Liste over mineralfunna ved (2Jvre Ottautbyggjinga 2003-2007
Torgeir 1. Garmo
Dette er ei f0rebels Iiste over dei mineral som er funne i dei ulike bergartane/paragenesene
som tunellane pi! 0vre Otta-anlegget er sprengt gjennom. Se for 0vrig Garmo (2006, 2007).

I grunnfjellet (prekambriske gneisar og migmatittar, amfibolittar):
Ved sia av dei "bergartsdannande," forekjem her minerala i pegmatittgangar, i ein breksje, izeolittgangar, i kvarts(+kalsitt)-Iinser og pi! glideflater.
AllanittAnhydrittApofyllitt
Babingtonitt
Biotitt'Chabazitt
Chalkopyritt
Epidot
Feltspat
Fluoritt
Gips
Goethitt
GranatHeulanditt
Hematitt
Hornblende-limenitt
Kalsitt
Kloritt
Kvarts
Laumontitt
MagnetittMalakitt
Muskovitt
Piemontitt
Prehnitt
Pyrolusitt
Pyrrhotitt
Stilbitt
Thaumasit!
Titanitt
Uranophan
ZirkonEn ukjent

38

Runda xis i pegmatitt
Massiv, i grove, innvaksne xis
Xis i druser
Xis i druser
I pegmatittar og gneisar
Xis i druser
Massiv
Massiv, som xis i kalsitt
Massiv
Massiv, i breksje og kvartslinser
Klare/kvite masser
Belegg og masser
Xis/masser i pegmatittlskifer
Xis i druser
Krystalline masser i kalklinser
Krystallinske masser
Svarte masser i kvartslinser
Masser, xis i druser
Massiv, i linser
Massiv
Xis i breksje
I linser og korn i gneis
Belegg pi! chalkopyritt
I gneisar
Xis i breksje
Masser i breksjen
Nrer pi-breksjen
I kvartslinser
I breksje, pi! flater pi! gneis
Pi! flater, i druser
I linser i gneis
Mikrovifter i breksje
I pegmatittar
Gule vifter i stilbitt-breksje.

SjeldanDl2lnfoss Framruste"Vanleg
SjeldanSvrert sjeldan
Bergartsdannande
Svrert sjeldan
VanlegVanlegBergartdannande
Sjeldan
SjeldanVanlegVanlegSjeldan
SjeldanVanlegUsikker
VanlegVanlegVanlegSjeldanVanlegSjeldanVanlegReI. vanleg
Sjeldan
Sjeldan
SjeldanRei,. van leg
VanlegSjeldanSvrert sjeldan
Svrert sjeldan

I skarnlinser i gneisen: Den eine typen bestar berre av grossular ® + kloritt, den andretypen har ein grunnmasse av kalsitt, anhydritt og tremolitt. Bae typer funne i blokker pa
tippen i Framruste.
Anhydritt
GlpsGrossularKalsitl
Tremolitt
En ukjentLilla, som grunnmasse. Bergartsdannande
Klare, sma masser av gips saman med anhydritt
Som gule korn og sjeldan som skarpe xis opptil 2 mmMassiv. Bergartsdannande
Som kvit, fibrig grunnmasse saman med anhydritt og kalsitt
Bleikgule korn og masser

I skarnlinse ved Raudalsvatnet: Funne i eit par lause steinar litt inn for demniinga.
Diopsld
Som grovkrystallinsk grunnmasse. Bergartsdannande
Feltspat
Xis i naturleg utsyra druser
Skapolitt
Xis i naturleg utsyra druser
I glimmerskiferen (kaledonsk) i Raudalen: Innvaksne krystallar i bergarten.
Andalusitt
Xis i kyanitlskifer
SjeldanFramruste
Relativt vanleg
Apatitl
Xis i kyanittskifer
SjeldanCordieritt
Xis i kyanitlskifer
Svrert sjeldan
Dravitt
Xis i granatglimmerskifer
Bergartsdannande
FlogopittI kyanittskiferen
Bergartsdannande
Fuchsitl
Flak i kyanittskifer
Bergartsdannande
GranatAvrunda og i xis
Bergartsdannande
Kyanitt
Krystallin, xis i skifer
BergartsdannandeKvarts
Massiv, kvit
I granatamfibolitten (kaledonsk ?) i den ytre omvandlingsona: Raudalen.
Bergarten er her til dels grovkrystallinsk med grunnmasse av amfibolar, granat, feltspat og
mindre mengder andre mineral. I gjennomsetjande kvartsgangar finst druser (opne, ellerfylde med kalsitt)
Amfibolar
Apatitl
Feltspat
GranatKalsitt
Kloritt
KvartsPyrittPyrrhotitt
Rutil
Titanitt

