Nils Kr. Rossing, Astrid Johansen
Hilde Ervik, Per-Odd Eggen,
Berit Bungum“Science Camp 2019”
Oppdragsgiver Trøndelag fylkeskommune

Trondheim 10.10.19

Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet

NTNU

RapportRapportISBN - 978-82-8054-202-1 (Elektronisk)“Science Camp 2019” – Oppdragsgiver Trøndelag fylkeskommune
Trondheim 2019
Layout og redigering: Nils Kr. Rossing
Foto:
Hilde Ervik
Nils Kr. RossingLæringsassistentene under SC
Rapporten er utarbeidet av
Skolelaboratoriet ved NTNU
Bidragsytere:
Nils Kr. Rossing
Astrid Johansen
Hilde Ervik
Per-Odd Eggen
Berit Bungum
Spørsmål rettes til:
Skolelaboratoriet for matematikk naturfag og teknologi, NTNU
v/Nils Kr. Rossing, 73 55 11 91
nils.rossing@ntnu.no
Realfagbygget, Høgskoleringen 57491 Trondheim
Skolelaboratoriet
Telefon: 73 55 11 42
http://www.ntnu.no/skolelab
Versjon 1.4
10. oktober 2019
Forsidebilde: Fra studentkurset. Tema: Mikroplast

Foto: En av læringsassistentene

3

SCIENCE CAMP 2019
OPPDRAGSGIVER TRØNDELAG FYLKESKOMMUNE

Foto:

Foto: Nils Kr. Rossing

Deltagere Mikroplast 19.06.19

4

5

Science Camp 2019
Oppdragsgiver Trøndelag fylkeskommune

Nils Kr. Rossing
Astrid Johansen
Hilde Ervik
Per-Odd Eggen
Berit Bungum

Berit
Berit

Hilde

AstridPer-Odd

Nils Kr.

Skolelaboratoriet for matematikk, naturfag og teknologi, NTNU

6

7

Sammendrag1. feb. 2019 fikk Skolelaboratoriet i oppdrag fra Trøndelag fylkeskommune om å lage et tilbud
for realfaginteressert ungdom i videregående skole under NTNUs vitenskapsfestival “The Big
Challenge” (TBC), 17. – 19. juni 2019. Dette skulle dels være en gjentagelse av Science Campen under StarMus i 2017 og dels en utvidelse for å nå ut til flere ungdommer fra hele
Trøndelag.
I og med at TBC ble lagt til siste uka før skoleferien, og dermed i større grad skulle være en delav undervisningen, ble det lagt vekt på å lage et opplegg med faglig aktualitet og tyngde. Sidentema for konferansen blant annet var: Sustainable solutions for future development and changes, så valgte vi å satse på følgende fire tema for Science Campen:• Måling av luftkvalitet• Rensing av avløpsvann• Metoder for kjemisk analyse av bl.a. drikkevann• Registrering av mikroplast i vann og slamprøver
Dette er alle utfordrende og aktuelle tema både globalt og lokalt. Dessuten favner de vidt faglig
ved at de berører både fysikk, kjemi og biologi i tillegg til teknologi.
I tillegg ønsket vi å tilby et relevant og spennende opplegg for gjennomføring lokalt på skoler i
distriktet. Som et lokalt undervisningsopplegg foreslo vi derfor:• Bruk av satellittbilder for utforskning av lokalmiljøet
For å nå ut til alle med begrensede ressurser, valgte vi å satse på at lærerne på de ulike skolene
ville bruke et slikt undervisningsopplegg så fremt de fikk tilstrekkelig skolering. NAROM ble
derfor engasjert til å holde lærerkurs med bruk av satellittbilder i undervisningen som tema.
Tross massiv markedsføring ble responsen dårlig. Selv om kurset ble holdt, valgte vi i slutten
av april å gå bort fra dette temaet og lanserte istedet en klassekonkurranse:• Bygg den mest spektakulære Rube Goldberg maskinen
Vi anså dette som en utfordring som mange kunne engasjere seg i på tvers av faglige interesser.
I tillegg til at den stimulerer kreativitet har den betydelige innslag av realfag (energioverganger).
Flere av foredragsholderne under vitenskapsfestivalen hadde sagt seg villige til kostnadsfritt åholde foredrag for ungdom på formiddagene. På bakgrunn av hva vi mente var aktuelt og hva
som til siste viste seg realistisk, ble følgende foredragsserie tilbudt:• Sandra M. Diaz – Ekspert på biologisk mangfold og økosystemer• Kate Marvel – Ekspert på klimamodeller hos NASA
• Raphaello D’Andrea – Ekspert på droner og dynamiske systemer• Neil Harbisson og Moon Ribas – Samtidskunstnere og cyborgaktivister• Jeremy Jackson – Ekspert på hvordan menneskelig aktivitet påvirker livet i havet
NRK og Kommunikasjonsavdeling ved NTNU skulle dessuten strømme foredragene slik at dekunne sees rundt om på skoler i distriktet, enten “live” eller lastes ned i ettertid. Dessuten ble
det gjort avtale om at:• Universitet nord på Levanger skulle vise foredraget til Kate Marvel i tillegg til å gi en presentasjon av 35 år med HUNT-undersøkelsen

8Etter hvert innså vi at tidspunktet var en alvorlig utfordring da de tre festivaldagene 17. – 19.
juni falt sammen med muntligeksamen i videregående skole. Dette, sammen med at vi var i siste
skoleuka viste seg å ha alvorlige konsekvenser for oppslutningen.
Kort oppsummert så fikk vi 6 påmeldte til Science Campen som ble gjennomført med en
gruppe. Dernest overvar drøyt 200 elever fra videregående skole to engasjerende foredrag av
Sandra Diaz og Kate Marvel i Olavshallens lille sal. Mens elever fra vgs var omtrent helt fraværende under foredragene på tirsdag og onsdag. Foredraget med Jeremy Jackson på onsdag
måtte derfor avlyses på grunn av manglende oppslutning.
Når det gjelder Rube Goldberg konkurransen fikk vi ingen påmeldte, og pr. skrivende stund er
vi usikre på i hvilken grad videregående skoler i distriktet benyttet seg av strømming av foredragene til Sandra Diaz og Kate Marvel. Arrangementet ved Universitet nord i Levanger ble
avlyst da det kun 15 påmeldte deltagere fra en klasse.
Årsaken til den sviktende oppslutningen fra videregående skole er sannsynligvis sammensatt,men følgende momenter bør vurderes som årsaker:• Tidspunktet: Sammenfall med muntligeksamen og en travel avslutning av skoleåret er nok
en viktig årsak til manglende oppslutning. Av samme grunn er det kanskje for mye å forlangeat lærere skal gjennomføre nye og dels omfattende undervisningsopplegg for elever siste uka
før ferien.
• Overvurdering av interessen: Etter suksessen med StarMus i 2017 overvurderte man interessen for et slikt arrangement. Til tross for StarMus så er det for øyeblikket ingen tradisjon
for en vitenskapsfestival av denne typen i regionen. Det tar tid å bygge opp en slik tradisjon.
• Skole versus fritid: Selv om ungdommer mener at det valgte temaet for Science Campen er
viktig og interessant, bør en stille seg spørsmålet om dette er viktig nok for at de skal melde
seg på en dag med et noe skolepreget opplegg siste skoleuke før ferien.
• Manglende kommunikasjonskanaler: Vi oppdaget også at vi manglet kanaler som kommuniserte direkte til målgruppen, ungdom. De som meldte seg på hadde fått informasjon
direkte via Talentsenteret ved Vitensenteret eller via Facebook. Bruk av rektorer og lærere
syntes ikke å fungere for å nå denne målgruppen. Skoleprogrammet fikk heller ikke den drahjelp vi håpet på gjennom media, da spesielt via innstikket i Adresseavisen. Det må derfor
stilles spørsmål ved om vi har det markedsapparatet som trengs for å nå ut til målgruppen.
• Kort tid til forberedelse: I og med kort tid fra oppdraget ble gitt til leveranse, så var det lite
tid til å orientere seg hos målgruppene, både mht. faglig innhold og for å bygge opp entusiasmen rundt et slikt arrangement på det aktuelle tidspunktet.
Vi sitter imidlertid igjen med fire flotte undervisningsopplegg med tilhørende utstyr for videregående skole knyttet til et meget aktuelt tema som det er verdt å satse videre på i tiden framover,også uavhengig av Science Camper.

9ForordScience Camp 2019 er et tilbud ment for realfaginteresserte elever i videregående skole initiert
av Trøndelag fylkeskommune ved Tarjei Joar Moen. Første året denne ble arrangert var sommeren 2016 i et samarbeid med bl.a. Trondheim Makers. I 2017 ble oppdraget gitt til
Skolelaboratoriet ved NTNU, så også i 2019. Oppdraget ble endelig bekreftet i begynnelsen av
februar med et innledende prosjektmøte 1. feb. 2019. Arbeidet med å avklare rammebetingelsene ble startet umiddelbart for å få flest mulig ideer på bordet.
En lang rekke personer har stilt opp for å gjøre dette mulig. Først og fremst en takk til Trondheim kommune som har stilt opp med ekspertise innen måling av luftkvalitet og vannrensing.
De har også velvilligst og uten omkostninger gitt oss prøver på drikkevann og avløpsvann. En
takk også til Mausund feltstasjon som velvilligst har lånt ut utstyr for registrering av mikroplastog fanget og gitt oss fisk for disseksjon. Videre har medarbeidere ved flere institutter ved NTNU
stilt sin ekspertise til rådighet, vi nevner Inst. for fysikk, Inst. for bygg og miljøteknikk, Inst. forarkitektur og planlegging, Inst. for kjemi, Inst. for biologi og Inst. for informasjonssikkerhet og
kommunikasjonsteknologi i tillegg til at Kommunikasjonsavdelingen ved NTNU har bistått
med markedsføringsmateriell. Videre stilte medarbeidere fra NAROM opp og holdt et kostnadsfritt kurs om bruk av satellittbilder i undervisningen.
Vi har dessuten hatt nær kontakt med styringsgruppen for skoleprogrammet for Vitenskapsfestivalen TBC ved Karl Asmund Rognøy Olsson.
En takk til alle involverte.
Nils Kr. Rossing
Astrid Johansen
Hilde Ervik
Per-Odd Eggen
Berit Bungum
Skolelaboratoriet ved NTNU
Trondheim oktober 2019

10

11

Bidragsytere til Science Camp 2019
Det er mange som har bidratt for å realisere denne Science Camp’en (SC)Læringsassistenter:
Dina RogstadHåkon Mogstad
Fride Revheim
Ane Håland
Jørgen Sørhaug
Morten Grønbech
Mohammed Ettayebi
Viktoria Wiik
Stine Gustavsen
Solfrid Johansen

MSc, Biologi - Læringsassistent og ekspert på Microplast
Stud-MSc - Fysikk & matematikk – LæringsassistentStud-MSc - Energi og miljø – LæringsassistentStud-MSc - Fysikk & matematikk – LæringsassistentStud-MSc - Fysikk & matematikk – LæringsassistentStud-MSc - Fysikk & matematikk – LæringsassistentStud-MSc - Petroleumsteknologi– LæringsassistentStud-MSc - Biologi – LæringsassistentStud-MSc - Fysikk & matematikk – LæringsassistentStud-MSc - Fysikk & matematikk – Læringsassistent

Prosjektgruppen:
Per-Odd Eggen
Hilde Ervik
Astrid Johansen
Nils Kr. Rossing
Berit Bungum

Førsteamanuensis og leder for Skolelaboratoriet, IFY, NTNU
Administrativ prosjektleder Science Camp
Universitetslektor ved Skolelaboratoriet, Institutt for lærerutdanning, NTNU,
Lektor ved Byåsen videregående skole, aktiv i gjennomføringen av SC
Universitetslektor ved Skolelaboratoriet, Institutt for fysikk, NTNU
deltaker av prosjektgruppen SC, aktiv i gjennomføringen av SC
Dosent ved Skolelaboratoriet ved Institutt for fysikk, NTNU,
Utøvende prosjektleder Science Camp, aktiv i gjennomføringen av SC
Professor ved Skolelaboratoriet ved Inst. for fysikk, NTNU,
deltaker av prosjektgruppen SC

Trøndelag Fylkeskommune (TRFK – Oppdragsgiver):Tarjei Joar Moen
Robin Hjelseth
Mai Helen Reksen

Trøndelag fylkeskommune – Oppdragsgiver Science Camp
Trøndelag fylkeskommune, Lærling – Hjemmeside TRFK
Trøndelag fylkeskommune, Lærling – Hjemmeside TRFK/Påmelding

Andre involverte:Internt NTNU:
Sina Shaddel
Stipendiat, Institutt for bygg og miljøtek. – Ekspert på rensing av avløpsvann
Mads Nordtvedt
Rådgiver grafisk – Kommunikasjonsavdelingen – Layout flyers og T-skjorter
Thomas Ryjord
Koordinator for sideprogrammet under TBC
Trond Singsås
Prosjektleder, Prorektor for forskning, NTNU
Karl Asmund R. Olsson Koordinator for skoleprogrammet under TBC, Kommunikasjonsavd. NTNU
Eivind O. Solli
Prosjektøkonom, Inst. for fysikk – Prosjektnummer, prosjektregnskap
Rita Finsland
Seniorkonsulent, Inst for fysikk – Rådgiver ansettelser
Ingeborg Berg
Universitetslektor Inst. for fysikk – Ansettelse av læringsassistenter
Patrick A. Driscoll
Prosjektleder, Inst. for arkitektur og planlegging
Frank A. Kraemer
Førsteam. Inst. for info. sikkerhet og kom. tek. – Apparatur Luftkvalitet

12Lise Kvittingen

Professor ved Inst. for kjemi – Kjemisk analyse av væsker ved kolorimeter

Eksternt NTNU:
Tore Nordstad
Terje Nøst
Frank Batey
Pål Clausen
Geir Sommervold
Odd Arne Arnesen
Edvard Pedersen
Erik Løkketangen
NAROM

Trondheim kommune, Miljøetaten – Ekspert på luftkvalitet
Trondheim kommune, Miljøetaten – Ekspert på drikkevannskvalitet
Trondheim kommune, Bydrift – Kontaktperson prøver avløpsvann, drikkevann
Trondheim kommune, Bydrift LARA - Kontakt Lade renseanlegg, avløpsvann
Trondheim kommune, Bydrift VIVA - Kontakt Vikåsen renseanl. drikkevann
Mausund Feltstasjon – Bidratt med utstyr og fisk for dissekering
Førstelektor Inst. for Informatikk Universitetet i Tromsø – Rådgiver Air:bit
Lærer ved Brundalen skole, uttesting av hjemmebyggede instrumenter
Representanter holdt lærerkurs i bruk av satellittbilder i undervisningen

Involverte institutter ved NTNU
Science Camp’en har også involvert flere institutter ved NTNU og mange har bidratt med gratis timer
sponset av instituttene:
Institutt for fysikk, Skolelaboratoriet, NTNU – Prosjektledelse, administrasjon og gjennomføring
Institutt for fysikk, Administrasjon – Bestilling av utstyr, utbetaling av lønn, prosjektnummer
Institutt for bygg og miljøteknikk – Ekspert på Rensing av avløpsvann
Institutt for kjemi – Kjemisk analyse ved bruk av kolorimeter og fluorescens for påvisning kinin
Institutt for biologi – Læringsassistenter og kunnskap om mikroplast
Institutt for arkitektur og planlegging – Erfaring med måling av luftforurensning
Institutt for informasjonsikkerhet og kommunikasjonteknologi – Utstyr for måling av luftkvalitet
Kommunikasjonsavdelingen ved NTNU – Framstilling av markedsføringsmateriell
Det eneste vi manglet var deltakere!

13Innhold
1 Innledning ...................................................................................................... 17
1.1
1.2
1.3

Faglig innhold .........................................................................................17
Arbeidsdeling ..........................................................................................17
Prosessen .................................................................................................18

2 Programmet ................................................................................................... 23
2.1 Program Science Camp 17. – 19. juni 2019 ............................................23
2.2 Kort beskrivelse og vurdering av hvert enkelt dagsprogram ..................24
2.2.1 Rensing av avløpsvann ...................................................................... 25
2.2.2 Måling av luftkvalitet (partikkelmålinger i luft) ............................... 27
2.2.3 Registrering av mikroplast ................................................................ 29
2.2.4 Kjemiske analysemetoder .................................................................. 31
2.3 Foredrag i Olavshallen ............................................................................32
2.4 The Big Rube Goldberg Challenge .........................................................34
3 Administrasjon av prosjektet ....................................................................... 37
3.1 Tidsplan ...................................................................................................37
3.2 Rekruttering ............................................................................................37
3.2.1 Rekruttering av medarbeidere ........................................................... 37
3.2.2 Rekruttering av læringsassistenter ..................................................... 39
3.2.3 Rekruttering av foredragsholdere ...................................................... 40
3.2.4 Rekruttering av deltakere .................................................................. 40
3.3 Opplæring av læringsassistenter – Studentkurs ......................................41
3.4 Lunsj ........................................................................................................41
3.5 Lokalisering ............................................................................................42
3.6 Risikoanalyse ..........................................................................................42
3.7 Bekledning ..............................................................................................43
3.8 Markedsføring av tilbudet .......................................................................43
3.9 Materiell og utstyr ...................................................................................44
3.10 Gjennomføring, oppsummering og evaluering .......................................45
3.10.1 Rube Goldberg konkurransen .......................................................... 46
3.10.2 Science Camp 2019 ......................................................................... 46
3.10.3 Foredragene i Olavshallen ............................................................... 48
3.10.4 Strømming av foredrag .................................................................... 48
3.10.5 Tilbud ved Universitet nord – Levanger .......................................... 48
4 Prosjektøkonomi ............................................................................................ 49
4.1
4.2

Budsjett ...................................................................................................49
Skyggeregnskap over kostnader pr. 01.07.2019 .....................................49

Vedlegg A

Bakgrunn for valg av tema ........................................................ 51

A.1 Idedugnad Science Camp – Dagsprogram ............................................. 51

14

Vedlegg B

Markedsføring ............................................................................. 55

B.1 Markedsføringsplan ............................................................................... 55
B.2 Markedsføring av lærerkurs - Utforsk nærområdet v.hj.a. satellittbilder 57
B.2.1 Utsendelse til kontaktlærere .............................................................. 57
B.2.2 Omtale av lærerkurset på nettet ......................................................... 59
B.3 Markedsføring av Rube Goldberg-konkurranse ..................................... 61
B.4 Markedsføring av foredragene i Olavshallen ......................................... 62
B.5 Markedsføring av dagsprogrammet - Science Camp 2019 .................... 63
B.6 Fylkeskommunens hjemmeside med påmelding ................................... 64
Vedlegg C

Informasjon ................................................................................. 65

C.1 Informasjon til foredragsholdere ............................................................ 65
C.1.1 Spesifikasjon av oppdraget ................................................................ 65
C.1.2 Informasjon til foredragsholderne og invitasjon til studentkurset ..... 65
C.2 Siste informasjon til deltagerne på Science Camp ................................. 67
C.2.1 Opprinnelig planlagt informasjon til deltagerne
ved ordinær gjennomføring ............................................................... 67
C.2.2 Informasjon til de seks deltagerne som faktisk meldte seg på .......... 68
C.3 Informasjon til studentene ...................................................................... 69
C.3.1 Utlysning av stilling som læringsassistenter ..................................... 69
C.3.2 Informasjon til studenter som tilbys jobben ...................................... 69
C.3.3 Informasjon til studenter som hadde fått avslag ................................ 71
C.3.4 Informasjon til studenter ifm. studentkurs ........................................ 71
C.4 Attest for utført arbeid ............................................................................ 74
Vedlegg D

Evaluering ................................................................................... 77

D.1 Skjema for spørreundersøkelse .............................................................. 77
D.2 Resultat ................................................................................................... 85
Vedlegg E

Avtaler og kontrakter ................................................................. 89

E.1

Avtaler med Vitenskapsfestivalen NTNU
og Trøndelag fylkeskommune ............................................................... 89
E.1.1 Avtale mellom Vitenskapsfestivalen og Skolelaboratoriet ............... 89
E.1.2 Avtale mellom Trøndelag fylkeskommune og Skolelaboratoriet ..... 90
E.2 Avtaler med studenter ............................................................................ 92
E.2.1 Utlysningstekst studentassistent ........................................................ 92
E.2.2 Vedlegg til søknad om politiattest ..................................................... 94
E.2.3 Eksempel på politiattest fra student ................................................... 95
E.2.4 Arbeidsavtale med student ................................................................ 97
E.3 Avtaler og kontrakter med foredragsholdere ......................................... 98
E.3.1 Kontrakt med foredragsholder ........................................................... 98
E.3.2 Oppdragsavtale ................................................................................ 100

Vedlegg F

Budsjett og skyggeregnskap ..................................................... 103

15

F.1
F.2

Budsjett ................................................................................................ 103
Skyggeregnskap pr. 12. juli 2019 ......................................................... 104

Vedlegg G

Risikoanalyse ............................................................................. 105

Vedlegg H

Gjennomføring .......................................................................... 111

H.1 Felles introduksjon ved starten av dagen ............................................. 111
H.2 Oversikt over påmeldte ........................................................................ 112
H.3 Utstyr .................................................................................................... 113
H.4 Elevark ................................................................................................. 115
H.4.1 Måling av luftkvalitet ...................................................................... 117
H.4.2 Måling av partikler i avløpsvann – Rensing av avløpsvann ............ 173
H.4.3 Kjemiske analysemetoder - Hva er i drikkevannet ......................... 193
H.4.4 Registrering av mikroplast .............................................................. 203

16

17

1

Innledning

Rapporten oppsummerer erfaringene fra Science Camp 2019 og foredragsserien vi Olavshallen
rettet mot elever i videregående skole. Et tilbud utarbeidet på initiativ fra, og finansiert av Trøndelag fylkeskommune. Dessuten gis en gjennomgang av og vurdering av programmet primært
sett fra arrangørens side siden det var få deltagere. Rapporten inneholder også oversikter overde administrative rutinene som ble utarbeidet og fulgt, slik at det ev. skal være mulig å videreføre og forbedre tilbudet våren 2021 om det er ønskelig. Rapporten inneholder prosjektleders
budsjett som bygger på timesatser gitt av kontroller, og skyggeregnskap ført under gjennomføringen. Sistnevnte inneholder også oversikt over personalkostnader beregnet ut fra påløpte
timer og timesatser for ansatte ved NTNU, Skolelaboratoriet. Og sist men ikke minst er vedlagt
detaljert beskrivelse av undervisningsoppleggene som ble utviklet til Science Camp 2019. Sidenlite av dette materiellet ble brukt under campen er det vårt håp at dette vil komme i nyttet gjennom Skolelaboratoriets øvrige tilbud slik at det kan komme ut og brukt av elever i videregående
skole.
1.1

Faglig innhold

Tilbudet som Skolelaboratoriet hadde ansvaret for besto hovedsakelig av fire deler:• Science Camp 2019 – tre 6 timers dagsprogram for inntil 48 elever pr. dag.
• Foredragsserie i Olavshallen• Presentasjon av HUNT-undersøkelsen og strømming av foredrag til distriktet• Foreslag til klasseromsaktiviteter
1.2

ArbeidsdelingAnsvaret for gjennomføringen av de fire delene var fordelt slik mellom Styringsgruppen for
koordinering av skoleprogrammet, Skolelaboratoriet ved NTNU og Trøndelag fylkeskommune:
Styringsgruppen for koordinering av skoleprogrammet:• Gjøre avtaler om økonomi med Trøndelag fylkeskommune• Gjøre avtaler med foredragsholdere og konferansier• Gjøre avtaler om tilbud ved Universitet nord
• Sørge for allokering av lokaler ved Olavshallen• Gjøre avtaler om strømming av foredragene• Markedsføring via media
Skolelaboratoriet:• Faglig innhold Science Camp 2019
• Organisering og administrasjon av Science Camp, inkludert ansvar for økonomien og ansettelser av læringsassistenter og innleie av fageksperter• Gjennomfør Science Camp 2019
• Utarbeiding av markedsføringsmateriell for utsendelse til skolen med tilhørende spredningav tilbudet• Utarbeide og kvalitetssikre hjemmesider ved TRFK

18

• Forslag til valg av foredragsholdere for de åpne foredragene• Markedsføre tilbudene gjennom www.skolelab.no, Facebooksider via Skolelaboratoriet,
Vitensenteret og Jobbnorge.no
Trøndelag fylkeskommune:• Utformet rammene for tilbudet som skulle gis til målgruppene. (Med rammer menes her, tilhvem og hvor tilbudet skulle tilbys)• Kontakt med ledelsen i Trøndelag fylkeskommune• Markedsføring av Science Camp 2019 og de åpne foredragene, via sine kanaler og nettverket
av rektorer• Ha teknisk ansvar for nettstedet og betjene påmeldingsystemet• Ev. varsle deltagerne
Ved NTNU ble det umiddelbart da vi fikk oppdraget organisert en prosjektgruppe bestående av:
Nils Kr. Rossing (Skolelaboratoriet)
Astrid Johansen (Skolelaboratoriet)
Hilde Ervik (Skolelaboratoriet)
Berit Bungum (Skolelaboratoriet)
I tillegg var Per-Odd Eggen, leder av Skolelaboratoriet, formelt ansvarlig for prosjektet. Dessuten var en rekke andre både ansatte og innleide personer involverte i prosjektet (se oversikt påside 11).
Prosjektgruppen hadde ukentlige møter fra tidlig i februar og fram til gjennomføring i uke 25.
Trøndelag fylkeskommunes representant og oppdragsgiver Tarjei Joar Moen deltok på flere av
møtene enten ved sin tilstedeværelse eller vi skype.
1.3

Prosessen

Rammebetingelser
Rammebetingelsene var endret vesentlig fra forrige camp i 2017:• Distriktstilbudet var viktig for at flest mulige elever i regionen skulle få mulighet til å oppleve vitensskapsfestivalen. Dette var en konsekvens av et politisk vedtak som lå til grunn forat TRFK gikk inn med finansiering av Vitenskapsfestivalen 2019.
• Målgruppen ble utvidet for å nå bredere ut i skolen med tilbudet. Dette på bekostning av
varigheten av campen (dagstilbud) hvilket betød mindre fordypning.
• De økonomiske rammevilkårene var som sist, men den økonomiske siden av avtalen skulleinngås mellom Trøndelag Fylkeskommune (fra nå TRFK) og NTNU-sentralt ved Styringsgruppen for Skoleprogrammet under Vitenskapsfestivalen, “The Big Challenge” (fra nå
Styringsgruppen). Dette resulterte i at det ble inngått to avtaler, en mellom Styringsgruppen
og Skolelaboratoriet som hovedsakelig omfattet den økonomiske siden av prosjektet, og en
avtale med TRFK.
Konsekvensene av denne todelte avtalen var at prosjektet: Science Camp 2019 ble definert som
et internt NTNU-prosjekt hvilket hadde betydning for medarbeidernes timesatser.

19

IdefasenIde-dugnaden startet umiddelbart og flere forslag kom på bordet (vedlegg A.1 på side 51).
Siden resursene ved Skolelaboratoriet er begrenset og to av laboratoriets ansatte også var involvert Trondheim kommunes tilbud under festivalen, innså vi tidlig at vi måtte forsøke å engasjerelærerne ved den enkelte skole for å skape engasjement i distriktet.
I mars ble det bestemt at vi skulle arbeide etter følgende plan:• Dagsprogram i Trondheim med stor vekt på laboratorie-/verkstedoppgaver, og som etter
hvert fikk den offisielle betegnelsen Science Camp 2019. Daglig 2 x 6 timers tilbud for inntil
2 x 24 elever• Aktivitetsprogram i distriktet med vekt på aktiviteter, drevet av lærere og elever i samarbeid
og støttet av et tilhørende lærerkurs i slutten av april.
• Foredragsserie over tre dager i Olavshallen rettet mot ungdom, hvorav en dag var i samarbeid med Trondheim kommune.
• Distribusjon av foredragene til distriktet via strømming.
Etter hvert ble det også satt opp et program ved Universitet nord i Levanger:• HUNT-undersøkelsen som også inkluderte overføring av foredragene i Olavshallen mandag
17. juni
Dagsprogrammet – Science Camp 2019
Siden program skulle være et tilbud i skoletiden, var vi innstilt på at tilbudet skulle ha en faglig
substans som kunne knyttes til skolens læreplaner og samtidig var relevant for Vitenskapsfestivalens sentrale tema:• Battling for truth- science and politics• The role of technology in societal development• Sustainable solutions for future development and changes
Vi valgte derfor å se nærmere på følgende tema:• Forurensning i luft og vann og håndtering av disse utfordringene• Bruk av satellittbilder for utforskning av lokalmiljøet
Etter avholdt lærerkurs i april innså vi at bruk av satellittbilder ikke ville fungere som aktivitet
under Science Campen og endte derfor opp med oppsplitting av temaet Forurensning i luft ogvann med følgende deltema for campen:• Måling av luftkvalitet• Rensing av avløpsvann• Metoder for kjemisk analyse av bl.a. drikkevann• Registrering av mikroplast i vann og slamprøver
Hvert av temaene hadde daglig plass til 12 elever organisert i grupper á 6 deltagere under ledelse
av en læringsassistent (student). Deltagerne skulle melde seg på deltemaer som de skulle jobbe
med gjennom dagen.

20

Distriktsprogrammet
Vi innså tidlig at med de ressursene vi hadde ved Skolelaboratoriet og med et omfattende program i Trondheim, var vår eneste mulighet til å nå ut i distriktet å fri til den enkelte lærer ved åtilby dem et undervisningsopplegg som både var relevant over hele Trøndelag og som senere
kunne bli en generell ressurs i undervisningen.
Siden vi heller ikke hadde anledning til å bruke store summer på lærerkurs1, valgte vi temaet:
Fra satellittbilder til lokal miljøutforskning. Grunnen var at temaet er relevant i flere fag som
Teknologi og forskningslære (T&F), Geografi, Biologi og Samfunnsfag. Dessuten kan satellittbilder av hver minste holme og skjær i Norge lastes ned kostnadsfritt fra databaser slik at allekunne studere lokale forhold. Videre holder NAROM2 gratis kurs lokalt rundt om i landet og
Skolelaboratoriet har som oppgave å legge tilrette for slike kurs. Dermed kunne vi holde kurset
nesten uten å belaste budsjettet til Science Camp 2019. Vi brukte alle våre kanaler for å markedsføre kurset. En spesiell invitasjon ble sendt til utvalgte kontaktlærere ved alle videregående
skole i Trøndelag i tillegg til en spesiell invitasjon til over 300 realfaglærere. I tillegg gikk invitasjonen ut til ca. 7000 lærere i landet forøvrig, men med fortrinn for deltagelse fra Trøndelag.
Vi tilbød oss å dekke reise for de som kom fra Trøndelag, selve kurset var gratis.
Kurset ble gjennomført 25. og 26. april med 11 deltakere hvorav 5 fra Trondheim og 2 fra distriktet i Trøndelag. Det viste seg at ingen ga uttrykk for å bruke dette som tema i klasserommet
under The Big Challenge. Dermed måtte vi legge denne ideen til side og komme opp med et nytt
forslag.
Siden temaet for festivalen var “The big Challenge” ble det foreslått å utfordre elevene til å
bygge en Rube Goldberg maskin. Dette er en kreativ oppgave hvor elevene skal lage en maskin
som utfører en enkel oppgave på en mest mulig komplisert måte ved hjelp av oppfinnsomme
energioverganger.
På dette tidspunktet hadde vi innsett at muntligeksamen i videregående skole ville falle på desamme dagene som Science Campen (17. – 19. juni) og at dette kunne bli en alvorlig utfordringfor å få deltakere til våre tilbud. Vi tenkte derfor at å bygge en Rube Goldberg maskin var en
oppgave alle kunne delta på i forkant av Vitenskapsfestivalen, hvor de som kom opp til muntlig
eksamen kunne delta i prosjektet så lenge de hadde anledning for så å ferdigstilles og filmes av
de som ikke kom opp. Det ble derfor laget en egen hjemmeside hvor resultatene skulle legges
ut. Videre fikk vi løfte om at de beste bidragene skulle vises før foredragene i Olavhallen den
18. juni.
Foredrag og strømming til distriktet
Siden vi hadde fått løfte om at vi kostnadsfritt kunne velge blant festivalens foredragsholdere
til vår foredragsserie for ungdom i Olavshallen, startet vi tidlig arbeidet med å velge ut de vi
syntes var mest aktuelle for vår gruppe. Etter flere runder og med stadig færre å velge i, endte
vi opp med følgende:
Mandag 17. juni
• Sandra M. Diaz – Ekspert på biologisk mangfold og økosystemer• Kate Marvel – Ekspert på klimamodeller hos NASA

1. Signaler fra Trøndelag fylkeskommune var tydelig på at de tildelte midlene ikke skulle brukes til åutdanne lærere
2. NAROM – Nasjonalt senter for romrelatert undervisning i opplæringen

21

Tirsdag 18. juni
• Raphaello D’Andrea – Ekspert på droner og dynamiske systemer• Neil Harbisson og Moon Ribas – Samtidskunstnere og cyborgaktivister
Onsdag 19. juni
• Jeremy Jackson – Ekspert på effekten av menneskelig påvirkning i havet
Samtlige foredrag skulle filmes og lagges ut på nett for nedlasting og visning ved lokale skoler
som et ledd i å spre kunnskapen ut i distriktet. Opptakene ble dels gjort av NRK og dels av
NTNU kommunikasjonsavdelingen.
Levanger – Universitet nord: I tillegg ble det gitt et tilbud i Levanger ved Universitet nord,
som tilbød strømming av foredraget til Kate Marvel og en presentasjon av Helseundersøkelsen
i Nord-Trøndelag gjennom 35 år, Norges største helseundersøkelse.
Markedsføring
På dette tidspunktet ble det viktig å finne en god markedsføring for tilbudene våre. Det ble tidlig
laget en plan for markedsføring (primo april) hvor målet var å få alt klart for utsendelse 10. mai(vedlegg B.1 på side 55). Siden det var påmelding til alle aktivitetene (unntatt strømming) ble
det valgt å samle all informasjonen på TRFK-hjemmesider med tilhørende påmeldingssystem.
15. mai gikk det ut informasjon pr. e-post til alle rektorer i Trøndelag og drøyt 300 realfagslærere i videregående skole i Trøndelag om samtlige tilbud til elevene i videregående skole, med
henvisning til TRFK’s hjemmesider (https://trondelag.pameldingssystem.no/tbc2019) med tilhørende påmelding.
I tillegg til at programmet ble gjort tilgjengelig på TRFK sitt intranett, utformet kommunikasjonsavdelingen i fylkeskommunen, digitale plakater som alle skolene ble oppfordret til å ha påsine informasjonstavler. Fylkeskommunens egne fagnettverk ble brukt til å spre informasjon tillærere som underviste innen relevante fagområder. Skolenes postmottak fikk oppdrag i å spre
det til hver enkelt ansatt på egen skole.
Fylkeskommunens kontaktperson opplyst dessuten om tilbudet på rektormøte uka før campen
og sendt ut en påminnelse til samtlige rektorer helga før arrangementet.
Videre ble det lagt ut korte informasjonstavler på fascebooksidene til Vitensenteret med henvisning til Science Camp 2019 på TRFK hjemmesider. Uka før campen ble det utformet en
Facebook og Instagramkampanje som ble rettet mot trøndersk ungdom i alderen 16 – 19 år.
Kampanjen ble iverksatt av Jobbnorge og var aktiv de fire siste dager før fristen for påmelding
til tilbud gikk ut. Kampanjen nådde ut til over 100 000 brukere.

22

23

2

Programmet

Her presenteres, begrunnes og kommenteres det valgte leirprogrammet for Science Camp 2019.
2.1

Program Science Camp 17. – 19. juni 2019

Bakgrunnen for valg av tema var flerdelt:• Tilbudet skulle ha appell til elever i videregående skole og ha relevans for undervisningen• Det skulle være aktuelt i tiden og passe til temaene for festivalen• Innholdet skulle gjerne være tverrfaglig og kunne knyttes til flere av realfagene ikke minstfor å appellere til ungdommer med ulike interesser• Tilbudet skulle ha en “rød tråd”1 og være sterkt aktivitetspreget med korte relevante
presentasjoner• I tillegg måte tilbudet være så pass omfattende at det ga elevene mulighet til en viss fordypning, noe som lett kunne komme i konflikt med krav om stor gjennomstrømning av elever• Tilbudet skulle nå ut til så mange som mulig. Det ble derfor planlagt to paralleller med uliketema, hver med inntil 24 ungdommer.
Vi endte dermed opp med følgende program som ble innledet av fire eksperter, to på hvert
hovedtema, hentet dels fra NTNU, Trondheim kommune, Miljøenheten og blantmasterstudenter.
Organisering av Science Camp 2019 – dagsprogram
Programmet er organisert i to paralleller hver med 24 elever organisert i 8 grupper á 6 elever,
hver 6’er gruppe består av to lag á 3 elever. Hver parallell ble ledet av en ansatt ved Skolelaboratoriet og hver 6’er gruppe av en læringsassistent.

Gr. 1

Rom C2-115
Overordnet introduksjon

Rom C2-101 + C2-100 (Veierom)/C2-107
Overordnet introduksjon

Fagspesifikk introduksjon luft og vannFagspesifikk introduksjon Vannanalyse og mikroplast

Gr. 2

Tema 1 Rensing av
avløpsvann
Praktisk arbeid i gruppene

Gr. 3

Gr. 4

Tema 2 Luftkvalitet
Praktisk arbeid i gruppene

Gr. 5

Gr. 6

Gr. 7

Gr. 8

Tema 3 Microplast islam og vannprøver

Tema 4 Kjemiske analysemetoder (drikkevann)Praktisk arbeid i gruppene

Praktisk arbeid i gruppene

Felles lunsj i kantina – Læringsassistentene har ansvaret for å ta gruppa med tilbake
Tema 1 Rensing av
avløpsvann
Praktisk arbeid i gruppene
Forberedelse
presentasjon

Forberedelse
presentasjon

Tema 2 Luftkvalitet
Praktisk arbeid/feltarbeid
Forberedelse
presentasjon

Forberedelse
presentasjon

Romvis presentasjon i plenum (4 x 4 min)
Gr. 1
Gr. 3
Gr. 5
Gr. 7
Felles avslutning og oppsummering

Tema 3 Microplast islam og vannprøver

Tema 4 Kjemiske analysemetoder (drikkevann)Praktisk arbeid i gruppene

Praktisk arbeid i gruppene

Forberedelse
presentasjon

Forberedelse
presentasjon

Forberedelse
presentasjon

30 min90 min30 min
120 minForberedelse
presentasjon

30 minRomvis presentasjon i plenum (4 x 4 min)
Gr. 2
Gr. 4
Gr. 6
Gr. 8
Felles avslutning og oppsummering

45 min15 minNoter:• Alle deltagere skulle møte ved ingengan til Realfagbygget kl. 08:50. Gruppen hentes av tolæringsassistenter (reservene) og deles i to, avhengig av hvilke tema de er påmeldt. De som
er usikre spør en læringsassistentene som har lister. De følges til riktig rom.

