3.

Frecvența
cardiacă/repriză

Frecvența
cardiacă dupăpauză

Momentul deintervenție în
supracompensare
musculară

Sursa energetică

Zona de efort

170/190 Bpm

140 Bpm

144
Bpm

ATP-CP/Glucoză/GlicogenAnaerobă>81%
FCmax

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

Tipul pauzei
Pasivă

11

Exercițiul nr. 3: 4 vs. 2
Tema
Dezvoltarea capacității aerobeAtacMenținerea posesiei, schimbarea direcției de joc, sprijinApărareDublaj, presing, poziționare defensivă pentru interceptarea paselor
Durata Reprizei/
Rep.
4 min.
Organizare:
Desfasurare:

Instructiuni:
Variante progresie:
Frecvența cardiacă/repriză

160 bpm

12

Durata Pauzei
3 min.

Nr. repetari
4x

Tipul pauzei
Semi activă

12 m/12 m, 2 patrate de 4 vs 2 (6 jucatori)
Se joacă 4 vs 2. Cei 4 jucători au ca obiectiv mentinerea posesiei, având maxim 2 atingeri,
iar pozitionarea lor este în afara laturilor pătratului. 4 minute repriza iar apoi se schimba
câte 2 (3 grupe de 2 jucători)
Se numără recuperările pentru fiecare echipă de 2 jucători
Crește sau scade nr. atingeri, sau jucători; ex. 5 vs 2 sau 4 vs 2 + 1
Frecventa cardiacă
Momentul deSursa energetică
Zona de efort/ Tipuldupă pauză
intervenție înde efort
supracompensare
musculară
120
124
LipideAerobă<65%
bpm
Bpm
FCmax

Exercițiul nr. 4: 1vs.1 + 1 jolyTemaÎmbunătățirea capacitătii de efort anaerob lactacid
AtacÎmbunătățirea jocului de superioritate 2 vs. 1 si câstigarea spațiului liber
AparareReactivitate, defensivă în inferioritate, presiune, întarzierea atacului advers
Durata Reprizei/
Rep.
1 min.
Organizare:Desfășurare:

Instrucțiuni:
Variante progresie:

Frecventa cardiacă
/ repriză

190 BPM

Durata Pauzei
30 secNr. repetari
6x

Tipul pauzei
Pasivă

4 x 20 m/12 m
Se joacă 1 vs. 1 + 1 joly de sprijin doar pe faza ofensivă. Pentru a puncta trebuie săpasezi cu jucătorul aflat în partea opusă iar apoi să pătrunzi prin una din cele 2 porți.
Dacă se pierde mingi devi apărător și intri direct în presingDacă ai înscris te întorci obligatoriu în jumătatea ta și celălalt jucător, ajutat de joly,începe jocul
Libertatea de deplasare a jucătorului de sprijin din poarta opusă; joc și cu jucătorul desprijin de la propria poartă; scoaterea porților fixe și punctare pe pas cu jucătorul desprijinFrecvența cardiacă
Momentul deSursa energetică
Zona de efortdupă pauză
interventie în
supracompensare
musculară
140 Bpm
144 Bpm
ATPAnaerobă>81%
CP/Glucoză/Glicoge
FCmaxn

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

13

Exercițiul nr.5: 1 vs. 1 cu 2 jucători joly pe 2 zone
Tema
Dezvoltarea capacității de efort anaerob lactacid
AtacÎmbunătățirea jocului de superioritate 2 vs. 1 progresia pe zone specifice
AparareReactivitate, defensivă în inferioritate, presiune după pierderea mingii
Durata Reprizei/
Rep.
1 min 30 sec
Organizare:
Desfasurare:

Instrucțiuni:
Variante
progresie:
Frecvența
cardiacă/ repriză

190 Bpm

14

Durata Pauzei

Nr. repetări

Tipul pauzei

45 sec6x
Pasivă
4 x 20 m/12 m
Se joacă 1 vs. 1 + 1 joly în jumătatea proprie pe construcția inițială, 3 atingeri pt. joly
albastru, iar după trecerea în jumătatea adversă celălalt joly joacă doar cu 1 atingere.
Pentru progresia posesiei se punctează când se oprește mingia în spațiul delimitat. Joly au
voie să înscrie.
În zona 1 obligativitate 3 pase, iar în zona 2 este liber.
Număr mai mare de atingeri pentru cei 2 joly nu au voie să înscrie.
Frecvența cardiacă dupăpauză

140 Bpm

Momentul deintervenție în
supracompensare
musculara
143 Bpm

Sursa energetică

Zona de efort

ATP-CP/GlicogenAnaerobă>81%
FCmax

Exercițiul nr. 6: 1 vs. 1 cu 4 poziții de primire a mingii
Tema
Dezvoltarea capacității de efort anaerob lactacid
Atac
1 vs. 1 ofensiv, dribling și pătrundere în spațiu liberApărareProtejarea spațiului, a liniei
Durata Reprizei/ Rep.
1 min

Durata Pauzei
30 secNr. repetari
6x

Tipul pauzei
Pasivă

Organizare:

4 x 20 m lungime/ 18 m lățime

Desfășurare:

Se joacă 1 vs.1 cu mingi care pot fi primite de la 4 jucători poziționați pecolțuri. Golul este valabil dacă mingia este culcată după linie.

Instructiuni:Jucătorii din duelul de 1 vs. 1 pot primi mingia de la oricare din cei 4jucători de sprijin dar pot înscrie într-o singură zonă.

Variante progresie:
Frecvența cardiacă /repriză

Se poate introduce 1 jucător joly pentru ofensiv.
Frecvența
cardiacă dupăpauzăSPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

Momentul deintervenție în
supracompensare
musculară

Sursa
energetică

Zona de efort

15

Exercițiul nr.7: 1 vs 1 cu 2 jucatori de sprijin si 1 vs 1 pe laterale
Tema
Dezvoltarea capacității de efort anaerob lactacid prin SSG 1 vs. 1 cu jucători de sprijin
Atac
Dezoltarea vitezei de execuție în relația 1 vs. 1 și progresia ofensivă în 1 vs. 1
AparareAparare în relatia 1 vs 1, presiune pentru recâștigarea mingii
Durata Reprizei/
Rep.
1min 30 sec
Organizare:Desfășurare:

Instrucțiuni:
Variante progresie:
Frecvența
cardiacă/ repriză

190 Bpm

16

Durata Pauzei
45 secNr. repetari
8x

Tipul pauzei
Pasivă

4 x 15 m lungime/10 m lățime, 3 perechi de jucători ofensivi cu 3 apărători, alternativ
1 vs. 1 dupa ce se primește mingia de la un alt jucător, mijlocaș, 2 jucători de sprijin pelaterale care sunt sub presiune cu alți 2 apărători. Dacă o echipă pierde posesia atunci
ceilalți 3 reiau posesia.
Se punctează în momentul când s-a pasat cu cel puțin 1 din cei 2 jucători de sprijin de pelaterale și s-a progresat prin punctare cu mingia în zona delimitată sau la linie
Se poate introduce 1 jucător joly pentru ofensiv
Frecvența cardiacă
Momentul deSursa energetică
Zona de efortdupă pauză
intervenție în
supracompensare
musculară
140 Bpm
144
ATP-CP/GlicogenAnaerobă>81%FC
Bpm
max

Exercițiul nr. 8: 2 vs 2 cu 2 jucători de sprijin pe lateral, (joly)
Tema
Dezvoltarea puterii maxime aerobe (VO2max)
Atac
Atacarea celor 2 mini –porți cu sprijinul celor 2 joly lateraliApărareApărarea celor 2 mini porți, presing și dublaj
Durata Reprizei/
Rep.
3 min
OrganizareDesfășurare

Instrucțiuni
Variante progresie
Frecventa cardiaca/ repriză

160/170
Bpm

Durata Pauzei
2 min.

Nr. repetări
6x

Tipul pauzei
Pasivă

2 terenuri de -20 m Lungime/ 16 m lățime
Joc liber, fără limită de atingeri, având ca regulă să pasezi cu cel puțin 1 joly lateral pt. aputea finaliza, joly nu joacă între ei.Se poate pasa cu joly doar în zona delimitată, zona 2,
mediană. Dacă se pierde posesia ceilalți reiau atacul dupa aceleași reguli.
Se urmărește jocul în amplitudine apoi momentul de progresie a posesiei prin joc în
profunzime , transmiterea mingii cu pas filtrant
Se poate introduce 1 jucător joly pentru ofensiv sau se poate juca la zona delimitată pt.
progresia posesiei
Frecventa cardiaca
Momentul deSursa energetică
Zona de efortdupă pauză
intervenție în
supracompensare
musculară
120-130 Bpm
125/135Glicogen/Lipide
Aerobă zona
Bpm
superioară>65%FC
max

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

17

Exercițiul nr.9: 2 vs 2 + 4 j + 2 Gk
TemaÎmbunătățirea puterii aerobe (VO2max)
AtacMenținerea posesiei și finalizare cu sprijin atât pe construcție cât și la finalizareApărareÎnchiderea culoarelor de pas, micșorarea spațiilor de finalizare în fața prorpriei porți
DurataDurataNr. repetări
Tipul pauzei
Reprizei/
Pauzei
6x
Pasivă
4 min.
2/3 min
Organizare 2 terenuri de 20 m/18 m 2 vs 2 + 4 joly + 2 GkDesfășurare Liber la atingeri, poți juca cu 2 joly pe construcție și cu ceilalți 2 sprijin în profunzime la finalizare.
Joly au doar 2 atingeri
Instrucțiuni Se urmărește menținerea posesiei în prima zonă și progresia și finalizarea precedatp de pasa în
profunzime
Variante
Limitarea numărului de atingeri la jucătorii din zona de joc 2 vs. 2
progresie
Frecvența
Frecvența
Momentul deSursa energetică
Zona de efort
cardiacă/cardiacă
intervenție îna efortului
repriză
dupa
supracompensarepauzămusculară
170-175
125-130
133
Glicogen/Lipide
AerobăSuperioară/Mixtă>65%FCmax
Bpm
Bpm
Bpm

18

Exercițiul nr. 10: 2 vs 2 la 4 porți
Tema
Dezvoltarea puterii maxime aerobe (VO2max)
Atac
2 vs. 2 ofensiv cu câștigarea spațiului și finalizare la porți miciApărarePresing și presiune + închiderea zonelor libere și a culoarelor de pătrundereDurata Reprizei
3 min.

