MINISTERUL EDUCAȚIEI, CULTURII ȘI CERCETĂRII
AL REPUBLICII MOLDOVAINSTITUTUL DE ȘTIINȚE ALE EDUCAȚIEIEVALUAREA CRITERIALĂ

PRIN DESCRIPTORIÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR

CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

Chișinău, 2017
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

1CZU 373.3.091(072)
E 93
Elaborat in baza Metodologiei ECD pentru clasa a 3-a, aprobată la Consiliul Naţional pentru Curriculum (Ordinul
Ministerului Educației, Culturii și Cercetării, nr. 70 din 05 septembrie 2017).
Coordonatori:
Lilia POGOLȘA, dr. hab., prof. univ., MECC
Nicolae BUCUN, dr. hab., prof. univ., IȘE
Valentin CRUDU, dr., MECC
Valentina GAICIUC, MECC
Autori:Mariana MARIN, dr., conf. univ., IȘE
Valentina GAICIUC, MECC
Ludmila URSU, dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă”
Oxana PALADI, dr., conf. univ., IȘEDaniela STATE, grad did. sup., Liceul „Columna”, mun. Chişinău
Natalia DARII, grad did. sup., IPŞP „Grigore Vieru”, or. Ştefan VodăStela BALTAG, grad did. sup., IPLT „Ion Creangă”, mun. Chișinău
Valentina ARION, grad did. I., IPG „Ioan Vodă”, s. Hagimus, r-nul Căușeni
Nelu VICOL, dr., conf. univ., IȘEAngela CURACIȚCHI, dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă”
Viorica MĂȚILĂ-PARFENI, grad did. sup., IPLT „Mihai Eminescu”, mun. Bălți
Ana VARTIC, DGETS mun. Chișinău
Irina LIVIȚCHI, IPLT „Gheorghe Asachi”, mun. Ungheni
Au colaborat:
Ala NIKITCENKO, MECC
Nadejda DIMITROVA, MECC
Ana STOLETNEAIA, US din Comrat
Angela TELEMAN, dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă”
Tamara DEMCENCO, grad did. sup., IPLT „Aleksandr Pușkin”, mun. Chișinău
Daniela COTOVIȚCAIA, MECC
Recenzenţi:Ala VITCOVSCHI, dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă”
Aliona BRIȚCHI, dr., US „A. Russo” din Bălți
Lucia PÎRĂU, grad did. I, IPLT „M. Eminescu”, mun. Bălți
Rodica AGAFIAN, grad did. I, OLSDÎ Orhei
ISBN 978–9975–48–119–9© Institutul de Științe ale Educației, 2017
Toate drepturile rezervate

Descrierea CIP a Camerei Naționale a Cărții
Evaluarea criterială prin descriptori în învățământul primar : Clasa a 3-a : Ghid metodologic / Mariana Marin,
Valentina Gaiciuc, Ludmila Ursu [et al.] ; coord.: Lilia Pogolșa [et al.] ; au colab.: Ala Nikitcenko [et al.] ; Inst. deȘtiințe ale Educației. — Chișinău : Tipogr. „Cavaioli”. — 64 pag. : fig., tab.
Aut. sunt indicați pe vs. f. de tit. — Referințe bibliogr.: p. 26 (35 tit.). — 1000 ex.
ISBN 978–9975–48–119–9
73.3.091(072)
E 93

2

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGICCUPRINS
1. REPERE DE BAZĂ ALE METODOLOGIEI PRIVIND IMPLEMENTAREA EVALUĂRII CRITERIALE
PRIN DESCRIPTORI, CLASA A III-A................................................................................................................ 5
1.2. Actualizarea și esențializarea noțiunilor de bază. Specificări pentru clasa a III-a..................................... 5
1.3. Produsele școlare. Organizarea procesului de ECD în clasa a III-a............................................................. 7
1.4. Tipurile de evaluare din perspectiva ECD. Specificări pentru clasa a III-a................................................. 8
2. METODOLOGIA PROIECTĂRII DIDACTICE DIN PERSPECTIVA ECD....................................................10
2.1. Proiectarea de lungă durată..........................................................................................................................102.2. Proiectarea de scurtă durată.........................................................................................................................13
3. TEHNOLOGII DE EVALUARE ..........................................................................................................................15
3.1. Mijloacele și tehnicile esențiale ale autoaprecierii.......................................................................................15
3.2.Autoaprecierea elevului de vârstă școlară mică............................................................................................16
3.3. Recomandări pentru formarea la elevi a capacităţii de autoevaluare în contextul ECD...........................173.4. Instrumentarea autoevaluării în contextul ECD.........................................................................................18
3.5. Tehnologia evaluării sumative orale............................................................................................................ 20
4. PROCESAREA ȘI INTERPRETAREA DATELOR EVALUĂRII ÎN CLASA A III-A.......................................21
4.1. Înregistrarea calificativelor...........................................................................................................................21
4.2. Procedeul „R” - RECUPERARE..................................................................................................................21
4.3. Stabilirea calificativelor. Conversia punctajului......................................................................................... 224.4. Verificarea probelor de evaluare sumativă.................................................................................................. 224.5. Diagrama de monitorizare a performanțelor elevilor................................................................................ 224.6. Portofoliul performanțelor școlare ale elevului.......................................................................................... 25
4.7. Tabelul de performanță școlară................................................................................................................... 25
REFERINȚE BIBLIOGRAFICE: ............................................................................................................................. 26
ANEXE
1. PRODUSE RECOMANDATE ȘI CRITERII DE SUCCES, CLASA A III-A............................................... 27
2. 100 DE CUVINTE ÎNCURAJATOARE PENTRU UN COPIL.................................................................... 38
3. PROIECT DE LUNGĂ DURATĂ. LIMBA ROMÂNĂ, CLASA A III-A .................................................... 39
4. MONITORIZAREA ETAPIZATĂ A PERFORMANȚELOR (Limba română, clasa a III-a).....................41
5. PROIECT DE LUNGĂ DURATĂ. MATEMATICĂ, CLASA A III-A(extindere ECD, model orientativ)................................................................................................................ 42
6. MONITORIZAREA ETAPIZATĂ A PERFORMANȚELOR (Matematică, clasa a III-a)......................... 44
7. PROIECT DE LUNGĂ DURATĂ. ȘTIINȚE, CLASA A III-A (extindere ECD, model orientativ)........... 44
8. MONITORIZAREA ETAPIZATĂ A PERFORMANȚELOR (Științe, clasa a III-a).................................. 46
9. PROIECT DE LUNGĂ DURATĂ. EDUCAȚIA TEHNOLOGICĂ, CLASA A III-A(extindere ECD, model orientativ)................................................................................................................ 46
10. PROIECT DIDACTIC DE SCURTĂ DURATĂ. LIMBA ROMÂNĂ, CLASA A III-a................................ 48
11. PROIECT DIDACTIC DE SCURTĂ DURATĂ. MATEMATICĂ, CLASA A III-a.....................................51
12. PROIECT DIDACTIC DE SCURTĂ DURATĂ. EDUCAȚIA PLASTICĂ, CLASA A III-a....................... 56
13. PLAN DE RECUPERARE. MODELE ORIENTATIVE............................................................................... 58
14. MONITORIZAREA PUNCTUALĂ A PERFORMANȚELOR. Sinteza performanțelor ......... 59
15. FIȘE PENTRU PORTOFOLIUL ELEVULUI............................................................................................... 60
16. TABELUL DE PERFORMANȚĂ ȘCOLARĂ, clasa a III-a (școala națională)......................................61
ABREVIERI:MECD Metodologia evaluării criteriale prin descriptori
ECD Evaluare criterială prin descriptori
CES
Cerințe educaționale speciale
EI
Evaluare inițială
ES
Evaluare sumativă
ESO
Evaluare sumativă orală
EA
Evaluare anuală
EFE
Evaluare formativă în etape

FB
B
S
ind.
ghid.
spr.