1. Dette var tilbakmeldingen fra deltagerne fra 2017 – Lag en tydeligere rød tråd gjennom programmet.

24• Det holdes en overordnet kort introduksjon (se vedlegg H.1 på side 111) av en av dagsprogramlederne (ansvarlig for hvert rom). De gir praktiske opplysninger og setter programmet
for dagen inn i en sammenheng (maks 10 min).
• Deretter holder to eksterne innledere to tematiske introduksjoner om de aktuelle temaene på
rommet. Hver maks 10 min.
• Rensing av avløpsvann (Faglig ansvarlig Nils Kr. Rossing)
Fagspesifikk innleder: Sina Shaddel, Institutt for bygg og miljøteknikk, NTNU
Innhold: Hvorfor rensing? Hvordan rensing? Hva må bort? Hva blir igjen? Er det
mulig å gjenbruke renset vann og hvorfor?
• Luftkvalitet – partikler i luft (Faglig ansvarlig Nils Kr. Rossing)
Fagspesifikk innleder: Tore Nordstad, Trondheim kommune, Miljøenheten
Innhold: Hvilke skadelige stoffer inneholder luft i by? Hva er den viktigste kilden til
forurenset luft i Trondheim, sommer og vinter? Hvilke tiltak treffer man for å redusere
mengden skadelige stoffer? Hvor viktig er partikkelforurensningen i forhold til
gassforurensning?
• Mikroplast i slam og vannprøver (Faglig ansvarlig Hilde Ervik)
Fagspesifikk innleder: Dina T. Rokstad, MSc. biologi, NTNU
Innhold: Hva er de viktigste kildene til mikroplast i naturen/avløpsvann/havet? Hva
gjør dem så farlige? Hvilke tiltak kan vi treffe for å redusere utslipp? Kan de brytes
ned eller samles inn? Hva bør vi gjøre med mikroplast i slammet som blir igjen etter
rensing av avløpsvannet vårt?
• Kjemiske analysemetoder – drikkevannskvalitet (Faglig ansvarlig Astrid Johansen)
Fagspesifikk innleder: Terje Nøst, Trondheim kommune, Miljøenheten
Innhold: Hva karakteriserer et godt drikkevann? Er det mulig å måle om det er godt
eller ikke, eller må det smakes? Hva innebærer rensing av drikkevann? Hvilke parametere måles etter rensing av drikkevannet? Hvilke forurensningskilder er man mest
bekymret for når det gjelder drikkevannet i Trondheim?
• Det legges inn 30 min. lunsj, deltagerne går til kantina (45 min inkl. transport)• Deretter forsetter gruppene å arbeide med oppdragene, noen har også feltarbeid• Dataene bearbeides for presentasjon• Oddetallsgrupper samles i Rom C2-115, mens liketallsgrupper samles i C2-101 Dermed får
en 4 presentasjoner med ulike tema i hvert av rommene.
Det holdes en felles oppsummering og avslutning i hvert av rommene uten at gruppene går tilbake til sine opprinnelige rom.
2.2

Kort beskrivelse og vurdering av hvert enkelt dagsprogram

I dette avsnittet skal vi ganske kort gå gjennom hvert av temaene i dagsprogrammet (Science
Camp 2019), beskrive innholdet og oppsummere noen erfaringer. Siden bare en av temaene ble
gjennomført med elever og da kun med en gruppe, er det vanskelig å gi en reell vurdering av
oppleggene.

25

2.2.1

Rensing av avløpsvann

Hensikt/Innhold:

Renseprosess for avløpsvan

Hensikten med dette temaet erdels å rette søkelyset mot rensing av vann, dvs. i hvilken
grad man er i stand til å fjerne
partikler, og dels å undersøke
hvordan man kan måle partikkeltett i væsker. Det stilles ifølge Sina Shaddel (stip. Inst.
for bygg og miljøteknikk),
ingen direkte krav til partikkeltetthet i renset avløpsvann, men
Sina Shaddel
andre krav til konsentrasjon av
stoffer, biologiske og kjemiske, gjør at det kan sees i sammenheng med partikkeltettheten. En
kan dermed sette et krav på typisk < 75 NTU for renset avløpsvann.
For at deltagerne skal få en dypere forståelse av betydningen av
rensing av avløpsvann, gir Sina innledningsvis en orienteringom hvilke stoffer avløpsvann inneholder og hvorfor man erpålagt å rense det før det slippes ut i havet, hvilke konsekvenser
urensete utslipp har, hvordan renseprosessen foregår og hvilke
krav som settes til utslippet.
Dernest bygger deltagerne et turbidimeter for måling av partikkeltetthet ved hjelp av refleksjon av lys fra partiklene i væsken.
Jo større partikkeltetthet, jo mer reflektert lys. De tar utgangspunkt i et ferdig kammer som kan romme vannprøven, og
bygger opp elektronikken rundt en mikrokontroller (Arduino)
som styrer måleprosessen og beregner mengden reflektert lys fra
partiklene ved hjelp av en lyssensor. Lyskilden belyser vannprøven vinkelrett på aksen til sensoren, dermed måler sensoren kun
reflektert lys under denne målingen.
Dersom man alternativt belyser
vannprøven langs aksen til sensoren, vil målt lysstyrke fortellenoe om hvor stor del av lyset
som absorberes i væsken. Et
slikt instrument kalles et kolorimeter. Vårt hjemmelagde
instrument kan fungere bådesom turbidimeter ogkolorimeter.

26

Deltagerne skal teste ut instrumentet som de innledningsvis skal bruke til å måle turbiditeten av
vann tilsatt melkedråper. De har også anledning til å endre programmet om de skulle ønske det.
Hvert av ti beger er fylt med 2 dL vann og tilsatt fra 1 til 10 dråper melk. Oppgaven går ut på atdeltagerne skal måle turbiditeten i vannprøvene for så, på grunnlag av målingene, å sette
begrene i stigende rekkefølge, fra begeret med 1 dråpe til begeret med 10 dråper melk. Målingene skal gjøres med det hjemmelagde instrumentet brukt både som turbidimeter og som
kolorimeter.
Dernest får de utlevert et Pasco turbidimeter hvor de anvender
plastkyvetter med standard løsninger (0 og 100 NTU) for å kalibrere
instrumentet. Det kalibrerte instrumentet kan så benyttes til åkalibrere det hjemmebygde
turbidimeteret.
Dernest benyttes Pasco turbidimeteret til å måle turbiditet iurenset og renset avløpsvann, manfinner da at det rensede avløpsvannet oppfyller kravene med god
margin.
De måler også turbiditeten til urenset og renset drikkevann i tillegg til havvann fra Mausund, smeltevann av snø og vann fra en
fjellbekk ved Oppdal.
Tilslutt oppsummerer de oppdraget og resultatene i en kort presentasjon, gjerne med bilder eller
film tatt opp under arbeidet med å løse oppdraget.
Elevarket og studentveiledningen finnes i Vedlegg H på side 111 og utover.
Vurdering:
Vi kjenner kun resultatene fra studentkurset og egne eksperimenter og konkluderer med
følgende:• Det bør legges vekt på at deltagerne gis en grundig forståelse av hvordan apparaturen ogmålemetoden fungerer. Dette ble fremhevet av studentene etter opplæringen.
• Det kan være stor spredning mht. hvor lang tid deltagerne bruker. Gjør man en liten feil i byggingen så kan dette resultere i at målinger må gjøres om igjen. Ett av lagene satte inn en feil
motstand, hvilket resulterte i en hel serie med feilmålinger. Siden de ikke hadde forventninger om resultatet, ble feilen ikke oppdaget før alle målinger var gjort, og de måtte begynnepå nytt med rett motstand.
• Måling av turbiditet av drikkevann er vanskelig da verdiene er så små (typisk 0,15 NTU) og
under det som kan måles med Pasco’s turbidimeter. Det samme gjelder også de øvrige prøvene av “rent” vann, selv grumsete fjellbekkvann har relativ lav turbiditet. Det foreslås
derfor at det hjemmelagede instrumentet brukes for å måle disse prøvene da dette instrumentet bruker mye større vannvolum. Dermed kan det hjemmelagde instrumentet komme tilnyttet selv om det skulle være ukalibrert og det kun blir snakk om sammenlignende målinger.

27

2.2.2

Måling av luftkvalitet (partikkelmålinger i luft)

Hensikt/Innhold:Hensikten med temaet er å rett oppmerksomheten mot luftkvalitet i bymiljøer, men også å vise
hvordan man med relativt enkle midler kan gjøre egne målinger
Etter en felles innledning så slapp Tore Nordstad til med en kort presentasjon om de helsemessige konsekvensene av å puste uren luft. Her er det flere faktorer som spiller inn, men nivået av
NOx gass og støv er to viktige parametere, i tillegg til nivået på ozon, CO og bensener. Biltrafikk og utslipp fra forbrenning er de viktigste bidragsyterne. Fra å være blant i mest forurensede
byene i Norge er Trondheim nå blitt blant “klassens” beste. Dette skyldes en rekke tiltak mht.
salting og vasking av gater, piggdekkgebyrer og overgang til elektriske biler med mer, se til
høyre på figuren under.

Deretter fikk de utdelt et byggesett hvor
de skulle bygge opp en partikkelmåler
for måling av partikler med størrelse 2,5og 10 μm/m3 (PM2.5 og PM10). I tillegg registrerte instrumentet temperatur,
fuktighet og GPS-koordinater for stedetmålingene ble gjort. Alle målinger ble
logget på et SD-kort, slik at man i ettertid kan behandle og analysere dataene i
en PC. I tillegg vises resultatene fortløpende på et lite display. Det hele ble
bygget opp rundt en mikrokontroller av
typen Arduino NANO og montert på etkoblingsbrett med jumpere.
Bildet til høyre viser den ferdige partikkelmåleren sammen med den profesjonelle måleren
BQ20. Siden ingen loddinger brukes kan utstyret lett demonteres og gjenbrukes av en ny gruppe
dagen etter.

28

Etter at instrumentet er bygget, kalibreres
temperatur- og fuktighetsmåleren opp motden profesjonelle måleren BQ20 som i tillegg
til relativ fuktighet og temperatur, måler
PM2.5 og PM10 over et valgfritt
tidsintervall.
Deltagerne er nå klare til å gjøre feltmålinger.
De har fått oppgitt to lokaliteter hvor de skal
utføre målinger: Det ene er ved rundkjøringen nord-øst for Lerkendal stadion, det andre
er i Elgeseter gate som tidligere har vært en
av de mest utsatte plassene for svevestøv.
Dataene skal logges på SD-kortet og behandles i ettertid. Instrumentet inneholder også et lite
display hvor øyeblikksverdiene kan leses av.

Det var laget en oppskrift for plotting av traseen de gikk i Google Earth, da de samlet inn av
data. Det var derfor mulig å hente ut opplysninger om hvor i terrenget de ulike støvdatamålingene var gjort.
I tillegg skulle deltagerne som hadde vært ved Elgeseter gate sjekke sine målinger mot målestasjonens målinger. Denne legger ut gjennomsnittsmålinger for hver hele time av både relativ
fuktighet, temperatur, lufttrykk og partikkeltetthet for PM2.5 og PM10.0.

29

Etter endt oppdrag skulle deltagerne samle resultatene og gi en kort presentasjon.
Elevarket og studentveiledningen finnes i Vedlegg H på side 111 og utover.
Vurdering:
Vi kjenner kun resultatene fra studentkurset og egne eksperimenter og konkluderer med
følgende:• Byggeoppgaven kan være nokså krevende og omfattende. Den er relativt lite inspirerendeselv om man lærer å kjenne igjen viktige komponenter i tillegg til at man må være særdeles
nøyaktig. Det er også lett å gjøre feil under veis slik at utstyret ikke vil fungere. Det er derfor
viktig at deltagerne spør læringsassistentene under byggingen om det er noe de er i tvil om.
• Det er en ulempe at ingen målinger blir registrert før man får GPS-målinger. Selv om man
kan modifisere programmet slik at det hopper over GPS-målingene så er det tungvindt at man
må ut for kunne registrere GPS-posisjonen og slik se at resten av instrumentet fungerer.
• Pr. i dag finnes det ingen god måte å registrere måledata sammen med posisjonsdata. Man
kan slå inn en posisjon i Google Earth og finne hvilke temperatur, fuktighet og partikkeltetthet som er målt på dette stedet.
• Det er viktig at læringsassistentene er påkoblet slik at feil fanges opp slik at elevene får hjelp
til å forstå hva de gjør og hvordan apparatet virker.
2.2.3

Registrering av mikroplast

Hensikt/Innhold:Hensikten med dette temaet var å rett oppmerksomheten mot den stadig økende mengden av
mikroplast vi finner i naturen og i havet. Vi hadde derfor hentet inn vannprøver fra mange ulike
plasser, eksempelvis fra havet (Mausund), vannprøver fra fjellet (Oppdal), prøver av avløpsvann, urenset og renset, og fra slam (Trondheim).
De seks elevene som deltok på Science Camp 19. juni, ble delt inn i to grupper.
Dina Tevik
Rogstad, holdt
en innledendepresentasjon om
mikroplast, hvor
vi finner mikroplast og hvor
den kommer
ifra. Mye er primær mikroplast,tilsettes produkter i produksjon.
For eksempel
tannkrem og
hudkrem.

30

Sekundær mikroplast er mikroplast som er fragmentert fra plastprodukter ned til en størrelse på< 5mm. Globalt sett, er det estimert at syntetiske tekstiler, bildekk og bystøv er de viktigste kildene til mikroplast i miljøet, både på landjorda og til havs. Disse tre utgjør nærmere 90% av
utslippene.
Dernest skulle deltagerne selv undersøke vannprøvene. Dina
veiledet hvordan de først skulle filtrere prøvene. Vannprøvene
fra urenset og renset avløpsvann, urenset og renset drikkevann, smeltet snø fra Grytdalen og sjøvann fra Mausund.
Filtreringen foregikk på to måter.
Det ene var gjennom et rørsystem med filterduk av ulik
maskestørrelse. Maskestørrelsen var på 500 μm, 200 μm, 80
μm, 60 μm og 45 μm. Det var et poeng å bruke utstyr som var
hjemmelaget og enkelt slik at det kan være eksempel for bruki skolen. Den andre ble gjennomført med bruk av filter plassert
i Büchnertrakter.
Før filtrering ble vannprøvene tilsatt fargestoffet Nile Red.
Dette sto noen minutter på benken.
Alle prøvene ble studert under stereolupe. Først ble prøvene
studert med UV-lys og med tilhørende lysfilter og deretter blått lys og med lysfilter. Det ble funnet lite mikroplast i drikkevann, havvann og fjellvann. Man fant imidlertid rikelig i urenset
avløpsvann og slam.

Elevene var oppriktig interessert i temaet og stilte mange spørsmål som Dina svarte fortløpende
på. Dina har nettopp tatt master, med tema mikroplast, og bidro på mange måter til engasjement
blant elevene som deltok.
Dina fulgte elevene til Realfagkantina hvor de spiste lunsj sammen. På turen gjennom Realfagbygget og under lunsjen stilte elevene masse spørsmål om NTNU for øvrig og om hvordan tingfungerte her.

31

Etter lunsj dissekerte elevene en fisk. En stor longe. De tok ut magesekken og studerte innholdet
i stereolupe på jakt etter mikroplast. Heldigvis for fisken ble det funnet små mengder mikroplasti mageinnholdet.

Elevarket og studentveiledningen finnes i Vedlegg H på side 111 og utover.
Vurdering:• Mikroplast syntes å være et attraktivt tema, kanskje spesielt på grunn av den oppmerksomheten det har fått i media den senere tiden• Det kan være en utfordring at filtreringen tar en del tid, dermed kan deltagerne bli noe innaktive dersom man ikke planlegger arbeidsoppgave godt slik at andre oppgaver kan fylle ut
de “stille” periodene• Det er gledelig at man finner lite mikroplast i de prøvene man har samlet sammen, dog kan
det bli litt kjedelig for deltagerne.
• Det kan også være at opplegget er litt kort for et heldagsopplegg slik det ble lagt opp til under
Science Camp. Dette kan være gunstig med tanke på bruk som elevverksted• Ellers ga mange tilbakemelding om at dette er et særdeles viktig tema som det er fint å få
kunnskap om (se evalueringen
En spesiell takk til læringsassistent Dina som fungerte svært godt sammen med ungdommene
fra videregående skole. En takk til Mausund feltstasjon som både har stilt utstyr til rådighet og
sørget for å skaffe til veie fisk for disseksjon.
2.2.4

Kjemiske analysemetoder

Hensikt/Innhold:Hensikten med dette temaet var i utgangspunktet å rett oppmerksomheten mot drikkevannet
vårt. Dette ble spesielt aktuelt i forbindelse med e coli-smitten som bredte seg blant befolkningen på Askøy omtrent samtidig med Science Camp.

32

Terje Nøst fra Trondheim kommune, Miljøenheten
var hyret inn for å orientere om Trondheim kommunes håndtering av drikkevannskilden som i dag er
Jonsvannet med et større renseanlegg på Vikåsen.
Drikkevann er imidlertid svært rent, heldigvis, og det
er derfor ikke så mange målinger en kan foreta med
det forenklede utstyret som vi hadde til rådighet.
I temaet kjemiske analysemetoder blir deltagerne
gjort kjent med ulike metoder kjemikerne bruker forå analysere innholdet av ulike stoffer i vannløsninger.
De tok i bruk analysesett og bestemte konsentrasjonen av fosfat, ammonium, nitrat og nitritt ut fra
fargen vannløsningene fikk etter tilsetting av spesielle reagenser. Deretter brukte de titrering for å
bestemme konsentrasjonen av klor i mineralvann.
Videre brukte de også for dette temaet,
enkle hjemmelagde kolorimeter (bygget
opp med LEGO) for å bestemme konsentrasjon av stoffer som gir farge til
løsninger (som f.eks. kobbersulfat). Tilslutt anvendes fluorescens til å bestemme
konsentrasjonen av kinin i tonic water.
Utstyret som benyttet er utviklet av Inst.
for kjemi for undervisningsformål1.
Bildet til høyre viser hvordan kinin i
Tonic water blir fluoriserende når det
belyses med UV-lys.
Elevarket og studentveiledningen finnes i Vedlegg H på side 111 og utover.
Vurdering:
Det er foreløpig ikke gjort noen vurdering av opplegget.
2.3

Foredrag i Olavshallen

Mens Science Camp var et tilbud for nå enkeltelever, så var foredragsserien i Olavshallen et tilbud for å nå ut til skoleklasser. Tanken var at lærere kunne melde på klasser slik at de som ikke
var opptatt med muntligeksamen kunne møte. Påmeldingen kunne dermed skje før man visse
hvem som kom opp til eksamen.
Tabell 1 Åpne foredrag i Olavshallen tilhørende prosjektet
TidspunktMandag 17. Juni

Navn
Sandra Diaz

10:00 – 10:40
Mandag 17. Juni
11:00 – 11:40

Kate Marvel

TittelBiologisk mangfold ogbærekraftig utvikling
Er klimaendringene menneskeskapte –Bruk av klimamodeller

1. Lise Kvittingen har vært sentral i dette arbeidet.

HonorarIkke honorar
Ikke honorar

33

Tirsdag 18. juni
10:00 – 10:25
Tirsdag 18. juni
10:30 – 10:50
Onsdag 19. juni
10:00 - 11:00

Raffaello
D’Andrea
Neil Harbisson og
Moon Ribas
Jeremy Jackson

Bruk av droner i ulike sammenhenger

Ikke honorar

Cyborger –Ikke honorarNår menneske og teknologi integreres
Hvordan klimaendringene på virker livet i Ikke honorar
havet

Vi tillater oss følgende korte vurdering av hvert av foredragene:• Sandra Diaz framsto som en meget engasjert og direkte foredragsholder med stor appell. Hun påpekte med all tydelighet
alvoret i den klimakrisen vi nå er inne i og appellerte sterkt til etengasjement hos alle, ikke minst blant ungdom. Hun fikk god
respons fra salen og flere stilte spørsmål. Det var ungdommer frabåde videregående og ungdomsskolen tilstede. Anslår antallet til
ca. 250.

• Kate Marvel var opptatt av å kommunisere med ungdommeneog høre deres mening. Hun holdt derfor et relativt kort foredragmed fokus på å undersøke i hvilken grad klimaendringene kan
sies å være menneskeskapt. Hun viste på en meget overbevisende måte hvordan ulike faktorer påvirker klimaet på jorden og
konkluderte med at utslipp av CO2 og andre klimagasser som
slippes ut av menneskelig aktivitet er mer enn 100% av årsaken
til temperaturøkningen. Mer enn 100% fordi ut fra modellene
skulle jorda hatt en lite nedgang i temperaturen hadde det ikkevært for vår aktivitet. Et foredrag med et meget tydelig budskap
formidlet på en god måte, spørsmålet er i hvilken grad det traff målgruppen. Diskusjonen
etterkant ble relativt kort. Anslått antall ca. 200.
• Raphaello D’Andrea framsto som en meget sympatisk og spennende personlighet. Hans hovedbudskap syntes å være at enskulle følge sine ideer og fantasier uavhengig av om man så enanvendelse som han mente ville komme til syne etter hvert. Han
hadde mange eksempler på at det som hadde begynt som en lek
hadde utviklet seg til seriøse næringer etter at noen hadde sett enanvendelse. Han viste innledningsvis hvordan en robotkonkurranse blant ungdom over noen få år hadde utviklet seg fra å væreganske primitiv til å bli meget avansert fordi de delte ideer og stimulerte hverandre. Han hadde med seg en lite robot som ved
hjelp av svinghjul i x-, y og z-retning kunne stå stabilt i en hvilken som helst stilling. Det
synets ikke som publikum skjønte hvor fascinerende dette var. De hadde nok mer sans for demange videoopptakene med eksempler på droner som utførte de mest fantastiske øvelser.
Han brettet også en x-zylo, en flygende ring, som han sendte ut over forsamlingen og viste
hvordan dette prinsippet hadde ført til en betydelig forbedring av framstillingen av stabile og
driftsikre droner og som gjorde det trygt nok slik at de kan integreres i teaterforestillinger og
konserter ala bandet Metallica. Et meget interessant foredrag som kanskje ikke traff publikum helt som var en blanding av mellomtrinn og ungdomsskoleelever. Dessuten var 100 –150 stykk i den store Olavshallen i tynneste laget.

34• Neil Harbisson og Moon Ribas framsto som et meget særegent
par. Han født totalt fargeblind og hun kunstner med implanterte
sensorer i føttene som registrerte rystelser i bakken, og som idenne sammenhengen sto som en urørlig statue på en plattform
ved siden av Neil Harbisson som var den som første ordet. Han
innledet med å fortelle at Moon vil begynne å danse dersom hun
registrerte jordskjelv ett eller annet sted på jorda ved hjelp av
sensorene montert i føttene hennes. I gjennomsnitt skjedde det
ca. hvert 8 minutt hvilket syntes å stemme bra med hyppigheten
av danseinnslagene under forestillingen. Neil fortalte, med ennesten robotaktig stemme, og viste bilder av hvordan han via
hørselen og det implanterte kameraet som hang som en antenne
foran panna hans, hørte et tonalt uttrykk for de fargene kameraet
fanget opp. Han kunne også fortelle at han først laget en variantsom brukte øretelefoner, og at han fikk reaksjoner da han kontaktet helsevesenet for å få
implantert innretningen permanent til hørselsenteret i hjernen. Den mest humoristiske delen
av foredraget var da han fortalte om de mange reaksjonene han hadde fått fra folk flest opp
gjennom årene.
Det er vanskelig å si noe om hvor godt disse to traff det unge publikummet, men de satt høflig
i ro og lyttet. Etter et slikt foredrag blir man slått med undring over hva mennesker kan finnepå.
Antall mellom 100 – 150 deltakere.
• Jeremy Jackson slapp aldri til med sitt foredrag da antall
påmeldte var under 10 i Olavshallens store sal. Hvilken man med
rette fant var for beskjedent.
Samtlige foredragholdere ble introdusert av ungdom fra grunnskolen noe som gikk rimelig greit. De kunne ha opptrådt noe mer
profesjonelt.
2.4

The Big Rube Goldberg Challenge

Som et alternativ til et opplegg med bruk av satellittbilder i klasserommet, ble det utarbeidet en konkurranse: Lag en Rube Goldberg maskin. En slik maskin er en
kjedereaksjon hvor oppgaven går ut på å gjøre en enkel oppgave på en mest mulig komplisert
måte. Bakgrunnen for dette valget var:

35

• Maskinen kan lages lokalt med det
man finner av utstyr

The Big Rub
machine Ch e Goldbergallenge!

• Oppgaven utfordrer kreativitet og
oppfinnsomhet hos elevene samtidig
som de bruker sine kunnskaper om
energioverganger og andre mekaniske prinsipper• Oppgaven burde engasjere og stimulere til samarbeid på tvers av
interessefelter og løses av så vel realister som elever med andre fagvalg• Kan ev. kombineres ved muntlig
eksamen ved at de som ikke skal opp
til eksamen fortsetter arbeidet, eller
at det ble ferdigstilt før eksamen ble
kunngjort• Oppgaven egner seg godt som konkurranse ved at resultatet filmes og
sendes inn til en felles vurdering,hvor det var planen at elevene selv
kunne være med å bedømme hverandres resultat

16.–19.juni arrangerer NT
NU sin egen
The Big Chall
vitenskapsfe
enge: www.
stivalntnu.no/bigc
hallenge/

Som en delav festivalen
inviterer vi kla
bygge Rub Go
sser over heldberg-mask
le Trøndelaginer.
til å ta utford
ringen og
Hva i all verden er en Rube
Kort sagt, enGo
ldb
erg-maskin?
mapå en komplis skin som gjennom flere ledd, gjerne
beser et eksempel fra Youtub tående av dagligdagse art
e: https://wwikler, utfører
w.youtube.coen enkel opp
m/watch?v=OHgave
på
wDf8njVfo?
fantastisk Rub
e Goldbergmaskin som
mulig.
ert måte. Her

Hva går konk

Å lage en så

urransen ut

Hvem kan deAlle som vil,lta?

men bare ele

ver i videreg

Konkurranse
regler
1. Læreren me
2. Det er ingenående skoler

lder på en ellei Trøndelag kan

vinne premier.

r flere gruppe

r med elever.
beg
dokumentere rensninger på hva Rube
Goldberg-ma
at de har gjo
skinen kan set
rt arbeidet sel
tes sammenv.
3. Elevene kan
av, men elevenstarte arbeide mået så snart deer påmeldt,
4. En plan forogbruke så myarbeide tid de vil.
maskinen i aks et, kort beskrivelse av
hva som er gjo
jon skal legges
rt underveis
ut på en felles
og en video som
5. Vinneren kår
nettside forviser Rube Golalle som deles ved å kom
tar i konkurrandbergbinere avstem
sen.
ming fra del
6. Mandag 17.
takere og fag
06 kl.14.00 –jury.
14.15 er avs
tem
mingsfunksjonen
7. Mandag 17.
åpen på nettsid
06 kl.14.30 anna.
onseres vinneren på nettsid
8. Utvalgte videa.
oer kan bli vistpå storskjerm
Krigsminnepl
assen
i Olavshallen
tirsdag 18.06
og evt. på Futurum-utstilli
Premiengen på
Reisestøttepå kr. 10 000,- for at klasse
Gløshaugenn kan reise til
med bl.a. følg
Tro
end
kl.13.00: Ele
ndheim fredag
e program:vverksted på
27.september
Skolelaborato
kl.16.30: Graog besøke NT
riet
tis pizza
NU på
kl.18.00: Delta på Resear
chers Night(https://www.ntnu.no/forskPåmeldingningsdagene/night)
Læreren sen
der inn navn
på skole, delastrid.johanstakende lag
en@ntnu.no
med kontaktpe
innen &'.`kdrson til:_ 2019.

Informasjonomfelles netts
Tilgang til den
ide
felles nettsida og nødven
avstemmingen
dig instruksj
vil forgå, vil
on forsendes ut i sta
rten av uke 22. å legge inn tekst, bilder

og video, samt hvordan

Det ble derfor laget en utlysningstekst
med noen “kjøreregler” som ble sendt
ut til alle våre kontaktpersoner i videregående skoler og rektorer den 15. mai. det var viktig å få
det ut så tidlig som mulig slik de raskt kunne komme igang
Deltagende lag skulle sende inn en video av sin maskin som så skulle gjøres tilgjengelig på etnettsted som var opprettet for anledningen. Har skulle alle deltagende lag kunne gi hverandre
poeng for å kåre det beste bidraget.
Det ble også avtalt at de beste videoene skulle kunne vises som en “forfilm” i Olavshallen tirsdag den 18. juni.
Imidlertid var det ingen som meldte seg på.

36

37

3
3.1

Administrasjon av prosjektet
Tidsplan

Siden oppdraget ble gitt så sent som 1. februar var det viktig å jobbe så raskt som mulig. Følgende milepæler ble satt opp:

• 1. feb.

– Oppstart, etablering av prosjektgruppe• 8. mars– Avtaler med oppdragsgiver klart• 15. mars

– Utlysning av læringsassistentstillinger• 15. april– Frist for søknad til stillinger• 10. april– Frist for påmelding til lærerkurs• 25/26. april – Lærerkurs: Bruk av satellittbilder i undervisningen• 10. mai

– Programmet ferdig inkl. foredragsholdere• 10. mai

– Hjemmeside og påmeldingssystem klart• 13. mai– Informasjon om tilbud ut til skolene• 25. mai

– Innstikk til Adresseavisen ut til abonnentene• 1. juni– Frist for påmelding til Rube Goldberg• 5. juni– Alt underlagsmateriale klart for Science Camp• 11. juni

– Studentkurs• 17. juni

– Oppstart Science Camp• 1. sept– Frist for rapport (intern)

Milepælene ble stort sett fulgt gjennom hele prosjektet.
3.2

Rekruttering

3.2.1

Rekruttering av medarbeidere

Gangen i dette arbeidet har vært som følger:• Forslag til program (mars)• Utlyse stillinger som læringsassistenter (mars – frist søknad 15. april)• Finne aktuelle foredragsholdere som var villig til å bidra (april)• Utforme en avtale om tema, omfang og godtgjørelse (april/mai)• Ta et møte med vedkommende for å avklare detaljer (april/mai)• Siste informasjon om tid og sted (juni)• Gjennomføring (Juni 11. (studentkurs) – 19. juni)• Ev. oppfølging for honorering, utsendelse av oppdragsavtale (vedlegg E.3 på side 98)• I august ble det sendt ut en generell takk til alle som hadde bidratt
Følgende tabell gir en oversikt over involverte personer og opplysninger om de avtalene som erinngått også mht. honorar:

38

Tabell 2 Avtaler om godtgjørelse av samarbeidspartnere (08.06.17)
Navn

Ansvarsområde

SøknadKontrak

Kontrakttreturnert

sendt

underskrev

HonorarStatusetAnsatte ved Skolelaboratoriet
Universitetslektor
Astrid Johansen(100 % SL– NTNU)
Universitetslektor
Hilde Ervik(20 % SL – NTNU)
Professor
Berit Bungum(100% stilling)
DosentNils Kr. Rossing(60 % SL – NTNU)
Førsteamanuensis (leder)
Per-Odd Eggen(100 % SL – NTNU)

Prosjekt komiteen
SL

Skrivertimer

Prosjekt komiteen
SL

Skrivertimer
Skrivertimer

Prosjekt komiteen
SL

Skrivertimer

Leder for SL

Skrivertimer
Eksterne foredragsholdere

Sina Shaddel
Stipendiat Inst. for bygg og
miljøteknikk

Betalesvanlig sats

Problematisk
grunnetNTNUtilknytning

Tore Nordstad
Trondheim kommune,
miljøetaten
Terje Nøst
Trondheim kommune,
miljøetaten

Uten
honorarOK

Uten
honorarOK

Lønnstrinn
22 - 24
Lønnstrinn
22 - 24
Lønnstrinn
22 - 24
Lønnstrinn
22 - 24
Lønnstrinn
22 - 24
Lønnstrinn
22 - 24
Lønnstrinn
22 - 24
Lønnstrinn
22 - 24
Lønnstrinn
22 - 24
Lønnstrinn
22 - 24

OK -kontrakt

Innleide studenter
Student 1 – NTNU

25 - 30 timer

Student 2 – NTNU

25 - 30 timer

Student 3 – NTNU

25 - 30 timer

Student 4 – NTNU

25 - 30 timer

Student 5 – NTNU

25 - 30 timer

Student 6 – NTNU

25 - 30 timer

Student 7 – NTNU

25 - 30 timer

Student 8 – NTNU

25 - 30 timer

Student 9 – NTNU

25 - 30 timer

Student 10 – NTNU

25 - 30 timer

Søknad 1
OK
Søknad 2
OK
Søknad 3
OK
Søknad 4
OK
Søknad 5
OK
Søknad 6
OK
Søknad 7
OK
Søknad 8
OK
Søknad 9
OK
Søknad 10
OK

OK -kontrakt
OK -kontrakt
OK -kontrakt
OK -kontrakt
OK-kontrakt
OK -kontrakt
OK -kontrakt
OK-kontrakt
OK -kontrakt

Studenter med LAOS-kurs, PPU eller lignende får lønnstrinn 24 de øvrige lønnstrinn 22. det ble
forlangt skriftlig bevitnelse på at de hadde LAOS-kurs.

39

3.2.2

Rekruttering av læringsassistenter

Stillingene ble primært utlyst ved Inst. for fysikk, via Henriette Vaagland på Inst. for biologi,
via Bojana Gajic ved Inst. for elektroniske systemer (utlysningsteksten finnes i C.3.1 på side69):
• Utforming av jobbeskrivelse (vedlegg E.2.1 på side 92)• Skjemaet “Bekreftelse av hensikt med søknad om politiattest” som søker måtte legge med
søknaden om politiattest, ble utfylt (vedlegg E.2.2 på side 94)• Studentene sendte inn en kort søknad hvor de beskrev sin bakgrunn og faglige kvalifikasjoner. Søknadsfrist 15. april.
• Søknaden gjennomgås med hensyn til kandidatenes bakgrunn og kvalifikasjoner.
• 23.04.19 sendes det ut beskjed om tilbud om jobb vedlagt utfylt og underskrevet skjema forsøknad om politiattest (se vedlegg E.2.2 på side 94), hvor de oppfordres til å skaffe seg attest
snarest mulig. Videre sendes det ut et kontraktsforslag (se vedlegg E.2.4 på side 97) som deblir bedt om å fylle ut og returnere.
• Kontakt opprettes via e-post, og mer informasjon sendes ut til jobbsøkere
• Når politiattesten kommer (se vedlegg E.2.3 på side 95), sendes søkeren en personlig kontrakt som spesifiserer omfang, arbeidets art og honorering (eksempel i vedlegg E.2.4 på side
97). Denne returneres Skolelaboratoriet.
• Arbeidskontrakten underskrives av leder ved representant HR-seksjonen ved instituttet og en
kopi deles ut på studentkurset under studentkurset.
• Arbeidskontraktene legges inn i Paga slik at studentene kan få utbetalt lønn. Studentassistentene fører timer elektronisk.
Gjennomføring
Siden deltagerne stort sett uteble var behovet for læringsassistenter sterkt redusert. Etter diskusjon med HR-seksjonen ved instituttet ble det bestemt at kontrakten kunne åpne for at utbetale
redusert lønn siden de aller fleste slapp å jobbe. Vi valgte likevel å tilby dem en kompensasjon
på to timer pr. arbeidsdag de ikke møtte. De fleste godtok dette, men et par mente at det ikke
kom tydelig nok fram i utlysningsteksten at det fantes en mulighet for at arrangementet eller
deler av arrangementet kunne bli avlyst. Siden dette ikke hadde vært noe problem i 2017, falt
det oss ikke inn at deltagerantallet sviktet så dramatisk.
Kun en av læringsassistentene fikk anledning til å prøve seg den 19. juni. Denne dagen haddevi samlet alle påmeldte fra de tre dagene, 6 stykker totalt, som fikk et tilbud knyttet til temaet
Registrering av mikroplast.
AttesterDet ble utarbeidet en attest for læringsassistentene for de som ønsket det. I realiteten var det bareden som hadde gjennomført opplegg med elevene som etterspurte attest (se vedlegg C.4 på side
74).

40

3.2.3

Rekruttering av foredragsholdere

Rensing av avløpsvann og måling av partikkeltetthet
Etter tips av lærer Erik Løkketangen ved Brundalenskole ble vi anbefalt å ta kontakt med stipendiat Sina Shaddel ved Institutt for bygg og miljøteknikk som gjennom noen år haddearbeidet med rensning av avløpsvann. Etter en prat var han villig til å stille med et daglig 10
minutters innlegg både under studentkurset og under selve Campen.
Måling av luftkvalitet
Bakgrunnen for at dette temaet var hentet fra EU-prosjekter ved NTNU. Etter samtaler med prosjektledelsen falt det etter hvert naturlig å kontakte ekspertise i Trondheim kommune. Etter
kontakt med Tore Berg i Trondheim kommune fikk vi kontakt med Tore Nordstad fra Miljøetaten i Trondheim kommune som velvillig stilte sin ekspertise til rådighet under studentkurset
og sa ja til å stille under selve Campen. Naturlig nok hadde han særdeles god oversikt over hva
som skjedde på dette området i kommunen.
Måling av vannkvalitet
Tore Berg formidlet også kontakt med Terje Nøst som var sterkt involvert i hvordan Trondheim
kommune forvaltet drikkevannet sitt. Etter et møte hvor vi fikk god informasjon om situasjonen
i dag, stilte han velvilligst opp på studentkurset den 11. juni, og var også villig til å stille under
selve Campen.
Registrering av mikroplast
Dina T. Rogstad var den første læringsassistenten som meldte seg og det viste seg at hun i juni
leverte sin masteroppgave ved Institutt for biologi ved NTNU. Hun var derfor mer enn villig tilå ha en 10 minutters innledning om mikroplast under studentkurset og under selve Campen. Hun
var da også den eneste som fikk anledning til å gjennomføre presentasjon for elever.
En takk til disse som velvilligst stilte sin ekspertise til rådighet for Science Camp 2019.
3.2.4

Rekruttering av deltakere

I utgangspunktet hadde vi mange planer om hvordan vi skulle rekruttere deltagere. Følgende
kriterier var tidlig klart:• Det gjaldt deltagere fra videregående skole, muligens de som er på vei inn i videregående fra
10 trinn• Deltagerne skulle rekrutteres fra hele Trøndelag. Dette gjaldt spesielt deltagende klasser til
Rube Goldberg konkurransen, da vi antok at denne kunne være et godt alternativ til de som
ikke hadde anledning til å komme inn til Trondheim.
• Rekrutteringen til Science Camp 2019 la opp til individuell påmelding inkludert valg av
tema. Ved at de fikk lov til å melde seg på tema tenkte vi at vi vil få flere ungdommer som
var spesielt interessert i temaet de hadde valgt.
For markedsføring av tilbudet se avsnitt 3.8 på side 43.