Durata Pauzei
2 min

Nr. repetări
6x

Tipul pauzei
Pasivă

OrganizareDesfășurare

2 terenuri de 20 m/20 m 2 vs. 2 la 4 porți mici
Liber la atingeri, 2 vs. 2 ofensiv cu obiectiv de a atacă și înscrie la una din cele 2porți mici

Instrucțiuni

Se urmareste castigarea duelurilor ofensive 1 vs 1, 2 vs 1 si 2 vs 2, sub presiune;
schimbarea directiei de joc in zona de finalizare; presing imediat daca se pierde
mingiaVariante progresie
Frecvența
cardiacă/ repriză

175 Bpm

Introducere de joly mobil, limitarea numarului de atingeri, utilizarea doar a unei
porti de dimensiuni reduse
Frecvența cardiacă
Momentul de intervenție înSursa energetică
Zona de efortdupă pauză
supracompensare musculară

125-130 Bpm

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

128/130
Bpm

Glicogen/Lipide

Aerobă
superioară/Mixt
ă>65%FCmax

19

Exercițiul nr. 11: 2 vs. 2 cu punctare în zona delimitată
Tema
Dezvoltarea rezistenței anaerobe lactacide JTR 2 vs. 2 joc la zona delimitată
Atac
2 vs 2 ofensiv cu câștigarea spațiului și finalizare/ punctare în zona delimitată
ApărarePresing și presiune/ poziționare defensivă pentru apărarea zonei și închiderea culoarelor de pătrundereDurata Reprizei/
Rep.
1 min 15 sec

20

Durata Pauzei
45 secNr. repetari
6x

Tipul pauzei
Pasivă

Organizare

2 terenuri de 20 m/20 m, 2 vs. 2 cu 2 zone delimitate de 1 m ofensiv și defensiv

Desfășurare

Liber la atingeri, 2 vs. 2 ofensiv cu obiectiv de a ataca și înscrie /puncta prin așezarea
mingii în una din cele 2 zone delimitate

Instrucțiuni

Se urmărește câștigarea duelurilor ofensive 1vs.1, 2vs.1 și 2vs.2, sub presiune; Lasfârșitul unei acțiuni jucătorii care se apără se poziționează în jumătatea lor

Variante progresie

La sfârșitul unei acțiuni jucătorii care intră în defensivă fac presing

Frecvența cardiacă/repriză

Frecvența cardiacă
după pauză

Momentul deintervenție în
supracompensare
musculară

Sursa energetică

Zona de efort

180-190 Bpm

145-150 Bpm

147-153
Bpm

Glucoză/GlicogenAnaerobă
lactacidă>81%FCmaxModelul conceptual de antrenament și
joc al LPS Cetate Deva

Dintr-o abordare holistică, una dintre
principalele caracteristici ale fotbalului este
interacțiunea pe care o reprezintă jocul în
medii cu o complexitate diferită.
În acest sens, antrenorul și echipa sa deinstructori trebuie să caute elemente care să
creeze exerciții prin care să influențeze
comportamentele colective și să ajute echipa
să rezolve „problemele” într-o manieră

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

coordonată, aliniată
(Moreno, 2013).

intereselor

noastreCano (2014), antrenorii ar trebui să se
gândească la jucători și nu „pentru aceștia
deoarece nu există un joc care să le arate, darei – în funcție de sentimentele și gândurile lor– vor exprima potențialele condiții de joc caresunt cel mai probabil să apară”.

21

22

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

23

24

Sistemul de Joc 1-4-1-4-1

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

25

26

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

27

Acest ghid structurat pentru a fi implementat
în cadrul acestui proiect european, fiind un
instrument care conține exmple de bunăpractică privind metodologia de antrenament
sportiv la disciplina fotbal. În cadrul acestei
concepții au fost exemplificate atât mijloace
standardizate aplicate în procesul de instruire asportivilor din România, precum și metode saumodele de joc utilizate în cadrul strategiei de la
LPS Deva.

Precizăm că metodele și mijloacele
exemplificate au fost deja aplicate, dar și
diseminate în cadrul unor conferințe despecialitate desfășurate la nivel național. Ideile
prezente se regăsesc în comunicări științifice șipublicații de specialitate cotate la nivelnațional sau internațional.

Bibliografie
Bangsbo, J. (2008b). Entreniamento de la condicion fisica en el futbol (3rd ed.). Barcelona,
Spain: Editorial Paidotribo.
Billat, V. (2002). Fisiologia y metodologia del entrenamiento. De la teoría a la práctica(Deportes) (Spanish Edition) (1st ed.). Paidotribo.
Platonov, V. N. (2015). Periodizarea antrenamentului sportiv: teoria generală și aplicațiile ei
practice. Editura Discobolul, București.
Pârvănescu, M. I. (2013). Contributions to the establishment of relevant indicators to divide thelearning process in the context of exercise at the female performance handball team.
Analele Universității Din Oradea - Revista Fascicula, 1, 38–47.
Sîrbu, M., & Hanțiu, I. (2021b). Dirijarea intensitatii efortului din antrenamentul tinerilor
fotbaliști cu jocuri pe teren redus. Health, Sports & Rehabilitation Medicine, Vol. 22(3),
166–170.
https://jhsrm.org/magazine/011/HSRM%20(PM3)_Nr.3(85)_2021m.pdf. (Anexa 2).
Sîrbu, M., & Hanțiu, I. (2021d). Influența unui program de antrenamente de 8 săptămâni cu
jocuri pe teren redus asupra capacității anaerobe a fotbaliștilor juniori. Studia
Universitatis Babeș-Bolyai Educatio Artis Gymnasticae.
http://www.studia.ubbcluj.ro/download/pdf/1394.pdf . (Anexa 4).

28

HANDBAL

Prezentul îndrumar este realizat astfel încât să ofere un real sprijin peofesorilor de educație fizică și sport.
Îndrumarul pune la dispoziție câteva tactici de joc de atac ce pot fi utilizate în procesul de instruire în cadrul
grupelor de pregătire pentru disciplina handbal. Aceste noțiuni și exemple vor fi diseminate la nivelul
catedrelor metodice din cadrul cluburilor sportive școlare din județele Arad, Gorj și Hunedoara, precum și cu
prilejul cercurilor metodice organizate la nivelul celor trei județe prin I.S.J.-uri. Pentru a accelera impactul
informațional, diseminarea va fi realizată și în mediul on-line.

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

29

TACTICA ÎN JOCUL DE ATAC
prof. Moțiu Alina – coordonatorinstituționmal
Prof. Korosi Ramona
Liceul cu Program Sportiv Arad

Atacul este situatia tactica in care echipa se
afla in posesia mingii si are posibilitatea sa
inscrie in poarta adversa. Acesta se desfasoara
in baza unei conceptii tactice de joc elaborata
de conducerea tehnica iar valorificarea totala aacestei faze este o conditie necesara pentru
obtinerea victoriei.
In pregatirea atacului echipa se afla intr-osituatie psihologica favorabila, jucatorii suntmotivati, bucuria de joc este satisfacuta iar
posesia mingii Ic da posibilitatea sa joace. injocul de atac, fiecare jucator trebuie sa
pastreze o asezare de baza in spatiul de joc, infunctie de sistemul adoptat, sa ocupe toata
zona lui de actiune si sa incerce finalizari din
spatiile libere centrale.

Tactica individuala in atac
Totalitatea principiilor si regulilor dupa careactioneaza un jucator al echipei aflate in atac,
atunci cand se gaseste in lupta (cu sau faraminge) cu un aparator sau cand vine in relatiide colaborare cu 1 -2 coechipieri, reprezinta
tactica individuala in atac. Jocul individual dinpunct de vedere tactic sta la baza actiunilor
colective. Pentru a desfasura un joc colectiv
eficient este necesar sa se actioneze cat mai
periculos. Actiunea efectuata cu un scop insine duce la joc individualist, care trebuie
combatut.

30

Un rol important il are folosirea tactica aprocedeelor tehnice stapanite de jucatori prinpasc exacte si sigure catre coechipier, fente si
schimbari de directie convingatoare, care sa
induca in eroare adversarul direct si sa
declanseze actiuni colective iar aruncarile lapoarta sa fie executate in situatii favorabile si
cu discernamant. Tot aici trebuie sa vorbim dedorintaangajamentului
fizic
la
toti
componentii echipei, folosirea simtului
anticipativ, pastrarea concentrarii pe toata
durata jocului precum si reducerea numaruluide greseli tehnico-tactice.

Tactica colectiva in atac
Principiile si regulile dupa care se desfasoara
jocul de ansamblu al echipei atunci candjucatorii, colaborand intre ei, actioneaza inmod unitar impotriva sistemului defensiv
advers, constituie tactica colectiva in atac.
Echipa isi desfasoara actiunile ofensive in mod
coordonat, fiecare jucator punandu-si intreaga
capacitate de joc in folosul echipei.
Activitatea coordonata a doi sau mai multijucatori da nastere combinatiilor tactice deatac. La baza combinatiilor tactice de atac stau
actiunile tactice individuale. Subordonarea
capacitatilor individuale ale fiecarui jucator
intereselor echipei joaca un rol de mareinsemnatate, cu conditia ca jucatorii sa
cunoasca mijloacele tactice colective in atac.
Fiecare echipa trebuie sa posede in arsenalul ei
cat mai multe mijloace de baza ale tacticii
colective, aceasta permitand echipei sa
improvizeze noi situatii de joc, luptand cu
succes impotriva apararii adverse.