Calificativul Foarte Bine
Calificativul Bine
Calificativul Suficient
Nivelul de performanță Independent
Nivelul de performanță Ghidat de învățător
Nivelul de performanță Cu mai mult sprijin

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

3CUVÂNT ÎNAINTE
Evaluarea reprezintă astăzi un element prioritar pentru întregul sistem educațional, dar cu precădere pentruînvățământul primar. Situația este dictată de Codul educației care a demarat o reformă în procesul de predare-învățare-evaluare în anul 2015, de la 1 septembrie, când a fost pus în aplicare articolul 16, alineat 51.
Prezentul ghid constituie un instrument de lucru adresat cadrelor didactice care activează la clasa a III-a, iar
scopul general al acestuia este de a susţine şi a dirija cu succes activitatea de evaluare prin dezvoltarea competenţelor
cadrelor didactice de a proiecta şi a realiza evaluarea criterială prin descriptori, în conformitate cu metodologia specifică pentru clasa a III-a.
Utilitatea şi pertinenţa acestui ghid sunt susţinute de obiectivele pe care le urmăreşte:• Îmbogăţirea culturii evaluative a cadrelor didactice prin esențializarea noțiunilor de bază ale ECD din perspectiva învăţământului centrat pe competenţe și argumentarea tendinţelor de modernizare a evaluării;• Explicitarea metodologiei de aplicare a criteriilor și a descriptorilor de evaluare în conformitate cu Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori în clasa a III-a, aprobată la ConsiliulNaţional pentru Curriculum (Ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr. 70 din 05 septembrie2017);• Asistarea cadrelor didactice în procesul de evaluare prin sugerarea unor modele orientative de secvențe instrucționale, lecții bazate pe metode, procedee, instrumente de evaluare;• Aprofundarea noțiunilor de evaluare criterială prin descriptori prin accentuarea rolului autoevaluării elevului;• Explicitarea psihopedagogică a impactului evaluării pentru autonomia școlarului mic;
• Analiza reflexiv-critică şi formularea judecăţilor de valoare proprii privind necesitatea schimbării în cultura
evaluativă;• Utilizarea coerentă a criteriilor de evaluare, a metodelor, tehnicilor şi instrumentelor de evaluare, în contextele evaluării fără note;• Interpretarea rezultatelor obţinute în activitatea de evaluare formativă şi managementul recuperării ameliorative;• Valorificarea rezultatelor şcolare ale elevilor, în vederea diferenţierii şi individualizării învăţării.
În elaborarea subiectelor la prezentul ghid s-au avut în vedere:• actualitatea temelor în raport cu tendințele contemporane ale politicilor educaționale europene/mondiale;• adecvarea evaluării la paradigma centrată pe competențe;• asigurarea unui echilibru optim între abordările teoretice, temele de reflecție și temele aplicative;• posibilitățile reale de aplicare prin modelarea situațiilor didactice de evaluare criterială prin descriptori;• experiența acumulată prin implementarea evaluării criteriale în clasele I-II în anii 2015-2017.
Prin ghidul dat tindem să aducem cadrele didactice la următoarea convingere: aplicată sistematic pe parcursul
activităţilor de învăţare, transversal şi longitudinal, evaluarea criterială prin descriptori va avea dublu scop: informează cadrul didactic cu privire la dificultăţile întâmpinate de către unii elevi în învăţare, determinându-l să-şi
reconsidere strategia de predare, iar elevilor, arătându-le până la ce nivel au ajuns, permițând activităţi remediale.
Autorii

1 Articolul 16. Evaluarea şi scara de notare. (5) În învățământul primar, evaluarea rezultatelor învăţării este criterială şi seefectuează prin descriptori.

4

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

1. REPERE DE BAZĂ ALE METODOLOGIEI PRIVIND IMPLEMENTAREAEVALUĂRII CRITERIALE PRIN DESCRIPTORI, CLASA A III-A
1.1. Prezentare generalăMECD în clasa a III-a [9] este elaborată în temeiul Codului educaţiei al Republicii Moldova Articolul 16, alineat
5, articolul 3, articolul 152 [1], are scopul de a reglementa acţiunile manageriale şi didactice privind continuarea procesului de implementare a evaluării criteriale prin descriptori, și este obligatorie pentru aplicare din 1 septembrie2017. Elementul de noutate constă în abordarea holistică a ECD la nivelul proiectării didactice eșalonate (de lungă șide scurtă durată) și al instrumentelor de monitorizare a performanțelor elevilor.
Obiectivele MECD în clasa a III-a sunt: confirmarea noțiunilor aferente ECD prin accentuarea rolului autoevaluării elevului; explicitarea psihopedagogică a impactului evaluării pentru autonomia școlarului mic; inițierea
în proiectarea eșalonată a ECD la nivelul proiectărilor de lungă și de scurtă durată; utilizarea coerentă a produselorșcolare, criteriilor și descriptorilor în cadrul strategiilor de evaluare: formelor, metodelor, tehnicilor, instrumentelorde evaluare; administrarea eficientă a instrumentelor de monitorizare a performanțelor elevilor: portofoliul performanțelor școlare, diagrama de monitorizare a performanțelor școlare, tabelul de performanță școlară; interpretarea
rezultatelor obţinute în activitatea de evaluare formativă şi managementul recuperării ameliorative; valorificarea
rezultatelor şcolare ale elevilor în vederea diferenţierii şi individualizării învăţării; analiza reflectiv-critică şi formularea judecăţilor de valoare proprii privind necesitatea schimbărilor în cultura evaluativă; manifestarea culturii
evaluative din perspectiva învăţământului centrat pe competenţe și a tendinţelor de modernizare a evaluării.

1.2. Actualizarea și esențializarea noțiunilor de bază. Specificări pentru clasa a III-a
Obiectul evaluării în şcoala primară îl constituie rezultatele școlare individuale ale copilului. În ideea că fiecare
copil este unic și valoros, procesul ECD este subordonat interesului superior al copilului, fiind fundamentat pe unsistem unitar de principii psiho-pedagogice și didactice [9, p. 7].
Baza metodologică a ECD este evaluarea pentru învăţare, iar obiectivul principal rezidă în îmbunătăţirea
rezultatelor obţinute individual sau în grup, contribuind la motivarea pentru învăţare, la (auto)corectarea greşelilor,
prin urmare la o evoluţie a dezvoltării personalităţii şcolarului mic.
Astfel, ECD este abordată ca un proces dinamic, holistic, continuu și complex de determinare și valorificare aparticularităţilor individuale de învățare ale copilului în vederea sporirii performanțelor lui individuale și reprezintă
un sistem de eficientizare permanentă şi diferenţiată a predării, învăţării şi evaluării prin introducerea criteriilor şi
descriptorilor, fără acordarea notelor.
Criteriile de evaluare sunt seturi de calităţi importante care se regăsesc în produsele învăţării şi care trebuie să
se prezinte ca un sistem. Sintagma „criterii de evaluare” se utilizează doar de către cadrele didactice în medii profesionale, la scrierea rapoartelor, lucrărilor metodice, articolelor etc. Criteriile de evaluare se prezintă elevilor în formă
de criterii de succes, formulate în limbaj accesibil, pe scurt, folosind verbe, de obicei la persoana I singular.
Exemplu
Criterii de succes(pentru elevi)

Criterii de evaluare(pentru cadre didactice)

1. Citesc cursiv, fluid textul.
2. Articulez corect toate cuvintele.
3. Respect intonația impusă de conținut și de semnelede punctuație.

1. Citește cursiv, fluid textul.
2. Articulează corect toate cuvintele.
3. Respectă intonația impusă de conținut și de semnelede punctuație.

Descriptorii reprezintă criterii calitative de evaluare care descriu modul de manifestare a competenţelor elevului şi permit determinarea gradului de realizare a acestora (minim, mediu, maxim); constituieindicatori operaţionali direct observabili în comportamentul performanţial al elevilor şi la nivelul rezultatelor şi produselor activităţii concrete a acestora.
Astfel, descriptorii generali pentru învățământul primar descriu modul de manifestare a competenţelor elevului în procesul realizării finalităților curriculare pe două dimensiuni intercondiționate:• dimensiunea cumulativă (decizională) vizează nemijlocit performanțele elevului la disciplinele școlare și
permite atribuirea calificativelor: foarte bine, bine, suficient;• dimensiunea formativă (formatoare, dinamică) vizează comportamentul performanțional al elevului șipermite stabilirea nivelului de performanță: independent, ghidat de învățător, cu mai mult sprijin.

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

5ELEVULCARE A DOBÂNDIT COMPETENȚE
• constituite stabil,capabile de autodezvoltare• care necesită antrenament pentru consolidare• aflate în curs de formare

indicatori de performanțăREALIZEAZĂ PRODUSE ȘCOLARE• corect• complet• coerent• fără ezitări

• cu greşeli mici
• cu incompletitudini
mici• cu incoerențe mici
• cu ezitări mici, depășite
ca rezultat al ghidării
(întrebărilor orientative) oferite de învățător