I finkrystallinske masser. Bergartsdannande
Som gule korn og masser, ogsa bergartsdannande
Som korn og masser, bergartsdannande
Som striper I bergarten, som skarpe xis (sjeldan), bergartsdannande
Som massive gangar, men ogsa som skarpe xis i druser
Pulver og masser, men heist som radirere masser og "krystall-ormar"
Massiv, i druser som (sma) scepter, spir og ei rekkje andre habitus
Massiv finkorna, i druser som flotte mikro-xls
Massiv, sjeldan som skarpe enkelt-xls (mikro)
Som masser og i avrunda krystallar opptil fleire cm lange
Som grovkrystalline masser opptil fleire cm, og som mikro plate-xis39I dunitten og omvandlingsona rundt: Aile stadiar av omvandling fra rein peridotitt til
serpentinittar. Serleg i omvandlingsona rundt finst kleberstein, sagvanditt, hornblendeitt,klorittskifrar m. m.
AktinolittFine og grove xis opptil 10 em, serleg i den omgjevande talksona
Antigoritt
Storparten av den grl!lne massa i serpentinitten
Blatt belegg pa eovellin i tremolitt
AzurittSma, lynne plater i druse i magnesitt. Berre eit funnBrueitt
Chrysotil
Ein del av den strilforma serpentinitten
Covellin
Sam lynne lister i tremolitten
Enstatitt
Sam lynne, bleike naler i dunitten, sam grove krystallinske masser
Flogopitt
Glimmerflak i serpentinitten
Goethitt
Omvandling etter jernrike mineral
Hornblende
Sam svarte, skarpe, stenglege xis, serleg i klorittskiferen
Kammereritt
Sam sterkt Iilla masser, to stuffar ogsa med krystallar
Kloritt
Hovudmineral i klorittskifer sam ofte har xis av hornblende og magnetitt
Kromitt
Sam mindre korn/masser med magnetitt, serleg i kammereritt
LizardittOfte bestar dei gule partia i serpentinitten av lizarditt
Magnesitt
I masser og gangar i talksona, ogsa vanleg i serpentinitten
Magnetitt
Vanleg i nesten aile bergartane, sam krystallar i klorittskiferen
OlivinVanlegvis uklar og omvandla, men ogsa sam "peridot" i avrunda xis
PyrittI sma mengder, stundom i gode , komplekse xis i magnesitt
Tremolitt
Eit hovudmineral i dei fleste bergartane. Ofte krystallinsk
Sma mengder av eit skarpt biatt mineral forekjem (sjeldan) i ein grunnmasse av tremolitt.
I rodingitten: Bergarten rodingitt er ein form for skarn danna inne i ein peridotitt, og i sa
store masser er han ikkje funnen fl!lr i Norge. Minst to av tunellane gjennom Raudberget har
kryssa gjennom rodingitten, og han forekjem derfor bade pa tippen ved Framruste pa to ulike
stadar og pa tippen i Raudalen
Hovudmineral i bergarten er finkorna granat (hessonitt), epidot, diopsid og klinoklor. I
kryssande kalsittgangar (og sjeldnare i druser) forekjem desse minerala i gode krystallarsaman med andre.
AndradittApatittAragonitt
DiopsidEpidot
GrossularKalsittKlinoklor
Magnetitt
KopparThaumasitt
Titanitt
Vesuvian (?)

Ein ml!lrk granat i gode xis opptil 6 mm er truleg andradittlmelanitt ?
Gul, kornete apatitt er vanleg i den omgjevande klorittsona til rodingitten
Kvite tradar ("flos ferri") er funne i ei druse i epidot.
Bleikgmne, sjeldan skarpe xis opplil 5 em er vanlege med tilanitt
Forekjem pa fleire matar: Sam faeettklare, l!Irsma xis, sam store, grove xis
Hovedmineral i bergarten sam opptil em-store, sjeldan skarpe xis i kalsitt
Forekjem van leg sam em-tynne gangar, sjeldnare sam masser og xis
Skarpt gn2Jne glimmeraktige xis opptil 15 mm mot kalken. Korna masser.
Sam korn og masser opptil 5 em, sjeldan i skarpe xis i klorittsona
Forekjem sam sma (1-3 mm) "tre" med magnetitt og titanitt i klorittsona
Er vanleg sam sma tradar, lynne, kvite naler og masser i druser og kalsitt
Sam bleikrosa, klare, krystallinske masser. Sam xis opptil 5 x 7 em.
Ml!Irkebrune, ofte krystallinske masser, sjeldan sam skarpe krystallar

Fleire mineral er ikkje bestem enda, blant anna eit svart sulfid (?), eit blatt mineral i smastralar, skapolitt (?) (klare prismatiske xis).
Litteratur
GARMO, T.1. (2006): Mineralfunn ved 0vre-Otta utbyggjinga 2003-2005. Norsk
Bergverksmuseum, skrift 33, 5-8.
GARMO, T.T. (2007) (under trykking i MineralienWelt))

40