1. PRINCIPIILE TACTICII IN JOCUL DE ATAC
Asigurarea mingii
Echipa care intra in posesia mingii se considera
echipa in atac si preia initiativa jocului.
Jucatorii echipei in atac sunt datori sa se
preocupe de asigurarea mingii. Mingea trebuie
asigurata si pastrata in posesia echipei pana lainscrierea unui gol in poarta adversa. Principiul
asigurarii mingii a determinat aparitia in tactica
jocului de atac a unui marc numar de reguli
tactice, a caror aplicare contribuie la obtinerea
unui randament sporit.
Protejarea mingii se impune ca o regula
generala in efectuarea prinderilor, paselor,driblingului si a fentelor. Mingea trebuie pasataacelui coechipier care se asteapta sa primeasca
mingea si cu care a fost luat contactul vizual inprealabil. Jucatorul care primeste pasa trebuie
sa ajunga la minge pe cel mai scurt drumsi inaintea adversarului. Asigurarea mingii
impune folosirea cu discernamant apaselor lungi, peste mai multi adversari sau
prin fata apararii adverse.
Pasa data unui coechipier trebuie sa fie pepozitie viitoare si pe directia lui de deplasare,in dribling, jucatorii sunt obligati sa foloseasca
intotdeauna mana opusa partii de marcaj aadversarului. in actiunea individuala depatrundere atacantul are nevoie de multa
pricepere pentru a nu pierde mingea. inmomentul in care a constatat ca a atras asuprasa doi aparatori, ci trebuie sa paseze mingea
cat mai rapid unui coechipier demarcat.
1. "Mingea rostogolita in suveica"
Copiii sunt dispusi pe doua siruri, asezate fataîn fata. Primii au câte o minge în mâna si, lasemnal, pleaca în alergare, rostogolind
mingea pâna la sirul din fata. Dupa predarea
mingii, acestia trec la coada sirului.
2. "Mingea rostogolita dupa jalon"
Colectivul este împartit în doua sau mai multe
siruri egale. Primul din fiecare sir are câte o

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

minge de handbal în mâna. La semnal, learga
cu mingea în mâna pâna la jalon, îl ocoleste sise întoarce rostogolind mingea pâna laurmatorul care o preia si continua actiunea.
3."Mingea în val"
Elevii sunt asezati pe doua sau mai multe
siruri la o distanta de 1m unul înapoia
celuilalt. Jucatorii se afla in pozitia stând cu
picioarele departate si primii din fiecare sir aucâte o minge. Transmiterea mingii de facealternativ pe deasupra capului si printre
picioare, la semnalul sonor, iar câstigator este
sirul care termina primul.
Variatiile de ritm la deplasarea in teren
In teren jucatorul nu se deplaseaza uniform.
Atacantul isi reduce sau accelereaza viteza dedeplasare in functie de urmatoarele criterii:• este sau nu in posesia mingii;• se gaseste departe sau aproape de adversar;• participa sau nu la faza respectiva dejoc.
Prin micsorarea vitezei se creeaza o situatie
mai buna de demarca), de asigurare a mingii si
de supraveghere a campului dejoc, ceea cefavorizeaza alegerea solutiei celei mai potrivite
fazei respective. Demarcajul de langa unaparator trebuie sa se faca prin miscariinselatoare urmate de accelerari rapide.
Alternarea actiunilor tehnico-tactice
Rezolvarea diferitelor situatii de atac depinde
in cea mai mare masura de surprinderea
adversarului.
Surprinderea
adversarului
reuseste cu atat mai bine daca atacantul nu-i
da elemente de anticipatie sau ii furnizeaza
chiar elemente eronate prin miscariinselatoare. Este necesar ca procedeele
tehnice si actiunile tactice efectuate de atacantsa fie alternate in permanenta. Pentru ca acest
principiu sa fie aplicat cu succes trebuie ca
jucatorii sa posede un bogat bagaj tehnicotactic.

31

Pastrarea posturilor
Fiecare post in atac trebuie sa fie ocupat de un
jucator, asigurand astfel un echilibru propriului
atac si punand in dificultate apararea adversa.
Jucatorii care isi pastreaza postul fara un scop
tactic bine definit comit o greseala tactica si seabat de la disciplina tactica de joc. Numai prinasezarea rationala a jucatorilor pe teren, pe
posturi si compartimente, se asigura succesul
aplicarii sistemelor tactice de joc. Echipa alcarei jucatori rezolva constiincios sarcinile
individuale este disciplinata din punct devedere tactic.
Pastrarea posturilor nu exclude circulatia peteren efectuata in mod rational, pe baza unor
reguli tactice, ceea ce presupune ocuparea
imediata a postului ramas liber de catre un alt
jucator si preluarea integrala a sarcinilor de joc.

Schimbarea jocului de pe o parte pe alta
Se stie ca apararea se aglomereaza si seconcentreaza mai mult asupra portiunii deteren unde se afla mingea. Un atac initiat pe o32parte trebuie continuat si terminat surprinzatorpe partea cealalta. Schimbarea judicioasa a
jocului de pe o parte pe alta de cateva ori duce
aproape sigur la realizarea golului. Posesorul
mingii este raspunzator de pastrarea acesteia.
El nu are voie sa riste transmiterea mingii pepartea cealalta a atacului decat dupa ce a luat
contact vizual cu coechipierul sau si este sigur
ca mingea ajunge la acesta.
Variatia in actiuni
Acest principiu se refera la jocul de ansamblu
al echipei, impunandu-i acesteia ceea ce
principiul alternarii actiunilor tehnico-tactice
impune fiecarui jucator in parte. Jocul de atac
nu trebuie sa se sablonizeze sau sa se
schematizeze datorita aplicarii mecanice a unor
indicatii date de antrenor.
Tendintele de sablonizare a jocului trebuiesc
combatute permanent, ele neavand nimic
comun cu respectarea disciplinei tactice.
Apararea adversa nu trebuie sa se obisnuiasca
cu actiunile folosite, ci sa fie mereu surprinsa.

2. FAZELE ATACULUIIntrarea unui jucator al unei echipe in posesia
mingii si pana la trecerea acesteia in posesia
adversarului desemneaza respectiva echipa ca
fiind in atac. Aceasta situatie a echipei aliate inatac a fost impartita in mod conventional inpatru faze, si anume:• fazal a atacului- contraatacul;• faza a Ii-a a atacului - contraatacul sustinut;• faza a IlI-a a atacului - organizarea;• faza a IV-a a atacului - jocul in sistem.
Aceasta impartire conventionala a fost facuta
pe baza unor studii care au stabilit continutul
fiecarei faze sub aspect tehnico-tactic, alpregatirii fizice si psihice. Planificarea
continutului pregatirii, instruirea teoretica sipractica a jucatorilor capata in acest fel uncontinut conform cerintelor unui joc modern.
in cele ce urmeaza se poate vedea ca fiecarei
faze de atac ii corespunde, elementecomponente comune, dar si multe elementedistincte, care le caracterizeaza pe fiecare inparte.
2. 1. FAZA I A ATACULUI - CONTRAATACULContraatacul reprezinta faza in care mingea
reintrata in posesia echipei din aparare pe
drumul cel mai scurt, portar-jucator sau portarintermediar-jucator, se finalizeaza tara ca
echipa adversa sa ajunga in sistemul organizat
de aparare
Situatiile cele mai favorabile initierii unuicontraatac sunt urmatoarele:

trebuie sa declanseze alergarea de viteza si
respectiv desprinderea de adversarul direct cuo „secunda' inaintea lui, lucru care depinde deexperienta de joc a fiecaruia.
In general extremele sunt varfurile decontraatac dar oricare dintre jucatorii care areusit desprinderea poate primii mingea
pentru a fructifica posesia ei. Declansarea
contraatacului trebuie sa fie precisa (eliminam
astfel posibilitatea interceptiei), rapida si
exacta chiar din prima faza.
Alergarea in aceasta faza este caracterizata
printr-un start rapid si un traseu sub forma dearc de cerc cu prima faza spre exterior pana lacentrul terenului (paralel cu linia de margine) si
apoi patrunderea spre interior in vederea unei
finalizari din zona centrala. Aceasta faza detine
atuul, deoarece executata prompt duce lainscrierea usoara a unui gol si declanseaza undezechilibru psihic pentru echipa din aparare.
FORMELE CONTRAATACULUIContraatacul direct
Aceasta forma presupune pasarea directa amingii varfului de contraatac, fie de catreportar, fie de catre un jucator de camp. in
handbalul actual, cele mai multe situatii decontraatac sunt lansate de catre portar.
Este faza cea mai simpla, rapida si cantareste
cel mai greu in economia jocului datorita
faptului ca ceilalti jucatori care nu participa laaceasta faza au un moment de reechilibrareenergetica fata de adversari.

• interceptia unui jucator al echipei aflate inaparare;Astfel intalnim:• intrarea rapida in posesia mingii de catreportar, la aruncarile la poarta executate deadversar;• Contraatacul direct cu doua varfuri;• comiterea unei greseli tehnice sau o abaterede la regulament, sanctionata de catre
arbitru, care are ca urmare trecerea mingii
in posesia echipei aflate pana atunci inaparare.

• Contraatacul direct cu un varf;• Contraatacul direct cu doua varfuri incheiat
cu o incrucisare;• Contraatacul direct cu doua varfuri, incheiat
cu o incrucisare si o reangajare a unui varf

Reusita contraatacului depinde foarte mult decapacitate de a anticipatie a jucatorilor care

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

33

Contraatacul direct cu un varf
In momentul intrarii portarului in posesia
mingii, unul dintre aparatorii laterali sprinteazaspre linia de centru a terenului.
La inceput, alergarea se efectueaza paralel cu
linia de margine, apoi se deplaseaza spre linia
mediana a terenului, intorcand privirea spre

Contraatacul direct cu doua varfuri
Exista posibilitatea ca ambii aparatori laterali sa
poata sprinta concomitent spre centrul
terenului. in astfel de situatii s-a dovedit
eficient ca portarul sa trimita mingea extremei
din jumatatea de teren opusa locului sau deactionare. Daca portarul se afla in partea
dreapta a terenului el va pasa mingea extremei

34

portar. Acesta apreciind directia si viteza dedeplasare a varfului de contraatac, transmite
mingea cu bolta, nu prea accentuata, pe pozitia
viitoare, acolo unde jucatorul va trebui sa se
intalneasca cu mingea. Dupa intrarea inposesia mingii, atacantul continua intrarea inmare viteza, conduce mingea in dribling si
arunca la poarta.

de pe partea stanga. Aceasta regula tactica
prezinta avantajul ca portarul poate pasa
mingea mai usor, iar extrema nu este obligata
sa se intoarca foarte mult pentru a prinde
mingea. Dupa prinderea mingii de catre
extrema, aceasta o transmite partenerului
printr-o pasa oblica inainte, pasa efectuata dinalergare.

Extrema care stie ca nu va primi mingea
alearga in viteza maxima pana dincolo decentrul terenului, nefiind preocupat sa
priveasca inapoi. in felul acesta el se afla
inaintea coechipierului beneficiind de avantajul
terenului, dupa primirea mingii el se indreapta
pe drumul cel mai scurt spre poarta adversa siarunca la poarta.

Contraatacul direct cu doua varfuri, incheiat
cu o incrucisare si o reangajare

Contraatacul cu un intermediar si cu un varf.