41

3.3

Opplæring av læringsassistenter – Studentkurs

Tirsdag 11. juni ble satt av til opplæring av studentene. Etter en felles innledning for alle 10 ble
de delt i to grupper ut fra kompetanse. Hver av de to gruppene på 5 studenter fikk opplæring i
to tema slik at de kunne vikariere for hverandre. Tabellen under viser programmet for kurset.
Tid
08:30 – 09:15
09:15 – 09:30
09:30 – 12:00
12:00 – 12:30
12:30 – 12:45
12:45 – 15:30
15:30 – 16:00

Luftkvalitet/Rensing avløpsvann
Vannkvalitet/Mikroplast
Felles orientering om opplegget
Sikkerhet på lab
Intro Vannrensing (v/Sina Shaddel)
Intro mikroplast (v/Dina Rogstad)Arbeid med oppgaver knyttet til
Arbeid med oppgaver knyttet tilvannrensing og måling av turbiditet
registrering av mikroplast
Lunsj (servert)
Intro Luftkvalitet (v/Tore Nordstad)
Intro Vannkvalitet (v/Terje Nøst)
Arbeid med oppgaver knyttet til
Arbeid med oppgaver knyttet til kjemiskemåling av partikler i luft
analysemetoder og vannkvalitet
Felles oppsummering

Tanken var at studentene på kurset skulle gjøre det samme som elevene skulle gjennomføre
under selve campen. De fikk derfor det samme underlagsmaterialet som elevene ville ha fått.
Imidlertid ble det forventet at de skulle gjennomføre det samme på ca. halve tiden av det studentene fikk. Erfaringene med temaene luftkvalitet og vannrensing viste at dette holdt hardt.
Gjennomkjøringen var også tenkt som en test på om opplegget hadde mangler. Vi fikk da ogsåinn kommentarer til det skriftlige materiellet. Det viste seg også at Office-programvaren pålaboratorie-PC’ene våre hadde blitt automatisk oppdatert, hvilket innebar at Excel ble oppdatert
til Excel Office 365 som krever personlige lisenser. Det var derfor enkelte studenter som hadde
problemer med å åpen programmet uten at de brukte sin private konto. PC’ene ble derfor sendt
til IT-avdelingen som la inn Office 2019 på samtlige PC’er, denne oppgraderingen var imidlertid
ikke ferdig før 18. juni, dvs. godt inne i programmet for Science Camp 2019.
Samtlige eksperter som skulle holde foredrag møtte opp og holdt sine innlegg under Studentkurset. De oppfattet også dette som en generalprøve.
Ellers var inntrykket at opplæringen fungerte meget godt.
3.4

Lunsj

Planen var at deltagerne under Science Camp 2019 selv skulle medbringe lunsj, ev. hadde de
anledning til å kjøpe lunsj i Realfagkantina. Det ble spandert lunsj i kantina under studentkurset
11. juni.

42

3.5

Lokalisering

På grunn av ulike konferanser på Gløshaugen var det
ikke så lett å finne ledigerom. Vi endte opp med å
bruke våre lokale laboratorier C2-101, C2-107 og C2115 i tillegg til veierommet
C2-100 som med fordel
kunne brukes til et mørkerom for å studere mikroplast
under mikroskop, hvilket
fungerte godt.

Kjemisk
analyseMikroplast

Luft & Vann

Mikroskopi

Vi valgte å legge Luft ogvann i C2-115 siden dette
hadde fire benker med god
plass til fire 6’er grupper.
Dessuten brukte temaene
Luft og vann mikrokontroller som med fordel kunne samles på ett rom. Mikroplast ble forslått plassert i C2-101 da dettelå nært C2-100 for mikroskopering. Mens Kjemisk analyse fikk C2-107.
Dette var en meget praktisk løsning siden Skolelaboratoriet er plassert på samme sted. Det viste
seg imidlertid at ventilasjonsanlegget, spesielt på C2-115 var svært støyende og gjorde det vanskelig å bruke til forelesningene. Vi vurderte derfor andre alternativer til presentasjonene på
slutten av dagen. Imidlertid ble ikke dette aktuelt.
3.6

Risikoanalyse

I forbindelse med at vi så for oss at nesten 150 ungdommer skulle inn på tre laboratorier i løpet
av tre dager, var det særdeles viktig å ha gode sikkerhetsrutiner. Kristin Grenstad hjalp oss med
å gjøre en risikoanalyse og utfylling av skjema for risikovurdering på bakgrunn av en gjennomgang av opplegget. Dessuten hadde hun en gjennomgang for prosjektledelsen og studentene
under opplæringen av studentene 11. juni. Oddbjørn Grandum hjalp oss med innkjøp av
verneutstyr.
Det var spesielt håndteringen av avløpsvann og slam som var kritisk mht. smittestoffer. det ble
derfor gjort en rekke tiltak for å redusere risikoen:- Alt avløpsvann og slam skulle pasteuriseres bør bruk. Dette ble gjort på forhånd av en ansatt
under strenge tiltak om koking i avtrekksskap og bruk av godkjent munnbind.
- Alle deltagere og personell ble pålagt å bruke frakk og briller, og hansker ved håndtering av
avløpsvannet- Det ble kjøpt inn ekstra vernebriller og munnbind, og alle Lateks-hansker ble kassert og byttet ut med Nitrile-hansker for å unngå allergiske reaksjoner- I tillegg fikk vi gule bokser for håndtering av biologisk avfall. Dette var aktuelt i forbindelse
med dissekering av fisk. Vi fikk også spesielle plast dunker for avhending av kjemikalier i
forbindelse med Kjemisk analyse av vannprøver

43- I forkant ble det utarbeidet planer for håndtering og fordeling av avløpsvann og slam for åunngå unødig søl (se Vedlegg G på side 105)
3.7

Bekledning

Alle læringsassistentene og deltagere av prosjektgruppen fikk utdelt spesiallagede T-skjorter.
Det samme gjorde de seks deltagerne som deltok den 19.06.19, siden de var så få. Dette var ikke
den opprinnelige planen, hvor skjortene kun var tiltenkt studenter og ansatte.

T-skjortene ble levert av Stables og utformet av Mads Nordtvedt ved Kommunikasjonsavdelingen ved NTNU.
3.8

Markedsføring av tilbudet

Vi har etter beste evne forsøkt å følge planen for markedsføring (vedlegg B.1 på side 55).
TiltakUtsendelse

Kanal

Ansvarlig

Markedsføring av lærerkurs:
Fra satellittbilder til lokal miljøutforskning

11. mars 19

E-post til 30 personlige kontakter i alle videregående skoler

AstridMarkedsføring av lærerkurs:
Fra satellittbilder til lokal miljøutforskning

11. mars 19

www.skolelab.no Personlig til
309 lærere i Trøndelag

AstridGjennomføring av kurset 25 - 26. april

25. april 19

Aktivitet markedsført på kurset
med 11 deltagere

AstridHele tilbudet med foredrag, Science Camp,
Rube Goldberg, utstilling

15. mai 19

www.skolelab.no Personlig til
309 lærere i Trøndelag

Nils Kr.

Hele tilbudet med foredrag, Science Camp,
Rube Goldberg, utstilling

15. mai 19

Sendt til rektorer ved samtlige
videregående skoler i Trøndelag

Tarjei

Hjemmeside med alle tilbud og påmelding

21. mai 19

Hjemmeside ved TRFK

Tarjei

Omtale av skoletilbud i Adresseavisen

25. mai 19

Innstikk i Adresseavisen

Sentralt44

TiltakUtsendelse

Kanal

Ansvarlig

Markedsføring av Science Camp 20196. juni

Alle på Facebook og Instagrami Trøndelag mellom 16. - 19. år

Jobbnorge

Markedsføring av Science Camp 2019

5 juni

Hjemmesiden til
Skolelaboratoriet

Nils Kr.

Markedsføring av Science camp og strømming av foredragene 17. juni 2019.

15. juni 19

e-post til samtlige rektorer ved
videregående skole i Trøndelag.

TarjeiSelv om vi brukte alle våre kanaler så fikk vi bare 207 påmeldte til foredrag og 6 påmeldte til
Science Camp. I tillegg til 11 påmeldte til lærerkurset hvorav bare sju fra Trøndelag og 5 fra
Trondheim. Ingen av disse ønsket å gjennomføre undervisningsopplegg under The Big Challenge. Det var heller ingen som meldte seg på Rub Goldberg konkurransen.
Som et siste forsøk valgte vi å engasjere Jobbnorge til å markedsføre Campen på Facebook og
Instagram hvilket syntes å virke siden tre av deltakerne hadde blitt rekruttert på denne måten.
De resterende tre var rekruttert gjennom Vitensenterets Talentsenter
Under er vist statistikken for markedsføring på Facebook og Instagram.

For øyeblikket har vi ingen oversikt over hvor mange som lastet ned foredragene for mandag
17. juni. Disse ble lagt ut på: https://vimeo.com/341501585/d210b8efa2
3.9

Materiell og utstyr

Prosjektet har hatt god hjelp fra flere både innenfor og utenfor NTNU.
Her vil vi bare nevne de kontaktene som har hjulpet oss med å skaffe tilveie vannprøver og fisk
for disseksjon som ble benyttet under flere av temaene:Lån av lab. utstyr og fisk for disseksjon:
Mausund Feltstasjon - Eidar AS
Besøksadresse: Kjelhaugen 5 7284 Mausund
Kontaktperson: Odd Arne Arnesen

45

Mobil: 456 71 265, E-post: post@eidar.no
Avløpsvann- og slamprøver:Ladehammeren Renseanlegg (LARA), Administrasjonsbygg
Besøksadresse: Ormen Langes vei 29, 7040 Trondheim
Kontaktperson: Pål Clausen
Mobil 482 00 074
Drikkevannprøver:Vikelvvegen vannbehandlingsanlegg (VIVA), Administrasjonsbygg
Besøkadresse: Vikelvvegen 91, 7054 Trondheim
Kontaktperson: Geir Sommervold
Mobil 911 12 741
3.10

Gjennomføring, oppsummering og evaluering

I dette avsnittet skal vi bl.a. evaluere gjennomføring av tilbudene. Det faglige innholdet er
beskrevet foran i kapittel 2 på side 23.
Det er vanskelig å dra noen bastante konklusjoner mht. årsaken til den sviktende oppslutningenfra videregående skole. Årsaken er sannsynligvis sammensatt, men følgende momenter bør
vurderes:• Tidspunktet: Sammenfall med muntligeksamen og en travel avslutning av skoleåret er nok
en viktig årsak til manglende oppslutning. Av samme grunn er det kanskje for mye å forlangeat lærere skal gjennomføre nye og til dels omfattende undervisningsopplegg for elever sisteuka før ferien.
• Overvurdering av interessen: Etter suksessen med StarMus i 2017 overvurderte man interessen for et slikt arrangement. Til tross for StarMus så er det for øyeblikket ingen tradisjon
for en vitenskapsfestival av denne typen i regionen. Det tar tid å bygge opp en slik tradisjon.
• Skole versus fritid: Selv om ungdommer mener at det valgte temaet for Science Campen er
viktig og interessant, bør en stille seg spørsmålet om dette er viktig nok for at de skal melde
seg på en dag med et noe skolepreget opplegg siste skoleuke før ferien.
• Manglende kommunikasjonskanaler: Vi oppdaget også at vi manglet kanaler som kommuniserte direkte til målgruppen, ungdom. De som meldte seg på hadde fått informasjon
direkte via Talentsenteret ved Vitensenteret eller via Facebook. Bruk av rektorer og lærere
syntes ikke å fungere for å nå denne målgruppen. Skoleprogrammet fikk heller ikke den drahjelp vi håpet på gjennom media, da spesielt via innstikket i Adresseavisen. Det må derfor
stilles spørsmål ved om vi har det markedsapparatet som trengs for å nå ut til målgruppen.
• Kort tid til forberedelse: I og med kort tid fra oppdraget ble gitt til leveranse, så var det lite
tid til å orientere seg hos målgruppene, både mht. faglig innhold og for å bygge opp entusiasmen rundt et slikt arrangement på det aktuelle tidspunktet.
Vi sitter imidlertid igjen med fire flotte undervisningsopplegg med tilhørende utstyr for videregående skole knyttet til et meget aktuelt tema som det er verdt å satse videre på i tiden framover,også uavhengig av Science Camper.
I det følgende vil vi se på hvert enkelt tiltak.

46

3.10.1

Rube Goldberg konkurransen

Gjennomføring
Siden det ikke var noen påmeldte lag ble denne avlyst.
Evaluering
Vi vurderte det slik at dette var en aktivitet som mange kunne delta i til tross for at de muligens
kom opp til muntlig eksamen, da de kunne begynne forberedelsene tidlig og de som hadde
anledning kunne fullføre, mens eksamenskandidatene kunne kobles fra prosjektet.
Man antar likevel at årsaken hovedsakelig skyldes at lærere og elever hadde fokus på eksamen
i denne perioden og at en slik aktivitet var ut over det de hadde ressurser til å arrangere. For desom ikke kom opp var det sannsynligvis en kjærkommen avveksling å ta sommerferie.
De fleste lærere visste hvem av sine elever som ville komme opp ca. 14 dager før muntligeksamen, men de hadde ikke lov til å gi signaler om hva de visste. Dessuten ville jo flere av dem bli
engasjert i gjennomføringen av eksamen, enten på egen eller andre skoler.
3.10.2

Science Camp 2019

GruppeinndelingPå bakgrunn av erfaringene fra Science Campen i 2017 under StartMus valgte vi å dele inn deltakerne i fire grupper av seks deltagere. Dvs. at hver storgruppe besto av 24 deltakere. Å ha seks
på hver gruppe er gunstig da det er lett å dele gruppene i både to eller tre mindre lag. Vi valgte
å dele hver 6’er-gruppe i to lag av 3 elever. Disse tre skulle så arbeide sammen gjennom dagen.
Hvert tema hadde daglig 12 deltagere fordelt på to 6’er-grupper og fire lag som ble veiledet av
to læringsassistenter.
Siden det kun meldte seg seks deltagere de tre dagene, valgte vi å samle alle seks på onsdagenog bestemte at temaet skulle være Mikroplast siden 4 av de 6 hadde valgt dette som tema. At
ikke alle fikk det de hadde ønsket seg så ikke ut til å plage deltagerne.
Evaluering
På forhånd var det utarbeidet et spørreskjema for deltakerne (avsnitt D.1 på side 77). Vi valgt
et tosiders skjema hvor det på forsiden var en del generelle spørsmål, mens det på baksiden var
spesielle spørsmål tilpasset hvert tema. Det ble derfor laget fire ulike spørreskjema.
Utfyllingen tok ca. 10 minutter og ble gjennomført helt på slutten av dagen for de 6 deltagernepå temaet Registrering av mikroplast.
6 deltagere svarte på spørreskjemaet knyttet til temaet Registrering av mikroplast, hvorav ensvarte bare på den ene siden av arket. På flere av spørsmålene skulle deltagerne gi terningkast.
Gjennomsnittet angis som Skår med maks. verdi lik 6.
Spm. 1 - 2: Det var tre gutter og tre jenter. Fire var fra videregående skole og to fra
ungdomsskolen (9. trinn). Årsaken til deltagelsen fra ungdomsskolen var at utlysningen gikk ut
til elever på Talentsenteret på Vitensenteret.

47

Spm. 3: Tre hadde fått vite om Science Campen fra Facebook og tre via Vitensenterets
Talentsenter.
Spm. 4: Det kan se ut som om deltagerne ikke syntes at tidspunktet passet helt, flere villeenten hatt det tidligere eller senere, ev. tidlig på høsten. Skår: 4,3
Spm. 5: Fem mente at det var passe omfang på tilbudet, en synes det var for kort.
Spm. 6: Fem syntes tidspunktet på dagen var passe, mens en ville hatt det senere, gjerne etter
lunsj.
Spm. 7: Flere nevner at de synes at informasjonen om hva som skulle skje under campen var
for dårlig. Skår: 4,3
Spm. 8: Jentene synes temaet var topp. Ei skriver at det var “veldig aktuelt og viktig”. Guttene
var mer lunkne. Likevel kom valg av tema svært bra ut. Skår: 5
Vurdering av de enkelte faglige innslagene:
Spm. 9: Introduksjonen av temaet av ekspert. Skår: 4,8
Spm. 10: Filtrering og analyse av mikroplast i vannprøver: Skår: 5,0
Spm. 11: Forberedelse, filtrering og analyse av mikroplast i sedimenter: Skår: 4,75 (fire harsvart)
Spm. 12: Dissekering av fisk og analyse av mikroplast fra mage. Skår: 5,0
Spm. 13: Presentasjon (Ikke gjennomført)
Spm. 14: På spørsmål om tre ting som var spesielt bra er det ikke lett å se noe spesielt som
skiller seg ut:- Plast inn i fisk, Vannprøver, Plast i sedimenter- Dissekering av fisk, Selvstendighet- Miljøet under campen, Faginnholdet, Lunsjen/samholdet- Tid til spørsmål underveis, Gode svar, lett å forstå lærerikt, Både teori og praksis- Stereolupe mikroskop. Lunsjen var bra,
Spm. 15: På spørsmål om tre ting som kan bli bedre antydes det at markedsføringen og
informasjonen på forhånd kunne ha vært bedre:- Alt gikk ganske bra- Engasjement, Informasjon på forhånd, Organisering- Litt mer informasjon om hva man skal gjennom før man kommer- Dere må reklamere mere, flere med
Se vedlegg D.2 på side 85 for flere detaljer.

48

3.10.3

Foredragene i Olavshallen

Gjennomføring
Gjennomføringen i Olavshallen er det ingen ting å si på. Foredragene på mandag og tirsdag ble
behørig filmet og lagt ut på nett. Kun foredragene på mandag er foreløpig funnet igjen:
https://vimeo.com/341501585/d210b8efa2

Evaluering
Som omtalt tidligere så fungerte foredraget med Dandra Diaz og Kate Marvel bra i Olavshallens
lille sal som var 2/3 full av ungdom fra både ungdomsskolen og videregående skole.
Foredraget med Raffaell D’Andra, Neil Harbisson og Moon Ribas burde hatt et vesentlig større
og eldre publikum. Det er vanskelig å spekulere i hvorfor det var så få som møtte opp. En årsak
kan være at miljø, bærekraft og klima er viktige og meget engasjerende tema for tiden, dermed
kom tirsdagens program noe i skyggen for eldre elever.
Dette stemmer imidlertid ikke med at Jeremy Jacksen, som er opptatt av hva som skjer med miljøet i havet, fikk så liten oppslutning. Det er mulig at den 19. juni kom så tett opp mot
skoleavslutningen at denne tok all oppmerksomhet på dette tidspunktet.
En mer sannsynlig årsak kan være at lærerne på denne tiden av året er opptatt med å organisereeksamen og skoleavslutningen, og dermed utelot å informere elevene om tilbudene, men detteblir kun spekulasjoner.
For omtale av foredragene se avsnitt 2.3 på side 32.
3.10.4Strømming av foredragI skrivende stund har vi ingen kjennskap om i hvilken grad foredraget med Sandra Diaz og Kate
Marvel er lastet ned og sett ved videregående skoler.
3.10.5

Tilbud ved Universitet nord – Levanger

I utgangspunktet var det mange som hadde meldt seg på tilbudet ved Universitet nord i Levanger. Imidlertid valgte de fleste av disse å dra til Trondheim slik at antallet på Levanger ble
redusert til en klasse med 15 elever. Universitet valgte derfor å avlyse tilbudet.

49

4
4.1

Prosjektøkonomi
Budsjett

Et foreløpig budsjett ble satt opp i februar 2019 da Skolelaboratoriet ble tildelt prosjektet. Detteble oversendt prosjektøkonomen ved Inst. for fysikk, primært for å få et prosjektnummer. I
begynnelsen av mai var prosjektnummeret på plass. I mars ble statusen til prosjektet endret tilintern istedet for eksternt, hvilket medførte reduksjon av overhead på timesatsene.
Tabellen under viser budsjettet etter at prosjektet ble internt. Timekostnadene varierer noe fra
medarbeider til medarbeider, men ved oppsett av budsjettet har vi valgt et slags gjennomsnitt av
timeprisene.
Totalbudsjett justert mht. interne timepriser:
For en mer detaljert oversikt over budsjettpostene, se vedlegg F.1 på side 103.

4.2

Skyggeregnskap over kostnader pr. 04.10.2019

Vi har av ulike årsaker sett det nødvendig å føre et skyggeregnskap.
På dette tidspunktet har vi ikke full oversikt over de virkelige kostnadene fordi vi ikke har innsyn i regnskapet med bilag ved instituttet, men vi mener oversikten under ligger svært nær opp
til det virkelige regnskapet.
Figuren under viser timeregnskapet pr. 04. oktober med reelle timepriser og antall timer:
Medarb. 1
Medarb. 2
Medarb. 3
Medarb. 4
Medarb. 5
Medarb. 6

Totalt er det bruk 712,5 timer av fast ansatte i tillegg til 164 timer til innleide studenter og
ekspert fra NTNU til en samlet kostnad på drøyt kr. 380 000,-50

I tillegg kommer utgifter til utstyr og materiell på til sammen drøyt kr. 76 000,Totalt er påløpte kostnader pr. 04. oktober: kr. 456 868,-1
For detaljer se Vedlegg F på side 103.

1. Utdragene er hentet fra skyggeregnskapet som er så langt det lar seg gjøre kontrollert med det offisielleregnskapet som pr. 4. oktober ikke foreligger i sin endelig form.

51

Vedlegg A
A.1

Bakgrunn for valg av tema

Idedugnad Science Camp – Dagsprogram

Forslag til helhetlig tilbud (28.02.19)• Dagsprogram – Verksted Trondheim (09:00 – 14:00/15:00)
Dette er et tilbud for ungdom i videregående skole. Ungdommene melder seg på opplegget,
dersom de er kvalifisert mht. alder så dermed «først til mølla». Opplegget varer en dag (5–6
timer) og er prosjektbasert. Det kjøres to paralleller hver med maks 2 x 25 elever. Det samme
programmet gjentas tre dager. Deltagerne har med matpakke (serves ev. drikke?)• Dagsprogram – Verksted i distriktene i klasserommet
Med utgangspunkt de valgte dagsprogrammene i Trondheim, holdes det lærerkurs. Gjennomføringen av opplegget ved den enkelte skole må gjerne gå over flere dager om det passer
bedre. Det gjennomføres en evaluering bl.a. elevene etter gjennomføringen. Det kan værelurt at distriktsprogrammet kun omfatter ett tema.
• Lærerkurs
Kurset tar opp det aktuelle tema og er spesielt rettet mot gjennomføringen i klasser i midten
juni. Lærerne i Trøndelag får dekket utgifter til kursing av prosjektet dersom de gjennomfører opplegget. Temaene må være relevant innenfor læreplanene. Samtidig må kurset gi
tilstrekkelig bakgrunnskunnskap for lærerne. Det må vurderes om lærerne også må få gratis
klassesett av utstyr.
• Felles foredrag (før kl. 12:00)
Utvalgte foredragsholdere holder times foredrag (intil 45 min.) om relevante og spennendetema. Opplegget kan kjøres i en mindre sal i Olavskvartalet. Tilbudet er gratis, men kreverpåmelding. Det må legges til rette for videoopptak og strømming.
• Foredrag i distriktene
Foredragene strømmes til utvalgte visningssteder i distriktet. Videregående skoler er aktuelle
arenaer. Tilbudet annonseres til skolene som sprer tilbudet blant lærere og elever ved skolen.
Om vi lykkes med et slikt tilbud vil vi kunne få en god spredning til distriktet uten bruk av
alt for mye resurser. Dessuten vil overføringsverdien til varig bruk og effekt i skolen være en
verdifull tilleggsgevinst. Det står og faller på at vi kommer opp med gode prosjekter som kan
brukes på ulike måter. I denne sammenhengen er bruk av Satellittbilder i undervisningenspesielt interessant siden NAROM kan involveres.
Lærerkurs 25. – 26. april – Trondheim
Kurset bør utlyses så snart som mulig.
1. dag – Opplæring i bruk av verktøy, muligheter
2. dag – Observasjoner i marken med måleinstrumenter
NAROM arbeider med et program og kursbeskrivelse. Forslag er kommentert.
Ulike forslag til program for paralleller under Science Camp vgs
Forslag 1 – Miljø og partikkelforurensning
Dette forslaget inneholder for mye, man må gjøre noen valg

52

• Velkommen og informasjon• Introduksjon til tema – Om partikkelforurensning i havet (kort pres.)(Ocean Space Center – Karoline Ski)
• Om måling av absorbans og turbiditet (kort pres.)• Alternative aktiviteter:-

Bygging av og måling med kolorimeter-

Bygging og programmering av turbidimeter-

Bygging og programmering av salinimeter-

Registrering av plast i havet-

Nedlasting av data fra åpne datakilder https://www.ferrybox.com/• Introduksjon til et kommersielt utstyr-

Bruk av spektrofotometer og måling på virkelig prøve, sammenligning av selvbygget-

Bruk av kommersielt turbidimeter og måling av virkelig prøve, sammenligning med
selvbygget• Oppsummering og konklusjon
Forslag 2 – Vaksine og pollenallergi
Denne inneholder for lite aktiviteter, forslag til noe mer?
• Velkommen og informasjon• Introduksjon til tema om vaksine og vegring mot vaksine
Kan man vaksineres mot pollenallergi?
Introduksjon av noen fra Medisin, lege eller legestudent• Måling av pollentetthet-

Kan deltagerne gjennomføre en måling?

-

Ev. kan de studere målinger som er forberedt på forhånd?

-Bruk av mikroskop og telling• Oppsummering og konklusjon
Forslag 3 – Lokalisering og fjernovervåking
• Velkommen og informasjon• Introduksjon til tema – Om overvåking og innsamling av data
(Ocean Space Center)• Introduksjon til GPS-systemet og byggeaktivitet-

Deltagerne bygger en Arduino/Teensy basert GPS-mottaker med display påkoblingsbrett-

Mottakeren utstyres med en miljøsensor, CO2 eller TVOC sensor(Total Volatile OrganicCompounds)

53-

Deltagerne går ut og samler inn data fra ulike lokasjoner(Ev. bruk av AMOS transpondere laget til konkurransen i april)-

Dataene samles og plottes på et kart-

Traseen de har gått plottes inn i Google Earth• Oppsummering og konklusjon
Forslag 4 – Miljøovervåking med satellitt-data• Velkommen og informasjon• Introduksjon til tema – Om bruk av jordresurssatellitter(NAROM)• Nedlasting av satellittdata-

Analyse av bildedata i tid og rom-

Leting etter karakteristiske trekk i datamaterialet-

Publisering av resultatene• Oppsummering og konklusjon
Forslag 5 – Fornybar energi• Velkommen og informasjon• Introduksjon til tema – Solceller (Tommy Fernandes)
Hvordan en kan man bygge opp solcelleanlegg i land uten EL-nettverk?
• Bygg en solcelledrevet lampe for belysning og lading av mobiltelefon.
Sett i perspektiv av etablering av solcelleanlegg i landsbyer-

Lag solcellepanel-

Lag en lampe ved hjelp av plastknekking-

Oppkobling og lading av batteripakke-

Uttesting• Oppsummering og konklusjon
Opplegget er delvis prøvd ut ved Vitensenteret i Trondheim.
Forslag 6 – Humler og insekter• Velkommen og informasjon• Introduksjon til tema – Insekter og humler (Tor Bollingmo)• Bygg en humlekasse-

Litt om hvorfor humlekasser og hvordan den bør bygges-

Monter humlekassen-

Opphenging av humlekassen• Hva skjer med bier og insekter?
Er det noe vi kan gjøre?

54• Insekter i stedet for sprøyting
Relaterte opplegg beskrevet under formidlersamlinga for vitensentre februar 2019.
Forslag 7 – Bygging av Micro:bit drone
Kurset holdes av Henning Pedersen som også skaffer dronebyggesett. Settene er laserskåret og
styringsenhetene består av to Micro:bit kort. Det ene på dronen, det andre på bakken. En Joy
stikk brukes til å styre dronene.
• Velkommen og informasjon• Introduksjon til tema – Litt drone fysikk (Henning Pedersen)• Bygge drone-

Mekanisk montering-

Elektrisk montering-

Enkel programmering for styring-

Ut å fly. Disse dronene er små slik at de til nød kan flyges innendørs

Hva kan droner brukes til i det sivile liv?
Opplegget er gjennomført på Talentsenteret ved Vitensenteret i Trondheim. Henning har sagt
seg villig til å gjennomføre opplegget.

55

Vedlegg B
B.1

Markedsføring

Markedsføringsplan

Følgende plan ble foreslått den 3. april.
Tidsplan for markedsføring av arrangementene (Rev. 09.05.19)
Arrangement eller aktivitet
Tilbud om kurs og bruk av Satellittbilder iundervisningen på egen skole under BC generell
utlysning til hele landet
Orientering og spesiell invitasjon til deltagelse på
kurs til utvalgte lærere i Trøndelag
Gjennomføring av lærerkurs
Klargjøring av foredragsholdere og beskrivelse av
foredrag for markedsføring.
Beskrivelse av utstillingen Futurum formarkedsføring bl. skolene
Beskrivelse av dagtilbudet for markedsføring
Beskrivelse av Rube Goldberg-konkurranseÅpen markedsføring av Dagtilbudet (ca. 150
plasser) til ungdom i videregående skole,
Individuell påmelding.
Frist for påmelding Dagtilbud
Markedsføring av strømmet Foredragstilbud
videregående skoler (17. - 19.) til rektorer

Frist for påmelding til strømmet overføring
Markedsføring av Rube Goldberg-konkurranse
klassevis påmelding av lærer
Frist for påmelding til Rube Goldberg-konkurranse
Markedsføring av Foredragstilbud og utstilling i
Trondheim for videregående skoler over hele
Tr.lag. til rektorer og kontaktnett
Frist for påmelding til foredrag Olav-hallen
Personlig beskjed om tildelt plass på dagtilbudet,
dette kan ev. automatiseres viapåmeldingssystemet
Arrangementsdager

Kanal
Frist
Skolelab.noAnnonsert
Nettside11.03.19
Personlig e-post
Personlig
Utsendt
e-post11.03.19
25. – 26.04
05.05.19

NAROM/SL
SL/Sentralt-

SL/Sentralt

05.05.19

Ansvarlig
SL/NAROM

SL/TRFK

OK 09.05.19

WEB TRFK SL
Sosiale medierPåmelding

05.05.19
05.05.19
10.05.19

SL
SL
TRFK/SL

01.06.19
10.05.19

TRFK

25.05.19
10.05.19

TKF

WEB TRFK SL
Sosiale mediere-postPåmelding
WEB TRFK SL
e-postPåmelding
WEB TRFK SL
Sosiale medierPåmeldinge-post25.05.19
01.06.19-

17. – 19.06

25.05.19
10.05.19

TRFK/SLNTNU
SL/Påmeldingssystem

SL – Skolelaboratoriet
TRFK – Trøndelag fylkeskommune
Mulige markedsføringskanaler TKF• Rektormøtet: Forhåndsinformere rektorene om at tilbudet blir lansert på to møter, sist 9.
mai. Rektorene vil ha en viktig rolle for å få spredd dette til hele sitt pedagogiske personale,og det blir samtidig forankret hos ledelsen

56• Direkte kommunikasjon: E-post til rektorer, skoler og eventuelt nettverksledere• Intranett: Program, innhold og lenker til påmelding synliggjøres på Yammer.
• Hjemmeside: Mulig på fylkeskommunens
Oversikt over mulige markedskanaler:
Arrangement
Dagsprogram Trondheim(egen hjemmeside SL)

Rube Goldberg konkurranse(egen hjemmeside SL)

Foredrag Olavshallen(egen hjemmeside SL)
Futurum(ev. henviser til ekstern
hjemmeside)
Strømming av foredragOlavshallen

Markedskanal Nett/media- Rektormøtet- Yammer/påmelding- Hjemmeside SL- Hjemmeside TRFK/Intranett- Samle-e-post (www.skolelab.no?)- Adresseavisen innstikk- Rektormøtet?
- Yammer/påmelding- Hjemmeside SL- Hjemmeside TRFK/Intranett- Samle-e-post (www.skolelab.no?)- Rektormøtet- Yammer/påmelding klasser- Hjemmeside SL- Hjemmeside TRFK/Intranett- Samle-e-post (www.skolelab.no?)- Adresseavisen innstikk- Hjemmeside SL- Hjemmeside TRFK/Intranett- Samle-e-post (www.skolelab.no?)- Adresseavisen innstikk

Ansvarlig
Tarjei
TarjeiNils Kr.
TarjeiNils Kr.
Karl Amund
Tarjei
TarjeiNils Kr.
TarjeiNils Kr.
Tarjei
TarjeiNils Kr.
TarjeiNils Kr.
Karl Amund
Nils Kr.
TarjeiNils Kr.
Karl Amund

All påmelding gjøres på nettsidene til TRFK via Yammer. Ev. sider på Skolelaboratoriet (SL)peker på påmeldingssidene ved TRFK.
Dessuten lages en samle-e-post til skolene med meget korte omtaler som peker på disse sidene.
Det vurderes å sende ut e-post til lærere på Skolelab.no, men må koordineres med e-postutsendelser fra SL og TKF slik at det ikke blir for mye dobbeltkommunikasjon.
Det er uklart om det skal være påmelding for bruk av strømmetjenesten.
Karl Amund lager en samleannonsering for innstikk i Adresseavisen basert på tilsendt informasjon. Lenkene til påmelding må inn der.
Følgende e-postkanaler er mulig:• www.skolelab.no• TRFK – rektorer• TRFK – kontaktlister• SL – Kontaktlister
Her må vi velge.

57

B.2

Markedsføring av lærerkurs - Utforsk nærområdet v.hj.a. satellittbilder

Innledningsvis ble det foreslått et opplegg for bruk av satellittbilder til utforsking av nærområdet til skoler i distriktet. Det var et nærliggende valg da temaet og anvendelsen av slike erganske uavhengig av lokalisering, og kan derfor tilpasset en hvilken som helst skole uansett
plassering ... tenkte vi.
B.2.1

Utsendelse til kontaktlærere

Det ble derfor laget en invitasjon til et kurs holdt av NAROM 25. og 26. april 2019.

58

59

B.2.2

Omtale av lærerkurset på nettet

Kurset ble omtalt på nett og markedsført via www.skolelab.no til lærere over hele landet.

60

61

B.3

Markedsføring av Rube Goldberg-konkurranse

Som et alternativ til Satellittbilde-kurset ble det etter hvert etablert et tilbud hvor grupper av
elever skulle lage sin egen Rube Goldberg maskin i klasserommet og sende inn videoen. Det ble
derfor laget en markedsføringsflyer.

The Big Rube Goldbergmachine Challenge!
16.–19.juni arrangerer NTNU sin egen vitenskapsfestival
The Big Challenge: www.ntnu.no/bigchallenge/
Som en del av festivalen inviterer vi klasser over hele Trøndelag til å ta utfordringen og
bygge Rub Goldberg-maskiner.
Hva i all verden er en Rube Goldberg-maskin?
Kort sagt, en maskin som gjennom flere ledd, gjerne bestående av dagligdagse artikler, utfører en enkel oppgave
på en komplisert måte. Her er et eksempel fra Youtube: https://www.youtube.com/watch?v=OHwDf8njVfo

Hva går konkurransen ut på?
Å lage en så fantastisk Rube Goldberg-maskin som mulig.

Hvem kan delta?
Alle som vil, men bare elever i videregående skoler i Trøndelag kan vinne premier.

Konkurranseregler
1. Læreren melder på en eller flere grupper med elever.
2. Det er ingen begrensninger på hva Rube Goldberg-maskinen kan settes sammen av, men elevene må
dokumentere at de har gjort arbeidet selv.

3. Elevene kan starte arbeidet så snart de er påmeldt, og bruke så mye tid de vil.
4. En plan for arbeidet, kort beskrivelse av hva som er gjort underveis og en video som viser Rube Goldbergmaskinen i aksjon skal legges ut på en felles nettside for alle som deltar i konkurransen.

5. Vinneren kåres ved å kombinere avstemming fra deltakere og fagjury.
6. Mandag 17.06 kl.14.00 – 14.15 er avstemmingsfunksjonen åpen på nettsida.
7. Mandag 17.06 kl.14.30 annonseres vinneren på nettsida.
8. Utvalgte videoer kan bli vist på storskjerm i Olavshallen tirsdag 18.06 og evt. på Futurum-utstillingen på
Krigsminneplassen

PremieReisestøtte på kr. 10 000,- for at klassen kan reise til Trondheim fredag 27.september og besøke NTNU på
Gløshaugen med bl.a. følgende program:kl.13.00: Elevverksted på Skolelaboratoriet
kl.16.30: Gratis pizza
kl.18.00: Delta på Researchers Night (https://www.ntnu.no/forskningsdagene/night)PåmeldingLæreren sender inn navn på skole, deltakende lag med kontaktperson til:
astrid.johansen@ntnu.no innen &'.`kd_ 2019.

Informasjon om felles nettside
Tilgang til den felles nettsida og nødvendig instruksjon for å legge inn tekst, bilder og video, samt hvordan
avstemmingen vil forgå, vil sendes ut i starten av uke 22.

62

B.4

Markedsføring av foredragene i Olavshallen

Det ble foreslått at tilbudet i Olavshallen kunne være et tilbud til både distriktet via strømmingog for tilreisende eller Trondheimsskoler. Følgende flyer ble laget for dette tilbudet.