• cu greşeli
• cu incompletitudini• cu incoerențe
• cu ezitări depășite ca
rezultat al sprijinului(indicațiilor, explicațiilor) oferite de învățător

descriptori de performanță

MANIFESTĂ COMPORTAMENT PERFORMANȚIAL
independent

ghidat de învățător

cu mai mult sprijin

niveluri deperformanță

dimensiunea
formativă
(dinamică)calificative

dimensiunea
cumulativă
(decizională)ATESTĂ REZULTATELE ȘCOLARE APRECIABILE PRIN
foarte bine

bine

suficientFigura 1. Corelarea dimensiunilor formativă și cumulativă
ale aprecierii rezultatelor școlare în contextul ECD
ECD se înscrie în paradigma evaluării formatoare, de aceea MECD în clasele I-III acordă prioritate dimensiunii
formative a aprecierii rezultatelor școlare – comportamentului performanțial al elevului.
Conform MECD în clasa a III-a, comportamentul performanțial al elevilor este urmărit la toate disciplinele școlare – prin monitorizarea dinamicii nivelurilor de performanță independent, ghidat de învățător, cu mai mult sprijinîn procesul evaluării formative.
Dimensiunea cumulativă este vizată doar la Limba română și Matematică – prin acordarea calificativelor foarte bine, bine, suficient la evaluările sumative. Aprecierea rezultatelor evaluării sumative lacelelalte discipline nu se focalizează pe dimensiunea cumulativă (nu se acordă calificative). Astfel, școlarului mic i se oferă șanse sporite pentru edificarea comportamentului performanțial de succes într-un ritm
confortabil și în contextul individual al formării personalității.
Pentru copiii cu CES se folosește acelaşi sistem criterial în evaluare, dar aplicat pe baza Planului educaţional
individualizat.
Tabelul 1. Utilizarea criteriilor de evaluare, a descriptorilor și a calificativelor în clasa a III-a
Evaluarea sumativă
Disciplinele școlare
Evaluarea inițială
Evaluarea formativă
Se trec în catalog calificatiîn clasa a III-avele abreviate.
Limba de instruire
Criterii și descriptori,
Criterii și descriptori,
Criterii și descriptori,(română, rusă)fără calificativefără calificative
calificative
Matematică
Criterii și descriptori,
Criterii și descriptori,
Criterii și descriptori,fără calificativefără calificative
calificativeȘtiințe
Criterii și descriptori,
Criterii și descriptori,
Criterii și descriptori,fără calificativefără calificativefără calificative
Limba străină
Criterii și descriptori,
Criterii și descriptori,
Criterii și descriptori,fără calificativefără calificativefără calificative
Educația
Criterii și descriptori,
Criterii și descriptori,
Criterii și descriptori,
moral-spirituală
fără calificativefără calificativefără calificative

6

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGICEducația fizică
Educația muzicală
Educația plastică
Educația tehnologică

Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative

Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative

Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative

1.3. Produsele școlare. Organizarea procesului de ECD în clasa a III-a
MECD în clasa a III-a reliefează accepțiunea asupra noțiunii de produs școlar – rezultat școlar proiectat pentru a fi realizat de către elev și măsurat, apreciat de către cadrul didactic, elevul însuși, colegii și, eventual, părinții. Termenul produs, ca forma în care informaţia este stocată şi procesată, este enunţat în Modelul lui Guilford,alături de conţinut şi proces. În acest context, produsul relatează despre tipurile de informaţii pe care le procesează
de la tipurile de conţinut. Produsul este rezultatul operaţiunii efectuate de individ şi este compus din două elemente„dimensiuni”: conţinutul – element asupra căruia se va efectua operaţiunea; operaţiunea – activitate intelectuală produsă de individ care se aplică obiectului [18, p. 27]. Reieșind din inseparabilitatea acestor două dimensiuni, MECD
admite formularea produselor școlare atât pornind de la conținut (de ex.: Bilețelul scris), cât și de la operațiune (deex.: Scrierea bilețelului).

•••Relația finalități curriculare – produse școlare:
Competențe specifice
nivel de disciplină pe ciclu de învățământ
Sub-competențe
nivel de unitate de conținut pe clasă
Produse școlare
nivel de activitate de evaluare la lecție

Nu evaluăm competențe, dar ,,urme” vizibile ale acestora, adică produsele prin care se ajunge la rezultatele
elevilor [17, p. 130] și care pot fi de ordin intelectual, moral sau material. O competență poate fi evaluată prin mai
multe produse, fapt ce oferă libertate fiecărui cadru didactic în alegerea unui produs în conformitate cu posibilitățile,condițiile și resursele disponibile. Lista produselor şcolare are caracter deschis şi poate fi completată continuu, dareste recomandabil de a identifica produsul adecvat, proiecţia cea mai veridică pentru fiecare competenţă specifică în
conformitate cu clasa concretă.
MECD în clasa a III-a prezintă produsele școlare recomandate pentru disciplinele obligatorii în clasa a III-a(Anexa 1). În listele pe discipline, fiecărui produs școlar i se atribuie un număr de ordine (P1, P2, P3 etc.). Numerația
respectivă va fi utilizată în proiectările didactice de lungă și de scurtă durată, în instrumentele de monitorizare aperformanțelor elevilor.
Fiecare produs școlar este însoțit de un sistem de criterii de succes. În contextul MECD, produsul și sistemul
aferent de criterii alcătuiesc împreună o unitate integră și inseparabilă, care va fi utilizată în cadrul diverselor
situații didactice: în proiectare; la elaborarea instrumentelor de evaluare; la completarea instrumentelor de monitorizare a performanțelor elevilor.
MECD se aplică și în cadrul disciplinelor opționale, învățătorul având posibilitatea de a formula propriile produse școlare și a elabora criterii de succes după modelul disciplinelor obligatorii înrudite.
Pot fi propuse produse opționale și în cadrul disciplinelor obligatorii – un produs opțional într-un modul,
prin corelare cu o finalitate curriculară. Produsul opțional poate fi selectat din lista exemplelor propuse(Anexa 1, p. 37) sau elaborat personal în unitate cu un sistem de criterii. Propunerea se va argumenta înfuncție de necesitățile și interesele elevilor sau alți factori, învățătorul asumându-și responsabilitatea pentru impactul asupra elevului. În proiectările didactice, produsul opțional se va marca cu asterisc și se va
prezenta deplin, împreună cu criteriile de succes.
Cum utilizează cadrul didactic produsele școlare?
• Studiază listele de produse școlare recomandate pentru clasa a III-a, însoțite de criterii de succes.
• Atașează lista produselor recomandate și a criteriilor de succes pentru disciplina respectivă la proiectarea delungă durată și la diagrama de monitorizare a performanțelor elevilor.
• Valorifică produsele în proiectarea de lungă și de scurtă durată, în elaborarea instrumentelor de evaluare șiîn instrumentele de monitorizare a performanțelor.
• Pentru a realiza proiectarea la nivelul unității de învățare din perspectiva ECD, selectează produsele potrivite, prin corelare cu sub-competențele prevăzute la modulul respectiv, și le eșalonează pe cursul temporal al
modulului, anticipând contextul activităților evaluative care urmează a fi desfășurate.
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

7• În cadrul lecțiilor, valorifică produsele în instrumentele de evaluare. Pentru a elabora un instrument de evaluare (probă orală, scrisă sau practică, test etc.), alege produsul(ele) în funcție de: sub-competențele vizate înlecție; obiectivele lecției; varietatea situațiilor de învățare determinate de didactica disciplinei; experiența decunoaștere a elevilor. Produsul/produsele alese orientează cadrul didactic în alcătuirea sarcinilor propuse
elevilor în activitatea de evaluare. Astfel, nu la toate lecțiile se valorifică produse școlare, ci doar în cazul
evaluării instrumentale și în contextul strategiei/tipului de evaluare care se vizează.

1.4. Tipurile de evaluare din perspectiva ECD. Specificări pentru clasa a III-a
Tipurile de evaluare valorificate în contextul MECD în clasele I-III sunt [12, 20, 16]:
• evaluarea inițială (EI);• evaluarea formativă:−− evaluarea formativă în etape (EFE);−− evaluarea formativă punctuală (EFP);−− evaluarea formativă interactivă (EFI);• evaluarea sumativă (ES).
Ținând cont de caracterul formativ al evaluării inițiale, în figura 2 se ilustrează frecvenţa, consecutivitatea şivaloarea tipurilor de evaluare care stimulează elevul printr-un feed-back permanent dinspre cadrul didactic.

Figura 2. Modelul temporal al evaluării formative și sumative (M. Houart, 2001)
EVALUAREA INIȚIALĂ:• se proiectează în cadrul unei lecții la începutul unui parcurs de învățare semnificativ (an școlar, semestru,
unitate de învățare) și are caracter predictiv;• este precedată prin activități evocative: actualizare/reactualizare, restructurare;• se raportează la finalitățile curriculare însușite anterior, determinate ca fiind necesare pentru succesul elevilor în noul parcurs de învățare;• poate fi non-instrumentală, dar și instrumentală – pe bază de instrumente de evaluare alese în funcție decontextul specific: probă orală, scrisă sau practică, test, interogare evaluativă în forme diverse (de ex.: dictare
matematică, dictare cu aprecierea valorii de adevăr, joc didactic „Așa – da, așa – nu” etc.); în instrumentarea
evaluării inițiale pot fi utile diverse tehnici interactive („Știu–Vreau să știu–Învăț” etc.);• este de tip reflexiv și creează elevilor condiţii de autoevaluare şi autoreglare a învăţării;• este ghidată de învăţător, care își asumă responsabilitatea corectării ulterioare a parcursului de învățare aelevului prin combaterea și prevenirea dificultăților eventuale;• presupune apreciere pe bază de descriptori, cu utilizarea cuvintelor încurajatoare (Anexa 2); la discreția
cadrului didactic, rezultatele pot fi înregistrate în instrumente de monitorizare a performanțelor elevilor.