Situatia tactica este similara cu cea descrisa
inainte. Deosebirea consta in capacitate deanticipatie si viteza de reactie a aparatoruluicare reuseste sa atace jucatorul venit la
incrucisare dar printr-o demarcare atenta inspatiul apropriat reprimeste mingea si
nemarcat poate sa finalizeze.
Contraatacul cu intermediar

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

Contraatacul direct cu doua varfuri incheiat cuo incrucisare
Desfasurarea contraatacului este la fel ca cea
descrisa anterior cu deosebire ca se executa oincrucisare intre cele doua varfuri.

Exista multe situatii cand portarul nu poate
pasa mingea direct varfului de contraatac.
Astfel un jucator se demarca in lateral primeste
mingea de la portar si lanseaza varful decontraatac demarcat.
Jucatorul intermediar se demarca in lateral cu
scopul sa-si largeasca spectrul vizual, sa
cuprinda toti jucatorii, dar isi mareste
posibilitatea de a pasa in siguranta jucatorului
liber.

35

Contraatacul cu intermediar si doua varfuri
In situatia in care doua varfuri de contraatac se
desprind de semicercul propriu si in alergarea
lor pe contraatac sunt marcate la interceptie
de adversari, portarul recurge tot lacontraatacul cu intermediar.
Interul se demarca lateral intr-un spatiu ramas
liber prin retragerea adversarilor spre propriul
teren. Dupa primirea mingi de la portar,
paseaza varfului de pe partea opusa, in asa fel

Observand pozitia mai buna a extremei dinpartea cealalta, mingea este trimisa acesteia
pentru finalizarea contraatacului. Contraatacul
cu intermediar si doua varfuri poate fi finalizat
si prin incrucisare urmata de pasa sau prinincrucisare si pasa dubla intre cele doua
varfuri.

Mijloace tehnico – tactice de realizare acontraatacului• Startul rapid;

Contraatacul solicita jucatorilor cunostinte detactica individuala si colectiva, precum si
stapanirea procedeelor tehnice necesare.
Aplicarea eficienta a procedeelor tehnicenecesita calitati motrice si psihice.

• Degajarea sau pastrarea mingii;

Din punct de vedere tchnico-tactic si al
calitatilor motrice, la contraatacul cu un varf
elementele tehnice se succed in mod logic caverigile unui lant.
Acestea sunt urmatoarele:• Intrarea in posesia mingii sau recuperarea
mingii de catre portar;

36

incat sa nu poata fi interceptata de catre
aparator.

• Alergarea de viteza;• Prinderea mingii venite din urma;• Driblingul;• Aruncarea la poarta.
La contraatacul cu doua varfuri apar cateva
verigi in plus. Primele 5 verigi sunt la fel, dupa
care urmeaza:
Pasarea mingii oblic inainte catre celalalt varf;
Prinderea mingii; Reangajarea celuilalt varf (incazul incrucisarii celor doua varfuri).

2.2. FAZA A II-A A ATACULUI - CONTRAATACULSUSTINUT
In instruirea jucatorilor trebuie acordata omarc importanta fazei a II-a a atacului. De
regula, aparatorii adversi marcheaza varfurile
de contraatac prin marcajul de interceptie, fapt
ce impiedica portarul sau intermediarul sa
paseze mingea in adancime unuia dintre
varfurile de contraatac.
Printr-un atac colectiv, purtat in cea mai mareviteza de jucatorii liniei de 9 metri, careurmaresc varfurile de contraatac, se poate
ajunge la o situatie favorabila inscrierii unuigol, fie datorita raportului supranumeric creat,fie din cauza unor greseli de aparare. in functiede modul cum se realizeaza finalizarea,
contraatacul sustinut poate fi astfel
sistematizat:

Principalele mijloace tehnico-tactice derealizare a fazei a III-a sunt circulatiile de mingein sistemul cu un pivot si in sistemul cu doi
pivoti. Acestea pot fi intamplatoare sau
premeditate; in primul caz, jucatorii seorienteaza dupa situatia concreta din teren.În
al doilea caz, drumul parcurs de minge este
cunoscut dinainte de jucatori, care se demarcala timp, astfel incat mingea sa poata circula
prin toate 'statiile' formate din jucatorii plasati
pe posturile lor.

-contraatac sustinut finalizat prin aruncari de ladistanta efectuate de jucatorii liniei de 9 metri;-contraatac sustinut finalizat prin aruncari inurma unor angajari ale jucatorilor de semicerc.
2.3. FAZA A III-A A ATACULUI - ORGANIZAREA
Ajungand cu mingea in apropierea zonei definalizare, atacantul cu mingea constata ca
apararea adversa s-a repliat si contraatacul
sustinut nu mai are sanse de reusita. Pentru ca
echipa sa poata ramane in posesia mingii eltrece la a III-a faza a atacului numita
organizarea.Faza de organizare nu are nimic
spectaculos sau deosebit, ea are ca scop
asigurarea mingii si asezarea jucatorilor pe
posturile lor in atac.Dupa ce toti jucatorii din
atac au ajuns la posturile lor, jocul continua cu
circulatia mingii care are ca scop dezorganizare
apararii adverse si odihna propriilor jucatori, in
handbalul actual se cauta ca faza de organizarea atacului sa fie cat mai scurta sau chiar sa
dispara din desfasurarea atacului.Dupa faza a
III-a a atacului se trece la atacul intr-un anumit
sistem, ceea ce constituie faza a IV-a a atacului.
Mijloacele tehnico-tactice de realizare a fazei a
III-a.

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

37

2.4. FAZA AIV-A A ATACULUI - JOCUL INSISTEM
Dupa ce conducatorul de joc apreciaza ca
atacul s-a organizat in bune conditii, ca
jucatorii si-au ocupat posturile, poate dasemnalul de trecere la jocul intr-un anumit
sistem de atac. in aceasta faza, echipa in atac
se straduieste ca, prin folosirea mijloacelor
tacticii individuale si a celei colective, sa-si
creeze o situatie buna de finalizare. in aceasta
faza a atacului, pe langa cunostintele teoreticede tactica colectiva, jucatorii trebuie sa
manifeste clarviziune, spirit de anticipatie,
rabdare, spirit de sacrificiu, sa-si subordoneze
actiunile personale interesului colectiv.
Numai studiul tacticii colective, insusirea
sistemelor de joc in atac, in diferitele lor forme
de aplicare, va da jucatorilor posibilitatea sa
gaseasca solutii de rezolvare pentru diferitele
situatii care se creeaza in atacul in sistem. in
atacarea diferitelor sisteme de aparare nimic
nu poate fi lasat la voia intamplarii.
In faza a IV-a a atacului, deci in atacul intr-un
anumit sistem, deosebim mai multe faze dedesfasurare, si anume:-faza de pregatire a atacului;-faza de construire a actiunii de finalizare;-faza de finalizare.
Faza de pregatire a atacului se realizeaza princirculatia activa de minge si de jucatori. La fazade construire a actiunii de finalizare contribuie
mijloacele tactice colective.

38

Faza de finalizare reprezinta ultima actiune aatacului in sistem si se compune dintr-o
actiune individuala mai simpla sau maicomplicata, prin care jucatorul se straduieste
sa ajunga intr-o pozitie favorabila de aruncare
la poarta si sa inscrie.Daca o incercare decreare a fazei de finalizare nu reuseste dindiferite motive, dar echipa respectiva ramane
in pozitia mingii, atunci jocul se reia prin faza a
IlI-a de organizare.
Aceasta alternare a fazelor de atac, atunci cand
finalizarea nu reuseste, confera siguranta
jocului in atac. Este necesar ca in instruirea
atacantilor sa se urmareasca si insusirea unor
procedee tehnice de finalizare specifice unor
posturi invecinate.
Mijloace tehnico-tactice de realizare a ataculuiin sistem:-pozitia fundamentala pentru jocul de atac;-tinerea mingii cu doua maini si cu o mana;-prinderea mingii cu doua maini;-pasarea mingii in patrundere succesiva;-pasa peste semicerc;-pasa de angajare a jucatorilor de semicerc;-aruncarile la poarta la semicerc;-aruncarile la poarta de la distanta; fentele miscarile inselatoare; demarcajul;-pasii pivotului; actiuni tactice de baza in atac;
incrucisarile; paravanul; blocajele

Plecarea din blocaj;
Actiuni tactice de atac in momente fixe de joc;
circulatie de minge si de jucatori in atac.
ACTIUNI TACTICE DE BAZAFORME DE JOC IN ATACSISTEME DE JOC IN ATAC
ATACUL IMPOTRIVA DIFERITELOR SISTEME DE
APARAREACTIUNI TACTICE DE BAZA
Actiunile tactice de baza sunt actiuni ofensive
executate de 2-3 jucatori cu scopul sa elibereze
sau sa creeze unui jucator posibilitate cat mai
favorabila de aruncare sau angajare. Sunt
notiuni elementare in handbalul actual, caretrebuie sa fie cunoscute de toti jucatorii si
exersate pana la automatizare.
Calea metodica cea mai buna este repetarea
pana la cunoasterea fiecarei actiuni in toate
pozitiile de joc si apoi improvizarea pe baza
acestora in joc bilateral. Dintre actiunile tacticede baza amintim• angajarile (pasedemarcat);

spre

un

coechipier

Paravanul nu se utilizeaza pentru a favoriza
demarcajul unui coechipier, asa cum se petrec
lucrurile cu actiunile de blocaj ale aparatorului.
Paravanul si blocajul sunt actiuni tacticediferite, care au scopuri si modalitati deexecutie independente. Paravanul poate fi
facut la momentele fixe dejoc in cazul
aruncarilor libere de la 9 metri, precum si in
timpul fazelor curgatoare dejoc, cum ar fi la
finalizarea fazei a II-a a atacului.
Uneori, in timpul circulatiei intense a
jucatorilor de semicerc, se pot constitui
paravane ocazionale care, folosite prompt, duc
la inscrierea unor goluri de la distanta prinaruncari surprinzatoare.

Încrucișarea
Încrucisarea reprezinta actiunea tactica debaza ce consta in intretaierea traseelor a doi
sau trei jucatori pentru ca unul dintre ei sa
finalizeze dintr-o pozitie cat mai favorabila.
Aceasta poate fi simpla sau dubla.
Încrucisarea simpla se realizeaza intre doi
jucatori in care jucatorul cu mingea patrundeprin fata celui fara minge si apoi o paseaza
celuilalt cu scopul de a dezechilibra aparatorul.