FOREDRAGSHOLDEREDĂŶĚĂŐϭϳͬϲ
Sandra M. Diaz
Hun en av de mest innflytelsesrike forskere på biologisk mangfold og
rollen det spiller i bærekraftig utvikling. Díaz spesialiserer seg på
biologisk mangfold, økosystemøkologi og plantenes rolle, herunderhvordan de er relatert til globale miljøforandringer.

dŝĚ͗ϭϬ͘ϬϬͲϭϬ͘ϰϬͮ^ƚĞĚ͗KůĂǀƐŚĂůůĞŶ>ŝůůĞƐĂů

Kate Marvel
Hvordan påvirker skyene klimaet?
Klimamodeller er det viktigste verktøyet for å studere og forutsi hvordan
klimaet endrer seg basert på både naturlige prosesser og menneskelig
aktivitet. Marvel jobber for NASA og Columbia University hvor hun bruker
klimamodeller for å forstå klimaendringer i fortid, nåtid og fremtid.
Tid: 11.00-11.40 | Sted: Olavshallen Lille SaldŝƌƐĚĂŐϭϴͬϲ
Raphaello D’Andrea, Neil Harbisson og Moon Ribas
Raffello D’Andrea; droneksperten til Metallica. Han opererer droner som fletter,spiller tennis og sørget for dronesvermen til Metallica under deres WorldWired
Tour. Raffaello D’Andrea er professor i dynamiske systemer og kontroll. Han erogså kunstner, entreprenør og en kjendis innenfor kybernetikkmiljøene og
formidler dette på en svært underholdende måte som alle forstår.
Neil Harbisson og Moon Ribas er samtidskunstnere og cyborgaktivister, best
kjent for å ha en antenne implantert i hodeskallen og for å bli offisielt anerkjent
som en cyborg av en regjering. Neil er født helt fargeblind, men antennen gjør det
mulig for ham å oppleve synlige og usynlige farger via hørbare vibrasjoner i
hodeskallen. Moon Ribas best kjent for å utvikle Seismic Sense, en online sensor
implementert i føttene som gjør henne umiddelbart i stand til å merke jordskjelv
hvor som helst på planeten.
Tid: 10.00-11.15 | Sted: Olavshallen Store salKŶƐĚĂŐϭϵͬϲ

Jeremy Jackson
Overfiske, ødeleggelser, forurensning og klimaendringer ødelegger havet
vårt. Korallrev og kelpskog dør, produktive kystvann blir forvandlet til
døde soner, og global oppvarming gjør alt verre. Men det er ikke håpløst.
Jackson er en av verdens fremste forskere på korallrev og effektene av
menneskelig påvirkning i havene. Han vil snakke om hva vi gjør og måfortsette å gjøre for å redusere disse truslene.
Tid: 10.00-11.00 | Sted: Olavshallen Store sal

63

B.5

Markedsføring av dagsprogrammet - Science Camp 2019

For den spesielt interessert elev ved videregående skole ble det laget et lokalt program. Detteble også markedsført ved bl.a. en flyer.

HVORDAN STÅR DET TIL MED
LUFT- OG VANNKVALITETEN VÅR?
Science Camp for elever i videregående skole.
Mandag 17., tirsdag 18. eller onsdag 19. juni (09:00 – 15:00)
Sted: Realfagbygget Gløshaugen med noen feltoppdrag inærområdet for noen

Tar du utfordringen?
Under vitenskapsfestivalen «Big Challenge» ved NTNU, vil Skolelaboratoriet i samarbeid med Trøndelag fylkeskommune danne «forskerteam» med elever fra videregående skole. I løpet av en formiddag (09:00 – 15:00) vil vi
undersøke kvaliteten på lufta vi puster inn, vannet vi drikker og renheten av det rensede avløpsvannet vi slipper ut ifjorden. For å sette sammen et tverrfaglig «forskerteam», trenger vi elever med bakgrunn innen flere realfag, ogsånoen med kompetanse innen elektronikk, programmering og teknologi.
Dere kommer til å arbeide i spesialistteam innen hvert av fire tema. Hvert spesialisttema deles inn i mindre grupper og arbeidslag. Ved påmeldingen må dere velge dag og ett av følgende spesialområder:1. Luftkvalitet (Måling av partikler i luft, elektronikk, programmering, sensorer)
2. Rensing av avløpsvann (Vannrensing, partikkelinnhold, elektronikk, programmering, sensorer)
3. Kvalitet av drikkevann (Vannkvalitet, kjemisk analyse, målemetoder, pH, kalkinnhold, o.l.)
4. Mikroplast i vann og slamprøver (Filtrering av prøver, bruk av stereolupe, UV-lys og blått lys for registrering)Måling av luftkvalitetMåling av partikler iavløpsvannMåling av kvalitet
på drikkevann

Registrering av
mikroplast

Hver gruppe ledes av en læringsassistent (student ved NTNU).
Dersom du mener at dette er noe for deg og du går på videregående skole, må du melde deg på ett av spesialtemaene en av dagene:
Dato:
Luftkvalitet
Rensing av avløpsvann
Kvalitet av drikkevann
Mikroplast i avløpsvann

Man.17. juni

Tirs. 18. juni

Ons. 19. juniPåmeldingen gjør du her: https://trondelag.pameldingssystem.no/tbc2019
Hver dag er det 12 plasser innen hvert tema. Vi vil holde til i Realfagbygget på Gløshaugen.
Ta med matpakke eller kjøp lunsj i kantina i Realfagbygget.
Siden dette er i skoletiden forutsettes det at du får fri i den aktuelle tiden.
Varsle fra snarest dersom du skulle bli forhindret fra å delta slik at andre kan overta plassen din.

64

B.6

Fylkeskommunens hjemmeside med påmelding

Denne var ikke tilgjengelig da denne rapporten ble utformet.

65

Vedlegg C

Informasjon

C.1

Informasjon til foredragsholdere

C.1.1

Spesifikasjon av oppdraget

Innledningsvis ble det sendt ut en spesifikasjon på hva vi så for at de kunne snakke om i sine
“10-min.” ekspertpresentasjon innledningsvis. Det ble presisert at det var viktig å holde det kort.
Studentkurset ble brukt som generalprøve med tilbakemeldinger.
• Momenter til fagspesifikke innlegg (maks. - 10 min):• Rensing av avløpsvann (Sina Shaddel – Institutt for bygg og miljøteknikk)
Hvorfor rensing? Hvordan rensing? Hva må bort? Hva blir igjen? Er det mulig å gjenbruke renset vann og hvorfor?
• Luftkvalitet (partikler i luft) (Tore Nordstad – Trondheim kommune, Miljøenheten)
Hvilke skadelige stoffer inneholder luft i by? Hva er den viktigste kilden til forurenset
luft i Trondheim, sommer, vinter? Hvilke tiltak treffer man for å redusere mengden skadelige stoffer? Hvor viktig er partikkelforurensningen i for hold til gassforurensning?
• Mikroplast i slam og vannprøver (Dina T. Rogstad, MSc Biologi)
Hva er de viktigste kilder til mikroplast i naturen/avløpsvann/havet? Hva gjør dem såfarlige? Hvilke tiltak kan vi treffe for å redusere utslipp? Kan de brytes ned eller samles inn? Hva bør vi gjøre med mikroplast i slammet som blir igjen etter rensing?
• Kvalitet av drikkevann (Terje Nøst – Trondheim kommune, Miljøenheten)
Hva karakteriserer et godt drikkevann? Er det mulig å måle om det er godt eller ikke,eller må det smakes? Hva innebærer rensing av drikkevann? Hvilke parametere måles
etter rensing av drikkevannet? Hvilke forurensningskilder er man mest bekymret for
drikke vann i Trondheim?
C.1.2

Informasjon til foredragsholderne og invitasjon til studentkurset

Denne ble sendt ut fredag 7. juni før studentkurset 11. juni.

Generell orientering om studentkurs 11. juni og gjennomføring av Science Camp 2019(17. – 19. juni)
Takk for at dere vil stille deres kompetanse til disposisjon under Science Camp 2019 for eleveri videregående skole og opplæringen av studenter den 11. juni. Det er snakk om 10 studenter
fordelt på to grupper av 5 stk.
Som vi har snakket om så gjelder det en 10 min. introduksjon til det aktuelle temaet vi er blitt
enige om i avtalen (se vedlegg).
Tilbudet består av fire tema:• Måling av partikler i vann(Intro Vannrensing (v/Sina Shaddel) (09:15 - 09:30)• Registrering av mikroplast
Intro mikroplast (v/Dina Rogstad) (09:15 - 09:30)• Kjemiske analysemetoder (vannkvalitet)
Intro Luftkvalitet (v/Tore Nordstad) (12:30 - 12:45)

66• Måling av partikler i luft (luftkvalitet)
Intro Vannkvalitet (v/Terje Nøst) (12:30 - 12:45)
Program studentkurs 11. juni 08:30 – 16:00.
Sted: Laboratorier tilknyttet Skolelaboratoriet C2-101 og C2-115/107 som ligger ved siden av
hverandre.
Tid
08:30 – 09:15
09:15 – 09:30
09:30 – 12:00
12:00 – 12:30
12:30 – 12:45
12:45 – 15:30
15:30 – 16:00

Luftkvalitet/Rensing avløpsvann C2-101
Vannkvalitet/Mikroplast C2-115/107
Felles orientering om opplegget
Sikkerhet på lab
Intro Vannrensing (v/Sina Shaddel)
Intro mikroplast (v/Dina Rogstad)Arbeid med oppgaver knyttet til
Arbeid med oppgaver knyttet tilvannrensing og måling av turbiditet
registrering av mikroplast
Lunsj (servert)
Intro Luftkvalitet (v/Tore Nordstad)
Intro Vannkvalitet (v/Terje Nøst)
Arbeid med oppgaver knyttet til måling Arbeid med oppgaver knyttet til kjemiske
av partikler i luft
analysemetoder
Felles oppsummering

Kartet under viser hvor studentkurset og Science Campen vil foregå. Det er i andre etasje rom
C2-101.

Som dere ser så har dere fått tildelt en tidsrom.
Det vil være en stor skjerm eller en videokanon tilgjengelig både under studentkurset og Science
Campen.
Dere er selvfølgelig velkommen til å delta på større deler av kurset om det er ønskelig, og ogsåvære med oss å spise lunsj i kantina 12:00 – 12:30.
Jeg har vedlagt oppgaveheftene til aktiviteten som angår det temaet som er aktuelt for hverenkelt av dere, så dere kan se hva vi planlegger å gjøre.
Vi vil komme tilbake til planen for gjennomføringen av selve Science Campen 17. – 19. juni.
Men primært vil alle fire aktivitetene foregå parallelt slik at presentasjonen vil skje ca. mellom
09:00 – 10:00. Stedet vil være det samme.
Jeg har også lagt ved en oppdatert avtale for hver enkelt av dere.
Vennligst ta kontakt om dere lurer på noe eller at noe er kommet i veien.
Vennlig hilsen
Nils Kr. Rossing
Skolelaboratoriet ved NTNU

67

C.2

Siste informasjon til deltagerne på Science Camp

C.2.1

Opprinnelig planlagt informasjon til deltagerne ved ordinær gjennomføring

SCIENCE CAMP 2019: Hvordan står det til med Luft- og vannkvaliteten vår?
Takk for interessen for å delta på Science Camp 2019 for vgs. (Mandag 17. juni kl. 09:00 –15:00 (eller aktuell dato)). Oppmøte vil være utenfor svingdøra i enden av Realfagbygget, Høgskoleringen 5, senest 08:50. Der vil dere bli hentet av en student som vil bringe dere opp tillaboratoriet der dere skal være.

Bussholdeplass

Realfagbygget svingdøra
Det går mange busser forbi Gløshaugen. Nr.: 3, 5, 22, 113 og 155 stopper på bussholdeplassen
rett utenfor Realfagbygget.
På laben vil dere bruke hvit frakk og vernebriller, og engangshansker når det er behov for det.
Det vil bli tatt bilder for å dokumentere aktiviteten under Science Camp TRFK, noen av disse
bildene kan bli brukt i brosjyremateriell eller på nettet for å promotere tilbudet. Du kan velge åreservere deg mot dette ved å ta kontakt med nils.rossing@ntnu.no
Ta med matpakke, skrivesaker og kalkulator. Det vil også være anledning til å kjøpe mat og
drikke i kantina i Realfagbygget.
Dersom dere har spørsmål så ta kontakt med nils.rossing@ntnu.no
Velkommen til en spennende dag på forskningslab’en
Velkommen og vennlig hilsen
Hilde Ervik, Dina Rogstadog Nils Kr. Rossing

68

C.2.2

Informasjon til de seks deltagerne som faktisk meldte seg påHei

Da skal dere ha fått beskjed om at dere har fått plass på Science Camp 2019 via SMS eller telefon (sendt ut av Tarjei Moen). Som dere kanskje har skjønt så har vi ikke fått så mange påmeldte
som vi håpet, derfor er vi spesielt glade for at dere har meldt dere på.
Siden fire av dere hadde valgt Mikroplast så har vi valgt dette som temaet for alle. Vi håper detteer OK for dere andre som har valgt noe annet i utgangspunktet.
Oppmøtet er utenfor Realfagbygget på Gløshaugen, Høgskoleringen 5 (se kart under).
Møt opp ved inngangen med svingdør (pil). Dersom dere er der litt før 09:00 onsdag 19. juni,
så kommer vi og henter dere. Vi skal være på laboratorium C2-101. Skulle dere ha problemer
med å finne fram, kan dere ringe 73551191.

Bussholdeplass

Realfagbygget svingdøra
Det går mange busser forbi Gløshaugen. Nr.: 3, 5, 22, 113 og 155 stopper på bussholdeplassen
rett utenfor Realfagbygget.
Det vil bli tatt bilder for å dokumentere aktiviteten under Science Camp TRFK, noen av disse
bildene kan bli brukt i brosjyremateriell eller på nettet for å promotere tilbudet. Du kan velge åreservere deg mot dette ved å ta kontakt med nils.rossing@ntnu.no
Ta med matpakke og skrivesaker. Mat og drikke kan også kjøpes i kantina. Tilbudet er gratis.
Vennligst ta kontakt dersom dere lurer på noe.
Velkommen og vennlig hilsen
Hilde Ervik, Dina Rogstadog Nils Kr. Rossing

69

C.3

Informasjon til studentene

C.3.1

Utlysning av stilling som læringsassistenter

Utlysning av stilling:
Lyst på stud.ass jobb under Vitenskapsfestivalen festivalen 2019?
Vi søker stud. ass innen biologi eller fysikk for Science Camp for ungdom i videregående skole.
I perioden 17. - 19. juni skal Skolelaboratoriet ved NTNU arrangere Science Camp for ungdom
med temaet "Bærekraftig utvikling". Arrangementet knyttes opp mot Vitenskapsfestivalen The
Big Challenge” ved NTNU, men er ikke en del av selve festivalen. Campen vil sannsynligvis
foregå fra ca. 09:00 – 15:00 på formiddagene fra mandag 17. til onsdag 19. juni. I tillegg vil
det gå med litt tid før og etter dette tidsrommet for forberedelse. Det faglige innholdet vil sannsynligvis knyttes til miljø- og partikkelforurensning i luft og vann og bruk av satellittbilder med
innslag av teknologi. Opplegget vil sannsynligvis foregå på Gløshaugen eller på Kalvskinnet.
Ungdommene deles inn i fire eller fem grupper på fem til seks elever med studenter som gruppeledere. Det må også påberegnes noe tid uka før til opplæring og forberedelse. Hele jobben vil
bli på mellom 25 – 30 timer.
Stillingen lønnes som stud.ass. i lønnstrinn 22, og lønnstrinn 24 til de som har LAOS-kurs (målevere kursbevis). Det kreves politiattest.
I søknaden skriver du hvor langt du er kommet i studiet, hvilket fagområde du studerer, interesser og tidligere erfaringer fra lignende jobber eller arbeidslivet ellers. Søknadsfrist 15. april.
Søknaden sendes til nils.rossing@ntnu.no. For spørsmål, ta kontakt med Nils Kr. Rossing(nils.rossing@ntnu.no). Skolelaboratoriet ved NTNU, Realfagbygget C2-114B.
Stillingen ble utlyst ved:
• Institutt for Fysikk (ved Peder Brenne)• Inst. for biologi (utvalgte via Henriette Vaagland)• Inst. for elektroniske systemer
I alt kom det inn 15 søknader til 10 stillinger. En av søkerne som fikk tilbud trakk seg, grunnet
annen sommerjobb.
C.3.2

Informasjon til studenter som tilbys jobben

Følgende ble sendt ut rett etter påske (23. april) etter at fristen hadde utløpt den 15. april.
Hei
Vi har med dette gleden av å tilby dere jobb som læringsassistent under Science Campen den
17. - 19. juni. Campen vil foregå på Gløshaugen og gå hver dag fra kl. 09:00 – 15:00 inkludert
lunsj. Om det blir slik vi planlegger så vil Campen bestå av to storgrupper med 24 elever fra
videregående skole som jobber parallelt i ulike rom med forskjellige tema. Disse gruppene vil
igjen bli delt inn i mindre grupper på 6 deltagere som ev. spesialiserer seg innen undertema. Det
ene temaet vil handle om måling av forurensning i luft og vann med fokus på partikkeltetthet.
Det andre temaet vil sannsynlighet bli knyttet til nedlasting, analyse og tolkning av satellittbilder, med påfølgende befaring i nærområdet. Sistnevnte temaet er foreløpig noe åpent, men vihåper å få mye på plass den nærmeste uka. Vi kan ikke utelukke at det vil bli forandringer.

70

I tillegg vil det blir arrangert et dagskurs i ukene før som vil bli tilpasset avhengig av hvilketema dere vil bli tildelt å jobbe med. Det er i den forbindelse at vi vil be dere gi svar på noen
spørsmål nederst i denne e-posten. Vi vil etter beste evne forsøke å tilpasse tidspunktet for kurset etter planene deres.
Dersom det ikke lengre er aktuelt for dere å ta jobben, ber vi om at dere varsler så snart som
mulig siden det står flere på venteliste. Gangen i den videre prosessen er:• "Vedlagt underlag for å søke om politiattest som er et krav ved ansettelser som gjelder arbeid
med barn og unge. Det er imidlertid dere som må sende inn søknaden for så å sende attesten
videre til oss. Jeg ber dere derfor fylle ut vedlagte skjema og sende det i retur til oss slik at
vi kan skrive under og stemple. Dernest returner vi dette slik at dere kan søke om politiattest.
Når dere så får attesten fra politiet returnerer dere den til oss og vi sender en underskrevet
kontrakt i retur.
• "Vedlagt forslag til arbeidskontrakt som dere fyller ut og returnere til oss i underskrevet
form. Dere vil bli ansatt fra 1. juni til 20. juni. Når vi mottar politiattesten så vil vi returnere
kontrakten underskrevet av oss og dere er ansatt. Institutt for Fysikk vil stå for utbetaling av
lønn.
• "Som dere ser av arbeidskontrakten så er det ulike lønnstrinn alt etter om dere har LAOSkurs eller ikke. Dere som går på LUR kan under visse betingelser få høyere lønnstrinn. Se
nederst på denne siden: https://innsida.ntnu.no/wiki/-/wiki/Norsk/LAOS++Oppl%C3%A6ring+for+l%C3%A6ringsassistenter

Kan dere også svare på følgende spørsmål:1.

Første prioritet: Arbeide med satellittbilder/Vann- og luftforurensning(stryk det som ikke passer)2.

Jeg har:- Gode kunnskaper om programmering- Moderate kunnskaper om programmering- Lite kunnskaper om programmering3.

Jeg har kjennskap til programmering av Arduino- Gode kunnskaper- Moderat kunnskaper- Ingen kunnskaper

4.Følgende dager i perioden 3. – 7. og 11. – 12. juni for opplæring er det umulige for meg ådelta:
Hører fra dere så snart som mulig.
Vennlig hilsen
Nils Kr. Rossing
Skolelaboratoriet

71

C.3.3

Informasjon til studenter som hadde fått avslag

Forslag til svar til de som står på venteliste:
Hei
Takk for at du søkte på læringsassistent under Science Campen den 17. – 19. juni. Vi har fåttinn flere søknader enn hva vi har jobber til. Du er derfor satt på venteliste, dersom noen skulle
trekke seg eller vi finner ut at vi trenger flere assistenter vil dere bli kontaktet.
Dersom du ønsker å bli strøket fra ventelista så vil det være fint om du sier fra så snart som
mulig. Du trenger ikke å si fra om du ønsker å bli stående.
Vennlig hilsen
Nils Kr. Rossing
Skolelaboratoriet
C.3.4

Informasjon til studenter ifm. studentkurs

Følgende informasjon om studentkurset ble sendt ut uka før kurset som ble holdt 11. juni.
Studentkurs 11. juni kl. 09:00 – 16:00 inkl. lunsj
Det er ansatt 10 studenter som skal betjene 48 elever hver dag i 3 dager dersom vi får nokpåmeldte. Gruppen på 48 elever deles på to rom, med 24 elever (4 grupper) i hvert rom. Hverstudent får en gruppe på 6 elever som jobber i to lag á 3 elever. Begge lagene på gruppen arbeider med det samme temaet. 8 av studentene er veiledere, mens to er reserver.
Oppgavene til reservene er følgende:• Må være tilstede under hele dagen selv om de øvrige er tilstede• Erstatte læringsassistenter ved sykdom• Ta bilder av aktivitetene på lab og ev. i felten (viktig), legge ut bildene på anvist nettsted• Gå til hånde når noen av gruppene trenger litt ekstra hjelp• Være assistenter for kursledelsen etter behov
Vi vil forsøke å rotere funksjonen som reserve underveis slik vi finner det hensiktsmessig.
Det arbeides med to av de fire temaene på hvert rom.
Se neste side for forslag til fordeling mellom rommene og temaene for dere studenter. Vi har forsøkt å fordele dere i henhold til faglige kvalifikasjoner, men er åpne for justeringer. Vi er
imidlertid avhengig av å besette alle stillingene så det er ikke sikkert vi klarer å oppfylle alleønsker.
Siden vi har fire ulike temaer har vi valgt å dele dere i to grupper under kurset. Dvs. at dere allevil få opplæring i to av de fire temaene.
Det utarbeides aktivitetsbeskrivelser for alle fire aktivitetene som elevene skal jobbe med i hvert
3-manns lag. Under studentkurset vil dere gjøre det samme som elevene kommer til å gjøre, men
noen aktiviteter vil kunne bli noe forkortet. Vi vil forsøke å sende ut disse beskrivelsene til deresenest 6. juni slik at dere kan se på dem på forhånd.

72

Program: Studentkurs 11. juni 08:30 – 16:00.
Sted: Laboratorier tilknyttet Skolelaboratoriet C2-101 og C2-115 som ligger ved siden av
hverandre.
Tid
08:30 – 09:15
09:15 – 09:30
09:30 – 12:00
12:00 – 12:30
12:30 – 12:45
12:45 – 15:30
15:30 – 16:00

Luftkvalitet/Rensing avløpsvann
Vannkvalitet/Mikroplast
Felles orientering om opplegget
Sikkerhet på lab
Intro Vannrensing (v/Sina Shaddel)
Intro mikroplast (v/Dina Rogstad)Arbeid med oppgaver knyttet til
Arbeid med oppgaver knyttet tilvannrensing og måling av turbiditet
registrering av mikroplast
Lunsj (servert)
Intro Luftkvalitet (v/Tore Nordstad)
Intro Vannkvalitet (v/Terje Nøst)
Arbeid med oppgaver knyttet til måling Arbeid med oppgaver knyttet til kjemiske
av partikler i luft
analysemetoder og vannkvalitet
Felles oppsummeringSiden vi skal håndtere urenset avløpsvann må vi ha visse sikkerhetsrutiner knyttet til behandling
av prøvene. Likeså må noen av elevene og dere studenter bruke sikkerhetsutstyr. Det kan værevernebriller, hansker, ev. munnbind. Alle bruker lab. frakk når de er på lab’en. Vi vil gå gjennom
disse rutinene på kurset. Vi vurderer å pasteurisere prøvene slik at de blir enklere å håndtere.
Vi spanderer lunsj på dere, så gi beskjed til undertegnede om dere har noen form formatallergier.
Forslag til tildeling av jobber
Som dere ser er det foreslått hvilke temaer dere skal jobbe med ut fra kvalifikasjoner. De som ersatt opp på samme rom vil jobbe med begge de to temaene på rommet. Det vil forsøkt unngått
at noen må over på det andre rommet underveis. Hver av dere vil få opplæring i de to temaene
på det rommet dere er satt opp på.
Gr. nr. Rom
Tema:Student (navn)
Relevante
Kommentar
kunnskaper:
NN1
1
Tema 1 Partikler i vann

NN2

2
3
4

Reserve

Rom D4132

NN3
Tema 2 Partikler i luft

Reserve ved sykdom,tar bilder,hjelper til der det
trengs

NN4

NN5Inst. Fysikk og matematikk
Stud.ass. Brukerkurs I fysikk,
forberede og gjennomføring av
student lab.
Litt kunnskap om elektronikk,måleteknikk og programmering(Objekt orientert prog.), Energi og
miljøfysikk. Moderate kunnskaper
programmering?
Gode kunnskaper programmering
Pyton C++
Bred bakgrunn innen fysikk,
spesielt Industriell fysikk.
Læringsassistent i faget
Algoritmekonstruksjon. Godekunnskaper i programmering
Jobbet med tolking av seismikk.
Anvendt datateknikk ipetroliumsfag. Gode kunnskaper i
programmering

73

NN6

5
6
7

Tema 3 Microplast
Rom C2115 +C2.100(Veierom)

NN7

NN8
Tema 4 Vannanalyse

NN9Reserve ved sykdom,tar bilder, hjelper til derdet trengs

NN10

8

Reserve

Master om mikroplast på alger.
Bærekraft og teknologi
LUR-student Biologi. 2. Års. Stud.
Har deltatt som kursleder ved
sommerskolen I Oslo. Deltatt I
vektorprogrammet
Spesielt energiplanlegging, miljø ogklima. Erfaring fra miljøanalyse og
LCA (Livsløps analyse)
Biofysikk og medisinsk teknologi.
Erfaring fra Kjemiløypa,Jentedagen, Starmus. Årsstudium i
praktisk-pedagogisk utdanning
Inst. For fysikk og matematikk
4. års. stud. Biofysikk,
Jobbet som frivillig I Gambia, deltar
I ENT3R, lærervikar

En kan se for seg at oppgaven som reserve går på rundgang innen rommet. Ellers kan alle jobbene rotere innen samme rom. Det settes opp en turnus for hvem som jobber som reserver og
hvem som arbeider med gruppene. Tabellen viser kun et eksempel.
Har dere spørsmål ta kontakt med undertegnede.
Vennlig hilsen
Nils Kr.
(nils.rossing@ntnu.no)

74

C.4

Attest for utført arbeid

Det ble utarbeidet en attest til læringsassistentene. Under er gjengitt kopi av den attesten som
ble sendt til den ene som etterspurte den.

75

76

77

Vedlegg D
D.1

Evaluering

Skjema for spørreundersøkelse

Det ble laget et tosiders spørreskjema for hvert av temaene. Disse er gjengitt under.

Spørreskjema, Deltakerne – Måling av luftkvalitet
Vi vil gjerne vite hvordan du likte å delta på Science Camp 2019, vi vil derfor sette stor pris påom du ville fylle ut dette spørreskjemaet. Kryss av for de beste alternativene. Sett en strek overspørsmålet dersom du ikke deltok i aktiviteten eller presentasjonen.
ORGANISERING:
1.

Er du gutt eller jente?
Gutt _____
Jente _____
Studentassistent ____

2.

Klassetrinn på videregående skole
VG1___
VG2___
VG3___

3.

Hvordan fikk du vite om Science Camp?
- Via Facebook/Instagram _______- Fant omtalen på fylkeskommunens hjemmeside _______- Via læreren på skolen _______- Fikk høre om den fra venner _______- Via hjemmesiden til Big Challenge _______- Annet _______________________________

4.

Hvordan synes du tidspunktet (uke) for Science Campen passet?
Gi terningkast 1 – 6 _______
Ev. angi ønsket tid på året _____

5.

Hva synes du om det totale omfanget (antall timer) av leiren?
For kortvarig – Passe – For langvarig
Ev. angi passe omfang __________________

6.

Hvordan var tidspunktet for dagsamlingene
Kunne ha begynt før – var passe – vært etter lunsj – vært på ettermiddagen – vært på kvelden
Ev. angi ønsket tidspunkt _____

7.

Hvor god var informasjonen om det som skulle skje?
Gi terningkast 1 – 6 _______
Ev. kommentarer_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________

78

FAGLIG INNHOLD
Vi vil nå at du skal vurdere det faglige innholdet ved å gi terningkast.
8.

Hva synes dere om forurensning av luft og vann som gjennomgående tema? 1 – 6
Har dere forslag til andre tema?:__________________________________

Aktiviteter:
Her vil vi at du skal vurdere de ulike aktivitetene dere har deltatt i:Måling av luftkvalitet - Partikkelmåling:

9.

Introduksjon til temaet av ekspert:

1 – 6 _______

10. Bygging av luftkvalitetsmåler:1 – 6 _______

11. Bruk av profesjonell partikkelmåler:1 – 6 _______

12. Feltoppdrag:1 – 6 _______

13. Behandling av data:

1 – 6_______

14. Forberedelse og gjennomføring av presentasjon:

1 – 6 _______

Ev. kommentarer____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________

Til slutt:
15. Nevn tre ting du synes var spesielt bra:
1____________________________
2____________________________
3____________________________
16. Nevn tre ting du synes kan bli bedre:
1____________________________
2____________________________
3____________________________
17. Andre kommentarer____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Takk for at du tok deg tid til å svare

79

Spørreskjema, Deltakerne – Måling av partikler i avløpsvann
Vi vil gjerne vite hvordan du likte å delta på Science Camp 2019, vi vil derfor sette stor pris påom du ville fylle ut dette spørreskjemaet. Kryss av for de beste alternativene. Sett en strek overspørsmålet dersom du ikke deltok i aktiviteten eller presentasjonen.

ORGANISERING:
1.

Er du gutt eller jente?
Gutt _____
Jente _____
Studentassistent ____

2.

Klassetrinn på videregående skole
VG1___
VG2___
VG3___

3.

Hvordan fikk du vite om Science Camp?
- Via Facebook/Instagram _______- Fant omtalen på fylkeskommunens hjemmeside _______- Via læreren på skolen _______- Fikk høre om den fra venner _______- Via hjemmesiden til Big Challenge _______- Annet _______________________________

4.

Hvordan synes du tidspunktet (uke) for Science Campen passet?
Gi terningkast 1 – 6 _______
Ev. angi ønsket tid på året _____

5.

Hva synes du om det totale omfanget (antall timer) av leiren?
For kortvarig – Passe – For langvarig
Ev. angi passe omfang __________________

6.

Hvordan var tidspunktet for dagsamlingene
Kunne ha begynt før – var passe – vært etter lunsj – vært på ettermiddagen – vært på kvelden
Ev. angi ønsket tidspunkt _____

7.

Hvor god var informasjonen om det som skulle skje?
Gi terningkast 1 – 6 _______
Ev. kommentarer_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________

80

FAGLIG INNHOLD
Vi vil nå at du skal vurdere det faglige innholdet ved å gi terningkast.
8.

Hva synes dere om forurensning av luft og vann som gjennomgående tema? 1 – 6
Har dere forslag til andre tema?:__________________________________

Aktiviteter:
Her vil vi at du skal vurdere de ulike aktivitetene dere har deltatt i:Måling av partikler i avløpsvann:
9.

Introduksjon til temaet av ekspert:

1 – 6 _______

10. Bygging av turbidimeter og måling av spredning fra melkepartikler 1 – 6 _______
11. Bruk av profesjonelt turbidimeter:1 – 6 _______

12. Måling av partikler i vannprøver:1 – 6 _______

13. Forberedelse og gjennomføring av presentasjon:

1 – 6 _______

Ev. kommentarer__________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Til slutt:
14. Nevn tre ting du synes var spesielt bra:
1____________________________
2____________________________
3____________________________
15. Nevn tre ting du synes kan bli bedre:
1____________________________
2____________________________
3____________________________
16. Andre kommentarer____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Takk for at du tok deg tid til å svare

81

Spørreskjema, Deltakerne – Kjemiske analysemetoder
Vi vil gjerne vite hvordan du likte å delta på Science Camp 2019, vi vil derfor sette stor pris påom du ville fylle ut dette spørreskjemaet. Kryss av for de beste alternativene. Sett en strek overspørsmålet dersom du ikke deltok i aktiviteten eller presentasjonen.
ORGANISERING:
1.

Er du gutt eller jente?
Gutt _____
Jente _____
Studentassistent ____

2.

Klassetrinn på videregående skole
VG1___
VG2___
VG3___

3.

Hvordan fikk du vite om Science Camp?
- Via Facebook/Instagram _______- Fant omtalen på fylkeskommunens hjemmeside _______- Via læreren på skolen _______- Fikk høre om den fra venner _______- Via hjemmesiden til Big Challenge _______- Annet _______________________________

4.

Hvordan synes du tidspunktet (uke) for Science Campen passet?
Gi terningkast 1 – 6 _______
Ev. angi ønsket tid på året _____

5.

Hva synes du om det totale omfanget (antall timer) av leiren?
For kortvarig – Passe – For langvarig
Ev. angi passe omfang __________________

6.

Hvordan var tidspunktet for dagsamlingene
Kunne ha begynt før – var passe – vært etter lunsj – vært på ettermiddagen – vært på kvelden
Ev. angi ønsket tidspunkt _____

7.

Hvor god var informasjonen om det som skulle skje?
Gi terningkast 1 – 6 _______
Ev. kommentarer_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________

82

FAGLIG INNHOLD
Vi vil nå at du skal vurdere det faglige innholdet ved å gi terningkast.
8.

Hva synes dere om forurensning av luft og vann som gjennomgående tema? 1 – 6
Har dere forslag til andre tema?:__________________________________

Aktiviteter:
Her vil vi at du skal vurdere de ulike aktivitetene dere har deltatt i:
Kjemiske analysemetoder:9.

Introduksjon til temaet av ekspert:

1 – 6 _______

10. Del 1: Å bruke vannanalysesett:1 – 6 _______

11. Del 2: Måling av klorid ved titrering:1 – 6 _______

12. Del 3: Kolorimetri – Måling av kobberkonsentrasjon:

1 – 6 _______

13. Del 4: UV-meter med fluorescense:

1 – 6 _______

14. Forberedelse og gjennomføring av presentasjon:

1 – 6 _______

Ev. kommentarer_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________

Til slutt:
15. Nevn tre ting du synes var spesielt bra:
1____________________________
2____________________________
3____________________________
16. Nevn tre ting du synes kan bli bedre:
1____________________________
2____________________________
3____________________________
17. Andre kommentarer_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Takk for at du tok deg tid til å svare

83

Spørreskjema, Deltakerne – Registrering av mikroplast
Vi vil gjerne vite hvordan du likte å delta på Science Camp 2019, vi vil derfor sette stor pris påom du ville fylle ut dette spørreskjemaet. Kryss av for de beste alternativene. Sett en strek overspørsmålet dersom du ikke deltok i aktiviteten eller presentasjonen.
ORGANISERING:
1.

Er du gutt eller jente?
Gutt _____
Jente _____
Studentassistent ____

2.

Klassetrinn på videregående skole
VG1___
VG2___
VG3___

3.

Hvordan fikk du vite om Science Camp?
- Via Facebook/Instagram _______- Fant omtalen på fylkeskommunens hjemmeside _______- Via læreren på skolen _______- Fikk høre om den fra venner _______- Via hjemmesiden til Big Challenge _______- Annet _______________________________

4.

Hvordan synes du tidspunktet (uke) for Science Campen passet?
Gi terningkast 1 – 6 _______
Ev. angi ønsket tid på året _____

5.

Hva synes du om det totale omfanget (antall timer) av leiren?
For kortvarig – Passe – For langvarig
Ev. angi passe omfang __________________

6.

Hvordan var tidspunktet for dagsamlingene
Kunne ha begynt før – var passe – vært etter lunsj – vært på ettermiddagen – vært på kvelden
Ev. angi ønsket tidspunkt _____

7.

Hvor god var informasjonen om det som skulle skje?
Gi terningkast 1 – 6 _______
Ev. kommentarer____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________

84

FAGLIG INNHOLD
Vi vil nå at du skal vurdere det faglige innholdet ved å gi terningkast.

8.

Hva synes dere om forurensning av luft og vann som gjennomgående tema? 1 – 6
Har dere forslag til andre tema?:__________________________________

Aktiviteter:
Her vil vi at du skal vurdere de ulike aktivitetene dere har deltatt i:
Registrering av mikroplast
9.

Introduksjon til temaet av ekspert: 1 – 6 _______

10. Filtrering og analyse av mikroplast i vannprøver1 – 6 _______
11. Forberedelse, filtrering og analyse av mikroplast i sedimenter 1 – 6 _______
12. Dissekering av fisk og analyse av mikroplast fra mageinnhold: 1 – 6 _______
13. Forberedelse og gjennomføring av presentasjon: 1 – 6 _______
Ev. kommentarer______________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Til slutt:
14. Nevn tre ting du synes var spesielt bra:
1____________________________
2____________________________
3____________________________
15. Nevn tre ting du synes kan bli bedre:
1____________________________
2____________________________
3____________________________
16. Andre kommentarer____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Takk for at du tok deg tid til å svare

85

D.2

ResultatSiden det var svært få deltagere så blir også resultatet av undersøkelsen svært begrenset. Svarene er gjengitt i rødt.

Spørreskjema, Deltakerne – Registrering av mikroplast
Vi vil gjerne vite hvordan du likte å delta på Science Camp 2019, vi vil derfor sette stor pris påom du ville fylle ut dette spørreskjemaet. Kryss av for de beste alternativene. Sett en strek overspørsmålet dersom du ikke deltok i aktiviteten eller presentasjonen.
ORGANISERING:
1.

Er du gutt eller jente?
Gutt x, x, x
Jente x, x, x
Studentassistent ____

2.

Klassetrinn på videregående skole
9. trinn x, x
VG1 x, x
VG2 x
VG3 x

3.

Hvordan fikk du vite om Science Camp?
- Via Facebook/Instagram x, x, x
- Fant omtalen på fylkeskommunens hjemmeside _______- Via læreren på skolen _______- Fikk høre om den fra venner _______- Via hjemmesiden til Big Challenge _______- Vitensenteret x, x, x
- Annet _______________________________

4.

Hvordan synes du tidspunktet (uke) for Science Campen passet?
Gi terningkast 1 – 6: 6, 3, 4, 4, 4, 5
Ev. angi ønsket tid på året: Passe, Juli, April/August, Tidlig mai, Passe men kanskje kke så
bra for de med eksamen da!

5.

Hva synes du om det totale omfanget (antall timer) av leiren?
For kortvarig – Passe – For langvarig
Ev. angi passe omfang Passe, For kortvarig, Passe, Passe, Passe, Passe

6.

Hvordan var tidspunktet for dagsamlingene
Kunne ha begynt før – var passe – vært etter lunsj – vært på ettermiddagen – vært på kvelden
Ev. angi ønsket tidspunkt Passe, etter lunsj (kl. 10.), Passe, Passe, Passe, Passe

7.

Hvor god var informasjonen om det som skulle skje?
Gi terningkast 1 – 6: 5, 3, 6, 6, 2, 4
Ev. kommentarer:- Vi har lært mange ting her, og vi får også til å spør ting som vi ikke vite før, vi har ogsågjør noen praktisk sånn, jeg synes det var veldig bra (innvandrer).
- Men det var ikke så viktig (spørsmål 7), for det var jo litt over---?

86- Supert- Jeg viste selv ikke mye, fordi dagen jeg skulle var avlyst

87

FAGLIG INNHOLD
Vi vil nå at du skal vurdere det faglige innholdet ved å gi terningkast.

8.

Hva synes dere om forurensning av luft og vann som gjennomgående tema? 1 – 6: 5, 5, 6,
6, 3, Har dere forslag til andre tema?:- Alt er ganske bra, har ikke andre forslag til andre tema.
- Veldig aktuelt og viktig tema-

Aktiviteter:
Her vil vi at du skal vurdere de ulike aktivitetene dere har deltatt i:
Registrering av mikroplast
9.