•

Evaluări inițiale în clasa a III-a:• la începutul semestrului 2 – în cazul în• la începutul fiecărei unități de învățare;Notă: La Matematică, evaluarea inițială la debutul anuluicare continuă o unitate de învățare din seșcolar se realizează la finele modulului 1 (evocativ).
mestrul precedent.

EVALUAREA SUMATIVĂ:• se proiectează la finele unui parcurs de învățare semnificativ (an școlar, semestru, unitate de învățare), în
vederea cumulării rezultatelor; în cursul unei unități de învățare voluminoase poate fi proiectată și o evaluare sumativă secvențială;8

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC• este precedată prin activități de analiză-sinteză (1-3 ore, în funcție de context) și urmată de activități diferențiate în conformitate cu rezultatele elevilor (recuperare/reînvățare, antrenament și dezvoltare);• se raportează, integral, la toate sub-competențele stipulate pentru unitatea/parcursul care se vizează;• este instrumentală – se realizează pe bază de instrumente de evaluare: test (însoțit de matrice de specificații și barem de corectare/verificare/apreciere), probă (orală, scrisă sau practică); în funcție de specificul
disciplinei și alți factori de impact, pot fi valorificate metode alternative de evaluare: proiectul, portofoliul,
investigația;• este ghidată de învăţător, care își asumă responsabilitatea „pregătirii” elevului prin evaluări formative; astfel, elevul percepe evaluarea sumativă drept un moment aşteptat, dar nu unul care poate provoca tensiune
şi frică.
Evaluări sumative în clasa a III-asemestrul 1

semestrul 2

Limba
română

6 = 4 (scris) + 2 (oral)

7 = 4 (scris) + 2 (oral)+ 1 (anuală)Matematică

3 (scris) = 2 (la fine de mo- 3 (scris) = 2 (la fine de module) 6 (scris) = 5 (la fine de modudule) + 1 (secvențială)+ 1 (anuală)le) + 1 (anuală)Celelaltediscipline

1 (semestrială)1 (semestrială)total
13 = 8 (scris) + 4 (oral)+ 1 (anuală)2 (semestriale)

Notă: La Matematică, evaluarea anuală se realizează în cadrul modulului 6 (recapitulativ).

În clasa a III, rezultatele evaluării sumative se apreciază:la Limba română și Matematică
prin acordarea de calificative (foarte bine, bine,
suficient) în baza aceluiași procedeu de conversie,
care a fost aplicat în clasa a II-a; calificativele se înregistrează în catalogul clasei;

la celelalte discipline
pe bază de descriptori, cu ajutorul cuvintelor încurajatoare; la dorință, punctajul acumulat sau nivelul de performanță (independent, ghidat de învățător,cu mai mult sprijin) poate fi înregistrat în diagramaînvățătorului.

EVALUAREA FORMATIVĂ ÎN ETAPE:• se proiectează în cadrul unor lecții din parcursul de învățare finalizat prin evaluare sumativă:−− la Limba română și Matematică – pe parcursul modulului, raportându-se la câteva dintre sub-competențele stipulate pentru modulul respectiv (de obicei, 2-3 sub-competențe, în funcție de contextul concret) și„pregătind” etapizat evaluarea sumativă la finele modulului;−− la celelalte discipline – la finele fiecărui modul, raportându-se, integral, la sub-competențele pentru modulul dat și „pregătind” etapizat evaluarea sumativă la finele semestrului respectiv;• în cadrul unui parcurs de învățare, totalitatea sub-competențelor vizate prin evaluările formative în
etape trebuie să acopere integral lista sub-competențelor vizate prin evaluarea sumativă la sfârșitul
parcursului respectiv;• este instrumentală și presupune valorificarea produselor selectate pentru fiecare dintre sub-competențele
vizate (de obicei, 1-3 produse la fiecare sub-competență, în funcție de contextul concret);• este de tip reflexiv și creează elevilor condiţii de autoevaluare şi autoreglare a învăţării;• este ghidată de învăţător pe baza criteriilor, cu utilizarea cuvintelor încurajatoare;• oferă posibilitatea de apreciere a gradului de realizare a fiecărui produs școlar prin stabilirea niveluluide performanță (independent, ghidat de învățător, cu mai mult sprijin) pe bază de descriptori; stabilirea
nivelului mediu pentru toate produsele evaluate într-o probă de EFE nu este relevantă pentru valorificarea
rezultatelor, inducând mai mult o apreciere cumulativă decât formativă; rezultatele EFE pot fi înregistrate în
diagrama învățătorului, în tabelul de monitorizare etapizată a performanțelor.
Evaluări formative în etape în clasa a III:la Limba română și Matematică
la celelalte discipline
circa 2-3 pe parcursul fiecărui modul, „pregăla finele fiecărui modul, „pregătind” evaluareatind” evaluarea sumativă de la sfârșitul modulului;sumativă de la sfârșitul semestrului.
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

9EVALUAREA FORMATIVĂ PUNCTUALĂ:• complementează EFE în vederea asigurării caracterului continuu al evaluării formative în cadrul unității/parcursului de învățare;• se raportează punctual la una dintre sub-competențele stipulate pentru unitatea respectivă de învățare;• este instrumentală și presupune valorificarea a 1-2 produse selectate pentru sub-competența vizată (înfuncție de contextul concret);• poate fi realizată atât la toată clasa de elevi, cât și diferențiat, cu focalizare punctuală pe unii elevi, selectați
în funcție de necesități individuale; formele de realizare diferențiată pot fi diverse: scrise, orale sau practice;individuale sau grupale;• este de tip reflexiv și creează elevilor condiţii de autoevaluare şi autoreglare a învăţării;• este ghidată de învăţător pe baza criteriilor, cu utilizarea cuvintelor încurajatoare;• oferă posibilitatea monitorizării dinamicii individuale a comportamentului performanțial al elevuluiprin stabilirea nivelulurilor de performanță (independent, ghidat de învățător, cu mai mult sprijin) pe bazăde descriptori; rezultatele se înregistrează în diagrama învățătorului, în cadrul monitorizării punctuale a
performanțelor (selectiv), în special la Limba română și Matematică.
EVALUAREA FORMATIVĂ INTERACTIVĂ:• complementează EFE și EFP în vederea asigurării caracterului continuu al evaluării formative în cadrulunității/parcursului de învățare;• se raportează la obiectivele lecției;• se realizează fără instrumentare (nu presupune instrument de evaluare);• este o activitate de tip feed-back:−− emoțional (de ex.: zâmbet; gesturi de aprobare; mimică de încurajare);−− de conținut (de ex.: ai scris corect; ai fost original; ai citit cu o intonație potrivită; ai rezolvat corect; fii
atent în continuare la utilizarea liniei de dialog);−− de activitate (de ex.: te-ai implicat; ai fost activ; ai apreciat obiectiv colegul; ai susținut atmosfera de lucru
în grup; am încredere că poți să te implici; ai nevoie de un pic de curaj);• mizează și pe autoevaluare, evaluare reciprocă;• este ghidată de către învăţător pe baza criteriilor, cu utilizarea cuvintelor încurajatoare, cu oferirea de descriptori; rezultatele nu se înregistrează.

2. METODOLOGIA PROIECTĂRII DIDACTICE DIN PERSPECTIVA ECD
Proiectarea demersului didactic la o disciplină școlară solicită cadrului didactic gândirea în avans a derulării
evenimentelor la clasă, o prefigurare a predării, învăţării şi evaluării, eșalonată pe două niveluri intercondiționate:• proiectarea de lungă durată (pentru un an școlar, un semestru, o unitate de învățare);• proiectarea de scurtă durată (pentru o lecție sau altă formă de organizare, de ex., excursie).

2.1. Proiectarea de lungă durată
Proiectul de lungă durată:• include antetul, administrarea disciplinei și proiectele unităților de învățare;• este un document managerial care se întocmește de către cadrul didactic la începutul anului şcolar pentru
fiecare disciplină de învăţământ și admite operarea unor ajustări, dezvoltări pe parcursul anului, în funcție
de dinamica reală a clasei de elevi;• trebuie să constituie un instrument funcțional care să asigure un parcurs ritmic al conţinuturilor și evaluărilor în cheia paradigmei ECD, punctat pe structura anului școlar și orientat spre realizarea finalităților
curriculare de către elevii clasei;• este oportun să poarte un caracter personalizat realizând o confluență a normativității didactice cu creativitatea și competența profesională a pedagogului – benefică, întâi de toate, pentru elev; proiectările de lungă
durată editate pot fi folosite ca repere pentru demersul personalizat.
MECD în clasa a III-a prevede atât operarea obligatorie a unor elemente de proiectare eșalonată a ECD, cât și
optimizări care duc la restrângerea unor elemente în vederea cumulării firești și armonioase a experienței.
Managerii nu vor impune imediat variantele de proiectare extinse din perspectiva ECD, dar vorsusține și vor promova implementarea treptată a acestora.