• paravanul;Încrucisarea dublă se realizeaza intre trei
jucatori, de obicei intre jucatorii din zona
centrala si consta intr-o succesiune de doua
incrucisari simple intre cei trei jucatori.

• incrucisarea;

Blocajul si plecarea din blocaj• demarcajul;• blocajul si plecarea din blocaj;• actiuni tactice de atac in momente fixe
dejoc;• circulatii de minge si de jucatori in atac.

Paravanul
Paravanul este o actiune tactica de atac princare se urmareste favorizarea aruncarilor lapoarta din saritura, de la distanta peste
aparatori. Paravanul s-a format ca actiune
tactica dejoc din nevoia de a proteja jucatorii
care executa aruncari libere de la 9 metri.

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

Blocajul si plecarea din blocaj erau tratate
inainte diferentiat dar aceste doua actiuni suntdependente una de cealalta pentru a reusi sa-si
atinga scopul. Blocajul are o mare importantadeoarece un aparator agresiv poate domina
atacantul. Prin aceasta actiune, colaborarea
dintre cei doi aparatori poate manifesta
carente care trebuie fructificate de cei doi
atacanti.

39

Clasificarea blocajelor se poate face astfel:-blocaj efectuat de pivot unuia dintre jucatorii
de 9m;-blocaj cu doi jucatori;-blocaj exterior;-blocaj pentru formarea unui culoar depatrundere sau de aruncare la poarta;-blocaj -plecare din blocaj.
Actiuni tactice de atac in momente fixe de joc
Principalele actiuni tactice in momentele fixe
dejoc sunt:-aruncarea de la 9 metri;-aruncarea de la 7 metri;-aruncarea de la margine;-aruncarea de la colt;-mingea de arbitru;-aruncarea de incepere
Circulatii de minge si de jucatori in atac
Pentru a infrange rezistenta aparatorilor
echipei adverse care se opun in mod organizat
actionand individual si colectiv pentru evitarea
golului, jucatorii echipei in atac utilizeaza
circulatii de minge si circulatii de jucatori spre
a-i determina pe aparatori sa se deplaseze interen, ceea ce poate determina comiterea unei
greseli de aparare sau interventia intarziata aunui aparator.
Circulatiile de mingi ii pun pe aparatori inmiscare, impunandu-le un efort sustinut pentru
a se plasa corect fata de minge si fata deposesorul acesteia.
Circulatiile de jucatori in atac, care nu pot fi
despartite si de o anumita circulatie a mingii
determina deplasarea aparatorilor pe distantemari, efectuand in acelasi timp numeroase
preluari si predari, sau schimburi de oameni inaparare, ceea ce faciliteaza aparitia unor

40

greseli de aparare. Numai dupa o buna
pregatire a atacului prin circulatii de minge si
de jucatori se creeaza conditiile propice
folosirii unor actiuni tactice de finalizare.
Circulatia de minge si de jucatori trebuie
exersata foarte mult la antrenamente. Pe un
astfel de fond de pregatire a atacului pot fi
utilizate cu succes toate mijloacele tacticii
individuale si colective. Jocul competitional
solicita din partea atacantilor capacitatea de ase orienta rapid in joc si, pe fondul unei
pregatiri tehnico-tactice complexe, de a rezolva
situatia tactica data, intrerupand o circulatie.
Atacantii nu trebuie sa ramana tributari unei
circulatii
ordonatesau
inceputedeconducatorul de joc ci, pe baza gandirii tacticecreatoare, a capacitatii de analiza si anticipatie,
fiecare jucator este dator sa modifice circulatia
in functie de situatia concreta de pe teren.
Fiecare sportiv raspunde in fata antrenorului si
a echipei de felul cum actioneaza.

FORME DE JOC IN ATAC

In cadrul fazei a I V-a a atacului, sistemele dejoc pot fi aplicate in doua forme:• atacul pozitional;• atacul in circulatie
Ambele forme de atac sunt indispensabile
pentru o echipa de handbal care isi propune sa
obtina rezultate deosebite. Practica ne arata caechipele de valoare sunt capabile sa aplicealternativ cele doua forme de atac, in modconstient, cu justificare tactica.
Nu se poate spune ca o forma de atac este mai
buna decat cealalta. Se recomanda alternarea
judicioasa a celor doua forme de atac in faza a
IV-a a atacului.
Atacul pozitional
Aceasta forma de atac se utilizeaza tactic inurmatoarele situatii:• atunci cand apararea a avut timp sa seorganizeze si nu poate fi depasita prin

• actiuni tactice individuale sau colective;• Când echipa care ataca urmareste sa castige
timp, fiind cea care conduce pe tabela demarcaj; echipa care ataca este nevoita sa
faca economie de energie deoarece are infata o aparare agresiva si bine organizata;
jucatorii echipei in atac sunt putin pregatiti
tactic si nu pot folosi atacul in circulatie.

absolut necesar ca posturile echipei sa fie
ocupate de jucatori cu calitati corespunzatoare.
Privita in ansamblu, activitatea atacantilor se
rezuma la miscari inselatoare, de pasare si dedeplasare in zona de teren rezervata postului
ocupat in echipa.
Prin jocul pozitional se urmareste crearea unor
faze de gol pentru fiecare jucator din dreptul
zonei postului in care joaca.
Forma pozitionala de atac presupune ca interiisi conducatorul de joc sa fie buni aruncatori lapoarta de la distanta.Atacul pozitional nu
trebuie inteles ca un joc static, lent, lipsit devigoare si de dinamism. Atacul pozitional
alternat judicios cu atacul in circulatie, pe
fondul folosirii mijloacelor tacticii colective, isi
pastreaza eficienta in permanenta. Aceasta
forma de atac se invata de la primele lectii dehandbal,dupa
insusirea
elementelor,fundamentale de tehnica in atac.Formapozitionala de atac presupune ca interii si
conducatorul de joc sa fie buni aruncatori lapoarta de la distanta.
Atacul pozitional nu trebuie inteles ca un joc
static, lent, lipsit de vigoare si de dinamism.
Atacul pozitional alternat judicios cu atacul incirculatie, pe fondul folosirii mijloacelor tacticii
colective, isi pastreaza eficienta in permanenta.
Aceasta forma de atac se invata de la primele
lectii de handbal, dupa insusirea elementelor
fundamentale de tehnica in atac.

In prima parte a atacului pozitional jucatorii sedeplaseaza pe posturile lor, inainte, inapoi,
lateral, in functie de nevoile de demarcaj,
pasandu-si mingea cu circulatiile de minge
cunoscute, fara intentia de a provoca prea
repede o situatie de patrundere sau dearuncare la poarta.
Prin circulatia rapida a mingii ca si prin fentele
de patrundere facute de catre unii atacanti nu
trebuie sa se lase timp de odihna aparatorilor.
Efortul atacantilor intr-o astfel de circulatie a
mingii este mult mai mic decat al aparatorilor.

Pentru realizarea atacului pozitional este

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

41

SISTEME DE JOC IN ATAC

Atacul in circulatie
Cea de-a doua forma de aplicare a sistemelorde joc in atac - atacul in circulatie -se realizeaza
prin circulatia continua, cu viteza, cu multa
vigoare a atacantilor pe trasee cunoscute,anterior determinate, sau prin trasee
intamplatoare.În ceea ce priveste circulatia
jucatorilor trebuie sa precizam ca poate
angrena intreaga echipa in atac sau numai oparte din componentii acesteia.
Pentru a putea aplica cu succes atacul incirculatie, jucatorii trebuie sa beneficieze de otehnica buna, o buna pregatire fizica, decunostinte tactice multilaterale. in aceasta
forma de atac asezarea jucatorilor in teren,
foarte precisa este determinata de sistemul deatac intrebuintat in echipa.Cea mai desintalnita este circulatia jucatorilor de semicerc
combinata cu patrunderile succesive ale
jucatorilor liniei de 9 metri. Prin circulatia
intensa a jucatorilor de semicerc, aparatorii
adversi sunt obligati sa ramana la semicerc si
impiedicati sa atace jucatorii de la 9 metri.
Dificultatile aparatorilor sporesc odata cu
angajarea in circulatie si a jucatorilor liniei de 9
metri.Actiunile colective sunt utilizate in modconstient, premeditat, cu perseverenta, cu
scopul de a determina apararea sa
greseasca.Atacul in circulatie, mult mai
obositor decat cel pozitional, diminueaza
considerabil fortele fizice ale adversarului sicreeaza situatii favorabile de aruncare lapoarta.Atacul in circulatie libera in teren, pebaza unor reguli tactice precise se invata
concomitent cu atacul pozitional.

42

Sistemele de joc in atac se diferentiaza prinasezarea jucatorilor in teren, in cadrul caruia seformeaza linii si cupluri de jucatori. Indiferent
de sistemul dejoc folosit in echipa, principiile si
reguliletactice
de
baza
raman
valabile.Sistemele de joc in atac pot fi
recunoscute dupa numarul jucatorilor careactioneaza in apropierea semicercului de 6
metri si a celor care joaca in afara.
Doar in atacul pozitional se poate recunoaste
usor sistemul dejoc al echipei.Este necesarapregatirea multilaterala din punct de vedere
tehnico-tactic a jucatorilor dar aceasta trebuie
sa constituie baza unei pregatiri cat mai
specializate la toti factorii, in functie decerintele postului. Aceasta specializare pe
posturi este necesara pentru obtinerea unuirandament maxim din partea tuturor
jucatorilor.
Sistemul de atac cu un pivot
Asezarea jucatorilor pe teren este determinata
de sistemul de atac folosit de echipa, ca infigura de mai jos.Atacantii sunt asezati pe doualinii. O prima linie este formata din jucatorii
care actioneaza pe semicercul de la 6 m.
O a doua linie de atac este asezata si
actioneaza la o distanta cuprinsa aproximativ
intre 10 si 16 metri departare de poarta.In
prima linie de atac intra cele doua extreme si
pivotul, a doua linie de atac este alcatuita din
cei doi interi si centru. Practica arata canumarul jucatorilor care formeaza cele doualinii se schimba in functie de sistemul de atac
folosit.

Posturile de extrema dreapta si inter drept suntocupate de obicei de jucatori stangaci. in atacul
pozitional pivotul se deplaseaza intre
aparatorul lateral si cel intermediar. Extremele
isi ocupa locurile pe colturile terenului. Pivotul,
prin jocul sau pozitional, cauta sa fixeze langa
el unul sau mai multi aparatori, usurand astfel
jocul celor din linia de 9 metri.