Introduksjon til temaet av ekspert: 1 – 6: 5, 3, 5, 6, 5, -10. Filtrering og analyse av mikroplast i vannprøver1 – 6: 6, 4, 5, 6, 4, 11. Forberedelse, filtrering og analyse av mikroplast i sedimenter 1 – 6: 5, ?, 6, 6, 2, 12. Dissekering av fisk og analyse av mikroplast fra mageinnhold: 1 – 6: 6, 5, 6, 5, 3, 13. Forberedelse og gjennomføring av presentasjon: 1 – 6: 5, ingen, 5, -, -, Ev. kommentarer- Alt gikk ganske bra- Ekstremt spennende alt sammen
Til slutt:
14. Nevn tre ting du synes var spesielt bra:
1 Plast inn i fisk, Vannprøver, Plast i sedimenter
2 Dissekering av fisk, Selvstendighet
3 Miljøet under campen, Faginnholdet, Lunsjen/samholdet
4 Tid til spørsmål underveis, Gode svar, lett å forstå lærerikt, Både teori og praksis
5 Stereolupe mikroskop. Lunsjen var bra,
615. Nevn tre ting du synes kan bli bedre:
1 Alt gikk ganske bra
2 Engasjement, Informasjon på forhånd, Organisering
3 Litt mer informasjon om hva man skal gjennom før man kommer
45 Dere må reklamere mere, flere med
6-

88

16. Andre kommentarer- Dette aktivitet er veldig bra, elv kan lært mange ting og spør mange ting, kan også gjør
mange ting (innvandrer).
- Hadde en fantastisk lærerik dag! Helt supert Skal anbefale den til andre!
Takk for at du tok deg tid til å svare

89Vedlegg E

Avtaler og kontrakter

E.1

Avtaler med Vitenskapsfestivalen NTNU og Trøndelag
fylkeskommune

E.1.1

Avtale mellom Vitenskapsfestivalen og Skolelaboratoriet

Denne avtalen ble gjort mellom Arbeidsgruppen for Skoleprogrammet under Vitenskapsfestivalen ved Trond Singsås og Skolelaboratoriet og inngått 8. mars 2019.

90

E.1.2

Avtale mellom Trøndelag fylkeskommune og Skolelaboratoriet

I tillegg ble det inngått en avtale om de faglige rammevilkårene for prosjektet mellom Trøndelag fylkeskommune ved Tarjei Moen og Skolelaboratoriet slik at vi skulle være enige om defaglige rammevilkårene. Avtalen ble diskutert og muntlig godkjent, men aldri underskrevet.
Avtalen ble utarbeidet 18. mars som en konsekvens av avtalen gjort med Vitenskapsfestivalen
den 8. mars.

Avtale om faglig innhold under
Science Camp 2019
Trondheim 18.03.19
Oppdragsgiver: Trøndelag fylkeskommune
Kontaktperson: Tarjei Moen
Kontaktadresse:
E-post:Tlf:

Oppdragstaker: Skolelaboratoriet ved NTNU, Institutt for fysikk
Kontaktperson: Leder Per-Odd Eggen
Kontaktadresse: Realfagbygget, Høgskoleringen 5, 7491 Trondheim
E-post:Tlf:
Denne avtalen omfatter kun innholdet av Science Camp 2019, 17. – 19. juni 2019Målsetning:
Skape økt innsikt, engasjement, debatt og økt interesse for realfaglige tema blant flest mulig
ungdommer som går i videregående skole i Trøndelag, innen de rammer som prosjektet setter.
Om mulig skal det legges vekt på de samme tema som preger Vitenskapsfestivalen The Big
Challenge:• Battling for truth- science and politics• The role of technology in societal development• Sustainable solutions for future development and changes
Det skal legges vekt på å vise realfag gjennom praktiske oppdrag og utfordringer og foredrag.

91

Tilbudet og estimert antall deltagere
Dagsprogram - Trondheim:
Dagsprogrammene (09:00 – 14:00) skal tilby fordypning innen et tema og har form av et verksted med innslag av korte presentasjoner av spesialister, praktisk arbeid og datainnsamling
innen det aktuelle temaet. Det er individuell påmelding til dagsprogrammene. Ut over aldersbegrensning er det ingen spesielle krav til deltakerne. Deltagelse på programmet er gratis.
Deltagerne bringer med egen lunsj. Det lages to unike dagsprogram som hver dag kjøres parallelt, og som gjentas de tre dagene. Hvert dagsprogram har 25 plasser. Et dagsprogram kan ha
følgende generelle form:• Introduksjon av en spesialist innen fagfeltet• Utfordringen til elevene• Praktisk innovativt arbeid som elevene skal utføre• Utprøving, datainnsamling• Oppsummering
Forventet totalt antall deltakere: Maks. 150

Dagsprogram – Distriktet:
Ett av dagsprogrammene tilrettelegges for gjennomføring i distriktet. Deltagerne melder seg påklassevis fra videregående skole. Dagsprogrammet kan gjennomføres over 1, 2 eller 3 dager
som det passer den enkelte klasse. Det generelle programmet kan ha formen:• Introduksjon• Utfordringen• Praktisk innovativt arbeid• Utprøving, datainnsamling• Oppsummering
Det legges vekt på at det valgte temaet er relevant for realfagklasser ved videregående skole.
Forventet totalt antall deltagere i distriktet: 8 klasser x 20 elever = 160

Foredrag - Trondheim:
Tre foredragsholdere fra konferansen utfordres til å holde engasjerende foredrag over aktuelletema tilpasset målgruppen. To av foredragene settes opp i saler som kan ta fra 150 – 200 tilhørere. Om mulig settes ett tredje foredrag opp i samarbeid med Trondheim kommune, gjerne på
Solsiden hvor antallet tilhørere kan være vesentlig større eller i Olavhallen store sal (inntil 6000). Her er vi prisgitt hva andre bestemmer.
Forventet besøk Olavshallen (2 foredrag): 300
Forventet besøk Solsiden (Olavshallen store sal) (1 foredrag): 4 000 (500)

92

Foredrag - Distriktet:
Foredragene strømmes til videregående skoler i Trøndelag. Foredragene vise i skolens Aulaeller forsamlingsrom.
Forventet antall deltakere: 10 x 120 elever = 1 200

Totalt antall
Forventet totalt antall som nås gjennom engasjerende foredrag:
5 500 (2000) (4 300 (800)/1 200)
Forventet totalt antall som nås gjennom fordypende aktiviteter:
310 (150/160)

Bidrag fra Oppdragsgiver
Trøndelag fylkeskommune skal bistå med følgende:• Være en løpende diskusjonspartner og «kritisk venn» for å gjøre tilbudet så godt som mulig• Være behjelpelig med å markedsføre tilbudet til aktuelle skoler og lærere der det er
hensiktsmessig• Bruke sine markedsføringskanaler for å nå ut til ungdom og allmennheten generelt der det er
aktuelt·

Trondheim dato: ________________________________________________________________________

Per-Odd Eggen
Leder Skolelaboratoriet

Tarjei Moen
For Trøndelag fylkeskommune

E.2

Avtaler med studenter

E.2.1

Utlysningstekst studentassistent

Utlysning av stilling:
Lyst på stud.ass jobb under Vitenskapsfestivalen 2019?
Vi søker stud. ass innen biologi eller fysikk for Science Camp for ungdom i videregående
skole
I perioden 17. – 19. juni skal Skolelaboratoriet ved NTNU arrangere Science Camp for ungdom
med temaet «Bærekraftig utvikling». Arrangementet knyttes opp mot Vitenskapsfestivalen
ved NTNU, men er ikke en del av selve festivalen. Campen vil sannsynligvis foregå fra ca. 09:00

93– 15:00 på formiddagene fra mandag 17. til onsdag 19. juni. I tillegg vil det gå med litt tid før
og etter dette tidsrommet for forberedelse. Det faglige innholdet vil sannsynligvis knyttes til
miljø- og partikkelforurensning i luft og vann og bruk av satellittbilder med innslag av teknologi. Opplegget vil sannsynligvis foregå på Gløshaugen eller på Kalvskinnet. Ungdommene
deles inn i fire eller fem grupper på fem til seks elever med studenter som gruppeledere. Det
må også påberegnes noe tid uka før til opplæring og forberedelse. Hele jobben vil bli på mellom 25 – 30 timer. Stillingen lønnes som stud.ass. i lønnstrinn 22, og lønnstrinn 24 til de som
har LAOS-kurs (må levere kursbevis).Det kreves politiattest.
I søknaden skriver du hvor langt du er kommet i studiet, hvilket fagområde du studerer, interesser og tidligere erfaringer fra lignende jobber eller arbeidslivet ellers. Søknadsfrist 15. april.
Søknaden kan sendes til nils.rossing@ntnu.no. For spørsmål, ta kontakt med Nils Kr. Rossing(nils.rossing@ntnu.no). Skolelaboratoriet ved NTNU, Realfagbygget C2-114B.
Annonsering av studentjobber:
Peder Brenne annonserer jobbene for studenter på fysikk
Henriette Vaagland annonserer jobbene blant sine studenter på Inst. for biologi?
Den ble også annonserte for studenter på EL-sys (elektro)

94

E.2.2

Vedlegg til søknad om politiattest

Dette ble fylt ut av arbeidsgiver og sendt til studenten i underskrevet stand.

ĞŬƌĞĨƚĞůƐĞƉĊĨŽƌŵĊůŵĞĚƉŽůŝƚŝĂƚƚĞƐƚ 













WK>/d/d
E͗ĞƚƚĞĞƌŝŬŬĞĞƚƐƆŬŶĂĚƐƐŬũĞŵĂ͊&ǇůůĞƐƵƚĂǀĂƌďĞŝĚƐͲͬŽƉƉĚƌĂŐƐŐŝǀĞƌŽŐůĞŐŐĞƐǀĞĚƐƆŬŶĂĚŽŵƉŽůŝƚŝĂƚƚĞƐƚ͘ůůĞĨĞůƚŵĞƌŬĞƚŵĞĚΎŵĊǀčƌĞƵƚĨǇůƚĨŽƌĂƚƐƆŬŶĂĚĞŶƐŬĂůŬƵŶŶĞďĞŚĂŶĚůĞƐ͘EĂǀŶΎ;ĂƌďĞŝĚƐƚĂŬĞƌͬƐƆŬĞƌĂǀƉŽůŝƚŝĂƚƚĞƐƚͿ<Ansattes
navn>


&ƆĚƐĞůƐĚĂƚŽΎ<Ansattes
fødselsdato>&ŽƌŵĊůŵĞĚƉŽůŝƚŝĂƚƚĞƐƚΎ&ŽƌŵĊůƐŽǀĞƌƐŝŬƚĨŝŶŶĞƌĚƵŚĞƌ͗ŚƚƚƉƐ͗ͬͬǁǁǁ͘ƉŽůŝƚŝ͘ŶŽͬƚũĞŶĞƐƚĞƌͬƉŽůŝƚŝĂƚƚĞƐƚͬ

Skolelignende
aktivitetstilbud.
^ƚŝůůŝŶŐƐďĞƐŬƌŝǀĞůƐĞΎ

Søkeren skal
 veilede elever i forbindelse med Science Camp 2017. Dette omfatter å lede og veilede en gruppe elever fra
videregående skole, 4 timer om dagen pluss forberedelse og etterarbeid i 5 dager, i perioden 19. - 23. juni 2017.
Engasjementet
omfatter også opplæring i uken før gjennomføringen. Prosjektet er et samarbeid mellom Sør-Trøndelag
fylkeskommune
og NTNU ved Skolelaboratoriet, Institutt for lærerutdanning>ŽǀŚũĞŵŵĞůΎŚƚƚƉƐ͗ͬͬǁǁǁ͘ƉŽůŝƚŝ͘ŶŽͬƚũĞŶĞƐƚĞƌͬƉŽůŝƚŝĂƚƚĞƐƚͬOpplæringslovens§10-9 første og andre ledd.
ƌďĞŝĚƐͲͬŽƉƉĚƌĂŐƐŐŝǀĞƌ;ĚĞŶƐŽŵŬƌĞǀĞƌĂƚƚĞƐƚͿΎ
Sør-TrøndelagFK, fagenhet for vidregående opplæring krever attest, men
studentene
blir engasjert av NTNU.

<ŽŶƚĂŬƚŝŶĨŽƌŵĂƐũŽŶƚŝůĂƌďĞŝĚƐͲͬŽƉƉĚƌĂŐƐŐŝǀĞƌ͗;ƚĞůĞĨŽŶͬĞͲƉŽƐƚĂĚƌĞƐƐĞ͕ĚĞƌƐŽŵǀŝďĞŚƆǀĞƌŵĞƌŝŶĨŽƌŵĂƐũŽŶͿFørstelektor Nils Kr. Rossing, Skolelaboratoriet ved NTNU, Tlf: 73551191, E-postnils.rossing@ntnu.no








ͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺ^ƚĞĚŽŐĚĂƚŽΎ










ͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺhŶĚĞƌƐŬƌŝĨƚŽŐƐƚĞŵƉĞůĂƌďĞŝĚƐͲͬŽƉƉĚƌĂŐƐŐŝǀĞƌΎͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺͺWŽůŝƚŝĞƚƐĞŶŚĞƚĨŽƌǀĂŶĚĞůƐŬŽŶƚƌŽůůŽŐƉŽůŝƚŝĂƚƚĞƐƚĞƌWŽƐƚďŽŬƐϭϭϯ͕EͲϵϵϱϭsĂƌĚƆĞͲƉŽƐƚ͗ƉŽůŝƚŝĂƚƚĞƐƚΛƉŽůŝƚŝĞƚ͘ŶŽ


95

E.2.3

Eksempel på politiattest fra student

Lasse Topstad
HØRLØCKS VEG 4 C
7058 JAKOBSLIDeres referanse
04049343979

Vår referanse
2017142837

Dato
24.05.2017

Begrenset politiattest
Navn:

Lasse Topstad

Adresse:HØRLØCKS VEG 4 C
7058 JAKOBSLI

Fødselsnummer:

04049343979

Formålet med
attesten:

Fast ansettelse, midlertidig ansettelse og regelmessig opphold i grunnskole,videregående skole, musikk- og kulturskole, SFO, leksehjelp og skolelignende
aktivitetstilbud.

Hjemmel forOpplæringsloven § 10-9 første og andre ledd, jf. Politiregisterloven § 39, første
utstedelse av
ledd.
politiattesten:
Politiattesten viser om personen er siktet, tiltalt, har vedtatt forelegg eller er dømt for overtredelse av:
1. Uten tidsbegrensninger og i samsvar med politiregisterloven § 41 nr. 1: Straffeloven 1902 § 192, § 193 (§198 før 11.08.00), § 194 (§ 199 før 11.08.00), § 195, § 196, § 197 (§ 207 før 11.08.00), § 199 (§ 197 og § 209
før 11.08.00), § 200 annet ledd (§ 212 annet ledd før 11.08.00), § 201 første ledd bokstav c) (§ 212 første ledd
nr. 3 før 11.08.00), § 201a, § 204a (§ 204 første ledd bokstav d og f før 20.05.05. § 211 første ledd bokstav d
før 11.08.00) og § 233. Straffeloven 2005 §§ 275, 291, 293, 294, 295, 296, 299, 301, 302, 303, 304, 305, 306,
310, 311, 312 og 314.
2. Med tidsbegrensninger og i samsvar med politiregisterloven § 40: Straffeloven 1902 § 162, § 203, § 219, §224 (§ 206 første ledd og andre ledd bokstav a og b før 11.08.00), § 229 annet og tredje straffalternativ, §231 og § 268 jf. § 267. Straffeloven 2005 §§ 231, 232, 257, 258, 274, 282, 283, 309, 327 og 328.

Med de begrensninger som følger av politiregisterloven § 39, første ledd, andre og tredje punktum er
det om nevnte person
INTET Å BEMERKE
Politiattesten viser kun eventuelle reaksjoner for perioder hvor personen har oppholdt seg i Norge,eller reaksjoner som for øvrig er registrert i norske politiregistre.
Politiattesten dokumenterer ikke om, eller i hvilke perioder, personen har oppholdt seg i Norge.
Sted og Dato

StempelVardø 24.05.2017

Navn og Underskrift

Lone Bangsund

Finnmark politidistrikt
Politiets enhet for vandelskontroll og politiattester
Post: Postboks 113, 9951 Vardø
Telefon: 78 98 93 60
E-post: politiattest@politiet.no

Saksbehandler: VTH004
Skrevet ut: 24.05.2017
Side 1 av 2

96

Informasjon om politiattesten og veiledning om klageadgang:
En politiattest inneholder opplysninger om en persons oppføringer i politiregistrene.
Datagrunnlaget er hentet ut 24.05.2017 09:29 (24.05.2017 11:55 for pågående saker).
Politiattesten kan bare skrives ut til de formål som er omtalt i lov eller forskrift, og gisbare ut til konkrete formål, ikke på generelt grunnlag.
Hvis politiet ikke har hjemmel i lov eller forskrift for å utstede politiattest, vil søknad om
politiattest bli avslått.
Dersom du er uenig i hva som er tatt med i attesten, eller hvis du får avslag på søknadenom politiattest kan du sende skriftlig klage.
Klagefristen er tre uker fra du mottar politiattesten.
Skriftlig klage skal sendes til:

Politiets enhet for vandelskontroll og politiattester
Postboks 113
9951 VardøTlf.: 78 98 93 60
E-post: politiattest@politiet.noHvis klagen blir tatt til følge, blir det utstedt ny politiattest. Blir klagen ikke tatt til følge,vil den bli videresendt til Politidirektoratet for endelig avgjørelse.
Saksbehandlingstiden i klagesaker er inntil en måned. I tillegg kommer eventuell
saksbehandlingstid i Politidirektoratet.
Taushetsplikt
Politiattester skrives ut på grunnlag av opplysninger fra politiets registre. Disse
opplysningene er underlagt streng taushetsplikt.
Politiattesten sendes til din digitale postkasse. Dersom du reserverer deg mot digital
postkasse, vil politiattesten sendes til adressen oppgitt i søknaden eller til folkeregistrert
adresse med vanlig post.
Politiattester sendes aldri på e-post, og det opplyses heller ikke om innholdet ipolitiattester på telefon.
Innsyn i politiets registre
Hvis du er eller tror du er registrert i noen av politiets registre, har du rett til å be om
innsyn i hvilke opplysninger som er registrert om deg.
Skjema for begjæring om innsyn og informasjon om hvor begjæringen skal sendes
finnes på www.politi.no/rad_fra_politiet/rettigheter/politiregisterloven/innsyn.
Finnmark politidistrikt
Politiets enhet for vandelskontroll og politiattester
Post: Postboks 113, 9951 Vardø
Telefon: 78 98 93 60
E-post: politiattest@politiet.no

Saksbehandler: VTH004
Skrevet ut: 24.05.2017
Side 2 av 2

97

E.2.4

Arbeidsavtale med student

Navn:
Adresse/postnr.:
Konto nr.:
har inngått følgende midlertidige arbeidsavtale med Norges teknisk-naturvitenskapelige
universitet, Institutt for fysikk:
2.

Arbeidsavtalen gjelder på de betingelser som er fastsatt i tariffavtale og reglement for Norges
teknisk-naturvitenskapelige universitet.

3.

Tilsatt som:
Studentassistent
Stillingsandel: inntil 30 timer i løpet av arbeidsperioden.
Daglig arbeidstid som avtalt, det må føres timeliste.
Arbeidssted: Institutt for fysikk, Skolelaboratoriet

5.

Stillingen tiltres: 01.06.19

6.

fratres uten ytterligere oppsigelse: 20.06.19

Hjemmelen for midlertidig tilsetting er statsansatteloven §9, pkt. 1 a.
7.

Ferie og feriepenger tilstås i henhold til ferieloven og sentrale særavtaler.

8.

Oppsigelsesfrister gjelder i henhold til statsansatteloven §§ 17, 19, 20, 21 og 22.

9.

Lønn ved tiltreden:[ ] Alt. 1: Brutto timelønn kr. 157,48(tilsvarende lønnstrinn 22 i Statens lønnsregulativ).
[ ] Alt. 2: Med fullført LAOS-kurs eller fullført 3 år utdanning (180 studiepoengtilsvarende en bachelorgrad), brutto timelønn kr. 161,43 (tilsvarende lønnstrinn 24 i
Statens lønnsregulativ.)
Dersom det en lønningsdag er foretatt feil utlønning, kan lønnsutbetaler foreta den
nødvendige justering neste lønningsdag, innenfor rammen av arbeidsmiljølovens §55, nr 3, siste ledd.

10.

Arbeidsforholdet reguleres av følgende tariffavtaler:• Den til enhver tid gjeldende hovedtariffavtale i staten• Hovedavtalen i staten samt relevante sentrale særavtaler• Lokale særavtaler

98

10.

NTNUs tilsettingsreglement inngår som en del av denne avtalen.

11.

For øvrig skjer tilsettingen på de vilkår som er nevnt i lov om statens ansatte m.m. av 16. juni
2017, lov om Statens Pensjonskasse av 28. juli 1949, lov om aldersgrenser av 21. desember
1956, samt lov om universiteter og høgskoler av 15. mai 1995.

Spesielle vilkår for denne tilsetningen:· Delta på dagskurs for opplæring en gang mellom 1. juni – 12. juni
· Stille på Science Campen 17. – 19. juni, senest 08:30 – 15:30· Være villig til å bruke noe tid til studie av skriftlig bakgrunnsmateriell·
Trondheim, dato

For Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet.........................................................
Instituttleder.........................................................
Arbeidstaker

Er du medlem av Akademikerne Ja☐ Nei☐
Er NTNU din hovedarbeidsgiver? Ja☐ Nei☐
(Fylles ut av den ansatte)

Art

E.3

K-sted662023

Prosjekt

70442638

AnalyseAvtaler og kontrakter med foredragsholdere

Det ble laget avtaler med samtlige foredragsholdere, i alt fire stykker, ev. ansvarlige ved involverte institutter og andre involverte utenfor Skolelaboratoriet, både internt og eksternt NTNU.
Under er vist et eksempel på kontakt med en foredragsholder. Det var viktig at avtalen inneholdt
oppdragets art og eller nødvendige opplysninger.
E.3.1

Kontrakt med foredragsholder

KONTRAKT FOR TIME-ENGASJERTEInngått mellom:<Navn>

xxxxxxxxxx

Navn

Organisasjonsnummer<Adresse><Postnummer og sted>

99

AdressePostnummer/Sted<Bankkonto nr><Kommune>

Bankkontonummer

Skattekommune<e-postadresse>

xxxxxxxx

e-postTelefonnummer
NB! Skatteprosent under 50 % må legitimeres med skattekortog NTNU, Institutt for fysikk, Skolelaboratoriet for deltagelse under Studentkurset 11. juni og
Science Camp 17. - 19. juni 2019.
Avtalen gjelder:• Holde en kort presentasjon om vannrensing under Science Camp. Presentasjonen kan eksempelvis inneholde: Hvorfor rensing? Hvordan rensing? Hva må bort? Hva blir igjen? Er det
mulig å gjenbruke renset vann og hvorfor?
Omfang ca. 10 min.
Tidsrom: Mandag 17. og tirsdag 18. og onsdag 19. juni mellom 09:00 – 09:30
Sted: Gløshaugen – D4-132 – Realfagbygget (sted kan bli endret – få nærmere beskjed)Målgruppe: Realfagsinteressert ungdom i videregående skole.
• Holde den samme presentasjonen om vannrensing under studentkurset, men med bedre tid
og rom for utdypende spørsmål.
Tidsrom: Tirsdag 11. juni en gang mellom 09:00 – 10:00
Sted: Gløshaugen – C2-101 – RealfagbyggetMålgruppe: 5 studenter ved NTNU som skal veilede elevene.

Leveranse Skolelaboratoriet:
Kontaktperson for Skolelaboratoriet: Nils Kr. Rossing: (nils.rossing@ntnu.no) –Tlf.: 73551191
Økonomisk kompensasjon:
For avtale om honorar se eget skjema
Om ikke annet er avtalt utbetales honorar i henhold til NTNU’s gjeldende satser for«Godtgjørelse av særskilt engasjerte for undervisning, sensor og bedømmelse ved IFY.»
Honoraret utbetales etter mottatt faktura i henhold til avtale, som sendes:
NTNU, Skolelaboratoriet
v/Nils Kr. Rossing
Realfagbygget, Høgskoleringen 5, 7491 Trondheim

100

Merk fakturaen med: Kostnadssted: 672023 og Prosjekt nr. 70442638
Merkes: Science Camp – 2019, Kontaktperson: Nils Kr. Rossing

Trondheim, __________________________________________________________________

Per-Odd Eggen (sign.)<Fullt navn>

for NTNU
IFY, Skolelaboratoriet, NTNU

Utenlandske statsborgere med kortere arbeidsopphold i Norge kan søke om skattefritak. Søknaden skal fylles ut på særskilt
skjema ”Søknad om skattefritak/Fritak for skatt” og sendes Trondheim Likningskontor via Program for lærerutdanning.

E.3.2

Oppdragsavtale

For interne bidragsytere som ønsket godtgjort for oppdraget ble det sendt ut et oppdragsavtaleskjema som de måtte fylle ut. Dersom de har full stilling ved NTNU må detsannsynliggjøres av av deres eget instituttet at bidraget ikke faller inn under deres daglige
arbeidsoppgaver i tillegg til at det må godkjennes av Inst. for fysikk som står som
prosjektansvarlig.
Vi hadde en person som utbetalt honorar. Å få til dette viste seg å være særdeles vanskelig og iskrivende stud har det ikke lyktes å bringe dette i havn.

101

Dette finnes i skjemadatabasen ved NTNU.

102

103

Vedlegg F
F.1

Budsjett og skyggeregnskap

Budsjett

Et foreløpig budsjett ble satt opp i februar 2019 da Skolelaboratoriet ble tildelt prosjektet. Budsjettet ble så oversendt prosjektøkonom Eivind Oldertrøen Solli ved Inst. for fysikk for å få lagt
budsjettet inn i systemet og for å frigi et prosjektnummer. Siden da er det gjort bare mindre justeringer med budsjettet. Opprinnelig ble prosjektet regnet som et eksternt prosjekt med
tilhørende timepriser. Prosjektet ble gjort om til et internt prosjekt da avtalen ble gjort med
Gruppen for koordinering av skoleprogrammet, hvilket hadde mye å si for lønnskostnadene. Det
som tidligere var et underskuddsprosjekt ble nå et overskuddsprosjekt.

Medarb. 1
Medarb. 2
Medarb. 3
Medarb. 4
Medarb. 5

104

F.2

Skyggeregnskap pr. 04. okt. 2019

Skyggeregnskapet er brukt som styringsverktøy, derfor er det ført så nøye som mulig med individuelle timepriser og korrekte direktekostnader. Siden prosjektnummer ikke ble frigitt før ibegynnelsen av mai ble kostnader ført på Elevverksted: Nr. 58007800 for senere å bli overført
prosjektet Science Camp 2019: Nr. 70442638, hvilket er blitt gjort.
Medarb. 1
Medarb. 2
Medarb. 3
Medarb. 4
Medarb. 5
Medarb. 6

Som det framgår av regnskapet så er det påløpt ca. 712,5 timer fordelt på 5 medarbeidere hvilket
utgjør en kostnad på drøyt kr. 380 000,- som inkluderer ca. kr 39 000 til innleie av studenter og
foredragsholdere. Det er brukt drøyt kr. 76 000,- til innkjøp av utstyr og komponenter inkludert
rapportering, markedsføring og T-skjorter.
Totale kostnader påløpt pr. dato ca. kr. 457 000,-. I forhold til budsjettet ble det brukt mye mer
på administrering av prosjektet, men pga av lavere interne timepriser og vesentlig mindre utgifter til innleie av studenter (NOK 37 500, i stedet for NOK 81 000,-) kom vi godt under rammenpå 500 000,-. Det ble også brukt lite på distriktsprogrammet da vi ikke lyktes med å få engasjertlærere og elever i distriktet.

105

Vedlegg G Risikoanalyse
I forbindelse med at vi så for oss at nesten 150 ungdommer skulle inn på tre laboratorier i løpet
av tre dager, var det særdeles viktig å ha gode sikkerhetsrutiner. Kristin Grenstad hjalp oss med
å gjøre en risikoanalyse på bakgrunn av en gjennomgang av opplegget. Dessuten hadde hun en
gjennomgang for prosjektledelsen og studentene under opplæringen av studentene 11. juni.

Bakgrunn for risikovurdering under Science Camp (Rev. 05.06.19)
Science Camp er satt sammen av fire tema. Sikkerhet og risiko er vurdert for hvert av temaene:

Generell forsiktighetsregler på lab:oAlle bruker lab. frakk, og vernebriller og hansker etter behov.
I spesielle tilfeller munnbind.

o

Det er ikke lov til å spise eller drikke i laboratoriene.

oDeltagerne vasker hendene før de går til lunsj og tar av lab. frakk, hansker og briller.

Analyse av avløpsvann, turbiditetsmålingerooo

Eksponering§

Urenset avløpsvann (risiko for smitte)§

Slam, avfallsstoffer fra rensing av avløpsvann (risiko for smitte)§Renset avløpsvann (ansees som ufarlig, men tar vanlig forholdsregler seunder)§Havvann og vann fra fjellbekk eller annet bekkevann (ansees som ufarlig)

Risiko§Smittestoffer i mottatt urenset avløpsvannPåvist smittestoffer i klasse 2, men ikke i klasse 3 og 4
Se vedlagte Informasjonsdatablad fra Trondheim kommune§

Smittefare
Bør unngå eksponering via hender, sår og innånding
Se vedlagte Informasjonsdatablad fra Trondheim kommune

Tiltak for å redusere risiko§

Generell bruk av verneutstyr (Lab.frakk, hansker, vernebriller)§

Slammet er pasteurisert ved leveranse og tømmes i spesialavfall (gul boks).
Upasteurisert slam brukes ikke.

§

Det urensede avløpsvannet kokes i avtrekk ved mottak, kan tømmes i vasken
eller i do etter bruk§

Ved håndtering av slam og urenset avløpsvann vurderes bruk av munnbind.

§

Det utarbeides rutiner for henting på lab, behandling og avhending av ferdige
analyserte prøver og gjenværende rester (se vedlegg)

106

§

Prøver fra fjellbekk eller Stokkbekken skal ikke drikkes

LuftforurensningooRisiko§Tenning av stearinlys, måling av konsentrasjon av sotpartikler, innånding§

Brannfaren ved tenning av stearinlys.

§

Eksponering av luft og ev. avgasser fra bytrafikk§

Elevene skal bevege seg til ulike destinasjoner i byen§

Feltoppdrag ved trafikkert vei eller rundkjøring

Tiltak for å redusere risiko§Det brukes lab. frakk under hele besøket og ev. briller ved tenning av
stearinlys§

Opptenning av stearinlys gjøres kontrollert i avtrekksskap,
ev. at avtrekket stanses i en periode for oppsamling av røyk for måling av
partikkelkonsentrasjon§

Det er ingen lodding, men om det skulle være behov for lodding på grunn av
at en ledning er løsnet, så brukes lokalt avsug og blyfritt loddetinn§

Deltagerne må bevege seg til fots ut til feltoppdragene utenfor Gløshaugen§

Det antas at avgasser fra biltrafikk er ufarlig

Kjemiske analysemetoder - Analyse av drikkevannoRisiko§oAnalysen av drikkevann gjøres med ulike kjemikalier. Ingen av disse er
spesielt farlige, men det frarådes at de spises eller svelges

Tiltak for å redusere risiko§Det utvises generell hygiene, ved at man bruker hansker eller vasker hendene
dersom man får kjemikalier på hendene§

Det brukes generelt verneutstyr (lab. frakk, vernebriller og ev. hansker)§

Etter bruk pass på at flaskene med kjemikalier er lukket og engangspipetterskylles eller kastes.

§Unngå at kjemikaliene kan komme i kontakt med mat eller drikke.

MikroplastoEksponering§

Urenset avløpsvann (risiko for smitte)§

Slam, avfallsstoffer fra rensing av avløpsvann (risiko for smitte)

107

o

o

§

Renset avløpsvann (ansees som ufarlig, men tar vanlig forholdsregler sevedlegg)§

Drikkevann renset og urenset, havvann og vann fra fjellbekk (ansees som
ufarlig)

Risiko§Smittestoffer i mottatt urenset avløpsvann. Påvist smittestoffer i klasse 2,
men ikke i klasse 3 og 4. Se vedlagte Informasjonsdatablad§Smittefare
Bør unngå eksponering via hender, sår og innånding
Se vedlagte InformasjonsdatabladTiltak for å redusere risiko§

Generell bruk av verneutstyr (Lab. frakk, hansker, vernebriller)§

Slammet er pasteurisert ved leveranse og tømmes i spesialavfall (gul boks)§

Det utrensede avløpsvannet kokes i avtrekk ved mottak, kan tømmes i vasken
eller i do etter bruk§

Ved håndtering av slam og urenset avløpsvann vurderes bruk av munnbind.

§

Prøver fra fjellbekk eller Stokkbekken skal ikke drikkes§

Det utarbeides rutiner for henting på lab, behandling og avhending av ferdige
analyserte prøver og gjenværende rester

Vedlegg: Rutiner for håndtering av avløpsvann, slam, kjemikalier og annet risikoavfall
Følgende rutiner gjelder:
Ved inntak av vannprøver:·Avløpsvannet, renset og urenset, kokes under avtrekk i et par minutter før vannet fylles overpå to rene 1L’s merkede flasker·

Plastflaskene som avløpsvannet er kommet i rengjøres grundig etter bruk·

Flasken med pasteurisert slam og renset og urenset avløpsvann, merkes godt

Ved avhending av vannprøver·

Ved avhending kan avløpsvannet tømmes i beholder egnet for den slags eller i do.

·

Slammet tømmes i dertil egnet Gule beholdere.

·Øvrige vannprøver tømmes i vasken

Ved gjennomføring
I rom C2-115 og rom C2-101/107 – Partikkelmåling i avløpsvann, Drikkevannsanalyse, Mikroplast

108

·

Vannprøvene settes fram på to bord (eller godt adskilt) i hvert av rommene i plastflakser med
lokk. Bord med drikkevann/bekkevann settes på et bord, og avløpsvann og slam settes på
annet bord.

·

Rentvannsprøver hentes av lagene fra 2L eller 1L flasker etter behov i merkede dramsglass
eller begerglass.

·Urent vann fordeles i porsjoner på 100 mL i 250 mL flasker. Lagene henter en flaske ved behovog setter tilbake. Kjemisk analyse (K) og Mikroplast (M) deler på 4 flasker av hver type vann

Rom:

Team: Kjemisk ana. (K)/Mikroplast (M)Merking av flasker:

Urenset avløpsvann (past)
Slam (past)
Renset avløpsvann (past)

C2115

Bord – Urent
mengde (L)Lag pr. dag
4x100mL (M/K)

Bord – Rent
mengde (L)Lag pr. dag

4x100mL (M/K)
1 L (4 lag M)

Havvann - Mausund
Urenset drikkevann - Jonsvann
Renset drikkevann - Jonsvann
Fjellbekk – Fagerhaug/Oppdal
Smeltevann fjell – Fagerhaug
Stokkbekken 1 – Estenstad
Stokkbekken 2 – Dragvoll
Stokkbekken 3 – Lade

C2101/
107

1 L (8 lag M/K)
1 L (8 lag M/K)
1 L (8 lag M/K)
1 L (8 lag M/K)
1 L (8 lag M/K)
1 L (8 lag M/K)

Urenset avløpsvann (past)
Renset avløpsvann (past)

4x100mL (T)Kjemikalier·

1 koffert

Bord – Urent
mengde (L)Lag pr. dag

Havvann - Mausund
Fjellbekk – Fagerhaug/Oppdal
Smeltevann fjell – Fagerhaug
Stokkbekken 1 – Estenstad
Stokkbekken 2 – Dragvoll
Stokkbekken 3 – LadeI vasken
I vasken
I vasken
I vasken
I vasken
I vasken
I vasken
I vasken

1 L (8 lag M/K)

Team: Turbiditet (T)Merking av flasker:

Avfallshåndtering

I do/beholder
I gul beholder
I do/beholder

4x100mL (M)Kjemikalier

Rom:

Lab. benk
Grupper
Lag pr. dag

Bord – Rent
mengde (L)Lag pr. dag

Lab. benk
Grupper
Lag pr. dag

I gul beholder

Avfallshåndtering

I do/vasken
I do/vasken

4x100mL (T)
1 L (4 lag T)

I vasken
I vasken
I vasken
I vasken
I vasken
I vasken

1 L (4 lag T)
1 L (4 lag T)
1 L (4 lag T)
1 L (4 lag T)
1 L (4 lag T)

Ingen

Ved hver av flaskene står et 250 mL begerglass med vannprøve og pipette i hvert beger.
Herfra henter deltagerne sine prøver.

109

Det er mulig at 1L er nok til flere dager for de fleste formålene. Det som bruker mye er turbidimetermålinger med egenutviklet utstyr om det blir aktuelt. En kan vurdere å kun bruke melk i vann for dissemålingene, men for målinger av innhentet vann så kan en nøye seg med bruk av Pasco.

110

111

Vedlegg H Gjennomføring
Dette vedlegget inneholder følgende delkapitler:
1.

Felles introduksjon ved starten av dagen2.

Oversikt over påmeldte

3.

UtstyrDernest følger elevark og veiledningsmateriell for studentene
4.