10

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGICCadrele didactice au dreptul să realizeze la începutul anului școlar doar proiectarea administrării disciplinei,
iar proiectarea unităților de învățare (modulelor) să o realizeze pe parcurs, pe măsura finalizării implementării proiectului unității anterioare. Adoptând inițial varianta tradițională a proiectului unui modul, învățătorul o va putea
completa pe parcurs în cheia extinderilor propuse, dobândind, astfel, experiența necesară pentru a realiza proiectarea unui modul ulterior în varianta extinsă din perspectiva ECD.
³³ Antetul proiectului de lungă durată va include următoarele elemente obligatorii:• Disciplina – se scrie denumirea disciplinei în conformitate cu Planul-cadru.
• Competențele specifice disciplinei – se transcriu din curriculum disciplinar (v. Concepția didactică a disciplinei);• Bibliografie – se listează produsele curriculare aferente disciplinei:−− produse curriculare principale: curriculum disciplinar, manualul școlar aprobat de MECC;−− produse curriculare auxiliare: ghiduri metodice pentru cadrele didactice, instrucțiuni metodologice, caiete de activitate independenta pentru elevi, culegeri de teste, softuri educationale.
Auxiliarele pentru elevi se vor alege de către învățători în mod judicios, ținând cont de prevederile
curriculare, posibilitățile de armonizare cu manualul aprobat de MECC, necesitățile și preferințele
elevilor, posibilitățile financiare ale părinților. Aceste suporturi nu sunt obligatorii, iar alegerea lor se va
consulta cu managerul pentru învățământul primar. Managerul va exclude abuzul de suporturi didactice
auxiliare, precum nici nu va impune procurarea unor anumite suporturi.
³³ Structura proiectului de administrare a disciplinei, în varianta minimă, va avea următoarea rubricație:Varianta minimă

Administrarea disciplinei:
Nr. de ore/săptămână

Nr. de ore/an

Evaluări sumative pe an
Sem. 1Unitățile de învățare

Sem. 2

Nr. de ore

Observații

Varianta extinsă din perspectiva ECD presupune eșalonarea evaluărilor inițiale (EI), evaluărilor formative în
etape (EFE) și a evaluărilor sumative (ES) în cursul anului școlar. Astfel, cadrul didactic va putea să-și clarifice dacărepartizarea orelor pe module îi va permite să deruleze eficient procesul evaluării formative și să asigure continuitatea procesului evaluativ. Totodată, se creează o viziune de ansamblu asupra procesului didactic la disciplină.
Varianta extinsă
din perspectiva ECD

Administrarea disciplinei:
Nr. de ore/săptămână

Unitățile de învățare

Nr. de ore

Nr. de ore/an

Evaluări
EI

EFF

ES

Observații

Indicații pentru completarea rubricilor• Nr. de ore/săptămână – se scrie în conformitate cu Planul-cadru.
• Nr. de ore/an – se calculează în funcție de structura anului școlar care este stabilită pentru fiecare an şcolarîn parte de către MECC al Republicii Moldova.
• Unitățile de învățare – pot fi eșalonate preluând denumirile modulelor din curriculum la disciplină (v.
Repartizarea conținuturilor pe clase și unități de timp) sau denumirile capitolelor (modulelor) din manualul
aprobat de MECC pentru anul în curs.
• Nr. de ore/modul – se proiectează orientativ, ținând cont de: recomandările din curriculum la disciplină (v.
Repartizarea conținuturilor pe clase și unități de timp); conținuturile respective din manual; complexitateaconţinuturilor; ritmul de învățare al elevilor etc.
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

11• Evaluări (varianta extinsă) – se proiectează numărul de evaluări inițiale (EI), evaluări formative în etape(EFE) și evaluări sumative (ES) în cursul fiecărei unități de învățare, în conformitate cu specificările etalate
în subcapitolul 1.4. Astfel, cadrul didactic va putea să-și clarifice dacă repartizarea orelor pe module îi va
permite să deruleze eficient procesul evaluării formative și să asigure continuitatea procesului evaluativ.
Totodată, se creează o viziune de ansamblu asupra procesului didactic la disciplină.
• Observații – se înregistrează modificările care, eventual, vor surveni pe parcursul anului şcolar.
• Cadrul didactic are libertatea de a completa tabelul Administrarea disciplinei cu alte rubrici care îi pot facilita activitatea de proiectare. De exemplu: poate face o demarcaţie între semestre și totalizări la finele fiecărui
semestru și la finele anului școlar; poate include rubrica Săptămâna destinată repartizării orientative pe săptămâni a orelor rezervate pentru parcurgerea modulului (de ex., S1, S2…etc. sau prin precizarea perioadelorcalendaristice).
În anexe se oferă modele orientative de proiecte ale administrării disciplinelor Limba și română (Anexa 3), Matematică (Anexa 5), Științe (Anexa 7), Educația tehnologică (Anexa 9), cu extinderi din perspectiva ECD.
³³ Structura proiectului unei unități de învățare va avea următoarea rubricație:
Unitatea de învățare: _____________________
Numărul de ore alocate: __________________
Sub-competențe

Detalieri de conținut

Nr. oreData

Resurse

EvaluareObservații

Indicații pentru completarea rubricilor• Unitatea de învățare – se trece numărul de ordine și denumirea unității în conformitate cu eșalonarea dintabelul Administrarea disciplinei. Proiectarea la nivelul unității de învățare poate fi realizată atât la începutul
anului școlar, cât și pe parcurs – pe măsură ce se finalizează implementarea proiectului modulului anterior.
• Nr. de ore alocate – se trece numărul corespunzător din tabelul Administrarea disciplinei.
• Sub-competențe – în variantă schematică, se transcriu numerele de ordine ale tuturor sub-competențelor
prevăzute pentru modulul dat în curriculum disciplinar (de exemplu: 3.1; 3.2; 3.3 etc.). Dacă se consideră
necesar, se transcriu din curriculum.
• Detalieri de conținut – se eșalonează subiectele tematice pentru unități de 1-3 ore, care pot fi preluate din
manualul aprobat de MECC, din lista de conținuturi din curriculum disciplinar; apoi, în funcție de specificul disciplinei, creativitatea pedagogului și alți factori, se explicitează parcursule elevilor la fiecare lecție –mai succint sau mai desfășurat; înscrierile din această rubrică trebuie să evidențieze formulări esențializate
care se vor trece în catalogul clasei la fiecare lecție;• Data – se trec datele calendaristice pentru fiecare subiect tematic indicat în coloana anterioară, ținând contde structura anului școlar.
• Resurse – se indică paginile din manual și, eventual, din suporturi didactice auxiliare, pentru fiecare subiect
tematic; la discreția învățătorului, pot fi notate și alte elemente (materiale didactice, forme de organizare aactivităţilor ş.a.); la nivelul unității de învățare nu este obligatoriu de a proiecta metodele și formele activității
didactice la lecții (la dorință, referințe la acest aspect pot fi făcute în detalierea conținuturilor).
• Evaluare (varianta minimă) – înscrierile din această coloană vor indica lecțiile în cadrul cărora se proiectează evaluarea: inițială (EI); formativă în etape (EFE); sumativă (ES), inclusiv anuală (EA); evaluările formative punctuale și cele interactive au ca funcție prioritară învățarea, de aceea nu este necesar de a le proiecta
la nivel de unitate de învățare, acestea se vor proiecta la nivel de lecție.
Varianta extinsă din perspectiva ECD urmărește corelarea procesului evaluării formative pe bază de produseșcolare și a evaluării sumative la finele modulului. În această variantă, înscrierile din rubrica Evaluare se complementează cu produsele selectate pentru evaluările formative în etape. De exemplu, abrevierea EFE (P1, P2) înseamnă că
evaluarea formativă în etape se va realiza pe baza produselor P1 și P2 din lista produselor recomandate la disciplina
respectivă (Anexa 1).
Este important ca totalitatea produselor școlare supuse evaluării formative în etape pe parcursul unității de învățare să asigure o acoperire fidelă a sub-competențelor care vor fi vizate prinevaluarea sumativă la finele unității (conform curriculumului disciplinar, „evaluările realizate la finele
modulului vor demonstra posedarea sub-competenţelor” respective).
Pentru a verifica dacă produsele sunt selectate bine, se recomandă confruntarea cu sub-competențele prevăzute
la modul, de exemplu, în formă tabelară (de ex. tabelele Detalieri Evaluare, din Anexele 3, 5, 7, 9 ).

12

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGICÎn anexe se oferă modele orientative de proiecte ale unei unități de învățare la disciplinele Limba și literatura română
(Anexa 3), Matematică (Anexa 5), Științe (Anexa 7), Educația tehnologică (Anexa 9), cu extinderi din perspectiva ECD.