Extremele se deplaseaza in permanenta inintampinarea mingii demarcandu-se dinspre
coltul terenului spre linia de centru apoi, dupa
pasarea mingii, se indreapta din nou spre coltul
terenului pentru o noua actiune. Interii si
centrul actioneaza in patrundere succesiva,
amenintand poarta si urmarind crearea unei
situatii favorabile de aruncare la poarta.
Sistemul de atac cu un pivot permite aplicarea
formei de atac in circulatie. Acest sistem deatac este eficient impotriva oricarui sistem deaparare, in afara de sistemul om la om.
Sistemul de atac cu doi pivoti
Indiferent de modul de asezare al celorlalti
jucatori, pivotii se plaseaza intre aparatorii
laterali si intermediari, de fiecare parte aapararii.Pivotii isi schimba din cand in candlocurile intre ei, in functie de circulatia
mingii.In cadrul sistemului cu doi pivoti exista
doua variante de formarea echipei:doua
extreme specializate actioneaza pe colturile
terenului, ca la atacul cu un pivot;extremelesunt inlocuite cu jucatori din linia de 9 metri,pentru a se mari in felul acesta forta dearuncare la poarta de la distanta.In ambele
situatii, conducatorul de joc este unul dintre
cei doi interi.
Este necesar sa retinem ca, desi asezarea
jucatorilor in sistemul cu doi pivoti este
aceeasi, functionalitatea sistemului se schimba
dupa componenta echipei, cu jucatori desemicerc sau cu jucatori de 9 metri plasati pe
posturile de extreme.

Atacul impotriva sistemului de aparare inzona 6+0
Impotriva acestui sistem de aparare, careacopera o mare suprafata a semicercului, sefoloseste cu succes sistemul de atac pozitional
cu doi pivoti sau atacul in circulatie in sistemul
cu un pivot.În sistemul de atac cu doi pivoti,
acestia se plaseaza la nivelul penultimului
aparator din fiecare parte a apararii adica inzona dintre aparatorul lateral si cel
intermediar.Interii actioneaza in dreptul
pivotilor, iar extremele pe marginile terenului
pentru a mentine un front larg de atac.Pentru
atacarea apararii 6:0 jucatorii trebuie sa
cunoasca si sa respecte cu strictete
urmatoarele reguli tactice:• apararea 6:0 poate fi depasita de catre
aruncatorii la poarta de la distanta,
carora li se subordoneaza jocul intregii echipe;
Pivotii nu se angajeaza in mod fortat pentru ca
sunt bine marcati si actioneaza pe spatii
restranse;
Faza decisiva este rapida si se executa numai
dupa o lunga perioada de pasare amingii;Interul arunca la poarta de la distantaprin zona pivotului si numai atunci candaparatorul acestuia nu-1 poate ataca latimp;Pivotul este angajat numai in situatia incare aparatorul direct il paraseste pentru a
ataca aruncatorul la poarta de ladistanta;Interii se plaseaza si actioneaza pe
directia aparatorului pivotului, in felul acesta
cei doi aparatori centrali devin inutili.

ATACUL IMPOTRIVA DIFERITELOR SISTEME DE
APARARE

Fiecare sistem de aparare prezinta parti
invulnerabile la un atac desfasurat intamplatorsi anumite parti slabe, vulnerabile, a caror
exploatare chibzuita poate fi cheia reusitei
pentru atacanti.Întelegerea atacului impotriva
diferitelor sisteme de aparare este usurata decunoasterea mecanismului de functionare aacestora.

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

43Împotriva apararii 6:0 se poate folosi sisistemul de atac cu un pivot.În acest caz se
incepe cu o circulatie intensa a jucatorilor si a
mingii, aparatorii fiind nevoiti sa preia si sa
predea atacantii de nenumarate ori, ceea ce ii
determina aparitia situatiilor de superioritate
numerica. Indiferent de sistemul de atac folosit
impotriva apararii pe zona, daca incercarea definalizare a atacului nu a dus la nici un rezultat,
jocul se reia prin faza de organizare a atacului.

aparatori, executate pe fondul unei circulatii
intense a jucatorilor pe semicerc;

Atacul împotriva sistemului de aparare 5+1

Problema de baza in atacarea acestui sistem oreprezinta folosirea unor actiuni tactice ale
atacantilor, prin care cei doi aparatoriintermediari sunt obligati sa se retraga pe
semicerc.

Datorita prezentei aparatorului nr. 7 - in fataconducatorului de joc, schimbarea mingii de peo parte pe alta a terenului trebuie sa se faca cu
mare atentie, existand pericolului interceptarii
mingii de catre adversar.
Sistemul de aparare 5+1 poate fi atacat, deasemenea, cu unul sau doi pivoti, folosindu-se
urmatoarele actiuni tactice:
Circulatia intensa a jucatorilor de semicerc
pentru mentinerea retrasa a aparatorilorintermediari;
Amenintarea permanenta a portii, mai ales decatre interi, prin patrunderi succesive;

Combinatii tactice de baza in atac la momentul
oportun, atunci cand s-a creat un raportsupranumeric favorabil atacantilor;
Aruncari la poarta din saritura sau printre

Actiuni tactice colective.
Atacul impotriva sistemului de aparare 3+2+1
Aparitia sistemului de aparare 3+2+1 a surprinsmajoritatea echipelor, acestea jucand laintamplare in atac, bizuindu-se mai mult pe
improvizatie decat pe actiuni pregatite
temeinic.

Acest lucru se poate obtine fie prin circulatia
rapida a jucatorilor de semicerc, in cazul in carese ataca cu un singur pivot, fie prin
introducerea la semicerc a celui de¬al doilea
pivot. Daca prin aceste manevre tacticeaparatorii au fost nevoiti sa-si schimbe sistemul
de joc in aparare, atacantii trebuie sa actioneze
in consecinta si sa foloseasca cele mai indicate
mijloace tactice de atac pentru noua situatie.
În cazul in care aparatorii intermediari raman
avansati este randul pivotilor sa se demarce
pentru a putea fi angajati. Jocul extremelor
trebuie sa fie larg, pentru a desface sistemul
defensiv advers.

BIBLIOGRAFIE
1. BADIU, T., Mereuţă, C., (1998). Teoria si metodica educaţiei fizice si sportului, Galaţi
2. BIRO, F., Roman, C., Dragoş, P (2002) Handbal-iniţiere, Editura Universităţii din Oradea.
3. BOMPA, T. O., (2000). Periodizarea – Teoria si Metodica Antrenamentului Sporțiv, Editura Ex
Ponto, Constanţa.
4. DRAGNEA, A. (1995). Antrenamentul sporțiv, Editura Didactică si Pedagogică, Bucureşti.
5 NICULESCU, M., (1999). Elemente de psihologia sportului de performanţă si de inaltă
performanţă, Editura Didactică si Pedagogică, Bucureşti.
6. SOTIRIU, R., (1998). Handbal, Bucureşti.
7. TROFIN, E., (1991). Handbalul la copii si juniori, Editura Consiliului Naţional pentru educaţie
fizică si sport, Bucureşti
8. VERNER, Vick si alţi autori (1995) Pregătirea de handbal in sală, Federaţia Română de Handbal,
Bucureşti.
9. TEODORESCU , L. Probleme de teorie si metodică in jocurile sporțive, Editura Sport-Turism,
Bucureşti, 1975

44

ATLETISM

Îndrumarul este conceput ca un punct de sprijin pentru modernizarea lecției deantrenament sportiv la disciplina atletism. Acesta pune la dispoziție câteva mijloace
specifice ce pot fi utilizate în procesul de instruire în cadrul grupelor de pregătire.
Acest exemplu de bune practici va fi diseminat la nivelul catedrelor metodice din cadrul
cluburilor sportive școlare din județele Arad, Gorj și Hunedoara, precum și cu prilejul
cercurilor metodice organizate la nivelul celor trei județe prin I.S.J.-uri.
Pentru a accelera impactul informațional, diseminarea va fi realizată și în mediul on-line.

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

45

Prof. Petroniu Claudia – coordonator instituțional
Prof. Fugaru Elena Simona
LICEUL CU PROGRAM SPORTIV TG-JIU

Din informațiile selectate din activitatea
specifică de la partenerii portughezi, dinmultitudinea
mijloacelor
specificeantrenamentului utilizate au fost selectate
doar cateva exemple:-navetă 4x15m

1.
Dezvoltarea vitezei de reacţie şi dedeplasare

2.Consolidarea capacităţilor motrice specificeprobelor de alergări pe garduri

Dezvoltarea elasticităţii
mobilităţii articulare

Dezvoltarea capacităţii generale de efort

musculareşia-exerciţii pentru elasticitate musculara şi
mobilitate articulară.

-program de încălzire 30`

Dezvoltarea vitezei de reacţie şi de deplasare
prin plecări din diferite poziţii la semnal sonor-consolidarea tehnicii alergării pe garduri ,cu
accent pe ritmul între garduri ;-plecare din şezând cu palmele pe sol, ridicare
rapidă la semnal sonor, alergare accelerată
10m, 4 sărituri cu genunchii la piept, întoarcere
şi alergare la locul de plecare, 6-8x / p/2’/x-exerciţii de mobilitate pentru garduri 15`-plecare din ghemuit cu spatele spre direcţia
de alergare , alergare accelerată –10m,îmbrăcarea unei bluze de trening (fâş) cu
fermoar, dezbrăcarea ei şi alergare la locul deplecare, 4x/p/60’’/x-plecare din culcat dorsal spre direcţia dealergare, alergare accelerată 10m, întoarcere şiaşezareîn culcat facial, la semnal alergare la locul deplecare, 4x/p/60’’/x.

46-navetă 4x20m-treceri succesive cu joc de glezne, 6-8x-p/30’’-treceri succesive din alergare uşoară 8-10xp/30’’-plecare din bloc-start, trecerea primilor douăgarduri cu cinci paşi 6-8x-p/60’’-treceri cu cinci paşi, cu plecare din bloc-start
6-8x-p/60’’-trecerea a două garduri cu trei paşi ( cu semne
pe sol ) 8-10x-p/60’’-plecare din bloc-start, treceri cu trei paşi ( 3 g )10x-p/60’’

3.Consolidarea tehnicii
lansat de semifond-fondpasuluialergător

• de pe loc şi din mers - exerciţii de respiraţie 2 timpi inspiraţie - 2 timpi expiraţie -2 timpi
inspiraţie - 3 timpi expiraţie - 3 timpi
inspiraţie - 3 timpi expiraţie. Execuţia se facela semnal sonor, 2x3 min, pauză pasivă
30sec.
• la semnal sonor, de pe loc, din mers şi dinalergarecontrolulmişcăriibraţelor(economică şi corectă ); 3x1min-1min 30sec,
pauză pasivă 30sec.
• mers obisnuit, mers cu pasul intins si trecere
in alergare usoara, 2-3x, pauză pasivă ,30sec-1min.
•

Se efectueaza sub forma de alternari cu
trecere de la mersul obisnuit la cel cu pasul
intins marind frecventa pana la limita
supertabilitatii si drept consecinta trecerea
in alergare cu acelasi tempo, apoi revenire lamers.