H.1

Elevark-Måling av luftkvalitet-Måling av partikler i avløpsvann – Rensing av avløpsvann-

Kjemiske analysemetoder - Hva er i drikkevannet-

Registrering av mikroplast

Felles introduksjon ved starten av dagen

Denne introduksjonen skulle holdes for hver av gruppene med inntil 24 deltagere. Ansvarlig
ansatt i hvert rom:
Velkommen til Science Camp 2019
Temaet i år er luft- og vannforurensning. Et tema som er blitt særdeles aktuelt i forbindelse med
forurensningen av drikkevannskilden i Askøy kommune og miljøpakkene i større norske byer
med tilhørende bomstasjoner. For ikke å snakke om plastproblematikken knyttet til havet og
spredning av mikroplast i hele næringskjeden. Science Camp’en er initiert og finansiert av
Trøndelag fylkeskommune.
Alle disse temaene er store og det er vanskelig å rekke innom alle i løpet av en kort dag i forbindelse med en Science Camp. Vi har derfor valgt å dele dere inn i spesialiserte«forskningsteam».
Det første teamet som skal se på luftforurensning, med spesielt fokus på veistøv. Denne gruppen skal bygge en støvmåler med GPS og samle inn data fra nærområdet både med egenbyggetog en profesjonell måler. Trondheim har som mange andre byer hatt problemer med å oppfylle
kravene til støv og NOx gasser. Imidlertid har dette endret seg de siste årene og gjort Trondheim
til en av de reneste byene i landet. Tore Nordstad fra miljøenheten i Trondheim kommune vil gi
en kort introduksjon til dette temaet.
Vi er blitt kjent med at avløpsvannet fra bl.a. husholdninger ikke må komme på avveie og forurense naturen, og aller minst drikkevannskildene våre. Det er derfor viktig å rense avløpsvannet
før det slippes ut i naturen. Dessuten inneholder det næringsstoffer og viktige mineraler som er
en ressurs vi bør ta vare på. Dette teamet vil undersøke om Trondheim kommune overholder
kravene til partikkeltetthet på det rensede avløpsvannet ved hjelp av et hjemmebygget og et profesjonelt turbidimeter som måler partikkeltettheten. Sina Shaddel fra Inst. for bygg og miljø vil
holde en kort introduksjon om rensing av avløpsvann i Tr.heim kommune og gjenvinning av
næringsstoffer og mineraler.
Ett tredje team vil arbeide med kjemisk analyse av bl.a. prøver av drikkevann. Tr.heim kommune
har gitt oss både urenset og renset drikkevann. Teamet vil bl.a. måle pH-verdier og klorid innhold i naturlig drikkevann og flaskevann, f.eks. i Farris. I tillegg vil de se på bruk av

112

hjemmelagde kolorimeter for måling av konsentrasjoner av ulike oppløsninger. Tilslutt vil deanvende UV-lys for å påvise kinin i Tonic water. Terje Nøst fra miljøenheten i Tr.heim kommune
vil gi en kort introduksjon om drikkevannskilden til kommunen vår og hvordan vannet renses før
det sende ut til husstandene.
Det fjerde teamet vil ha fokus på mikroplast. Teamet vil filtrerer avløpsvann og slam fra renseprosessen for å se om de finner spor av mikroplast. Hva med drikkevannet vårt, er det fritt forplast, eller havet utenfor Trøndelagskysten? I et samarbeid med Mausund Feltstasjon har vi fåttprøver på sjøvann og fisk for disseksjon for å se om vi kan påvise mikroplast i næringskjeden.
Til dette har gruppen til disposisjon utstyr for filtrering, stereoluper og kortbølget lys (UV).
Dina Rogstad som nettopp har avsluttet sitt masterarbeid med mikroplast som tema, vil holdeen kort introduksjon av emnet.
På slutten av dagen vil vi at hvert enkelt tema skal oppsummere hva dere er kommet fram til foren presentasjon på 4 minutter.
Siden vi arbeider på lab. vil vi ha fokus på sikkerhet. Vi bruker alltid hvit frakk og vernebriller
når vi er på lab’en. Når vi arbeider med kjemikalier eller prøver av avløpsvann og slam, skal
det brukes engangshansker. Ved behov kan det være aktuelt å bruke munnbind. Det er heller
ikke lov å drikke eller spise på laboratoriet. Når vi går til lunsj vasker vi hendene og tar av frakk
og briller. Det er viktig at alle overholder disse reglene.
Så vil vi ønske alle en god fornøyelse og en opplevelsesrik dag på lab’en.

H.2

Oversikt over påmeldte

De 6 påmeldte ble foreslått samlet på onsdag og ble forsøkt kontaktet ved SMS, tlf. og e-postfor å få bekreftet at det var greit å bytte dag. To av de påmeldte på tirsdag varslet fra at de kom.
Når dagen kom møtte alle seks opp.
Påmeldte

Tema

Sted

Mandag 17.06.19
1

Mikroplast

Trondheim

Tirsdag 18.06.19
1

Kj. analyse

Trondheim

2

Mikroplast

Trondheim

3

Mikroplast

OrkdalOnsdag 19.06.19
1

Luftkvalitet

Trondheim

2

Mikroplast

Steinkjer

Oppmøte113

H.3

UtstyrDet ble ikke satt opp noen detaljerte lister over utstyr som ble brukt under de ulike aktivitetene.
Det ble innkjøpt utstyr for ca. kr. 54 000,- i tillegg til utstyr hentet fra egen lab. utrustning oginnlånt utstyr fra andre laboratorier. Vi ser for oss at det innkjøpte utstyret kan lånes ut til skolersom ønsker å gjennomføre noen av de undervisningsoppleggene som ble utviklet til Science
Campen.

114

115

H.4

Elevark

I det følgende gjengis underlagsmaterialet for gjennomføringen av de fire temaene under Science Camp 2109.
H.4.1

Måling av luftkvalitet

Materiellet ligger fortløpende på de følgende sidene.
H.4.2

Måling av partikler i avløpsvann – Rensing av avløpsvann

Materiellet ligger fortløpende på de følgende sidene.
H.4.3

Kjemiske analysemetoder - Hva er i drikkevannet

Materiellet ligger fortløpende på de følgende sidene.
H.4.4

Registrering av mikroplast

Materiellet ligger fortløpende på de følgende sidene.

116Måling av
luftkvalitet

Science Camp 2019
for elever på videregående skole
Skolelaboratoriet formatematikk, naturfag og teknologi

1Innledning

Notatet beskriver oppbygging, kalibrering og bruk av et hjemmelaget luftkvalitetsmåler. Tanken
er at instrumentet skal kunne anvendes til måling av partikkeltetthet i luft i tillegg til at det måler
fuktighet og temperatur med tilhørende GPS-posisjon. Ideen til byggesettet er hentet fra Air:bit
som er utviklet ved Universitetet i Tromsø, se airbit.uit.no. En takk til Edvard Pedersen som harlatt oss bruke ideen. Ellers har Patrick A. Driscoll fra Inst. for arkitektur og planlegging, NTNU
og Frank A. Kraemer fra Inst. for informasjonsikkerhet og kommunikasjonsteknologi, NTNU
støttet prosjektet med informasjon og bakgrunnsstoff. En takk også til Tore Nordstad ved Trondheim kommune, Miljøenheten som laget en presentasjon om miljøet i Trondheim og som deltok iopplæringen av læringsassistentene.

En partikkelmåler er et instrument som måler partikkeltettheten i luften. Dette skjer ved åsende en laserstråle gjennom en prøve av luften og se på spredningen av lyset. Spredningen er avhengig både av bølgelengden til lyset, partikkelstørrelsen og mengden eller
tettheten av partikler. Instrumentet må derfor hente en prøve av luften inn i et lite kammer,
belyse prøven og måle spredningen. På bakgrunnen av hvor mye lys som spres anslås partikkeltettheten eller antall partikler.

2
2.1

Arbeidsoppdrag
Kort beskrivelse av komponentene

En partikkelmåler består av
et mørkt kammer og en vifte
som drar inn luft i kammeretgjennom et lite rør i siden. En
laser belyser luftprøven som
fyller kammeret. En lyssensor er plassert til siden for
laserstrålen slik at den kun
fanger opp det lyset som
spres på grunn av partiklene ikammeret. Dette signalet forsterkes, digitaliseres og
regnes om til en partikkelkonsentrasjon μg/m3.

SDS011

En GPS-mottaker med antenne etablerer
kontakt med et antall satellitter. Disse sender
ned tidssignaler som mottakerne benytter forå beregne posisjonen på jordoverflata. Det
kan ta noen minutter før kommunikasjonen
med satellittene er etablert og en lysdiodebegynner å blinke blått på GPS-mottakeren.
En stor RGB LED vil lyse enten rødt eller
grønt avhengig av om GPS-mottakeren klarer å beregne en gyldig posisjon.

GPSmottakerNEO-6M

3

GPSantenne

RGB-LED• Rødt ved mislykket posisjonsberegning• Grønt ved vellykket posisjonsberegning
En temperatur- og fuktighetssensor er montert på et lite kort. Disse måler og beregnertemperaturen i grader C og relativ fuktighet i
HiH
prosent. Siden den relative fuktigheten er
4000
LM35
avhengig av lufttemperaturen, så brukes temTemperatur- Luftfuktighets- peraturmålingen til å korrigere målingen av
luftfuktighet.
sensorsensorLuftkvalitetsmåleren inneholder også enenhet som skriver dataene inn på en fil på
et mikro SD-kort. Ved hjelp av en adapter
kan dette kortet leses av PC’ene og ev.
dataene hentes inn i Excel eller annen
programvare for videre behandling.
Instrumentet forsynes av et 9V batteri.
Dette er noe knapt for å gjøre målinger
over lang tid over kortere tid er dette tilstrekkelig. Ett nytt batteri varer ca. 1,5 timer.
2.2

Oppdragene

Det ferdige instrumentet måler partikkeltetthet, relativ luftfuktighet (%), temperatur (°C)
og posisjon i lengde- og breddegrader og høyde Følgende oppdrag skal løses:• Bygg luftkvalitetsmåleren• Programmer og test instrumentet• Bruk av profesjonell måler BQ20
• Sammenlign egenbygget og profesjonelt utstyr• Kalibrer temperatur og fuktighet• Innhent data fra feltmålinger, veikryss og rundkjøring
• Analyser og dokumenter måleresultatene• Presenter resultatene
Oppdrag 1 – Monter elektronikken måleinstrumentet:• Koble opp måleinstrumentet.
Komponentene dere trenger for å bygge opp instrumentet er samlet i en pose.

4

Kretsene kobles opp på et koblingsbrett som vist på figuren under.
GPS-mottaker

Vcc

RX

GND

5V

GND
Vin

TX

Rekkefølgen kan væreen annen, men fargene
stemmer

SD-kortTemperatur &fuktighet

For oversiktens skyld vil det være lurt å bruke de anbefalte fargene på ledningene.
I alt trengs: 5 stk. røde, 4 stk. blå, 3 stk. gule og 3 stk. grønne ledninger.
Figuren til høyre viser hvordan koblingsbrettet er
konstruert, dvs. hvilke
tilkoblingspunkter som er
forbundet med hverandre
med elektrisk ledende skinner på undersiden av
hullene. Disse er markert
med røde og blå linjer..

–
Vi lar den nederste raden+
med huller være pluss (+) og
den nest nederste minus (–) som vist på figuren over.

5• Begynn med å plasser komponentene som vist på figuren under. Påse at hver komponent plasseres i de riktige hullene
GPS-mottaker
GPSantenne

Støvdetektor
SDS011

Arduino
Nano

OpenLogSD-kortDette er også vist på tegningen under. Dette er alt gjort når dere får byggesettet.
Begynn med å forbinde de to langsgående hullrekkene til +5V og GND som vist på
figuren under.
GPS-mottaker
GPS-mottaker

Vcc

RX

GND

TX

Arduino NANO

5V

GND

Støvmåler

–+5V

Langsgående hullrekker
SD-kort

6

Vcc

RX

GND

TX1

TX

• Koble opp SD-kortholderen. Denne skal ha +5V (rød) og jord (GND) (blå). I tillegg
trenger den en ledning for skriving til SD-kortet. Denne forbinder RXI på SD-kortholderen og TX1 på Arduino NANO (gul). Siden vi ikke skal lese fra kortet, kan vi
droppe ledningen fra TX0 –> RX0 på Arduino NANO.
Oppkobling av
SD-kortholderen
GPS-mottaker“OpenLog”

Støvmåler

RXI

Langsgående
linjer tilkobles 5V og GND

SD-kort• Koble opp GPS-mottakeren. I tillegg til +5V (rød) og jord (GND) (blå) trenger den to
ledninger, en for skriving til GPS-mottakeren (gul D4 –> RX) og en for lesing av mottakeren (grønn D5 –> TX).
Oppkobling av
GPS-mottakeren

GND
TX
RX
Vcc

D5
D4

GPS-mottakerStøvmåler

SD-kort7• Koble opp RGB-LED’en. Denne inneholder en rød, en grønn og en blå lysdiode. Viskal bare bruke den røde og den grønne. Den har også en felles pinne, det lengste beinet, som kobles til jord via en motstand på 220 Ohm (rød rød brun). Den røde
lysdioden kobles til port D7 (rød) og den grønne til D8 (grønn/blå) på Arduino
NANO’en.
GPS-mottaker
Oppkobling av
RGB-lysdioden

Vcc

RX

GND

TX

D7

D8

Langt bein

Støvmåler

Grønn

Rød

LED

220 Ohm• Monter luftfuktighets- og temperatursensorene som er koblet opp på et eget lite kort.
+5V (rød) og jord (GND) (blå) og forbindes med de langsgående koblingsskinnene
nederst. I tillegg kobles fuktighetssensoren til A0 på Arduino NANO’en (gul) og temperatursensoren kobles til A1 (grønn) som vist på tegningen under.

Vcc

RX

A0
A1

GND

GPS-mottaker

TX

Oppkobling av
Luftfuktighet- og
temperatursensorene

Fuktighet og temperatur8• Koble til støvsensoren, den store boksen som er montert til høyre. Denne har fire ledninger som kan koble rett til koblingsbrettet. I tillegg til +5V (rød) og jord (GND) (blå),har den to ledninger for å overføre data. En gul ledning som kobles til Arduino port D2
og en grønn ledning som kobles til port D3.
Rekkefølgen kan væreen annen, men fargene
stemmer

Vcc

RX

GND

TX

D3
D2

GPS-mottaker
GPS-mottakerStøvmåler

+5V
GND

Fukt og temp.

• Så kobler vi til den eksterne spenningskilden, et 9V batteri med en batteriklemme. Denrøde ledningen kobles til Vin. NB! Det er særdeles viktig at denne kobles Vin og ikke
til +5V

GPS-mottaker

Vcc

RX

GND

GND
Vin

5V

TX

Batteriklemme 9V

SD-kort

GND

Vin

9

• Bildet under viser hvordan batterikontakten er montert. Rød ledning til Vin og sort til
GND

Vin

GND
Oppdrag 2 - Sett sammen boksen

Til å beskytte elektronikken bruker vi en spesiallaget laserkuttet boks i MDF. Det er viktig
at alle sideplatene plasseres på rett side da det er laget hull som passer til elektronikken på
innsiden. Vi skal ikke lime sammen boksen, men kun presse sideplater og lokk sammen.
Om de ikke sitter godt nok, bruker vi en strikk eller litt tape til å holde dem på plass.
• Det første vi gjør er å koble til ledningene fra displayet som sitter på topplate. Displayet
har fire ledninger med ulik farge som vist nederst på figuren under.
GPS-mottaker
Rekkefølgen kan væreen annen, men fargene
stemmer

Vcc

RX

GND

5V

GND
Vin

TX

Batterikontakt 9V

Temperatur &fuktighet

SD-kort10

Vi legger topplata opp-ned ved siden av bunnplata og kobler til ledningene som vist på
bildet under. Monter batteriet med to strips slik at det blir liggende oppå topplata.

GUL–>A5
Grønn–>A4

Sort –> GND
Rød –> 5V

Batteriet ligger her påundersiden av topplata

Gul –> A5
Grønn –> A4• Gå over og sjekk at alle ledningene er koblet opp riktig i henhold til skjemaet.
• Legg ut over sideveggene som vist på figuren under. Merk hvor veggene ligger.

Ledninger
fra displayet

11• Monter de fire veggene som vist på figurene under.

• Tre batteriklemma gjennom hullet i lokket og sett på lokket. Dernest settes displayet
ned i sokkelen.
Batterikontakt

Displayet• Monter hetta over støvinntaket som vist på figuren under12• Sett inn SD-kortet. Dette presses inn i SD-kortholderen til man merker et lite klikk.
Kortet tas ut med på trykke det inn til man hører et lite klikk og det kommer ut. Påseat kortet settes inn rett vei.

• Vent med å koble til batteriet.
Første sjekk
Den første sjekken av kortet gjøres ved åkoble USB-kabelen mellom PC’en og
Arduino NANOen ved hjelp av USB-kabelen.
Sjekk følgende:
1. En rød lysdiode skal lyse på Arduino
NANO-kortet
2. Om denne ikke lyser. NB! Ta ut kabelenog sjekk oppkoblingen. Sjekk spesielt at de røde, blå og sorte ledningene er koblet
rett.
3. Om den lyser. Sjekk at det blinker gult en gang i blant på undersiden av SDkortholderen.
2.3

Programmering

Oppdrag 3 - Installer programmet og test at det fungerer• Last opp et programmet som leser av alle sensorverdiene og skriver dem til SD-kortet.
Hent programmet fra katalogen Science Camp 2019/Luftkvalitet/Arduinofiler/
eller hent programmet fra nettsiden: https://www.ntnu.no/skolelab/bla-hefteserie
Gå ned til fanen: Science Camp 2019
Hent fila: Luftforurensning_SC_nkr_5.ino
Legg den et sted på PC’en hvor dere finner den igjen• Start Arduino IDE (editoren til Arduino)Startes ved å trykke på programikonet (til høyre)13

Kort innføring i bruk av Arduino editoren:Når du åpner editoren ser du følgende bilde:

Det viktige er menylinjen og ikonene som er vist på figuren under

1. Koble til Luftkvalitetsinstrumentet ved hjelp av USB-kabelen
2. Påse at SD-kortet er montert i SD-kort holderen
Prosedyre for å sette opp editoren for kortet Arduino NANO:
3. Velg “Verktøy” fra menylinjen. Velg “Kort” og velg “Arduino NANO” fra lista
4. Velg “Verktøy” fra menylinjen. Velg “Port” og velg den porten med høyest nummer
fra lista
5. Velg “Verktøy” fra menylinjen. Velg “Prosessor” og velg “ATmega328 (Old bootloader)” fra lista
Prosedyre for å behandle programmet:
6. Hent opp programmet dere lastet ned ved å velge:
Finn programmet og velg “Åpne” finn fila dere lastet ned
7. Sjekk at programmet er uten syntaksfeil ved å velge

148. Kompiler og last opp programmet til Arduino NANO i instrumentet ved å velge
Programmet skal nå befinne seg i kontrolleren i instrumentet
Prosedyre for å observere data når man er utendørs eller nær vindu
Man har flere måte å observere data på, enten ved å åpne monitoren eller ved å studere
displayet. La oss først bruke monitoren:
9. Ytterst til høyre på menylinja finner man monitorsymbolet

Velger man denne kommer det opp et nytt vindu hvor man kan studere data som skrives til SD-kortet
10. Åpne monitoren på PC’en og studer dataene som kommer.
Dersom dere befinner dere innendørs er det lite sannsynlig at GPS’en vil finne noensatellitter. Det er derfor nødvendig å gå utendørs for å teste GPS-mottakeren. Når GPSkretsen låser til et tilstrekkelig antall satellitter vil den grønne lysdioden begynne åblinke, ellers vil den røde blinke.
Disse skal ha formen:

Tid i sekunder siden start, Lengdegrad, Breddegrad, Høyde over havet, Partikkeltetthet
pm2.5 og pm10, temperatur og fuktighet.
Displayet

15

Bildet under viser displayet:

Bildet til venstre vises før GPS’en har låst til satellitter.
Bildet til høyre når alt fungerer som det skal:
T: Temperatur i grader C, RF: Relativ funktighet i %pm2,5: Konsentrasjon av 2,5 μm partikler, pm10: Konsentrasjon av 10 μm partikler,
L: Lengdegrad, B: Breddegrad
Prosedyre for testing av data innendørs
Programmet er laget slik at dersom det ikke mottas noen GPS-data så vil utstyret heller
ikke skrive ut partikkeltetthet, temperatur og fuktighet. Under den innledende testingen
hopper vi over GPS-målingene og venter med dem til vi kommer utendørs.
11. Slik endrer du programmet slik at det hopper over GPS-målingene
Gå inn i programmet og finn følgende programlinjer

Sett:bool gpsOn = false;
Dermed vil programmet inntil videre hoppe over GPS-målingene og vise de øvrigemåleverdiene slik at instrumentet kan kontrolleres og ev. kalibreres innendørs.
Oppdrag 4 Sjekk luftfuktighet og temperatur• Slå på instrumentet• Les av og skriv ned verdien for temperatur og luftfuktighet på selvbygget instrument:
Avlest luftfuktighet: ___________________ % relativ fuktighet
Avlest temperatur: _____________________ °C

16

Les av og skriv ned temperatur og luftfuktighet fra et kalibrert instrument
Avlest luftfuktighet: ___________________ % relativ fuktighet
Avlest temperatur: _____________________ °C
Sammenlign verdiene og kommenter:________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Oppdrag 4 Sjekk partikkeltetthet• Slå på instrumentet• Les av og skriv ned verdier for partikkeltetthet på selvbygget instrument:
Avlest partikkeltetthet 2,5μm: ___________________ μg/m3
Avlest partikkeltetthet 10μm: ___________________ μg/m3
Les av og skriv ned verdier for partikkeltetthet kalibrert instrument
Avlest partikkeltetthet 2,5μm: ___________________ μg/m3
Avlest partikkeltetthet 10μm: ___________________ μg/m3• Sammenlign målingene med grenseverdiene for krav til partikkeltetthet i lufta:

Sammenlign verdiene og kommenter (se også Vedlegg D på side 43):____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________

17

Oppdrag 5 Sjekk GPS-målinger og lagring av data
I dette oppdraget skal dere sjekke at GPS-mottakeren fungerer som den skal. Denne testen må gjøres utendørs.
• Gå inn i programmet og slå på GPS målingene:bool gpsOn = true;• Sett et SD-mikro kort inn i SD-kortholderen• Slå på instrumentet. Det er sannsynlig at den lille røde lysdioden på GPS-mottakerenlyser kontinuerlig, mens den store røde blinker, hvilket betyr at GPS-mottakerne ennåikke har låst seg til satellittene og ingen målinger er tilgjengelig.
• Gå utendørs og vent til GPS-kretsen har låst seg til satellittene, det kan ta flere minutter.
Dere vil da se at den lille røde lysdioden på GPS-mottakeren og at den store grønne(eller blå) dioden begynner å blinke.
• Bli stående og vent et par minutter, før dere slår av instrumentet og går inn for å sjekke
data.
• Ta ut SD-mikro kortet og sett det inn i adapteren og sett det så inn i PC’ens kortleser.
Klikk på fila og studer resultatet. Les av koordinatene og skriv ned:
Breddegrad: _____________________°
Lengdegrader: ___________________°• Åpne Google Earth og skriv inn koordinatene fra målingene i søkefeltet (pila på figuren under). Husk at breddegraden (63.--°) skal stå først, deretter lengdegraden adskilt
med komma (10.--°), desimaltegnet skal være “.”. Bruk gjerne 5 eller 6 desimaler.

Hvordan stemmer dette med forventningene?
________________________________________________________________________________________________________________________________________

18

2.4

Feltmålinger

Dersom alt ser ut til å fungere er dere klare for å dra ut på oppdrag i felten.
Oppdrag 6A Dra ut til rundkjøring ved LerkendalN• Gå til rundkjøringen ved Lerkendal
Ta med dere instrumentet og dra ut til rundkjøringa nord for Lerkendal. Instrumentetslås på i det dere forlater Realfagbygget og slås av idet dere kommer tilbake til Realfagbygget. Det kan ta noen minutter før GPS’en har låst til satellittene. Når det skjer
begynner den blå lysdioden på GPS-kortet å blinke og den grønne (eller blå) lysdioden
begynner å blinke.
Plasser dere ved det angitte stedet og gjøre 2 min. opptak. Dernest skal dere gå rundt
rundkjøringen og gjøre målinger mens dere går.
• Bestem vindretningen ved rundkjøringen
Forsøk å bestem hvilken kant vinden kommer fra, bruk kartet for å orientere dere. Tegn
inn vindretningen på kartet.
• Gjør målinger med det hjemmelaget instrument
Gjør målinger med hjemmelaget instrument og noter verdier på fire ulike plasser rundt
rundkjøringen. Merk av på kartet. Les også av fuktighet og temperatur:
Fuktighet: ______% Temperatur: ______ °C
1. Måling med hjemmelaget måleinstrument 2,5μm: _____ μg/m3Måling med hjemmelaget måleinstrument 10μm: ___ __ μg/m319

2. Måling med hjemmelaget måleinstrument 2,5μm: _____ μg/m3Måling med hjemmelaget måleinstrument 10μm: _____ μg/m3
3. Måling med hjemmelaget måleinstrument 2,5μm: _____ μg/m3Måling med hjemmelaget måleinstrument 10μm: _____ μg/m3
4. Måling med hjemmelaget måleinstrument 2,5μm: _____ μg/m3Måling med hjemmelaget måleinstrument 10μm: _____ μg/m3• Gjør målinger rundt rundkjøringen med profesjonelt instrument
Gjør også målinger med profesjonelt instrument og noter verdier på de samme fireplassene rundt rundkjøringen. Les også av fuktighet og temperatur.
Fuktighet: ______% Temperatur: ______ °C
1. Måling med profesjonelt måleinstrument 2,5μm: _____ μg/m3Måling med profesjonelt måleinstrument 10μm: ___ __ μg/m3
2. Måling med profesjonelt måleinstrument 2,5μm: _____ μg/m3Måling med profesjonelt måleinstrument 10μm: _____ μg/m3
3. Måling med profesjonelt måleinstrument 2,5μm: _____ μg/m3Måling med profesjonelt måleinstrument 10μm: _____ μg/m3
4. Måling med profesjonelt måleinstrument 2,5μm: _____ μg/m3Måling med profesjonelt måleinstrument 10μm: _____ μg/m3• Dra gjerne tilbake til Realfagbygget å sjekk de innsamlede dataene
Gå til oppdrag 8 for å se hvordan dere kan analysere dataene.

20

Oppdrag 6B Dra ned til krysset i Elgeseter gata og gjør målinger

Krysset i Elgeseter gate
ikke langt fra Samfunnet

N• Gjør målinger med det hjemmelagde instrumentet
Ta med dere instrumentet og dra ned til krysset mellom Elgeseter gata og Olav Kyrres
gate som går ned til St. Olavs sykehus. Instrumentet slås på i det dere forlater Realfagbygget og slås av idet dere kommer tilbake til Realfagbygget. Det kan ta noen minutter
før GPS’en har låst til satellittene. Når det skjer begynner den blå lysdioden på GPSkortet å blinke og den grønne (eller blå) lysdioden begynner å blinke.
Plasser dere ved det angitte stedet (pil på kartet) og gjøre 2 min. opptak. Dernest skaldere gå rundt krysset og gjøre målinger mens dere går.
• Bestem vindretningen ved rundkjøringen
Forsøk å bestem hvilken kant vinden kommer fra, bruk kartet for å orientere dere. Tegn
inn vindretningen på kartet.
• Gjør målinger med det hjemmelaget instrument
Gjør målinger med hjemmelaget instrument og noter verdier på fire ulike plasser rundt
krysset. Merk av på kartet under. Les også av fuktighet og temperatur.
Fuktighet: ______% Temperatur: ______ °C
1. Måling med hjemmelaget måleinstrument 2,5μm: _____ μg/m3Måling med hjemmelaget måleinstrument 10μm: ___ __ μg/m3
2. Måling med hjemmelaget måleinstrument 2,5μm: _____ μg/m3Måling med hjemmelaget måleinstrument 10μm: _____ μg/m321

3. Måling med hjemmelaget måleinstrument 2,5μm: _____ μg/m3Måling med hjemmelaget måleinstrument 10μm: _____ μg/m3
4. Måling med hjemmelaget måleinstrument 2,5μm: _____ μg/m3Måling med hjemmelaget måleinstrument 10μm: _____ μg/m3• Gjør målinger rundt rundkjøringen med profesjonelt instrument
Gjør også målinger med profesjonelt instrument og noter verdier på fire ulike plasser
rundt rundkjøringen. Merk av på kartet under. Les av fuktighet og temperatur.
Fuktighet: ______% Temperatur: ______ °C
1. Måling med profesjonelt måleinstrument 2,5μm: _____ μg/m3Måling med profesjonelt måleinstrument 10μm: ___ __ μg/m3
2. Måling med profesjonelt måleinstrument 2,5μm: _____ μg/m3Måling med profesjonelt måleinstrument 10μm: _____ μg/m3
3. Måling med profesjonelt måleinstrument 2,5μm: _____ μg/m3Måling med profesjonelt måleinstrument 10μm: _____ μg/m3
4. Måling med profesjonelt måleinstrument 2,5μm: _____ μg/m3Måling med profesjonelt måleinstrument 10μm: _____ μg/m3
Merk av målepunktene på kartet underN

22

Oppdrag 7 Les av data fra offentlig målestasjon og sammenlign med egne målinger
Gå inn på nettstedet: http://aqicn.org/city/norway/norway/trondheim/elgseter/ og ta ut
data fra målestasjonen ved Elgeseter gate for den aktuelle perioden når det gjelder temperatur, luftfuktighet og partikkeltetthet.

• Noter følgende parametere fra målestasjonen for det aktuelle tidsrommet:
Temperatur: ______________________C
Luftfuktighet: _____________________ % relativ fuktighet
PM2.5: __________________________ μg/m3
PM10: __________________________ μg/m3
Sammenlign med egne målinger utført med den håndholdte profesjonelle måleren.
Kommenter resultatene og ev. avvik mellom de tre målingene:________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Oppdrag 8 Behandling av data fra hjemmelaget instrument
Sammenlign de dataene dere fra det hjemmelagde med det profesjonelle instrumentet.
Dere skal nå analysere dataene dere har funnet. Følgende skal gjøres• Plott temperatur, luftfuktighet og partikkeltetthet for 2,5μm og 10μm som funksjon av
tiden. Excel kan gjerne brukes for å plotte disse dataene.
• Om dere ønsker å plott ruta dere gikk i Google Earth, så er det forklart i vedlegg B.2
på side 34.
• Forsøk å knytte de to kurvene sammen slik at dere kan bestemme hvor de ulike målingene ble gjort.

23

Oppdrag 9 Konklusjon og presentasjon• Oppsummer resultatene og vurder:... luftkvaliteten på de stedene dere har gjort målinger... kvaliteten på deres egne målinger med hjemmelaget utstyr• Lag en 4 min. lang presentasjon av prosjektet dere har gjennomført. Følgende bør væremed:... Beskrivelse og vurdering av byggeprosjektet og uttesting... Resultater fra målinger, hva og hvor dere gjorde målinger... Vurdering av luftkvaliteten

24Vedlegg A
A.1

Tekniske detaljer om luftkvalitetsmåleren

Koblingsskjema og oppkobling

Figuren under viser skjema for oppkobling av de ulike komponentene.
9V

Ant
Ant

Støvmåler

5V

5V

5V

BLK
GND
VCC
TXO
RXI
GRN

GND

TX

RX

VCC

NC (2)

1,0μ (2)5V (3)

2,5μ (4)SD-kort leser
GND (5)Rx UART (6)Tx UART (7)

GPS

5V

Grønn
Fukt/Temp GND
Fukt
Temp
VCC

Rød
220Ω

5V

25

Kretsen kan kobles opp på et halvkort som vist på figuren under.
GPS-mottaker

Vcc

RX

GND

5V

GND
Vin

TX

Rekkefølgen kan væreen annen, men fargene
stemmer

SD-kortTemperatur &fuktighet

OK

Tabellen under angir hvilke pinner som er koblet til hvilke ut- og innganger.
Tabell 2.1 Oversikt over tilkoblinger
Komponent

Pinne Komp

Pinne Nano

LED 1 (Rød)

anode

A1

Strøm

LED 2 (Blå)

anode

A0

Strøm

1

GND

GND

2

A0

VLFout

3

A1

VTout

4

Vcc

+5V

3

Vcc

+5V

5

GND

GND

Rx UART (6)

D3

Data

Tx UART (7)

D2

Data

Temperatur/Fuktighets sensor
LM35 og HiH4000

Støvmåler SDS011

26

Funksjon

Tabell 2.1 Oversikt over tilkoblinger
Komponent

Pinne Komp

Pinne Nano

+

+5V

+5V

–

GND

GND

RXI

D0 ->Rx

Data

TXO

D1 ->Tx

Data

VCC

+5V

+5V

GND

GND

GND

RXD

D5

Data

TXD

D4

Data

SD-kort - OpenLog

GPS NEO-6M

A.2

FunksjonOversikt over komponenter med tilhørende pinning

Luftfuktighet og temperatur målinger
For måling av luftfuktighet og temperatur har vi montert to sensorer på et lite kort
Luftfuktighetssensor
HiH4000
Temperatursensor
LM35

GND
Luftfuktighet (VLFout)
Temperatur (VTout)+5VMålingene kommer ut som to spenninger som må regnes om til grader C og luftfuktighet
i prosent relativ fuktighet.
Temperatur (°C) = T = VTout * 1001
Luftfuktighet (%) = (VLFout – 0,16)·(1,0546 – 0,00216·T)/0,031
Dette forutsetter 5V spenningsforsyning. T settes inn i °C2

1. http://www.ti.com/lit/ds/symlink/lm35.pdf

27

SDS011 - Støvmåler
Figuren viser pinningen til komponenten, “bottum view”.

Målingene kommer ut som:
Mengde partikler med størrelse 2,5 μm angis i μg/m3
Mengde partikler med størrelse 10 μm angis i μg/m3.
NEO-6M - GPS
Figuren viser pinningen til komponenten, “bottum view”

Her kan vi lese ut en rekke ulike data, men nøyer oss med følgende:
Tiden i timer, minutter og sekunder, lengdegrad i desimalgrader med seks desimaler, og
breddegrad i desimalgrader med seks desimaler
2. https://sensing.honeywell.com/honeywell-sensing-hih4000-series-product-sheet-009017-5en.pdf

28

OpenLog
Figuren viser pinningen til komponenten
Bottum
view

Top
view
Arduino Nano
Figuren viser pinningen til komponenten

Top
view

29

RGB LED
Figuren viser pinningen til komponenten

30Vedlegg B

Behandling av data

Dette vedlegget beskriver ulike måter å behandle dataene på.

B.1

Behandling av data for plotting av ruta i Google Earth

1. Start Excel
2. Velg «Open file» (under til venstre)

3. Velg «Browse» og velg SD-kort og den aktuelle filen, f.eks. LOG0005.TXT(over til høyre)4. Du kommer da til «Text import Wizard» (under). Huk av på «Delimited», som betyr
at vi kan skille kolonnene med skilletegn, f.eks. komma. Trykk «Next».

31

5. Fjern haken ved «Tab» og velg i stedet «Comma». Trykk så «Next» (under)

6. I dette vinduet kan du velge hvilke kolonner du vil ha med inn i regnearket. F.eks. tar vi borttiden i første kolonnen. Vi velger også å ta bort pm2.5, pm10,Temp (C) og Fukt (%).

Disse skal vi behandle senere og velger å hake av på «Do not import column (skip)»for disse. Vi velger å ta med “Lengdegrad”, “Breddegrad” og “Høyde” som vi merker
med «General». Velg til slutt «Finish»32

7. Vi skal nå få opp følgende bilde i Excel:

8. Vi har nå Lengdegrad, Breddegrad og Høyde i hver sin kolonne. Denne filen skal vi
nå lagre som en CSV-fil, dvs. en fil hvor dataene er separert med komma («Comma
Seperated Values»).

33

9. Velg «Save as», velg så Export» og deretter CSV (Comma delimited). Filen lagres nåsom en lang rekke data separert med komma.
10. Åpne fila i WordPad og sjekk om skilletegner er “;” eller “,”. Om det er koloen. Velg
“Replace” og endre alle “;” til “,”.

B.2

Plotting i Google Earth

Vi har nå laget txt-filen som inneholder lengdegrad, breddegrad og høyde over havet som vist i figuren under. Vi
velger å hente opp fila ved hjelp av Notisblokk eller Notepad (En)
Dersom vi skal plotte en trase i Google Earth må vi benyttet et programmeringsspråk kalt “Keyhole Markup
Language” (KML). Dette er et “markup language”
utviklet for visualisering av to- og tredimensjonale traseer
knyttet til kartdata.
Vi skal nå benytte en ferdig programkode og klippe innvåre data for lengde-, breddegrad og høyde. Den ferdige
Lengde grad
Bredde grad Høyde
programkoden ligger i mappa “Science Camp 2019” under“Luftkvalitet”, “Google Earth filer” og heter: “StrekningsMal.kml”. Posisjonsdataene legges inn som en liste med i kml-koden som vist
under, før kml-fila lagres med et ønsket navn.
NB! Ved lagring skriver man inn .kml etter filnavnet
Koordinater og høyde data legges inn som vist under:
10.454045,63.426269,65.0

Lengdegrader [°], Breddegrader [°],

Høyde [m]Programkode skrevet i kml (legg merke til at et sett med eksempelkoordinater og høyde
er klippet inn).

34

<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?><kml xmlns="http://www.opengis.net/kml/2.2"><Document><name>Paths</name><description>Examples of paths. Note that the tessellate tag is by default
set to 0. If you want to create tessellated lines, they must be authored(or edited) directly in KML.</description><Style id="yellowLineGreenPoly"><LineStyle><color>7f00ffff</color><width>4</width></LineStyle><PolyStyle><color>7f00ff00</color></PolyStyle></Style><Placemark><name>Absolute Extruded</name><description>Transparent green wall with yellow outlines</description><styleUrl>#yellowLineGreenPoly</styleUrl><LineString><extrude>0</extrude><tessellate>0</tessellate><altitudeMode>clampToGround</altitudeMode><coordinates>
10.454045,63.426269,0.0
10.454034,63.426261,0.0
10.454019,63.426254,0.0
10.454006,63.426250,0.0
10.453992,63.426246,0.0
10.453971,63.426235,0.0
10.453955,63.426227,0.0
10.453920,63.426216,0.0
10.453896,63.426212,0.0
10.453845,63.426208,0.0
10.453842,63.426200,0.0
10.453867,63.426204,0.0

35

10.453885,63.426235,0.0
10.453924,63.426231,0.0
10.453936,63.426231,0.0
10.453932,63.426242,0.0
10.453831,63.426189,0.0
10.453737,63.426120,0.0
10.453672,63.426021,0.0
10.453612,63.425949,0.0
10.453562,63.425895,0.0
10.453533,63.425907,0.0
10.453561,63.425937,0.0
10.453541,63.425930,0.0</coordinates></LineString></Placemark></Document></kml>

Filen hentes opp i Google
Earth ved å velge Fil og Åpne for å laste opp den filen hvor koden og dataene ligger (sefiguren over). Ev. bare klikke på filnavnet. Figuren under viser ruta i Google Earth.

36

Dersom man ønsker å vise hvor man har godt en tur så kan det være upraktisk å måtte viseabsolutt høyde. Høydemålinger kan ha store avvik slik at en kan oppleve at traseen går
mange meter over bakken eller forsvinner under bakken til tross for at man hadde begge
beina på jorda. I slike situasjoner kan det være greit å bytte ut kommandoen:<altitudeMode>absolute</altitudeMode>
med kommandoen:<altitudeMode>clampToGround</altitudeMode>37

Vedlegg C

Program for måling av luftkvalitet

Listingen under viser programmet som er brukt iluftkvalitetsmåleren.