2.2. Proiectarea de scurtă durată
Proiectul didactic de scurtă durată oferă o schemă raţională a desfăşurării lecţiei, pornind de la trei repere intercondiționate:• ceea ce ne propunem să realizăm – obiectivele lecției;• elementele necesare pentru a realiza ceea ce ne-am propus – conţinuturi și strategii didactice (forme; metode,
procedee și tehnici; mijloace);• modul în care măsurăm eficienţa învăţării – strategii de evaluare.
Elaborarea proiectului didactic începe cu încadrarea lecției în unitatea de învăţare, ceea ce implică stabilirea tipului de lecție, iar tipul lecției este corelat cu tipul de evaluare care poate fi valorificat la lecție. Din perspectiva ECD,
această corelare se configurează în modul următor:Tipuri de lecție centrate pe formarea de competențe

Tipuri de evaluare posibile

de formare a capacităților de dobândire a cunoștințelor

•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•

de formare a capacităților de înțelegere a cunoștințelor
de formare a capacităților de aplicare a cunoștințelor
de formare a capacităților de analiză-sinteză a cunoștințelor
de formare a capacităților de evaluare a cunoștințelor
mixtă

formativă interactivă
formativă punctuală
formativă interactivă
formativă punctuală
formativă în etapeformativă interactivă
sumativă
formativă în etapeformativă interactivă
inițială
formativă punctuală
formativă interactivă

³³ Antetul proiectului de scurtă durată va fi completat cu rubrica „Strategii de evaluare” în care vor fi proiectate:• tipul de evaluare (inițială, formativă interactivă, formativă punctuală, formativă în etape, sumativă);• instrumentul de evaluare (probă scrisă/probă orală/probă practică/test/proiect etc.)• produsul(ele) evaluate – doar în cazul evaluării instrumentale (evaluare formativă punctuală; evaluare formativă în etape).
• Subcompetențe: 3.1.; 3.2 etc.
• Obiectivele lecției:La sfârșitul lecției, elevul va fi capabil:
O1: ...............................
O2: ............................etc.
• Strategii didactice:−− forme:...................................................
−− metode, tehnici și procedee: ...................
−− mijloace: ...............................................
• Strategii de evaluare: evaluare formativă interactivă (procedeul cromatic).

Exemplul 1

Exemplul 2• Subcompetențe: 3.1.; 3.2 etc.
• Obiectivele lecției:La sfârșitul lecției, elevul va fi capabil:
O1: ...............................
O2: ............................etc.
• Strategii didactice:−− forme:...................................................
−− metode, tehnici și procedee: ...................
−− mijloace: ...............................................
• Strategii de evaluare: evaluare formativă în etape (probă scrisă: produsele P1, P2); evaluare formativă
interactivă.
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

13

Exemplul 3• Subcompetențe: 1.1.; 1.2 etc.
• Obiectivele lecției:La sfârșitul lecției, elevul va fi capabil:
O1: ...............................
O2: ............................etc.
• Strategii didactice:−− forme:...................................................
−− metode, tehnici și procedee: ...................
−− mijloace: ...............................................
• Strategii de evaluare: evaluare formativă punctuală (probă scrisă: produsul P5); evaluare formativă
interactivă.
Exemplul 4• Subcompetențe: 3.1.; 3.2 etc.
• Obiectivele lecției:La sfârșitul lecției, elevul va fi capabil:
O1: ...............................
O2: ............................etc.
• Strategii didactice:−− forme:...................................................
−− metode, tehnici și procedee: ...................
−− mijloace: ...............................................
• Strategii de evaluare: evaluare inițială (dictare matematică); evaluare formativă interactivă (semaforul
culorilor).
• Subcompetențe: 3.1.; 3.2 etc.
• Obiectivele lecției:La sfârșitul lecției, elevul va fi capabil:
O1: ...............................
O2: ............................etc.
• Strategii de evaluare: evaluare sumativă (test); evaluare formativă interactivă.

Exemplul 5

Forma tabelară de organizare a antetului proiectului didactic permite explicitarea corelării elementelor incluse.
O asemenea formă poate fi recomandată pentru publicații și lecții publice, dar poate fi aplicată, la discreția învățătorului, și în proiectele zilnice ale lecțiilor.
Exemplul 6
Sub-competenţe

Obiectivele lecției
La sfârşitul lecţiei,elevul va fi capabil:

Produsul(ele)evaluat(e)Criteriilede succes• Strategii didactice:−− forme:...................................................
−− metode, tehnici și procedee: ...................
−− mijloace: ...............................................
• Strategii de evaluare: evaluare punctuală (probă orală); evaluare formativă interactivă (semaforul).
³³ Proiectarea demersului didactic al lecției poate fi realizată atât în baza secvențelor instrucționale eșalonate în
corespundere cu tipul lecției (tabelul 2), cât și în baza fazelor lecției cadru Evocare – Realizarea sensului – Reflecție – Extindere (ERRE).

14

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGICTabelul 2. Tipurile de lecție din perspectiva formării competențelor. Secvențe instrucționaleLecția de formare a capacităților
de dobândire a cunoștințelor
1. Organizarea clasei (moment organizatoric)
2. Verificarea temei pentru acasă.
Reactualizarea cunoștințelor șia capacităților
3. Predarea-învățarea materiei noi
4. Consolidarea materiei și formarea capacităților (la nivel de reproducere)
5. Evaluarea curentă, instructivă,pentru materia nouă6. Bilanțul lecției. Concluzii
7. Anunțarea temei pentru acasă

Lecția de formare a capacităților
de înțelegere a cunoștințelor
1. Organizarea clasei (moment organizatoric)
2. Verificarea temei pentru acasă.
Reactualizarea cunoștințelor șia capacităților
3. Consolidarea materiei și formarea capacităților:a) la nivel de reproducereb) la nivel productiv
4. Evaluarea curentă, instructivă
5. Bilanțul lecției. Concluzii
6. Anunțarea temei pentru acasă

Lecția de formare a capacităților
de aplicare a cunoștințelor
1. Organizarea clasei (moment organizatoric)
2. Verificarea temei pentru acasă.
Reactualizarea cunoștințelor șia capacităților
3. Consolidarea materiei și formarea capacităților:a) la nivel productivb) la nivel de transferuri în altedomenii
4. Evaluarea curentă, instructivă
5. Bilanțul lecției. Concluzii
6. Anunțarea temei pentru acasă

Lecția de formare a capacităților deanaliză-sinteză a cunoștințelor
1. Organizarea clasei (moment organizatoric)
2. Verificarea temei pentru acasă
3. Analiza-sinteza materiei teoretice studiate (sistematizarea,clasificarea, generalizarea)
4. Analiza-sinteza metodelor derezolvare studiate:a) la nivel productiv, cutransfe­ruri în alte domeniib) la nivel creativ
5. Evaluarea curentă, instructivă
6. Bilanțul lecției. Concluzii
7. Anunțarea temei pentru acasă

Lecția de formare a capacităților
de evaluare a cunoștințelor
1. Organizarea clasei (moment organizatoric)
2. Instrucțiuni privind realizarealucrării de evaluare
3. Realizarea lucrării de evaluare
4. Bilanțul lecției. Concluzii
5. Anunțarea temei pentru acasă

Lecția mixtă
1. Organizarea clasei (moment organizatoric)
2. Verificarea temei pentru acasă.
Reactualizarea cunoștințelor șia capacităților
3. Predarea-învățarea materiei noi
4. Consolidarea materiei și formarea capacităților:a) la nivel de reproducereb) la nivel productiv, cu unele
transferuri în alte domenii
5. Evaluarea curentă, instructivă,pentru materia nouă6. Bilanțul lecției. Concluzii
7. Anunțarea temei pentru acasă

Gradul de desfășurare a proiectului se va decide de cadrul didactic de comun acord cu managerul responsabil
pentru învățământul primar. În anexe se oferă exemple de proiecte de scurtă durată, ținând cont de gradul de detaliere a demersului didactic proiectat (Anexele 10, 11, 12).
Luând în calcul experiența ultimilor ani, generalizăm aspectele care necesită atenție în proiectarea didactică a lecției din perspectiva ECD:
• Echilibrarea ponderii activităților specifice ECD în contextul triadei predare-învățare-evaluare, excesul
fiind la fel de nociv ca și insuficiența.
• Asigurarea unei baze solide a competențelor profesionale legate de didacticile disciplinelor, aceasta fiind
premisa incontestabilă a eficienței proiectării didactice din perspectiva ECD, care trebuie să persiste în vizorul cadrelor didactice și al managerilor.