• Se atrage atentia asupra pozitiei verticale atrunchiului si a miscarii bratelor indoite dincot si simetric in raport cu umarul.
•alergare cu schimbarea repetată atempoului pe teren împărţit în 3 zone a câte40m fiecare, cu plecare la semnal vizual - înprima zonă alergare uşoară, în a doua zonăalergare în tempo susţinut, în a treia zonămers cu exerciţii de respiraţie, 2-3x, pauză
activă l-l,30min;• alergare cu menţinerea tempoului pe
distanţe ce cresc progresiv - 50m în 18sec,
100m în 36sec, 150m în 54sec, 200m în
72sec, 2-3x, pauză activă 1 -2min, plecare lasemnal sonor ;• alergare pe linia marcată a culoarului (se va
atrage atentia asupra aşezarii tălpilor paralel cu axa alergării), tempo 2/4, 34x50m. pauză 1min (revenire în mers la linia
de plecare ), plecare la semnal sonor;• alergare în tempo moderat pe distanţa de

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

100m tempo 2/4 - plecare la semnal sonor,
4-5x, pauză (mers) 1min. Se va pune
accentul, tot timpul, asupra necesitatii
realizarii unei alergari economicoase:
coordonarea intersegmentara, incrucisata abratelor cu picioarele; contactul cu solul pe
pingea sau pe toata talpa cu derularea
completa a labei piciorului, asezarea labei
piciorului facandu-se pe axa alergarii;
pendularea gambei la spate, libera
nestanjenita.
Invatarea startului inalt nu ridica nici odificultate in insusirea lui de catre sportivi,
preocuparea dominanta fiind aceea de a asociaacest act motric cu comenzile pe care le dastarterul la plecare.
4.Consolidarea tehnicii
viteză

pasului lansat de• alergare lansată , 6x100m./p-100m.
• alergare lansată cu accelerare , 6x100m./p100m.
• alergare lansată cu accelerare şi menţinerea
vitezei de alergare , 6x100m./p-100m.
• alergare accelerată , menţinerea vitezei
6x40+20m/p-60m• alergare accelerată , menţinerea vitezei şisosire, 6x60m/p-60m• ergare accelerată , finis şi sosire , 6x60m/p60m• ştafete– concurs
5.Consolidarea tehnicii alergării de ştafetă
(obişnuirea cu băţul de ştafetă)• de pe loc , la semnal întinderea braţului
îndemânatic şi predarea ,primirea ştafetei 810x-p/90’’• din alergare uşoară , câte doi , se execută
primirea şi predarea ştafetei, 10-14x-p/90’’• alergare pe semne trasate pe sol , cu
predarea şi primirea ştafetei 4x-p/2’• ştafetă concurs

47Precizăm că prezentarea acestui îndrumar este
realizat în contextul situațiilor delicate privinddesfășurarea activităților specifice disciplinei
atletism, care au fost cauzate de instalarea
pandemiei COVID 19.
Toate activitățile au respectat normele oficiale
privind desfășurarea lecțiilor de antrenament
sportiv.
Elevii selectați pentru proiectul ERASMUS +„Vise împlinite în și prin sport” și-au desfășurat
pregătirea având la bază o concepție unitară deantrenament.
MODELUL CONCEPTUAL DE ANTRENAMENT

Privită în ansamblu, pregătirea fizică poate să
constituie un factor determinant în obţinerea
performanţei sportive, deci dominantă în
antrenament (situaţia majorităţii probelor
atletice) poate deasemenea să reprezinte unsuport obligatoriu pe care aspectele tehnicesau tactice să se aşeze şi fără de care nici operformanţă nu ar putea fi realizată.
Metodologiadesfăşurării
şisusţinerii
antrenamentului de pregătire fizică se poate
descompune din punct de vedere didactic, în

48şase faze:
Observaţia şi cunoaşterea aprofundată adisciplinei sportive
Cu toată polivalența sa, antrenorul trebuie să
cunoască la perfecţiune cerinţele de natură
fizică şi tehnica ale disciplinei, ale unui grup deprobe sau a unei probe. Acest deziderat
presupune o informare permanentă, în ultimiiani, odată cu pătrunderea tot mai intensă acercetătorilor în sfera noastră de activitate,
volumul de date puse la dispoziţia antrenorilor
este foarte mare, pe lângă cunoaşterea acestornoutăţi, antrenorul are datoria de a crea
structuri de exerciţii care să se poată adapta
datelor puse la dispoziţie de cercetareaştiinţifică de specialitate.
Analiza aprofundată a activităţii
În această a doua fază este vorba de a sintetiza
toate observaţiile de specialitate efectuate în
timp şi pe mai mulţi subiecţi şi de a le structura
pe capitole şi într-o ordine a importanţei lor în
realizarea gestuală specifică:- Informaţii pe plan bioenergetic.

obiectivele.

Cunoaşterea contribuţiei filierelor energetice lasusţinerea efortului

Spre deosebire de evaluare, îndeplinirea sauneîndeplinirea unuia sau a mai multor obiective
are un caracter mult mai general,
concretizându-se la un moment dat printr-o
performantă care poate asigura o anumită
poziţie într-o ierarhie.

- Informaţii pe plan structural.
Cunoastera tipurilor de contracţie musculară
prezente în realizarea gestuală specifică
(concentrica,
excentrică,izometrica,
pliometrica) cât şi a limitărilor în termen desupleţe.

Cunoastera divereselor tipuri de mişcare şi areproducerii lor (mişcări ciclice sau mişcări
aciclice), cunoaşterea tipului de coordonare şi aexigentelor în termen de echilibru şi
proprioceptiv.

Stabilirea unui obiectiv major, este strict legată
de un anumit eveniment important încalendarul competiţional al unui atlet,
obiectivele intermediare având rolul săevidenţieze un anumit stadiu al evoluţiei
performanţei în cadrul unui plan general (anual
sau mulţi anual) mai amplu şi să dea astfel
posibilitatea unei reorientări a conţinutuluipregătirii.

Evaluarea sportivului

Analiza factorilor determinanţi

O dată analiza realizată, pentru a da un sens şi
coerentă antrenamentului, sportivul trebuie
evaluat, o analiză diagnostic la începereapregătirii conferă antrenorului o cunoaştere
aprofundată a sportivului sau sportivilor aflaţi
în pregătire.

În stabilirea unui model viabil de antrenare acapacităţilor
fiziceexistă
doi
factorideterminanţi şi anume, sportivul şi proba sau
grupul de probe pentru care se realizează
această activitate.

- Informaţii în planul motricităţii.

Evaluarea sportivului se poate realiza fie înlaborator (teste de laborator) sau pe stadion(teste de stadion).
Modelarea
temporalaaactivităţii
(programarea şi planificarea activităţii)După determinarea resurselor specifice, încontinuare, etapa următoare consistă în
organizarea în timp a strategiei care să permită
atletului să se găsească la nivelul maxim alposibilităţilor sale în ziua competitiei.
Stabilirea obiectivului sau a obiectivelor
Stabilirea obiectivului sau a obiectivelor
constituie elementul de plecare obligatoriu aloricărei planificări, fie ea anuală sau deperioadă, de etapă, de ciclu săptămânal sau
chiar de antrenament. În final, îndeplinirea sauneîndeplinirea obiectivelor fixate va valida sau
invalida conţinutul şi calitatea antrenamentelorefectuate în perioada pentru care s-au fixat

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

49

Sportivul

Logica internă a probeiÎn cadrul activităţii de pregătire şi dezvoltare
fizică, trebuie plecat de la principiul că nici unindivid nu este identic din punct de vedere fizic
cu un altul, fiecare este diferit de ceilalţi în
raport cu vârsta, cu nivelul experienţei sportive
şi calităţile sale fizice şi psihice. Obiectivelepregătirii se vor axa într-o fază iniţială peameliorarea coordonării, a capacităţii aerobe, avitezei precum şi a supleţei. În continuare, pemăsură ce sportivul creşte, accentual se va
pune pe achiziţiile de ordin tehnic (adaptate la
nivelul calităţilor) şi o îmbunătăţire a
potenţialului fizic în general, urmând ca apoi, în
drumul către performanţă a atletului,pregătirea va fi direcţionată către dezvoltarea
calităţilor fizice specifice probei practicate
pentru că în final, pregătirea să aibă un
caracter de întreţinere a calităţilor fizice învederea prelungirii la maximum a carierei
sportive.

Logica internă a unei probe atletice reprezintă
caracteristicile obiective care reglementează
realizarea ei de către sportiv în raport cuspaţiul, timpul şi parteneri (de exemplu: în
cadrul probei 100 m atletul trebuie să obţină
cea mai mare viteză într-un spaţiu delimitat şi
standardizat ca urmare a plecării la semnal
sonor dintr-o poziţie iniţială cu 5 puncte de
sprijin).

Proba sau grupul de probe
Este vorba de acele aspecte caracteristicefiecărei probe în parte (sau grup de probe) carealături de factorul uman constituie domeniu deinvestigaţie în amănunţime pentru a realiza unconţinut şi o distribuţie a pregătirii în aşa felîncât să conducă la realizarea obiectivelor
generale stabilite.

50

Calităţile fizice solicitate de probă
Fiecare probă atletică se desfăşoară solicitândmai mult sau mai puţin, una sau mai multe
calităţi fizice. Numai cunoaşterea acestor
solicitări adăugată la analiza detaliata aactivităţii specifice va permite o abordare
ierarhizată a dezvoltării calităţilor motrice învederea obţinerii de către atlet a celei mai
bune performante.
Principiile antrenamentului şi cunoaşterea
exigentelor practicării la nivel înalt a probei
Procesul de antrenament ar trebui să fie oconstrucţie metodică bazată pe o analiză
aprofundată a disciplinei. Diferitele sectoare deintervenţie cât şi interacţiunea lor trebuie să fie
gestionata de către antrenor, motiv pentru careacesta ar trebuie să posede cunostiinte
teoretice aprofundate legate de diverşi factoriai performanţei, ai metodicii de antrenament şifiresc, toate caracteristicile activităţii pe care odesfăşoară.