Flytdiagram// Programvare for måling av luftkvalitet// Bygget på programvare utviklet til
Air:bit UiT// Endret og tilpasset av Nils Kr. Rossing
Mai 2019// Skolelaboratoriet, Institutt for fysikk,
NTNU// Inkluder biblioteker#include <SoftwareSerial.h> //#include <TinyGPS++.h>#include <SDS011.h>#include <Adafruit_GFX.h>#include <Adafruit_SSD1306.h>///////////////// Display //////////////
Adafruit_SSD1306 display(4); // Deklarasjon
av enheten "display" av klassen
Adafruit_SSD1306////////////////// GPS /////////////////#define GPS_RX 5#define GPS_TX 4
SoftwareSerial gpsCom(GPS_RX, GPS_TX);
TinyGPSPlus gps;//////// Støvpartikler SDS011 //////////#define PM_TX 2#define PM_RX 3
SDS011 sds;////////////////// LED /////////////////#define LED_RED 7#define LED_GREEN 8/////// Fuktighet og temperatur ////////
int pinTemp = A1;
int pinFukt = A0;
float digTemp;// Digitalt avlest temperatur
float digFukt;// Digitalt avlest fuktighet
float temp;// Beregnet temperatur i Celsius
float fukt;// Beregnet relativ fuktighet i %38

/////// Testing og kalibrering /////////
int intervall = 5;// Angir ca. intervall i sek. mellom hver måling
float tempCal=-4.0; // lineær kalibrering av temperatur
float fuktCal=0.0;// lineær kalibrering av fuktbool gpsOn = true;// True = GPS-måling på False = GPS-måling avslått
//////////////// setup() ///////////////
void setup(){// Aktiver LEDpinner
pinMode(LED_RED, OUTPUT);
pinMode(LED_GREEN, OUTPUT);// Initialiering av seriekommunikasjon
Serial.begin(9600);
sds.begin(PM_TX, PM_RX);
gpsCom.begin(9600);// Til PC monitor// Til støvsensor// Til GPS mottakerdisplay.begin(SSD1306_SWITCHCAPVCC, 0x3C); // Initialiser display med
adresse 0x3C
Serial.println("Luftforurensning_SC_nkr_5");
Serial.println("Tid (s), Lengdegrad, Breddegrad, Hoyde, pm2.5, pm10,
Temp(C), Fukt(%)");// Klargjør display for utskrift
display.clearDisplay();// Slett informasjon på display
display.setTextSize(1);// Sett størrelse på tekst
display.setTextColor(WHITE); // Hvit tekst på sort bagrunn// Skriver ut temperatur og fuktighet
display.setCursor(26,6);// Plasser markør
display.println("Init. V5");// Skriv Initialisering
display.setCursor(8,16);// Plasser markør øverst til venstre
display.println("Kan ta minutter");
display.display();}
void loop() {////// Avlesning av temperatur og fuktighet //////////// Midling over 100 målinger for å fjerne tilfeldig støy
digTemp = 0;
for(int i = 0; i<100; i++){39

digTemp = digTemp + analogRead(A1);}
digTemp = digTemp/100;
temp = digTemp*500.0/1024 + tempCal;
til C//Omregning fra spenning// Midling over 100 målinger for å fjerne tilfeldig støy
digFukt = 0;
for(int i = 0; i<500; i++){digFukt = digFukt + analogRead(A0);}digFukt = digFukt/500;
fukt = (digFukt/1024 - 0.16)/0.0062;// Omregning fra spenningtil fuktighet RH%
fukt = fukt/(1.0546 -0.00216*temp)+fuktCal; // Korrigerer fuktighetsmåling med temp///////////////// Les fra GPS-enhet /////////////////
if(gpsOn)
testing innendørs{
gpsCom.listen();bool gpsEncodeComplete = false;//

gpsOn=True Leser GPS-data - For//

kan GPS slås av dvs. gpsOn=Falsedo{if (!gpsCom.available())// Ingen GPS-data tilgjengelig. Lespå nytt{
continue;}
gpsEncodeComplete = gps.encode(gpsCom.read());
if (!gpsEncodeComplete)// Ufullstendig GPS-data tilgjengelig.
Les på nytt{
continue;}} while (!gpsEncodeComplete);// Gjenta lesning til gyldige dataoppnåsbool gpsValid= gps.location.isValid();bool gpsUpdated = gps.location.isUpdated();bool isUseful= gpsValid && gpsUpdated;40if (!isUseful){
digitalWrite(LED_RED, HIGH);
delay(500);
digitalWrite(LED_RED, LOW);
return;}else{
digitalWrite(LED_GREEN, HIGH);
delay(500);
digitalWrite(LED_GREEN, LOW);}// Ugyldige data tenn rød lysdiode// Gyldige data tenn grønn lysdiode}///////// Les fra støvmåleren ////////////
float pm25, pm10;
int error;do{error = sds.read(&pm25, &pm10);} while (error != 0);// Fortsett å les av støvmåleren helt til
gyldige data////// Skriv ut data til PC monitor og SD-kort //////
Serial.print(long(millis()/1000));// Skriv ut sekunder
Serial.print(",");
Serial.print(gps.location.lng(), 6); // Lengdegrader i desimalgrader,
6 desimaler
Serial.print(",");
Serial.print(gps.location.lat(), 6); // Breddegrader i desimalgrader,
6 desimaler
Serial.print(",");
Serial.print(gps.altitude.meters(), 1); // Høyde i meter, 1 desimaler
Serial.print(",");
Serial.print(pm25);// Skriv ut støvkonsentrasjon
2,5 umSerial.print(",");
Serial.print(pm10);// Skriv ut støvkonsentrasjon 10 um
Serial.print(",");
Serial.print(temp,1);// Skriv ut temperatur
Serial.print(",");
Serial.print(fukt,1);// Skriv ut fuktighet
Serial.println();41

// Klargjør display på toppen av instrumentet for utskrift
display.clearDisplay();// Slett informasjon på display
display.setTextSize(1);// Sett størrelse på tekst
display.setTextColor(WHITE); // Hvit tekst på sort bagrunn// Skriver ut temperatur og fuktighet
display.setCursor(0,0);// Plasser markør øverst til venstre
display.print("T: ");// Skriv "Lufttrykk
display.print(temp,1);// Skriv verdien til luftrykk med todesimaler
display.print(" C");// Skriv benevning mbar (mb)display.print(", RF: ");// Skriv "Temp.:", Temperatur
display.print(fukt,1);// Skriv den målte temperaturen i ...
display.println(" %");// ... grader C// Skrive ut støvkonsentrasjon
display.setCursor(0,12);// Flytt markør til neste linje
display.print("pm2.5: ");// ... ug/m3
display.print(pm25,1);// Skriv den målte pm 2,5 u
display.print(" pm10: ");// ... ug/m3
display.println(pm10,1);// Skriv den målte pm 10 u// Skrive ut Lengde- og Breddegrad
display.setCursor(0,24);// Flytt markør til neste linje
display.print("L:");
display.print(gps.location.lng(),5);// Skriv lengdegrad
display.print(" B:");
display.println(gps.location.lat(),5); // Skriv den målte pm 10 u
display.display();// Overfør informasjonen til
displayet og vis
delay(intervall*1000);// Intervall mellom hver måling

}42

Vedlegg D

BQ20 Partikkelmåler

Kompakt miljømåleenhet for registrering av finstøvbelastning, lufttemperatur og luftfuktighet
Med BQ20 har du en kompakt miljømåler som er enkel å bruke og gjør det mulig å registrere helserelevanteromklimaparametre med kun ett apparat: Lufttemperatur, luftfuktighet og fremfor alt støvkonsentrasjonen
i romluften:
BQ20 registrerer kvantitative konsentrasjoner av luftbåren E-støv (PM10)
og A-støv (PM2.5) samtidig. Partikkelmassene til disse vises direkte som
masseandel av luften i mikrogram pr. kubikkmeter på displayet. Dessuten
informerer en søyleindikator med fargede søyler om statusen til partikkelbelastningen akkurat der og da.
I tillegg kan individuelle grenseverdier defineres i apparatet. Overskridelse
av disse signaliseres umiddelbart med en akustisk alarm – en spesielt nyttig
funksjon ved bruk av BQ20 for kontinuerlig overvåkning av rom innendørs.
For slik permanent bruk kan strømtilførselen også skje direkte med USBkabel for å skåne batteriet til den ellers mobile, batteridrevne BQ20.
På grunn av kombinasjonen av registrerbare miljøparametre som er helt unik for denne apparatklassen,
anbefales BQ20 som et uunnværlig hjelpemiddel for rask overvåkning av luftkvaliteten på arbeidsplassen,
ved offentlige institusjoner eller hjemme.
Optisk partikkelmåler for kvantitativ registrering av konsentrasjonen av E- og A-støv.

Et menneskehår har en diameter på ca. 50 til 70 μm. Til sammenligning: diameteren til støvandelen som
pustes inn (E-støv, PM10) og partiklene som trenger inn i alveolene (A-støv, PM2.5).
Det finnes nå i mange land lovlige grenseverdier for konsentrasjoner av finstøv for å beskytte nasjonens
helse – for eksempel på arbeidsplassen.
Finstøv består av en kompleks blanding av ulike partikler og deles inn i ulike fraksjoner etter størrelse. Støv
som kan pustes inn og trenger inn i nesehulen, kalles E-støv og defineres som støvstørrelsesfraksjon PM10
der alle støvpartikler har en aerodynamisk diameter på under 10 mikrometer.
Støvfraksjonen PM2.5 omfatter dessuten alle finpartikler som kan nå inn til alveolene – også kalt A-støv.
Disse kan trenge inn i bronkiene og lungeblærene.
BQ20 kan registrere disse støvfraksjonene iht. den internasjonale PM-standarden (Particulate Matter) som
PM10 og PM2.5. Måleren viser disse andelene numerisk per kubikkmeter romluft på fargedisplayet til
BQ20. Dessuten fremstilles luftens belastningsgrad grafisk med søyler. På den måten kan du til enhver tid
raskt komme med pålitelige kvantitative uttalelser om den rådende konsentrasjonen av finstøv med BQ20.

43

D.1

Kortfattet brukerveiledning

Dette er en meget kortfattet brukerveiledning og et utdrag av manualen som ligger på følgende nettadresse:
https://no.trotec.com/fileadmin/downloads/Messgeraete/Luftqualitaet/BQ20/TRT-BA-BQ20-002-NO.pdf

D.1.1

Vanlig bruk av BQ20
1.

Slå på apparatet ved å holde PÅ-tasten
inne til displayet begynner å lyse. Det
høres et signal og apparatet er klart til
bruk så snart skjermen begynner å lyse.

2.Ta av støvhetta foran luftinntaket
3.Sikt med apparatet motmåleområdet
4.Trykk på START-knappen og innsugingen av luft starter.
Apparatet teller ned ca. 5
sekunder før målingen starter.
Deretter fortsetter målingen over det innstilte måleintervallet (30 sek. 1 min. 2. min. 5. min.)Måleresultatene vises på displayet (se over)

MEM

5. Trykk MEM-tasten for å lage data. Alle dataene lagres sammen med tidspunktet da
prøven ble tatt.
D.1.2

Innstillinger

Ved å holde SET-tasten inne og en meny følgende innstillinger vil komme opp på skjermen.
1. Hold SET-tasten inn og SYSTEMmenyen kommer opp (til høyre)BeskyttelseshetteMåletrakt

PÅ/AV

3.Alarm Set
Sett terskel for alarm
4.Sample Time
Sett lengden på prøvetiden(30 sek, 1 min., 2 min. 5 min.)

DisplaySET

2.Data/Time
Sett dato og klokke

ESC
MEM

MEM

START/ENTER

5.Unit (°C/°F)
Velg grader C eller grader F
6.Memory View
Se en liste over lagrede måleverdier

7.Mass/Particle
Velg å vise måleverdien i μg/m3 eller antall pr. m3.
8. Auto Power off
Sett tidsrom før automatisk “strømmen av”

44D.1.3

Faregrenser

Tabellene under viser faregrenser for partikkelbelastning ...

og partikkelkonsentrasjon.

Alarmgrenseverdiene som er oppgitt her refererer til en gjennomsnittsverdi for partikkelkonsentrasjon PM2.5 over et tidsrom på 24 timer og er basert på de globale retningslinjene
fra Verdens helseorganisasjon (WHO) for luftkvalitet.

45

Vedlegg E

Luftkvalitet

Vedlegget gir en kortfattet oversikt over hva som ligger i begrepet luftkvalitet. Beskrivelsen er bl.a. hentet fra nettstedet Luftkvalitet i Norge (https://luftkvalitet.miljostatus.no/
artikkel/170).

E.1

Hva består luftforurensningen av?

Luftforurensning kan defineres som partikler, gasser og stoffer i lufta som er skadelige formennesker og/eller økosystemer. Lokal luftforurensning har effekter på lokalt nivå og kan
gi skader på:• Menneskers helse• Økosystemer og vegetasjon. Både nitrogendioksid (NO2) og svoveldioksid (SO2)bidrar til forsuring og overgjødsling av vann og vassdrag. Bakkenær ozon kan skade
vegetasjon.
• Materialer og bygninger. SO2 medfører korrosjon og nedbryting av materialer i bygninger og kulturminner. Bakkenær ozon kan skade materialer.
E.1.1

Svevestøv (PM)Svevestøv, eller partikulært materiale (PM), er små, luftbårne partikler som varierer i størrelse og sammensetning. De viktigste størrelsesgruppene angitt i mikrometer (μm) er:• PM0,1 (ultrafin fraksjon)• PM2,5 (finfraksjonen)• PM10-2,5 (grovfraksjonen)• PM10 (grovfraksjon og finfraksjon)
De største partiklene avsettes i øvre luftveier. Mindre partikler, med en diameter på under2,5 μm, kan følge med lufta vi puster inn og helt ned i lungene.
Svevestøv består av en blanding av mange ulike forbindelser, og kan dannes ved forbrenningsreaksjoner og mekanisk slitasje, virvles opp av vind, eller dannes direkte i
atmosfæren ved kondensering av gasser. Forbrenningspartikler dominerer i fin-/ ultrafin
fraksjon, mens mekanisk genererte partikler som oftest dominerer i grovfraksjonen. De
viktigste kildene til svevestøv (PM10 og PM2,5) skyldes veitrafikk, vedfyring og langtransportert forurensning.

46

Tabellen1 under gir en oversikt over hva som regnes for å være akseptable og uakseptableverdier. Partikler angis gjerne som μg/m3.

E.1.2

Nitrogendioksid (NO2)

Nitrogenmonoksid (NO) og nitrogendioksid (NO2) er reaktive gasser som dannes ved høy
temperatur i forbrenningsprosesser, og disse har fellesbetegnelsen NOx. I nærvær av ozon
omdannes NO til NO2. Hovedkilden til NO2 er veitrafikk.
E.1.3

Svoveldioksid (SO2)

Svoveldioksid (SO2) er en fargeløs gass som er lett løselig i vann. Den dominerende
menneskeskapte utslippskilden er svovelholdige fossile brennstoffer som kull og tungolje. Hovedkilden til SO2 er industri.
E.1.4

Bakkenær ozon (O3)Ozon er en reaktiv gass som finnes både nær bakken og høyere opp i atmosfæren. Bakkenært ozon dannes i nærvær av NOx, flyktige organiske forbindelser (VOC) og sollys.
Hovedkilden til bakkenært ozon i Norge er langtransportert ozon fra Europa.
E.1.5

Metaller

Ulike metaller kan forekomme i luft, hovedsakelig bundet til svevestøv. Eksempler på forurensende metaller er bly, nikkel, kadmium og arsen. Kilder er lokal industri, trafikk og
langtransportert luftforurensning.

1. https://aqicn.org/sensor/sds011/

47E.1.6

Polysykliske aromatiske hydrokarboner (PAH)

Forbrenning av organisk materiale fører til dannelse av PAH, også kjent som tjærestoffer.
PAH inkluderer flere hundre forskjellige stoffer med ulike egenskaper.
PAH forekommer i forurenset luft som damp og bundet til svevestøv. Benzo(a) pyren er
en av de mest helse- og miljøskadelige PAH-forbindelsene, og finnes i forurenset luft. Biltrafikk, industri og vedfyring er viktige kilder til PAH.
E.1.7

Benzen (C6H6)

Benzen er en fargeløs væske som fordamper raskt ved romtemperatur. I uteluft kan benzen
forbli i dampform fra noen timer til flere dager, avhengig av miljø, klima og annen forurensning. Benzen er en naturlig komponent i olje- og kullprodukter, som frigjøres ved
kull-, olje- og vedfyring. Trafikk er den viktigste utslippskilden.
E.1.8

Karbonmonoksid (CO)CO er en fargeløs gass som hovedsakelig dannes ved ufullstendig forbrenning av organisk
materiale. Naturlige prosesser gir betydelige CO-utslipp, men det er likevel de menneskeskapte utslippene som har størst betydning for helseeffektene. Trafikk og vedfyring er deviktigste.
Det er viktig å presisere at selv om CO2 er en alvorlig trussel for det globale klimaet, så
er ikke CO2 noen forurensende gass lokalt. Den er derfor ikke omtalt under forurensendegasser.

E.2

Kilder til luftforurensning

Det finnes ulike kilder til lokal luftforurensning. Veitrafikk og vedfyring er de viktigste i
Norge.
E.2.1

Veitrafikk

Veitrafikk er den viktigste kilden til lokal luftforurensning i Norge
Veitrafikk bidrar til luftforurensning både gjennom eksosutslipp og slitasjepartikler.
Utslipp fra veitrafikk bidrar mye til konsentrasjonene av luftforurensning fordi de skjer påbakkenivå.
Eksos fra kjøretøy med forbrenningsmotor kan bestå av blant annet små svevestøvpartikler og nitrogendioksid (NO2). Diesel-kjøretøy er den viktigste kilden til NO2-utslipp
i Norge, men utslippene kan reduseres med renseteknologi.
En annen viktig kilde til lokal luftforurensning er slitasjepartikler fra vei, bildekk og
bremser. Disse partiklene kalles ofte veistøv. Alle typer kjøretøy bidrar til slitasjepartikler,men det dannes langt mer veistøv når kjøretøy bruker piggdekk. Svevestøv fra veitrafikk
kan virvles opp igjen om det ikke skylles bort av nedbør eller fjernes ved renhold.
Les mer om veitrafikk og luftforurensning på Miljøstatus.no1.

48

E.2.2

Vedfyring og forbrenning

Vedfyring og forbrenning er en viktig kilde til luftforurensning i Norge
Ved forbrenning dannes det mange ulike stoffer som slippes ut i røyken. Spesielt utslipp
av små svevestøvpartikler (PM2,5) som i stor grad kommer fra vedfyring. I tillegg slippes
mange andre stoffer ut, blant annet PAH.
Utslipp fra vedfyring bidrar til konsentrasjoner av luftforurensning over større områder
fordi de skjer via piper som er høyere opp enn bakkeplan, noe som fører til større
spredning.
Les mer om vedfyring og luftforurensning på Miljøstatus.no.
2.4.1

Skip og havn

Skipstrafikk og havneaktivitet kan bidra til luftforurensning lokalt
Utslipp fra skip og havn kan være en viktig kilde til luftforurensning lokalt. Selv om skip
kan ha store totale utslipp av luftforurensning er det hovedsakelig det som slippes ut når
skip ligger ved land med motorene i gang som påvirker lokal luftkvalitet i byer.
Nitrogendioksid, svoveldioksid og små svevestøvpartikler er de viktigste utslippene fra
skip. Som for alle andre utslippskilder vil bidraget til lokal luftforurensning variere med
lokale forhold som topografi og meteorologi. Det er for eksempel viktig om den dominerende vindretningen er fra eller mot land.
E.2.3

Industri

Industri er en viktig kilde til forurensning noen steder i NorgePå enkelte steder i Norge er industri en vesentlig og viktig kilde til lokal luftforurensning.
På landsbasis er industri generelt en mindre viktig kilde enn veitrafikk og vedfyring på
grunn av strenge krav til rensing av utslipp, og fordi utslippene vanligvis slippes ut via
høye skorsteiner.
Utslippene kan bestå av mange ulike stoffer, og varierer med type industri og hva som produseres. Svevestøv, nitrogendioksid, svoveldioksid, metaller og PAH er blant stoffene
som kan slippes ut fra industri. I tillegg påvirkes luftkvaliteten i Norge av industriutslipp
i andre land som transporteres til Norge med vinden.
Les mer om industri og luftforurensning på Miljøstatus.no.
E.2.4

Langtransportert luftforurensning

Langtransportert luftforurensning kommer med vinden til Norge
Det er små svevestøvpartikler (PM10 og PM2,5) og gasser som ozon som lettest transpor1. https://www.miljostatus.no/tema/luftforurensning/utslipp-fra-veitrafikk/49

teres med vinden til Norge. Langtransportert luftforurensning kan stamme fra
industriutslipp i andre land og fra naturlige kilder som skogbranner.
Les mer om langtransportert luftforurensning på Miljøstatus.no.
E.2.5

Naturlige kilder

Naturlige kilder kan også bidra til lokal luftforurensning
Naturlige kilder kan være utslipp fra vulkaner i utbrudd og skogbranner. Skogbranner ogvulkanutslipp vil gi lignende utslipp som vedfyring, og fordi det ofte er store områder som
brenner kan skogbranner gi store utslipp på relativt kort tid. Utslipp fra både lokale kilderog fra andre land kan påvirke luftforurensningen i Norge.
E.2.6

Bygg- og anlegg

Bygg- og anleggsvirksomhet kan bety mye lokalt
Bygg- og anleggsvirksomhet kan være en betydelig kilde til utslipp av luftforurensning
lokalt. For eksempel ved utslipp fra anleggsmaskiner, graving og transport av masser.
E.2.7

Andre kilder

Andre kilder som kan påvirke luftkvaliteten
Jordbruk kan bidra med utslipp av partikler, ammoniakk og utslipp fra kjøretøy som traktorer. Flytrafikk har utslipp som kan påvirke den lokale luftkvaliteten ved flyplasser.
Slitasjepartikler fra skinner, hjul og bremser fra tog, trikk og t-bane kan bidra til høyenivåer av svevestøv på innendørs perronger.

E.3

Hva bestemmer hvor mye luftforurensning det er der jeg er?

Sted: Hvor du befinner deg har stor betydning. Om du befinner deg i nærheten av en forurensningskilde, for eksempel en vei med mye trafikk, og hvordan vær- og
spredningsforholdene er (for eksempel mye eller lite vind) vil avgjøre hvor utsatt du er forå puste inn forurenset luft.
Nærhet: Avstanden til forurensningskildene har betydning for i hvilken grad du blir
eksponert for luftforurensning. Jo lengre vekk du beveger deg fra forurensningskilden (foreksempel fra veikanten), jo mindre luftforurensning blir du eksponert for.
Skjer forurensende utslipp nær bakken får utslippet større betydning for mennesker som
oppholder seg her, enn hvis det skjer høyere oppe. Utslipp fra piper skjer høyere oppe og
blir uttynnet før det kommer ned til bakken.
Noen forurensninger har også lengre rekkevidde enn andre. Grove svevestøvpartikler faller raskere til bakken enn finstøv. Veistøv består mest av grove partikler. Det grove støvet
når kortere ut fra veien, enn finstøv som kan fordele seg over større områder.

50

Tid: Luftkvaliteten varierer mye med årstidene og gjennom dagen. Luftkvaliteten er
generelt på sitt verste om vinteren og er verre på dagtid enn om natten. Årsakene er spesielle værforhold om vinteren og høyere forurensningsaktivitet på dagtid.
Vær: Værforholdene påvirker hvordan luftforurensningen spres. Vind vil spre forurensningen, for eksempel eksosgass og veistøv fra biler. Nedbør vasker lufta for støv og binder
det. Perioder uten nedbør fører til oppvirvling av veistøv fra tørre veibaner, slik at støvet
bidrar til forverret luftkvalitet. Når veiene er våte blir det mindre oppvirvling av støv.
I noen tilfeller oppstår et værfenomen som kalles inversjon. Normalt synker temperaturen
med høyden, men ved inversjon er det omvendt. Dette fører til at kald luft ligger undervarm luft. Siden kaldluft er tyngre enn varmluft vil den kalde lufta virke som et lokk, derlufta under lokket ikke slipper ut. Forurensningen vil da hope seg opp og bli høy.
Omgivelser: Topografi, bygninger og vegetasjon påvirker spredningen av luftforurensning. I noen tilfeller kan omgivelsene fungere som en barriere mot forurensningskilden,og føre til mindre luftforurensning der man befinner seg. Også elver og åpent terreng vil
kunne lede forurensningen til områder lenger unna. I andre tilfeller kan omgivelsene føre
til mer luftforurensning, for eksempel kan bygninger hindre at forurensningen spres.
Vegetasjon: Vegetasjon kan både ha en filtrerende effekt på luftforurensningen, og kanpåvirke luftstrømmene. Vegetasjon langs veier kan for eksempel bidra til å binde partikler
og redusere forurensningen, i tillegg til å skjerme bakenforliggende områder. Om vinteren
mangler mye av vegetasjonen bladverk og mister dermed sine filtrerende egenskaper.

E.4

Forholdene i Trondheim1

Tabellen under viser varslingsgrenser for partikkeltetthet og NO2.

1. Informasjonen er hentet fra: Luftkvalitet i Trondheim 2017 Nettadresse:
https://sites.google.com/trondheim.kommune.no/luftrapport/start

51

Luftkvaliteten i Trondheim er vanligvis god sommerstid. Om vinteren gir bruk av piggdekk på bar asfalt svevestøv, mens kalde motorer og fyring gir noe svevestøv, NO2 og
andre gasser. Det er mest luftforurensning i kaldt, vindstille, tørt vær i rushtidene og på
utfartsdager. Luftkvaliteten i Trondheim overvåkes på fire målestasjoner; E6-Tiller, Elgeseter, Bakke kirke og Torvet (se figuren under).

En av årsakene til de høye verdiene for moderat varslingsklasse var perioder med manglende NO2 data. Av figuren under ser vi også at forholdene har bedret seg betydelig siden
2009. Det skyldes hovedsakelig økt renhold og bruk av støvdempende midler på veier oggater.

52

Det er gjort en rekke tiltak for å senke utslippet av svevestøv, NO2 og klimagasser i Trondheim (se figur 5 og 6). Siden 2008, er mange av disse tiltakene innført eller intensivert i
regi av Miljøpakken.

Tilsvarende tiltak er gjort for å redusere utslipp av NO2.

Kilder til svevestøv i Trondheim
I Trondheim er det støv fra veislitasje som følge av utstrakt bruk av piggdekk på bar asfalt
som vanligvis er hovedårsaken til overskridelsene av grenseverdikrav for PM10. Lokalt
eller i perioder kan bygge- og anleggsvirksomhet være den viktigste kilden - som ved E6-

53Tiller i 2017, i forbindelse med utbyggingen av E6-sør. Bruk av piggdekk på bar asfalt var
medvirkende årsak. Andre kilder til svevestøv er eksos og fyring. Disse gir mest fint svevestøv (PM2,5). Hovedvegene (Elgeseter og E6-Tiller) har mest PM2,5 fra eksos, mensmålestasjonene på Bakke kirke og Torget (bybakgrunnstasjon) kan ha betydelig innslag
av PM2,5 fra fyring i kalde vintre. Støvmengden i lufta påvirkes av været. Særlig regn har
en effekt siden det ”vasker” lufta og hindrer oppvirvling av støv. Vind påvirker også vedå tørke opp vegen og dermed spre støvet.
Antall døgn over forurensningsforskriftens grenseverdi er vist i figur 9. Folkehelseinstituttets (FHI) luftkvalitetskriterier – eller anbefaling ut i fra et helseperspektiv – er at
døgnmiddel PM10 er maksimalt 30 μg/m3. Frem til 2015 var kriteriet 35 μg/m3.

Oppvirvling av
vegstøv var
hovedårsaken til
samtlige overskridelser av
døgnmiddelkravet for PM10 (sefigur 9). Hovedkilden til
vegstøvet på den
mest forurensedemålestasjonen,
E6-Tiller, var
omfattende massetransport i
forbindelse med utbyggingen av E6-sør i 2017–18. Bruk av piggdekk på bar asfalt var
medvirkende årsak. På de andre målestasjonene kom overskridelsene i løpet av to dager
med kaldt vær og høytrykk, som ga oppblomstring av vegstøv fra bruk av piggdekk på bar
asfalt.

54

Boligoppvarming bidro
ikke nevneverdig til
overskridelser på noen
av målestasjonene i2017. Figur 11 viser forholdet mellom
piggdekkandel og svevestøv i perioden 2000–
2017. Piggdekkandelensank og lufta ble bedre
da vi hadde piggdekkgebyr (2001–2010).
Bedre asfaltkvalitet og
andre tiltak antas også åha hatt effekt på luftkvaliteten. Den absolutt største forbedringen kom imidlertid etter nytt
renhold fra 2013: Sammenhengen mellom piggdekkandel og antall døgn med for mye
svevestøv forsvinner med det nye renholdet. Økt piggdekkandel vil imidlertid kunne øke
utgiftene til renhold og støvdemping, og gi dårligere luftkvalitet langs veger uten jevnlig
renhold og støvdemping gjennom vinteren.
Nitrogenoksider i Trondheim
Trondheim hadde dessverre for lav datadekning på de mest forurensede målestasjonene i2017. Målingene fra 2018, samt trend siste år tilsier likevel at grenseverdiene for NO2 bleoverholdt også i 2017. Forurensningsforskriften stiller krav om maks 18 timer over 200
μg/m3 per år, og maks 40 μg/m3 som gjennomsnittskonsentrasjon gjennom året (årsmiddelverdi). Det har ikke vært målt noen timer over 200 μg/m3 siden 2011. Høyesteårsmiddelverdi i 2018 ble målt på E6-Tiller, med 31,5 μg/m3 (se figur 8 under). I tillegg
har Folkehelseinstituttet et luftkvalitetskriterium på 100μg/m3 målt med en times midlingstid .

55

Figur 8 viser årsmiddelverdien for NO2-konsentrasjonen i Trondheim har gått sterkt ned
i perioden 2004–2015. Reduserte utslipp fra personbiltrafikken er trolig hovedårsaken:
Veksten i personbiltrafikken har stagnert; bilene har lavere utslipp; kollektivtrafikken har
økt kraftig; bussene har skiftet drivstoff fra diesel- til gassbusser. Ikke minst har satsingenpå gange, sykkel og elbiler gitt mange utslippsfrie trafikanter, mindre kø og dermed lavere
utslipp fra andre trafikanter. Samtidig har det blitt mindre tungtrafikk gjennom sentrum
etter bygging av Nordre avlastningsvei og differensierte bomtakster som leder trafikken
via omkjøringsvegene. Utbygging av fjernvarmenettet har også gitt mindre fyring,
sammen med stadig færre oljefyrer.
Utviklingen ser etter 2015 ut til å ha stabilisert seg. Hovedfartsårene fra sør og øst er fortsatt utsatte områder, sammen med innfartsårene til sentrum, Singsaker-ringen, samt ved
hovedveiene på Heimdal og i Ila. Våre tiltak mot NO2 er listet opp i kapitlet om tiltak mot
luftforurensning (over).
Hvordan ligger Trondheim an i forhold til andre norske byer?
Trondheim gått fra å være en “værsting” til å ble omtrent best i klassen de seneste årene.
Dette gjelder både for svevestøv og for NO2. Diagrammet under viser måleresultater for
antall døgn med en gjennomsnittlig partikkelkonsentrasjon over 50 μg/m3 for noen norske
byer

56

Måling av partikler
i avløpsvann

Science Camp 2019
for elever på videregående skole
Skolelaboratoriet formatematikk, naturfag og teknologi

1Innledning

Notatet beskriver oppbyggingen, kalibrering og bruk av et hjemmelaget turbidimeter.
Tanken er at instrumentet skal kunne anvendes til måling av partikkeltetthet i avløpsvann
og drikkevann.
Et turbidimeter er et instrument som måler spredningen av lys fra partikler i en væske.
Instrumentet er om mulig ment å kunne kalibreres mot et profesjonelt instrument. Hovedhensikten er imidlertid at deltagerne skal få en forståelse av hvordan instrumentet
fungerer. Instrumentet skal også kunne fungere som et kolorimeter (måling av absorbans).

2

Arbeidsoppdrag

2.1

Beskrivelse

Et turbidimeter måler spredningen av lyset
som sendes inn i væsken, derfor må lyskilden
og lyssensoren plasseres på vegger som stårvinkelrett på hverandre. Graden av spredningavhenger av størrelsen og konsentrasjonen av
partiklene.
Samtidig kan vi måle absorbansen til væskeblandingen, dvs. hvor mye av det utsendte
lyset som absorberes i væsken. For å måleabsorbans plasseres lyskilden rett overfor
sensoren. Dette kaller vi et kolorimeter.

Lyskilde
Kolorimeter

Lyskilde
Turbidimeter

LyssensorBåde absorbans og spredning vil være avhengig av fargen til lyset som sendes ut. Det er
ikke uvanlig å bruke IR-LED som kilde forturbidimetermålinger, og ulike farger tilpasset absorbsjonsspekteret til oppløsningen. Her
har vi foreløpig valgt å bruke hvitt lys.
For å hindre strølys fra å forstyrre målingene våre, monteres lyskilder og sensor i et lystettkammer. Kammeret er så stort at det kan romme et plastkrus med plass til 1,5 – 2 dl vann.
På sikt kan man også tenke seg et mindre oppsett tilpasset dramsglass.
Senere skal vi bruke turbidimeteret til å måle innholdet av partikler i drikke- og avløpsvann o.a. Vi vil sammenligne målinger gjort med vårt hjemmelagde instrument med etprofesjonelt måleinstrument og om mulig kalibrere turbidimeteret vårt. Vurdering av kvaliteten til instrumentet og ev. forslag til forbedringer vil være et mål med utforskningen.
For å utføre målingene bruker vi en Arduino mikrokontroller som styrer lyskildene, leser
av sensorverdiene og skriver ut måleverdiene på et lite display.

3

2.2

Oppdrag

Oppdrag 1 – Monter turbidimeteret:Først skal vi koble opp kretsen på et koblingsbrett. Vi bruker et ferdig montert kyvettehus
hvor lyskilder og sensorer er montert. En flatkabel forbinder kyvettehuset med
koblingsbrettet.
• Koble opp måleinstrumentet. Bruk Sparkfun Inventors kit pluss tilbehør for å koble
opp kretsen med display som vist på figuren under. Flatkabelen knytter sammen kretsen og kyvettehuset med lyskilder og sensorer som vist over.
GND
LED-C

2 x 330Ω

LED-T
LDR
LDR

10kΩ

Figuren til høyre viser hvordan koblingsbrettet er
konstruert, dvs. hvilke
tilkoblingspunkter som er
forbundet med hverandre
med elektrisk ledende skinner på undersiden av
hullene. Disse er markert
med røde og blå linjer.

–
Vi lar den nederste raden+
med huller være pluss (+) og
den nest nederste minus (–) som vist på figuren over.
NB! - MERK AT DET BRUKES TO TYPER MOTSTANDER 2x330Ω (oransje, oransje, brun) og 1x10kΩ (brun, sort, oransje).

4

En flatkabel med 5 ledere kobler kammeret sammen med Arduino-kretsen.

FargetFarget

OBS! PASS PÅ AT FLATKABELEN PLASSERES RETT VEI. Det ytterste lederen er
farget blå eller sort.
Oppdrag 2 – Program for måling av lysspredning
Før vi laster opp programmet skal vi gi en meget kort introduksjon til bruk av programeditoren til Arduino’en.
• Hent programmet for bruk i turbidimeteret.
Hent programmet fra katalogen Science Camp 2019/Partikler i avlopsvann/Arduino filer/
eller hentprogrammet fra nettsiden: https://www.ntnu.no/skolelab/bla-hefteserie
Gå ned til fanen: Science Camp 2019
Programvare Turbidimeter, lastes ned her og hent: turbidi_1.0.ino
Legg den et sted på PC’en hvor dere finner den igjen• Start Arduino IDE (editoren til Arduino)Startes ved å trykke på programikonet (vist til høyre)Kort innføring i bruk av Arduino editoren:Når du åpner editoren ser du følgende bilde:5Det viktige er menylinjen og ikonene som er vist på figuren under

1. Koble Turbidimeteret til PC’en ved hjelp av USB-kabelen
Prosedyre for å sette opp editoren for kortet Arduino UNO:
2. Velg “Verktøy” fra menylinjen. Velg “Kort” og velg “Arduino/Genuino UNO” fralista
3. Velg “Verktøy” fra menylinjen. Velg “Port” og velg den porten med høyest nummer
fra lista
Prosedyre for å behandle programmet:
4. Hent opp programmet dere lastet ned ved å velge:
Velg “Åpne” og finn fila dere lastet ned
5. Sjekk at programmet er uten syntaksfeil ved å velge
6. Kompiler og last opp programmet til Arduino UNO i turbidimeteret ved å velge
Programmet skal nå befinne seg i Arduinoen i turbidimeteretStuder programkoden
Studer programmet: turbidi_1.0.ino og tegn et enkelt
flytdiagram.
// Programmet gjør 500 målinger av spredt lys, midlerog skriver ut til displayet// Nils Kr. Rossing 15.04.19// Inkludering av biblioteker#include <SPI.h>seriekommunikasjon// Bibliotek for#include <Wire.h>
kommunikasjon// Bibliotek for I2C#include <Adafruit_GFX.h>
displayfunksjon// Bibliotek for#include <Adafruit_SSD1306.h>
displayfunksjon// Bibliotek for

6

Flytdiagram

// Deklarasjon av displayet
Adafruit_SSD1306 display(4); // Deklarasjon av enheten "display" av klassen
Adafruit_SSD1306// Deklarasjon av globale veriable
int avlestIntensitet = 0;// Variabel som holder lysintensiteten avlest av LDR

float sumIntensitet = 0;// Variabel som holder akkumulert lysintensitet

float midletIntensitet = 0;// Variabel som holder midlet lysintensitet

int i = 0;// Tellevariabel ved midlingint pinColor = 10;// Utgang koblet til LED Colorimeterint pinTurbi = 11;// Utgang koblet til LED Turbidimetervoid setup(){
Serial.begin(9600);// Initier skriving til monitor

display.begin(SSD1306_SWITCHCAPVCC, 0x3C);// Initialiser display med adresse 0x3C

pinMode(pinColor, OUTPUT);// Port pinColor defineres som en utgang

pinMode(pinTurbi, OUTPUT);// Port pinTurbi defineres som en utgang}
void loop(){
digitalWrite(pinTurbi, HIGH);// Slå på lyskilde Turbidimeterdelay(10);// Vent litt før måling starter// Gjør en midlet måling
for (i = 0; i < 500; i++)// Gjør 500 målinger{
avlestIntensitet = analogRead(0);// Les av analoginngang 0 (LED)sumIntensitet = sumIntensitet + avlestIntensitet; // Summer alle 500 målinger}
digitalWrite(pinTurbi, LOW);// Slå av lyskilde

midletIntensitet = sumIntensitet/i; // Beregn middelverdien av måleserien
sumIntensitet = 0;// Nullstill summevariabel// Skriv resultatet til display// Klargjør display for utskrift
display.clearDisplay();// Slett informasjon på display

display.setTextSize(1);// Sett størrelse på tekst

display.setTextColor(WHITE);// Hvit tekst på sort bagrunn// Skriver gjennomsnitlig måleverdi
display.setCursor(0,0);// Plasser markør øverst til venstre

display.print("Lysintensitet: "); // Skriv "Lysintensitet

7display.print(midletIntensitet,1);// Skriv den målte intensiteten i ...
display.display();// Overfør informasjonen til displayet og vis

delay(500);// Vent 500 millisekunder}Innledende tester til turbidimeteret
Sett et tomt beger ned i kammeret, sett lokket på og les av verdien på displayet. Du vil
sannsynligvis få en verdi i nærheten av 2 – 300. Fullstendig mørke vil være ca. 0 og fullt
opplyst ca. 1000. Siden du sender lyset vinkelrett inn i kammeret i forhold til sensoren,(LDR) måler du nå det spredte lyset. Gjør følgende forsøk:• Les av verdien med tomt beger og lokket på:__________________• Ta av lokket og les av verdien:_______________• Ta ut begeret og sett på lokket og les av verdien:_______________• Fyll begeret opp til streken med vann og vent noen minutter til vannet har klarnet ogroet seg. Sett på lokket og les av verdien:_______________
Drøfte resultatene av de fire første målingene:_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________• Drei begeret 90° og 180° rundt, sett på lokket å se om målingene er avhengig av hvordan begeret er orientert:______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Dersom du i stedet for å bruke lysdioden til siden for sensoren bruker den rett fram vil
instrumentet fungere som et kolorimeter. Dette gjør du ved å endre hvilken LED du velger
bruke. Bytt ut linje:
digitalWrite(pinTurbi, HIGH);// Slå på lyskilde Turbidimeter

med linjen:
digitalWrite(pinColor, HIGH);// Slå på lyskilde Colorimeterog linjen:
digitalWrite(pinTurbi, LOW);// Slå av lyskilde Turbidimeter

med linjen:
digitalWrite(pinColor, LOW);// Slå av lyskilde Colorimeter8• Last opp det endrede programmet og les av verdien når begeret er fylt opp til streken
med vann:____________________• Sammenlign verdiene for turbidimeteret og kolorimeteret under ellers like betingelser:____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Oppdrag 3 – Bestem rekkefølgen til begrene
Det er satt frem 10 plastbeger merket A til J. I tillegg til 2dL vann inneholder disse fra 1
til 10 dråper melk.
A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

• Bruk instrumentet som turbidimeter og bestem rekkefølgen til begrene slik at begeret
med én dråpe står lengst til venstre og det med ti står lengst til høyre. Før verdiene inn
i tabellen:
Tabell 2.1 Målinger av turbiditetMålinger

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

Verdi
Rekkefølge
Gjenta forsøket, men bruk nå instrumentet som kolorimeter. Undersøk om du får
samme rekkefølgen.
Tabell 2.2 Målinger av absorbansMålinger

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

Verdi
Rekkefølge
Hvilken målemetode egner seg best for å bestemme rekkefølgen? ___________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________

9Tegn grafene for turbiditet og absorbans i det samme diagrammet med antall dråper langs
x-aksen og de avleste måleverdiene langs y-aksen.