3. TEHNOLOGII DE EVALUARE
3.1. Mijloacele și tehnicile esențiale ale autoaprecierii
Autoaprecierea este rezultatul unui proces complex și îndelungat în care interacționează diverşi factori ce contribuie la formarea acesteia: evaluarea celor din jur, analiza personală a succeselor și eșecurilor, a rezultatelor activităţii în care se manifestă calităţile de personalitate. Mijloacele și tehnicile esenţiale ale autoaprecierii sunt: autoobservarea, autoanaliza, autoevaluarea, autocontrolul, compararea.
Autoobservarea reflectă observația propriilor fapte, comportamente, activități, precum și a propriilor experiențe. Există două tipuri de autoobservare: directă și retrospectivă (adică autoobservarea asupra comportamentului
anterior, din trecut). Este important să acordăm atenţie faptului că autoobservarea nu trebuie să se transforme în admirația zadarnică a propriei persoane, ci să servească dezvoltării proceselor conștiinței de sine și autoperfecţionăriiEVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

15

personalităţii. Ar trebui să se analizeze nu doar experiențe anterioare care preced acțiunea, dar și rezultatele activității, propriul comportament. Activitatea practică verifică și formează în mod simultan calitățile de personalitate.
Autoanaliza presupune valorificarea materialul obținut în urma autoobservării. Autoanaliza, într-un fel sau altul, se realizează în diferite tipuri de activități zilnice ale persoanelor, precum și în gândirea despre sine. Dacă autoanaliza este însoțită de montajul conștient al persoanei de a analiza acţiunile care caracterizează anumite calităţi ale
propriei persoane, procesele psihice ce se realizează prin autoeducaţie, atunci aceasta crește nivelul de sistematizare
și concentrare a autoanalizei.
În funcție de aptitudinile și abilitățile proprii, persoanele pot să efectueze autoanaliza cu grad diferit de eficiență.
Este important de evidenţiat pericolul unilateralităţii concluziilor pentru autoanaliză, deoarece este posibilă apariţia
subiectivismului în interpretarea acțiunilor, comportamentului, realizărilor și eșecurilor personale.
În procesul și pe baza autoanalizei logice apare și se formează autoevaluarea.
Autoevaluarea este raportul persoanei față de ea însăși cu privire la procesul și rezultatele activității, faptelor
proprii apărute în calitățile de personalitate. Autoraportarea poate fi efectuată în diverse forme, şi anume: limbaj
oral, jurnale speciale.
Se pot distinge două tipuri de autoevaluare: finală și curentă.
• Autoevaluarea finală – autoevaluarea pentru o perioadă lungă de timp, atunci când, la o anumită etapă avieții, se constată gradul de corespundere dintre obligațiunile pe care persoana le-a considerat realizabile,atribuindu-şi-le, și rezultatele obiective ale activității. Autoevaluarea precedată de faptele sistematice fixate
detaliat, obținute în rezultatul activităţii și analizei profunde și multilaterale se caracterizează prin stabilirea
dependenţelor dintre faptele și calităţile propriei personalităţi, contribuie la creșterea obiectivității autocunoaşterii. Fundamentul autoevaluării finale, de obicei, este autoanaliza materialului factologic semnificativ
care caracterizează comportamentul persoanei în diferite situații și împrejurări într-o perioadă lungă de
timp. Compararea datelor obținute permite o bună argumentare a propriilor judecăți și formularea unor
concluzii obiective despre sine şi calitățile de personalitate.
• Autoevaluarea curentă – autoevaluarea realizată într-o perioadă scurtă de timp (o zi, câteva zile, o săptămână). Acest tip de autoevaluare este caracteristic procesului de autoeducaţie, persoana având scopul de a-şi
corecta neajunsurile și a-și dezvolta calitățile pozitive. În mod sistematic sunt înregistrate datele autoanalizei, care atestă nivelul realizării programului de autoeducaţie.
Capacitatea de a marca chiar şi schimbările minore în lucrul asupra propriei personalități are o valoare excepțională pentru dezvoltarea procesului de autoeducaţie.
Utilizarea corectă a autoanalizei și autoevaluării contribuie la faptul că autoaprecierea devine mai independentă
și obiectivă, stabilă, indiferent de aprecierile altora. Una dintre modalitățile de autoapreciere este compararea socială,confruntarea opiniilor proprii cu ale celor din jur.
Autocontrolul este capacitatea persoanei de a stabili abaterile programului de activități implementat de la celstabilit iniţial și realizarea ajustărilor în planul de activitate. Prin urmare, existenţa programului comportamentului
practic, programului propriu de activitate este o condiție indispensabilă în realizarea autocontrolului. Pentru stabilizarea şi creşterea stabilităţii activităților de autoeducare, o importanță deosebită îi revine controlului aleatoriu.
Comparația este utilizată în mod constant de persoane în gândirea despre sine, în aprecierea acţiunilor și calităților de personalitate manifestate. Se disting următoarele tipuri de comparații:−− totală, globală sau completă (când ne comparăm cu cineva în general, în toate);−− parțială, sau secvenţială (când ne comparăm cu cineva într-un domeniu);−− prezentă (când ne comparăm cu cineva contemporan, actual, în acest moment);−− retrospectivă (când ne comparăm cu cineva din trecut sau comparăm „Eul” prezent cu cel din trecut).
Autoaprecierea este rezultatul comparaţiei permanente a ceea ce persoana observă la sine cu ceea ce vede la alții
și, în același timp, cu ceea ce presupune că alţii văd la el. Evidenţierea mijloacelor autoaprecierii poate fi realizată doarparțial. Astfel, procesul real de autocunoaștere se caracterizează prin interacțiune și reciprocitate continuă.

3.2.Autoaprecierea elevului de vârstă școlară micăNivelurile autoaprecierii sunt în constantă creştere (ascendenţă), etapele de geneză fiind în succesiune (tabelul
3). Fiecare nivel genetic al autoaprecierii care apare mai târziu are la bază transformarea nivelurilor precedente.
Genetic, nivelurile iniţiale ale autoaprecierii, în procesul de formare sunt transformate şi fac parte din structura
nivelurilor finale. Această etapizare multiplă a nivelurilor înalte ale autoaprecierii condiționează caracterul complex
al funcționării lor.
Cum este elevul care învaţă fără note?
• are maturitate în auto-monitorizare și autoevaluare a capacităţilor individuale;• motivaţia pentru învăţare este la un nivel mai înalt;• posedă abilități și are experiență de a învăța în mod autonom;• are dezvoltată capacitatea de reflecție care reprezintă o bază a gândirii abstracte;• are dezvoltată independența judecăţilor de valoare în raport cu sine şi cu alţii,• are abilitatea de a transfera experienţa de învăţare în situaţii similare sau noi.

16

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGICîn raport cu învățarea:

Ce poate face școlarul mic, în mod autonom,• să deosebească disciplinele şcolare;• să memoreze cu uşurinţă;• să se implice în activităţi de grup, dar nu este capabil să rezolve singur problemele de grup.

în raport cu evaluarea:• să recunoască o situaţie de învăţare nouă(nu cunosc acest lucru, nu ştiu asta);• să delimiteze cunoscutul de necunoscut(acest lucru îl cunosc, dar acesta – nu).

Eul spiritual se conturează clar în contextul confruntărilor şcolare, al aprecierilor şi evaluărilor curente. Elevulîncepe să înţeleagă relaţia dintre rezultatele sale şi unele capacităţi pe care le are, poate spune: „sunt mai bun la citire,
dar la matematică sunt aşa şi aşa”, este foarte sensibil la aprecierile învățătoarei și ale colegilor. Dacă în toate aceste situaţii copilul a avut semnale pozitive, atunci îşi construieşte o imagine de sine bună care îl poate susţine şi în condiţii
de insucces trecător. Dar dacă şi-ar fi format o imagine de sine mai puţin bună, atunci are tendinţe de a-şi diminua
bucuria chiar când ceva îi reuşeşte foarte bine [27, p. 188]. Însă, în cea mai mare parte, calităţile pe care şi le percepe
au drept sursă aprecierile învăţătoarei şi ale părinţilor.
Eul social este puternic influenţat de viaţa de grup a şcolarului mic, aceasta fiind cu mult mai bogată decât apreşcolarului, şi de noul său statut de elev care îi schimbă poziţia chiar şi în cadrul familiei (părinţii sunt interesaţi deactivitatea lui şcolară şi tind să-i respecte drepturile privind spaţiul și timpului destinat învățării).
Imaginea de sine poate influenţa autoaprecierile. Atât învăţătorul, cât şi familia trebuie să evite aprecieri necorespunzătoare realităţii. Însă, atunci când trebuie să semnaleze copilului un defect, o neîmplinire, trebuie să-l facăsă înţeleagă faptul că el are multe capacităţi care să-i permită să înlăture acel neajuns. Şcolarul mic are conştiinţa
apartenenţei la grupul de clasă şi a locului său între ceilalţi, îşi dă seama dacă este apreciat de colegi sau nu. Cel cu
rezultate şcolare foarte bune şi bune, este preferat de toţi, este ales lider, este luat drept model. Cel cu dificultăţi şcolare este marginalizat, izolat, neluat în seamă. Atenţia pe care învăţătorul trebuie să o acorde dezvoltării unei imagini
se sine pozitive, reprezintă o importantă contribuţie la reuşita şcolară din acest stadiu, la pregătirea pentru ciclurileurmătoare şi pentru integrarea generală în viaţă şi în societate.
Motivaţia învăţării la vârsta școlară mică include: motive extrinseci, de la cele simple şi personale până la cele
cu semnificaţie socială (învăţarea este cerută de integrarea în societate, învăţarea îţi asigură un loc în viaţă); motive
intrinseci (curiozitate epistemică, interes cognitiv).