Calendarul competiţional
Planificarea şi programarea antrenamentului
specifică atletismului are la bază o anumită
progresivitate a sarcinilor şi a încărcăturilor deantrenament, în aşa fel încât atletul să fie
capabil ca într-o anumită perioadă de timp sărealizeze nivelul maxim al performanţelor sale.
Sistemul competiţional românesc are un
caracter aparte, aproape în totalitatea lor,
competiţiile atletice sunt organizate la nivelnaţional, numărul şi seriozitatea competiţiilor
regionale fiind extrem de redus conduce înmod inevitabil la reducerea drastică anumărului de competiţii pe care un atlet îl
poate realiza într-un sezon.
La nivel de mare performanţă, în spaţiul
european, numărul competiţiilor este extrem
de mare, accesul însă la aceste competitii este
restricţionat de valoare, astfel pregătirea princoncurs a unei competiţii majore (Campionat
mondial, Campionat European, Jocuri Olimpice)devine extrem de dificilă pentru atleţii noştri.
În aceste condiţii, poate ar trebui gândit altfel
sistemul competiţional intern în aşa fel încât el
să reprezinte efectiv un mijloc de dirijare aformei sportive.
Factori sociali
Antrenamentul sportiv este dependent în bunămasura de o multitudine de condiţionări
externe, care în final vor influenţa într-omăsură mai mare sau mai mică conţinutul şi
randamentul activităţii specifice.

Gradul de disponibilitate al atletului este direct
influenţat de statutul socio-profesional din careface parte (sportiv profesionist, semiprofesionist, amator, încadrat profesional,încadrat şcolar) structura şi conţinutul pregătirii
fiind în mod obligatoriu adaptată la situaţia
concretă a atletului. Dificultăţile pentru
antrenor intervin în momentul în care, grupa deatleţi pe care o pregăteşte nu are aceiaşi
structura socio-profesională.
Soluţia, este practic imposibil de dat, în cele
mai multe cazuri, experienţa şi capacitatea deadaptare a antrenorului este o rezolvare dar cu
siguranţă, nu cea mai fericită.
Caracteristici
comportamentale
antrenorului si ale sportivuluialePrincipiile morale care guvernează regulile deconduită în societate ar trebui să fie lege
pentru antrenori și sportivi.
Este important ca sportivii să simtă importanța
pregătirii lor morale pentru muncă, studiu,
sport - toată viața.
Antrenorul trebuie să acorde o atenție specială
organizării echipei, formării unor tradiții
sănătoase în aceasta, promovării unuisentiment de prietenie în rândul sportivilor.
Rolul echipei se manifestă clar în competiții, oechipă prietenoasă, strâns legată, având grijă
de fiecare dintre participanții săi, străduindu-sesă-l ajute, să înveselească și să insufle spiritelebune.
Un atlet bun, o echipă sau un colectiv mare nu
poate fi imaginat fără disciplină fermă șiconștientă. Este necesar să se cultive disciplinaîncă de la prima lecție cu sportivii.
Promovarea perseverenței, perseverența în
atingerea obiectivului este una dintre cele mai
importante sarcini în pregătirea sportivilor. Este
determinată în primul rând de obiectivul pentru
care sportivul se străduiește. În acest caz,trebuie să-l ajutați să creadă în posibilitatea dea atinge obiectivul

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

51

Pentru a dezvolta capacitatea de a suporta
dificultăți, un sportiv trebuie să se antreneze
din când în când în condiții dure, în care
calitățile volitive sunt mai bine crescute.
Pe lângă dificultățile mediului extern, există
dificultăți „interne”, în primul rând este luptaîmpotriva oboselii.

Dezvoltarea voinței pentru o astfel de luptă
este asociată cu educarea rezistenței, care este
facilitată de trecerea repetată a distanțelor
lungi de antrenament asociate cu oboseală
semnificativă. Încrederea în sine este baza
determinării și a curajului.
Incertitudinea este dușmanul performanței
atletice. Este necesar să îi învățăm pe sportivi
să acționeze într-un mediu care va fi încompetiție.

Una dintre cele mai importante metode estecreșterea treptată a dificultății exercițiilor carenecesită execuție încrezătoare și uneori curaj.
Este necesar să îi învățăm pe sportivi săfinalizeze fiecare exercițiu. Dacă sprinterul estepregătit să alerge, el trebuie să alerge în ciudaoricărorobstacole.
Obișnuindu-secuîntreruperea cursei din orice motiv, nu se poate
cultiva determinarea și încrederea necesare.
Pentru a educa voința, se folosește pe scară
largă o astfel de tehnică ca handicap, unde oparte concurentă mai puternică oferă unavantaj celeilalte - mai puțin puternic, ceea ce
determină sportivii să manifeste eforturi
maxime.
Trebuie practicate exerciții de grup. În acestcaz, se creează o creștere emoțională, există
dorința de a ține pasul, se manifestă un efort
volitiv maxim.
Prin urmare, în sesiunile de antrenament, este
necesar să se aplice o metodă competitivă deefectuare a exercițiilor pentru a dezvolta forța,52

viteza și rezistența. Un atlet în competiții
trebuie să se străduiască să lupte, să lupte
pentru victorie, să fie un luptător până lacapăt. El nu ar trebui să fie rupt de dificultățile
condițiilor și de concurența puternică. Este
foarte important ca sportivii să participe maides la competițiile pe echipe.
În lupta pentru onoarea sportivă a echipei,
calitățile colective și morale se manifestă într-omăsură mai mare decât în competitii pentru
victoria personală.

În exercițiile practice din atletism, trebuie
respectate următoarele REGULI DE BAZĂatunci când se dezvoltă calități puternice:

1. Învățați sportivii să depășească emoțiile
negative. Este un instrument important în
promovarea autodisciplinei, tenacității șiperseverenței.
2. Desfășurați sesiuni de instruire în principal
în grup.
3. Să organizeze mai des cursuri comune destagiari mai puțin pregătiți cu cei mai
puternici sportivi.

4. Utilizarea mai largă a metodei competitiveîn sesiunile de antrenament (estimări și
competiții în exerciții separate pentru tehnică,viteză, pentru cel mai bun rezultat etc.).
5. Să utilizeze diferite handicapuri în sesiunile
de antrenament (în alergarea la diferite
distanțe, în cursele de ștafetă, în sărituri și
aruncări).
6. În aproape fiecare sesiune de antrenament,
este imperativ să se includă sarcina deatingere a obiectivului stabilit în efectuarea
exercițiului (așezați-vă pe un picior de mai
multe ori decât în sesiunile anterioare,alergați distanța dorită, efectuați un element
de tehnică etc.).

7. În aproape fiecare lecție, efectuați cel puțin
un exercițiu în condiții mai dificile (alergați ovreme pe nisip, săriți în sus, îndepărtați-vă depe sol moale, etc.).
8. Aplicați din când în când metoda „până laeșec”, mai ales în perioada pregătitoare
atunci când efectuați exerciții fizice (pentru aîntări mușchii, a construi rezistența etc.).
9. Din când în când pentru a efectua evaluări,competiții interne și sesiuni de antrenament încondiții similare cu cele care vor fi în viitoarele
competiții importante (calitatea pistei,
aparate, numărul de încercări de sărituri și
aruncări etc.).
10. Efectuați ocazional evaluări și competiții
interne, oferind o singură încercare de sărituri
și aruncări.
11. Organizați sesiuni de antrenament,
evaluări și competiții în interior în orice vremecare permite exercițiul.
12. Instruiți sportivii să elaboreze în mod
independent planuri de antrenament (pentru
o lecție, pentru o săptămână sau mai mult) șisă desfășoare în mod independent sesiuni deantrenament.
13. Învățați sportivii să participe la competiții
fără niciun ajutor, la cererea antrenorului.

Bibliografie
ACHIM, St., 2002, Planificarea in pregatirea sportiva, Bucuresti, Edit. Ex PONTO .
ALEXE, N., 1993, Antrenamentul sportiv modern, Bucuresti, Ed. Editis.
BOMPA T. O., 2014, Teoria și metodologia antrenamentului – periodizarea – Ediția V. Editura TANA.

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

53

54

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

55

56

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

57

58

SPORTIVII CETĂŢII – ediţie specială 2022

59

60

LICEUL CU PROGRAM SPORTIV „CETATE”
Deva, Str. Axente Sever, nr. 3, jud. Hunedoara
Tel. 0254/217015; Fax 0254/235520
e-mail: sportiv@lpscetatedeva.ro; web: www.lpscetatedeva.roMulțumim cadrelor didactice – STAFF VET din proiectul“ ERASMUS+ DREAMS COME TRUE IN AND THROUGH SPORTS!”
Prof. DEMETER CLAUDIA FLORICA – coordonator proiect
Prof. dr. PÂRVĂNESCU MARINICĂ IACOV
Prof. dr. SÎRBU MARIUS
Prof. LUCA MIHAIProf. HENȚIU VIOLINA MARIA
Prof. PETRONIU MARIA CLAUDIA
Prof. GORUN ADRIAN
Prof. ANDRIEȘ ION LIVIU
Prof. FUGARU ELENA SIMONA
Prof. PRIESCU CRISTIAN FLORIN
Prof. BLAJ ANCUȚA GABRIELA
Prof. BONDOR BOGDAN ADRIAN
Prof. TULESCU ALEXANDRU DINU
Prof. KUSCHAUSEN CRISTINA TEODORA
Prof. KÖRÖSI VASILICA RAMONA
Prof. PILȚ NICOLETA - monitor

SPORTIVII CETĂŢII, ANUL IX, EDIŢIE SPECIALĂ, AUGUST 2022
Colectivul de redacție:Prof. Liga Adrian - CristianProf. Demeter Claudia
Lungu Nicoleta - bibliotecar

ISSN 2065-7803

“ ERASMUS+
DREAMS COME TRUE IN AND THROUGH SPORTS!”
ID: 2019-1-RO01-KA102-062974

Prezentul îndrumar reflectă punctul de vedere al autorilor, iar Comisia
Europeană și Agenția Națională pentru Programe Comunitare în Domeniul
Educației și Formării Profesionale nu sunt responsabile pentru modul în careeste folosit conținutul informațiilor.