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

• Legg inn en best tilpasset kurve og bestem følsomheten til instrumentet, dvs. endring imåleverdi som funksjon av antall dråper melk i oppløsningen for turbidimeteret og
kolorimeteret.
Foreslå mulige forbedringer av måleinstrumentet:_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________• Finn en metode for å kalibrere instrumentet og lag en algoritme som gjør det mulig åskrive ut antall dråper melk i en ukjent vannprøve.
Tips:
Vurder å:• ... slå av lyskilden mellom hver måling.
Hva vil du kunne oppnå med en slik løsning?
Oppdrag 4 – Bruk av profesjonelt turbidimeter - kalibrering
Dere skal nå bruke et “profesjonelt” måleinstrument for å kalibrere instrumentet brukt
som turbidimeter slik at måleverdiene kommer ut i en standardiserte enhet.

10Turbiditet måles i NTU (Nephelometric Turbidity Unit). Siden vi ikke har noen kalibrert
oppløsning som kan brukes direkte til vårt turbidimeter gjør vi en sammenligning mellomvårt hjemmelagde turbidimeter og et profesjonelt instrument, f.eks. ved hjelp av en Turbidity
sensor fra Vernier, eller Pasco’s SE-3215. I vårttilfelle velger vi Pasco’s SE-3215.

Kalibretoppløsning
100NTU

Til tross for at Instrumentet er trådløst så velgervi å koble det til PC’en med en USB-kabel.
Med instrumentet følger en standard på 100
NTU som passer perfekt i kammeret. I tillegg
har vi tomme kyvetthus. Legg merke til at vi
bruker de blanke som følger med.
Gjør følgende:
1. Koble instrumentet til PC’ens USB-port
2. Klikk på programikonet og programmet
starter.

3. Når programmet starter og instrumentet er plugget inn, får man spørsmål om manønsker å kalibrere instrumentet (under til venstre), velg “Calibrate”. Velg deretter
Wireless Turbidity Sensor” fra menyen (under til høyre) og trykk deretter “Next”.

4. Kalibreringsmenyen kommer opp og man blir bedt om å sette en blank kyvette med
destillert vann ned i kammeret (funder til venstre). Tørk godt av den med et tørkepapir før den settes ned i kammeret, sett på lokket, trykk “Calibrate” og deretter “Next”.
Ta ut kyvetten.

11

5. Du blir nå bedt om å sette inn en 100 NTU standard (over til høyre). Ta kyvetten med
100 NTU standarden, vend den om fire-fem ganger (ikke rist) og tørk av fingeravtrykk på utsiden. Sett den inn i kammeret og trykk "Calibrate" og deretter "Finish".
Instrumentet skal nå være kalibrert.
6. Fra menyen helt til venstre velg "Hardware Setup". Du får da opp valget mellom"Wireless Colorimeter" og "Wireless Turbidity Sensor". Bruk bryteren til høyre for å
velge "Wireless Turbidity Sensor". Slå samtidig av "Wireless Colorimeter", som vistpå figuren under.

At du har valgt riktig kan du se midt på menylinjen nederst på skjermen (figuren
under). Her kan du også stille inn hvor ofte målingene skal tas. I vårt tilfelle tas det enmåling hvert sekund (1 Hz).

7. Det neste vi må gjøre er å velge hvilket display vi ønsker å bruke. Siden vi kun skalmåle enkeltverdier kan vi velge displayet "Digits" fra menyen til høyre (under til venstre). Bruk musa og dra "Digits-ikonet" ut på arbeidsflata slik at du får et bilde omtrent
som vist til høyre på figuren under. Forstørr bildet etter behov

8. Displayet skal så knyttes til et måleinstrument. Dette gjør vi ved å trykke "Select Measurement". Velg "Turbidimeter" fra nedtrekksmeny. Dermed har vi knyttet displayet
til turbidimeteret og displayet får benevningen NTU som vist på figuren under.

129. Målingen startes ved å velge "Record" til venstre på menylina nederst (til venstre
under).

10. Dermed skulle målingen begynne og displayet viser den målte turbiditeten for den
ukjente væsken.

Instrumentet skal nå være kalibrert og kan brukes til å måle turbiditet.
Oppdrag 4 – Bestem turbiditet til ulike vannprøver
I dette forsøket kreves bruk av vernebriller og plasthansker.
I dette oppdraget skal dere bestemme turbiditeten for ulike vannprøver. Ta tre målinger av
hver vannprøve og se hvordan variasjonen er:
Vannprøve

Dato

Sted

Fjellbekk

19.05.19

OppdalSmeltevann fra snø

18.04.19

OppdalMåling 1Måling 2Måling 3

Gjennomsnitt

Drikkevann - Råvann
Drikkevann - renset
Springvann

Havvann

MausundUrenset avløpsvann

Tr.heim

Renset avløpsvann

Tr.heimSammenlign med krav til:
Drikkevann < 5 NTU
Renset avløpsvann < 75 NTU• Er det mulig å påvise noen forskjell mellom urenset og renset drikkevann?
__________________________________________________________________________________________________________________________________________• Tilfredsstiller springvannet og fjellbekken krav til drikkevann mht. partikkeltetthet?

13

__________________________________________________________________________________________________________________________________________• Oppfyller det rensede avløpsvannet gjeldende krav?
__________________________________________________________________________________________________________________________________________
I dette tilfellet kan det være aktuelt å bruke det hjemmelagde turbidimeteret for å måle turbiditeten til “rent” vann. I så fall må det kalibreres.
Oppdrag 6 - Lag en kort presentasjon på maksimalt 4 min
Flere har vært to lag som har jobbet parallelt med målinger i gruppen, samordne resultatene og gi en samlet presentasjon.
• Presenter kort målemetoden (turbibimetri) og hvilket prinsipp den bygger• Beskriv hvordan dere gikk fram for å bestemme melkeinnholdet i plastkrusene• Presenter kort resultatene fra målingene fra vannprøvene
• Gi en kort vurdering av resultatene• Beskriv og ev. forklar avvik mellom arbeidslagene innad i gruppen.

14

Vedlegg A

Kalibrering av hjemmelaget turbidimeterOm vi ønsker kan vi bruke det kalibrerte instrumentet til å kalibrere vårt hjemmelagede
turbidimeter:
Fyll væsken fra begrene med melkedråper over i den tomme kyvetten som følger med
Pasco-instrumentet som omtalt i de neste punktene:
11. Fyll den tomme kyvetten med blandingen av 1 dråpe melk og mål NTU-verdien
1 dråpe melk gir: ________ NTC. Tøm prøven tilbake i riktig beger.
12. Fyll den tomme kyvetten med blandingen av 5 dråper melk og mål NTU-verdien
5 dråpe melk gir: ________ NTC. Tøm prøven tilbake i riktig beger.
13. Fyll den tomme kyvetten med blandingen av 10 dråper melk og mål NTU-verdien
10 dråpe melk gir: ________ NTC. Tøm prøven tilbake i riktig beger.
Bruk disse tre målte verdiene til å justere måleverdiene for vårt hjemmelagede
turbidimeter.
• Linearisering:
Legg en best tilpasset lineær kurve gjennom målepunktene (bruk gjerne øyemål), og
gjør en omregning fra måleverdiene (MV) til standardverdiene NTU ved å velge topunkter langs linjen.
NTU
BNTU

B

yNTU

ANTU

A
AMV

xMV

BMV
MåleVerdier (MV)Vi kan da sette opp topunktsligningen: y NTU – A NTU  B NTU – A NTU -------------------------------------- = ------------------------------------- x MV – A MV 
 B MV – A MV 
Denne kan vi så snu om på slik at vi får:

15

(2.1)

 B NTU – A NTU y NTU = ------------------------------------- x – A MV  + A MV
 B MV – A MV  MV

(2.2)

Dersom vi har bestemt de to kalibreringspunktene (AMV, ANTU) og (BMV, BNTU) og leser
av måleverdien xMV så kan vi lett beregne målepunktets NTU-verdi lik yNTU.
• Legg inn formelen og kalibreringsverdiene og beregn NTU-verdienVårt hjemmelagde turbidimeter skal nå være kalibrert og klar til bruk.

16

Vedlegg B

Turbiditet

Stoffet som presenteres her er en forkortet utgave av tu.no/artikler/vaeskeanalyse-turbiditet/218521 (Teknisk Ukeblad) og er forfattet av Knut Erik Boland, Inline Prosess1.
Turbiditetsmåling brukes ofte i forbindelse med kontroll på inn- og utløp på vannverk og
renseanlegg, grunnvannsmålinger fra steinbrudd og tunnelbygging o.l.
Turbiditet er ofte en kvalitetsparameter, hvor det ferdige produktet ofte skal inneholde
minst mulig partikler.
Partikkelstørrelse og form avgjør
Turbiditet er fenomenet som oppstår når en bestemt mengde lys passerer gjennom envæskebasert prøve og dette lyset blir reflektert i ulike retninger av de partiklene som ikke
er oppløst i væsken.
Refleksjonsmønsteret er bestemt av både størrelse og form på partiklene i væsken, og man
kan dele det opp i tre kategorier som går på størrelse. I dag benyttes ofte en lysdiode(LED) som lyskilde i et turbidimeter, noe som gir lang levetid (typisk ti år), har helt stabillysenergi og krever liten effekt. Typisk bølgelengde på en LED/NIR-lampe (nær infrarød)
er 0,7 til 5 micron (micron = en milliondel av en).
Får ulik lysspredning
Partikler som er mindre enn en tidel av bølgelengden på lyset som benyttes (under 0,5
micron), gir en symmetrisk spredning av lyset ut fra partikkelen. Det blir like mye lys
reflektert som mengden som trenger gjennom væsken.

Figur 2.1 De minste partiklene (under 0,5 micron) gir en symmetrisk spredning av lyset.

Partikler som er rundt en firedel av bølgelengden på lyset som benyttes (ca. 1 micron) gir
en økning av lysmengden som slipper gjennom væsken. Det vil si at over halvparten av
lyset når fram til mottakeren.

Figur 2.2 Mellomstore partikler (rundt 1 micron) slipper gjennom mer lys enn det som blir reflektert mot
lyskilden.
1. Artikkelen bygger også på: https://www.isanorcal.org/download/tech2007_presentations/turbidity.pdf (by John Daly, ISA) Bilder og tekst er gjengitt etter tillatelse gitt av Teknisk Ukeblad

17Partikler som er større enn bølgelengden på lyset som benyttes (over 1 micron), gir enytterligere økning i lyset som slipper gjennom. I tillegg oppstår også uregelmessige økninger av lysrefleksjoner i alle retninger.

Figur 2.3 De største partiklene (over 1 micron) slipper gjennom mer lys enn det som blir reflektert mot
lyskilden, og gir i tillegg uregelmessige refleksjoner i alle retninger.

Partikkeldefinisjon
En partikkel kan være hva som helst som danner en uensartet overflate (heterogen) og som
danner en brytningsindeks av lys som er ulik brytningsindeksen for mediet den befinner
seg i.
Eksempler kan være:• Faste partikler i væske, som også kalles en suspensjon.
• Oljedråper i vann, eller vanndråper i olje, som kalles en emulsjon.
• Gassbobler i væske eller luft, for eksempel skum.
• Støvpartikler i luft, som oppfattes som røyk.
• Dråpepartikler i luft, som kan oppfattes som tåke.
Påvirker refleksjonen
Det er mer enn partikkelstørrelse og form som påvirker lysrefleksjonen som f.eks.:• Hvilken type partikkel det gjelder (som nevnt ovenfor), og dens evne til å absorbere og
reflektere lys.
• Konsentrasjonen av partikler, hvor mange, vil naturlig nok påvirke mengden reflektertlys.
• Bølgelengden på det utsendte lyset vil påvirke absorbans- og refleksjonsegenskapene
til partiklene.
• Vinkelen, med plassering av detektoren eller fotocellen i forhold til lampekilden, somskal fange opp det reflekterte lyset.
LysdifferanseNår man måler på oppløste partikler i en væskeprøve, måler man konsentrasjonen av partiklene, eller suspendert stoff (tørrstoff). Måleenheten er vanligvis mg/l eller ppm (parts
per million). Absorbans av utsendt lys er differansen mellom utsendt lys og det som blirabsorbert i væskeprøven.

18

Turbiditetsmåling måler mengden av reflektert lys fra de partiklene som ikke er oppløst i
prøven. Detektoren eller fotocellen som fanger opp det reflekterte lyset er ofte plassert
90°, 120° eller 180° i forhold til lampekilden.
Det finnes sensorer som benytter tilbakereflektert lys (på engelsk kalt ”back scattering”),
og sensorer som har mer enn én detektor for nettopp å fange opp både store og små
partikler.
Turbiditeten øker i takt med mengden lys som væsken absorberer. En typisk måler består
av en lyskilde, et målekammer og en mottaker som kalkulerer signalene og angirmåleresultatet.
Måleenheten NTU (Det er mange ulike måter å angi turbiditet NTU er en av dem:
NTU (Nephelometric Turbidity Unit) Denne enheten er basert på at lyskilden og lysmåleren står plassert 90° på hverandre. Standarden som man ofte tar utgangspunkt i er enoppløsning av Formasin-løsning C2H4N2, som har en turbiditet lik 4000 NTU (FTU - Formazine Turbidity Unit hvor 1 FTU = 1 NTU).

B.1

Krav til turbiditet i drikkevann

Krav til turbiditet i drikkevann:Tabell 2.3 Noen krav til turbiditet av drikkevann, ut fra anlegg
Standard

Anbefalt

USA0,3 NTU

Maks.
1 NTU

Europa

4 NTU

Norge (Mattilsynet)a1 NTU

Verdens helseorganisasjon< 1 NTU

a. https://lovdata.no/dokument/SF/forskrift/2016-12-22-1868

19

5 NTU

B.2

Krav til turbiditet i avløpsvann

I utgangspunktet stilles det ikke krav til turbiditet i avløpsvann, men siden redusert
turbiditet er knyttet til fjerning av andre
stoffer vil det være naturlig at denne reduseres med fjerning av de uønskede stoffene.
Derfor er det satt krav til turbiditet.
Som det framgår av kartet til høyre så varierer kravene til rensing i Norge. Detteskyldes at noen områder er mer sårbare forforurensning. Som vi ser så er kravene i
Trøndelag ikke så trenge som på Østlandetog langs sørlandskysten øst for
Kristiansand.
Man er spesielt oppmerksomme på følgende stoffer:• BOF5: Biologisk OksygenForbrukMål for biologisk materialer i avløpsvannet som forbruker oksygen ved nedbrytning• KOF: Kjemisk OksygenForbrukMål for kjemisk materialer i avløpsvannet som forbruker oksygen ved nedbrytning• ToT-P: Totalt innhold av Fosfor• ToT-N: Totalt innhold av Nitrogen• SS: Suspendert stoff (partikler i vannet som fanges opp av filter med poreåpning < 0,45
mikrometer (0,045mm)
Under er vist et sett med rensekrav til avløpsvann. Som nevnt kan kravene kan variere noe
fra sted til sted. Vi velger her å holde oss til disse:• Reduksjon av BOF5-innhold 70 – 80%, utslippsgrense lik 25-35 mg pr. liter O2• Reduksjon av KOF-innhold 70 – 80%, utslippsgrense lik 90-120 mg pr. liter O2• Reduksjon av Fosfor-innhold 93 – 94%, utslippsgrense lik 0,25 mg Fosfor pr. liter• Reduksjon av SS (partikler) på 90 – 92%, med en utslippsgrense på 10 – 25 mg pr. liter
Forholdet mellom NTU og suspenderte faste stoffer er som følger: 1 mg / l (ppm) tilsvarer
3 NTU.
Kravet til renset avløpsvann blir da:
25 mg / l gir SS = 75 NTU

20

Kjemiske analysemetoder
Hvordan finne ut hva som er i vannet?

Science Camp 2019
for elever i videregående skoleDel 1:

Å bruke vannanalysesett for skolebruk

Bakgrunn
I mange kjemiske forbindelser er fargen proporsjonal med konsentrasjonen av et av stoffene det
inneholder. Dette kan være komplekse forbindelser og reaksjoner som vi ikke skal gå i detalj på. I
denne oppgaven skal dere bruke ferdige analysesett for å se om dere kan skille vann fra springen fra
vann fra andre kilder.

Utstyr
•
•

•
•
•
•
•
•

Vannanalysekoffert
Vannprøver fra
o springeno Grillstadbekken
o Grytdaleno havet?
avløpsvann?
datalogger med pHsensor
begerglass
engangspipetter
destillert vannengangshansker
vernebriller

Framgangsmåte
Kjemiske forbindelser:
Bruk instruksjonen i kofferten og finn konsentrasjonen av fosfat, nitrat og ammonium i prøven derehar fått utdelt.

pH-målinger:
Sjekk at utstyret er koblet sammen som vist i bildet over til høyre. I tillegg må loggerenheten kobles
til strømnettet. Når loggeren slåes på kommer forhåpentligvis pH-målingen opp automatisk. (Hvis
ikke trykker du på tasten med et hus på. Nå kan du velge «Digit» evt. «Siffer».)

Hva finner dere av forskjeller på vannprøvene?

Del 2:Måling av klorid ved titrering

BakgrunnNatriumklorid (altså vanlig bordsalt) løser seg til
Na+- og Cl- -ioner i vann. Dette finner vi i varierende
mengder i drikkevann, men i kjent mengde i Farris.
Vi skal nå se hvor godt vi kan bestemme
konsentrasjonen av klorioner i Farris.
Vi har mange andre typer salter. Noen løser seg
lett i vann, mens andre er tilnærmet uløselig. F.eks.
er sølvnitrat (AgNO3) lett løselig og deler seg i Ag+og (NO3)-, mens sølvklorid (AgCl) ikke løser seg ivann.

Hvis vi tilsetter sølvnitrat til vannløsningen vi ønsker å bestemme kloridkonsentrasjonen i, villøsningen inneholde frie sølvioner. Dersom det finnes klor-ioner i løsningen, vil klor- og sølvioner
danne AgCl som feller ut. Dette påvirker konsentrasjonen av klorioner i løsningen, og kan registreres
med en fargeindikator som skifter farge akkurat når løsningen skifter klorionene er brukt opp. Dette
gjør at vi kan beregne den opprinnelige konsentrasjonen av klorioner ut fra mengden sølvnitrat vi
må tilsettes før dette omslaget kommer.

Utstyr••Farris naturell og en annen type flaskevann uten smakstilsetning
Kjemikalier for titrering:o Reagens 1 merket «R1» (dichlorofluorescein-løsning)o Reagens 2 merket «R2» (sølvnitrat-løsning)
plastsprøyter med gradering per 0,1 mlmålesylindre (evt. dramsglass) med markering for 5 ml•

engangshansker og vernebriller••

Framgangsmåte
1.
2.
3.
4.

Bruk engangspipette og mål ut nøyaktig 5,0 ml Farris.
Tilsett 2 dråper av flasken merket «R1» (det er dichlorofluorescein-løsning)
Sug opp nøyaktig 1,0 ml sølvnitratløsning fra flasken merket «R2» i en engangssprøyte
Tilsett 1 og 1 dråpe sølvnitrat-løsning og rist kolben etter hver dråpe. (Det kan være det blir
mange dråper!)
5. Fortsett helt til løsningen skifter farge fra å være gulhvit til å bli oransjerosa.

6. Noter deg volumet tilsatt sølvnitrat.
7. 0,1 ml tilsatt sølvnitrat tilsvarer 20 mg klorid/liter. Hvordan stemmer det dere fikk med det
som evt. står oppgitt på flaskene?
Er det stor forskjell på Farris og annet flaskevann?

Del 3:

Kolorimetri - Måling av kobberkonsentrasjon

Denne oppgaven er basert på en artikkel publisert i Journal of Chemical Education: Asheim, J.
Kvittingen, E.V, Kvittingen, L, Verley, R. (2014) A simple, small-scale Lego colorimeter with a Light
Emitting Diode (LED) used as detector, s.1037-1039

Bakgrunn
I kolorimetri skinner man lys gjennom en farget løsning, og måler hvor mye lys som kommer ut på
den andre siden. Dette kan fortelle noe om konsentrasjonen av løsningen lyset passerer igjennom. Vi
sier at det lyset som passerer gjennom den fargede løsningen blir transmittert og den andelen av
lyset som ikke passerer igjennom blir absorbert. Hvor mye, eller lite, lys som transmitteres eller
absorberes er avhengig av konsentrasjonen til det fargede stoffet i løsningen.
Hvis vi registrerer transmittansen ved en gitt bølgelengde for en rekke kjente konsentrasjoner av
løsningen, kan vi bruke disse målingene til å lage en standardkurve som gir sammenhengen mellom
konsentrasjon og transmittans av lys ved en gitt bølgelengde.

Transmittans [V]Transmittans
1
0,8
0,6
0,4
0,2
0

0

0,2

0,4

0,6

0,8

1

1,2

Konsentrasjon [M]Standardkurve for transmittans

Dersom du har en løsning med ukjent konsentrasjon, kan du måle transmittansen og brukestandardkurven «motsatt vei» til å finne konsentrasjonen. Hvis transmittansen til den ukjente
konsentrasjonen f.eks. måles til 0,20 V, gir grafen at den tilhørende konsentrasjonen er 0,36 M.

Transmittans
Transmittans [V]

1
0,8
0,6
0,4
0,2
0

0

0,2

0,4

0,36 M

0,6

0,8

1

Konsentrasjon [M]Å bestemme ukjent konsentrasjon fra standardkurven

1,2Virkemåte for kolorimeteretFor å måle transmittansen bruker vi 2 LED, Lys Emiterende Dioder. LED sender ut lys med en gittbølgelengde når det går strøm gjennom dem. Og ikke nok med det, de gjør det motsatte også: De
sender ut strøm når de treffes av den samme bølgelengden.
Vårt kolorimeter har en LED på hver side av kyvetten med løsningen. Den ene dioden sender ut lys
som går gjennom løsningen. Og den andre registrerer hvor mye av lyset som har gått igjennom (dvs.
det transmitterte lyset).

Strømmen denne dioden sender ut er proporsjonal med hvor mye lys den mottar (hvertfall innenfor
et begrenset område). Strøm kan gjøres om til spenning via Ohms lov (spenning = resistans x strøm),og dermed kan vi bruke spenningen vi måler over den andre dioden som et mål på transmittansen.

Utstyr
•
•
•
•
•
•
•
•
•

Sett av løsninger med kjent
kobbersulfatkonsentrasjon
Lego-kolorimeter med røde dioder(innsatt i rød 2x1-lego m/hull)
Multimeter
KyvetterLedninger med krokodilleklemmeBatterier, 2 x 1,5 V med tilkobling
inkludert passende motstandLøsning med ukjent konsentrasjon av
kobbersulfat
Engangspipetter
Engangshansker og vernebriller

Framgangsmåte
1. Bygg Lego-kolorimeteret med røde dioder, og koble det sammen med batterier og
multimeter ved hjelp av spesialtilpassede ledninger.

Pass på atooo

Det lengste beinet på diodene skal kobles til +, dvs. rød ledning både til batteri og
multimeter
Multimeteret skal stå innstilt på likespenning, dvs. «V» og bryter skjøvet mot «DC»og måleområde 2V
Svart ledning til multimeteret skal være koblet til «COM» og rød ledning til «VΩmA»

2. Plasser en kyvette mellom diodene og mål spenningen ut fra dioden på motsatt side (dvs.
transmittans) for kjente konsentrasjoner
Dvs. for hver av de ferdige kobbersulfatløsningene med kjent konsentrasjon:
a)
b)
c)
d)

Noter deg hvilken konsentrasjon løsningen har.
Ha tilstrekkelig løsning i kyvetten sånn at lyset fra dioden må gå gjennom løsningen.
Noter spenningen multimeteret viser
Fyll ut tabellen eller skriv dette direkte inn i et regneark
Prøve nr.
1
2
3
4
5
6
Konsentrasjon
0,0
0,10
0,25
0,50
0,75
1,0
[mol/liter]Målt spenning[V]

3. Bruk regnearket i Geogebra (eller Excel) til å framstille sammenhengen grafisk, dvs. lage
standardkurven. (Se egen beskrivelse om hvordan du gjør dette i Geogebra hvis nødvendig.)
4. Bestem konsentrasjonen i den ukjente kobber-løsning.

Del 4:

UV-meter med fluorescens - Kinin i Tonic water

Denne oppgaven er basert på artikkelen
V. Kvittingen, Eivind & Kvittingen, Lise & Melø, Thor & Johanne Sjursnes, Birte & Verley, Richard. (2017).
Demonstrating Basic Properties of Spectroscopy Using a Self-Constructed Combined Fluorimeter and UVPhotometer. Journal of Chemical Education. 94. 10.1021/acs.jchemed.7b00121.

BakgrunnAlle prosesser i naturen faller mot et lavere energinivå (akkurat som en stein alltid faller nedover ityngdefeltet), og da blir energiforskjellen mellom start og sluttilstanden frigjort på en eller annen
måte. I vår dagligdagse verden ser vi at stillingsenergi blir omgjort til bevegelsesenergi og varme.
På mikroskopisk nivå vil vi få det samme. Endringer i tilstanden til elektronene i forbindelsen gjør atde faller nedover i energi, og energiforskjellen blir frigjort. Men her blir energien frigjort i form av
stråling. Energiforskjellen bestemmer hva slags type stråling som blir sendt ut, og jo mer energi, dess
kortere bølgelengde.

Det er også sånn at et atom eller et molekyl kan absorbere de samme energiene som det sender ut.
Dvs. vi kan «løfte» opp et molekyl til en høyere energitilstand. Da vil den falle ned på nytt og sende
ut den samme strålingen.
Men … hvert atom og hver kjemisk forbindelse har sitt helt spesielle
sett av energitrinn. Og når molekylet faller i energitilstand, kan det
godt falle via noen mellomtrinn. Det betyr at det kan sende ut flere,og andre energiforskjeller enn det det absorberte.
Dette ser vi spesielt tydelig på fluoriserende stoffer. Her er det
energirik og usynlig UV-stråling som løfter molekylet opp til ethøyere energitrinn. Når det faller ned, gjør det det via mellomtrinnsånn at strålingen som sendes ut er mindre energirik enn den som
ble absorbert. Den utsendte strålingen blir synlig lys.
Siden vi ikke ser UV-strålingen, virker det dermed som at det
fluoriserende stoffet lyser av seg selv. Og det lyser i alle retninger.
Et slikt fluoriserende stoff er kinin som vi finner i tonic water.

Utstyr
•
•
•
•
•
•
•
•

Løsninger med kjente kinin-konsentrasjoner
2 multimeter
ledning m/ integrert motstand og vanlige ledninger
4,5 V spenningskilde (3 x 1,5 V batterier)Lego-kolorimeter med UV-dioder og grønn diodeSchweppes Tonic Water
Engangspipetter
Engangshansker og vernebriller

Framgangsmåte
Vi bruker et utvidet kolorimeter i forhold til det vi brukte i del 3.
Også i dette tilfellet bruker vi dioder til å sende ut stråling og registrere hvor mye som passerer
igjennom. Men nå er dette dioder som sender ut UV-lys. (Og de er dyre!!!)Vinkelrett på lysgangen har vi satt opp en diode som sender ut/registrerer grønt lys. Denne vilregistrere det fluoriserte lyset som løsningen sender ut. Se figuren under.

1. Sjekk at diodene er på plass i Lego-kolorimeteret. (UV-dioder i svarte 2x1-klosser og grønne i
blå 2X1-klosser) og at kolorimeteret er satt opp som figuren under viser.

2. Koble multimetre på den ene UV-dioden og den grønne dioden. (Pass på at den lengste
foten på dioden kobles til +.)3. Sørg for at du har kyvetter med alle standardkonsentrasjonene av kinin og at du har oversikt
over hvilken konsentrasjon hver kyvette inneholder.
4. Koble batteriboksen til den gjenværende UV-dioden. Hvis du har koblet + til den lengste
foten på dioden, skal den lyse.
5. Slå av lyset og plasser en av kyvettene mellom diodene. Hva skjer?
6. For hver av standardkonsentrasjonene:• Mål spenning fra UV-dioden på motsatt side av lyskilden (transmittansen) og skriv
inn resultatene i tabellen under eller direkte i et regneark.
• Mål spenning fra den grønne dioden normalt på lysgangen (fluorescensen) og skriv
inn resultatene i tabellen under eller direkte i et regneark.

Kons. kinin (mg/L)Målt spenning, Vtransmotsatt sideMålt spenning, Vfluor
normal på

Blind
0

1
5

2
10

3
15

4
25

5
50

6
100

7. Plott standardkurven for transmittans-spenningen som funksjon av konsentrasjon i
Geogebra.
8. Plott standardkurven for fluorescense-spenningen som funksjon av konsentrasjon i
Geogebra.
9. Gjør nødvendige målinger og finn konsentrasjon av kinin i tonic water ut fra standardkurven
du har funnet.

Grensen for innhold av kinin i matvarer er 83 mg/L. Holder Schweppes seg innenfor dette?

HELSE OG SIKKERHET
Det brukes UV-LED som kan være skadelig for synet. LEDen emitterer lys ved 355 nm, dvs nært synlig
lys. Likevel ikke se direkte på LEDen. Oppsett med lyskilde-LED og detektor-LED stående mot
hverandre, gjør det nesten umulig å se direkte på LEDen.

Registrering av
mikroplast

Science Camp 2019
for elever på videregående skole
Skolelaboratoriet formatematikk, naturfag og teknologi

2

Elevark
I arbeidet med temaet Mikroplast i vann og
slamprøver, skal drikkevannprøver,avløpsvann- og slamprøver, sjøvannsprøveog smeltet vann fra snø, analyseres formikroplast.
I tillegg skal innholdet i magesekken fra en
fisk undersøkes for om det er mikroplast.

Elevarket beskriver hvordan de innsamlede
vann- og slamprøvene skal filtreres og
undersøkes med bruk av stereolupe og
Night Sea utstyr (del 1)
Fisken skal dissekeres og mageinnholdet skal
undersøkes (del 2)

DEL 1
Aktivitet 1 – Filtrer vannprøvene
I arbeidet med temaet mikroplast i vann- og slamrøver, skal drikkevannprøver fra Vikelvvegen
vannbehandlingsanlegg (VIVA), avløpsvann- og slamprøver fra Ladehammeren Renseanlegg (LARA),
sjøvannsprøve fra Mausund og smelte vann fra snø hentet fra Grytdalsskaret i Fagerhaug analysers
for mikroplast.
Prøve nr.

Prøvemateriale

1Råvann2Renset drikkevann3Rå avløpsvann

4Renset avløpsvann

5

Sjøvann fra Mausund

6

Smeltet snø fra Grytdalskaret fagerhaug

7

Pasteurisert, stabilisert slam1.1 Fire rørstykker med hvert sitt filter påmontert, settes sammen til ensammenhengende søyle. Se bilde 3.
Filterne har maskestørrelse 500µm, 210µm, 80µm og 40µm.
1.2 Tøm 500 ml vann fra prøve nr. 1 igjennom rørsystemet.
Vannet samles opp i begerglass og tømmes ut.
1.3 Søylen demonteres til fire små rørstykker. Se bilde 4.
Bilde 3

1.4 Hver av rørstykkene med filter av ulik maskestørrelse studeres understereolupen. Se aktivitet 5.

Etter analyse med stereolupe, skylles hver rørdel rent med destillert vann.
Gjenta punkt 1.1-1.4 med






Renset drikkevann
Rå avløpsvann
Renset avløpsvann
Sjøvann fra Mausund
Smeltet snø

Bilde 4

Aktivitet 2 – filtrer slamprøvene
2.1 ……g slam blandes opp i xx ml hypersalint vann.
2.2 La stå 10 min, eller til slammet har sunket ned.
2.3 Supernatanten dekanteres over i begerglass evn
pippeteres med plastpipette
Deretter filtreres det. Følg punkt 1.1-1.4.
Gjenta punkt 2.1-2.3. Deretter filtrering som
beskrevet i aktivitet 3.
Bilde 5

Aktivitet 3 – filtrer vann- og slamprøver og farg
med Nile Red.
3.1 Mål opp 200 ml av hver av vannprøvene (1-6) ibegerglass.
3.2 Tilsett 1 ml Nile Red. la stå i 10 min.
3.3 Hver av prøvene 1-6, filtreres gjennom vanlig
filter i Buchnertrakt. 3.4 Filtrene tas ut og studeres
under stereolupen.
Slamprøven følger beskrivelsen 2.1-2.4. Deretter
3.2-3.4

Bilde 6

Aktivitet 4– studer preparatene under stereolupe
4.1 Når filtreringen er ferdig (1.1-1.4), demonter rørsystemet og
hver rørdel kan settes direkte under stereolupen for analyse.
Tell antall partikler mikroplast og noter resultatene i tabell 1.
4.2 Når filtreringen er ferdig (3.1-3.4), studer hvert filter understereolupen.

Bilde 5Tell antall partikler mikroplast og noter resultatene i tabell 2.

Tabell 1: Resultater etter analysering med stereolupe påkoblet Night Sea Utstyr.
Prøve
nr.

Prøvematerialeµm

1Råvann

5A/6A

2

Renset drikkevann3Rå avløpsvann (kokt)

4

Renset avløpsvann

500
120
80
45
500
120
80
45
500
120
80
45
500
120
80
45

5

Sjøvann fra Mausund

5B/6B

6

Smeltet snø fra
Grytdalskaret Fagerhaug

7

Pasteurisert, stabilisert slam

500
120
80
45
500
120
80
45
500
120
80
45

UV-lysAntallpartiklerBlått lys
Antallpartikler

Gruppe

5A/6A

5A/6A

5B/6B

5B/6B

5A og B /6A og B

Tabell 2: Resultater etter analysering med stereolupe påkoblet Night Sea Utstyr.
Prøve
nr.

Prøvemateriale

1Råvann2Renset drikkevann3Rå avløpsvann (kokt)

4

Renset avløpsvann

5

Sjøvann fra Mausund

6

Smeltet snø fra
Grytdalskaret Fagerhaug

7

Pasteurisert, stabilisert slamUV-lysAntallpartiklerBlått lys
Antallpartikler

Del 2

Aktivitet 5 – prøver fra mageinnhold til fisk
Introduksjon med fiskens anatomi.
Hvilken type fisk og hvor lever den?
Sprett opp buken på fisken dere har fått ulevert. Finn framtil magesekken. Løsne denne og legg den over i en bakk.
Snitt opp magesekken. Mageinnholdet overføres til en ren skål.
Farges med Nile Red.
Studeres under stereolupen.

Tabell 3 Resultater etter analysering med stereolupe påkoblet Night Sea Utstyr.
Prøve nr.

1
6A og B/
5A og B

Type fisk
Lengdevekt

Prøvemateriale

mageinnhold

UV-lysAntall partiklerBlått lys
Antall partikler

Stereolupe
En stereolupe, eller et stereomikroskop, er kjennetegnet av at man ser stereoskopisk(tredimensjonalt) gjennom et okularpar og har mellom 10x og 40x forstørrelse. Night Sea
utstyret består av en lampefot som har UV-lys, eller blått lys påmontert. I tillegg er det etfilter for UV-lys og et filter for blått lys som festes til objektivet. Det skal også påmonteres etfilter til stereolupen for beskyttelse av øynene. Hovedhensikten er at deltakerne skal få en
forståelse for hvordan stereolupe med Night Sea utstyr kan brukes for å avdekke om det er
mikroplast i prøvene.

En stereolupe er i virkeligheten satt sammen av to enkle mikroskoper. Ved hjelp av dobbelte
okularer og dobbelte objektiver
gir instrumentet stereoskopiske (tredimensjonale) bilder med forstørrelser mellom 10 x og
40 x.
Lyset som skal sendes mot preparatet som skal undersøkes, skal være UV-lys og blått lys.

116

ISBN - 978-82-8054-202-1

NTNU

Det skapende universitet