3.3. Recomandări pentru formarea la elevi a capacităţii de autoevaluare în contextul ECD
ECD se înscrie în paradigma evaluării formatoare care se focalizează pe evaluarea procesului. Evaluarea procesului devine un moment central și permite un demers spiralat, dinspe elev și spre elev, prin care se asigură ameliorarea din interior a întregului sistem. Autoevaluarea este forța ce pune în mișcare demersul spiralat centrat pe elev.
Unul dintre principiile de bază ale ECD este cel al priorității autoevaluării. Anume autoevaluarea face ca ECD
să nu însemne o banală schimbare a sistemului de apreciere pe bază de 10 note cu un alt sistem bazat pe 3 calificative/
niveluri de performanță, dar să marcheze o schimbare radicală de la apreciere cantitativă la apreciere calitativă.
Autoevaluarea este o formă de organizare şi apreciere reprezentând expresia unei motivaţii lăuntrice faţă deînvăţare. Ea are efect formativ şi se raportează la diferite capacităţi ale elevului, în funcţie de progresul realizat şi
dificultăţile pe care trebuie să le depășească.
Elevul are nevoie să se autocunoască, fapt cu multiple implicaţii în plan motivaţional, să posede un program
propriu de învăţare, să-şi autoaprecieze şi să-şi pună în valoare propriile atitudini. Sarcina cadrului didactic este de apregăti elevii pentru autoevaluare, de a-i face să înţeleagă criteriile după care îşi apreciază propria activitate.
Implicarea elevilor în aprecierea propriilor eforturi şi rezultate are multiple efecte benefice:• cadrele didactice dobândesc confirmarea aprecierilor lor în opinia elevilor cu privire la rezultatele constatate;• elevul exercită rolul de subiect al acţiunii pedagogice, de participant la propria formare;• stimulează motivaţia intrinsecă faţă de învăţătură şi atitudinea responsabilă faţă de propria activitate;• îi ajută pe elevi să aprecieze rezultatele obţinute şi să înţeleagă eforturile necesare pentru atingerea obiectivelor stabilite [25, p. 246].
Autoevaluarea este posibilă şi necesară întrucât serveşte cunoaşterii de sine şi dezvoltarea conştiinţei de sine,
aspecte esenţiale ce vor da posibilitate fiecăruia să descopere sensul propriei valori, o disponibilitate privită în perspectiva educaţiei permanente, care presupune angajarea elevului în procesul propriei formări pentru a deveni capabili de autoperfecţionare.
Baza activităţii de autoevaluare include: dezvoltarea unei atitudini critice faţă de sine, activizarea proceselor degândire, organizarea eficientă a activităţii mintale şi practice.
Funcțiile autoevaluării sunt:• de constatare (ce știu bine, ce știu mai putin bine?)• de mobilizare (am reușit sa fac mult, dar la tema respectivă mai am rezerve)• de proiectare (ca sa nu am probleme în continuare, trebuie sa repet următoarele).
Funcțiile date determină condițiile necesare pentru educarea capacităţii de autoevaluare:
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

17• prezentarea sarcinii de lucru (produsului) și a criteriilor de succes;• încurajarea elevilor pentru a-şi pune întrebări legate de modul de realizare a sarcinii (conștiențizarea
criteriilor);• aplicarea controlată a unor grile de autoverificare;• încurajarea evaluării în cadrul grupului sau al clasei (evaluarea reciprocă);• completarea unui chestionar (fișă de autoevaluare) la sfârşitul unei sarcini de lucru relevante.
Pentru a dezvolta la elevi capacitatea de autoevaluare, cadrul didactic:• va asigura un climat de cooperare profesor-elev, elev-elev, va demonstra o atitudine binevoitoare, va manifesta dorinţa de a ajuta elevul să înveţe;• va crea un mediu favorabil în clasă, va fi permanent disponibil pentru elev, nu-l va umili niciodată, va menţine permanent un mediu pozitiv, stimulativ;• va planifica minuțios procesul de evaluare, asigurând corelarea dintre sub-competențele curriculare, obiectivele lecției și produsul evaluat;• va asigura cunoașterea și înțelegerea de către elevi a criteriilor de succes și descriptorilor de performanță;Cadrul didactic va afișa criteriile de succes în cadrul activităților în care acestea sunt vizate, astfelîncât toţi elevii să şi le însuşească treptat, dar nu va abuza în acest sens, nu va transforma sala de clasă
într-o expoziție permanentă de panouri și planșe. Suprasăturarea spațiilor cu elemente destinate percepției
vizuale induce fenomenul de „gunoi vizual” și are efecte total opuse celor intenționate.
• va asigura cunoașterea de către elevi a nivelului de performanţă aşteptat din partea lor;
• va utiliza preponderent strategii didactice de tip interactiv şi metacognitiv, valorificând în cadrul orelor
diverse tehnici de reflecție;• în activitatea la clasă, va învăța elevii să se autoaprecieze; în acest sens va acorda o atenţie deosebită
autocorectării testelor de progres din cadrul evaluării formative; autocorectarea testului de către elev este
mai avantajoasă decât corectarea lui de către învățător prin impactul formativ imediat pe care îl produce:conştientizarea erorilor şi dobândirea deprinderilor de autocontrol şi autoevaluare obiectivă a propriilor
capacităţi de învăţare.

3.4. Instrumentarea autoevaluării în contextul ECD
De rând cu semnificațiile etalate anterior, autoevaluarea reprezintă și o metodă alternativă/complementară deevaluare care se pretează pe orice tip de evaluare în contextul ECD.
În acest sens, autoevaluarea solicită o instrumentare eficientă, iar realizarea schimbării de la aprecierea cantitativă la cea calitativă impune o reconfigurare a instrumentelor folosite pentru autoevaluareîn cadrul orelor, astfel încât acestea să stăvilească obișnuința înrădăcinată de a aprecia doar cât știe elevul șisă favorizeze o nouă abordare – saltul de la cât la cum. Pentru exemplificare, contrapunem:
abordări cantitative

abordări calitative

Cât ai realizat din cele propuse?
Cât de mulțumit/satisfăcut ești de realizarea sarcinii?
Apreciază-ți rezultatele obținute.
Apreciază-ți modul în care ai realizat sarcina.
Cum ți-a reușit sarcina? (foarte bine; bine; suficient) Cum ți-a reușit sarcina? (independent; ghidat; cu sprijin)Atenționăm cadrele didactice la necesitatea diversificării procedeelor folosite pentru exprimarea
opiniei elevilor în contextul instrumentelor de autoevaluare. Utilizarea în permanență a culorilor
semaforului induce elevilor asoiceri nedorite, de exemplu: „astăzi am primit verde”; „am realizat sarcina peroșu” etc. Important este ca elevul să se învețe a-și aprecia comportamentul performanțial (independent,
ghidat, cu sprijin) și să fie motivat pentru a-și spori nivelul. Pot fi create multiple alternative eficiente și aplicabile de rând cu procedeul cromatic. De exemplu: sublinierea/bifarea/încercuriea cuvântului respectiv;
colorarea cu creionul simplu a uneia dintre trei imagini pe care sunt scrise nivelurile; reprezentarea nivelului printr-un cod dat (figuri geometrice, litere etc.) etc. Câteva exemple se conțin în proiectele didacticeprezentate în Anexele 10, 12.

18

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGICEVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

19

Stabilirea subiectului și a conținutului probelor de evaluare; Alcătuirea sarcinilor cu diferite nivele
de dificultate; Asumarea roluluide învățător pentru colegii de clasă
sau pentru elevii mai mici.

Clasificarea greșelilor comise; Determinarea și înregistrarea diverselor modalități, scheme de rezolvare a problemelor;
Utilizarea criteriilor de succes pentru
verificarea și aprecierea lucrării proprii
sau a colegului; Restabilirea procesuluide rezolvare al unei sarcini.

Determinarea cauzelor greșelilor
comise; Monitorizarea procesuluide realizare al sarcinii în întregime
sau parțial; Elaborarea criteriilor
de succes, scheme, fișe de autoevaluare, grile de evaluare și apreciere; Elaborarea sarcinilor.

Clasa 1

Confruntarea, compararea rezultatelor obținute (soluțiile, acțiunile sale cu cele propuse); Descoperirea similitudinilor și adiferențelor; Selectarea unui model (ceea ce trebuie realizat);
Observarea și corectarea erorilor; Însușirea evaluării ca proces (compararea acțiunilor sale cu modelul dat); Concordanța
aprecierii de către elev cu aprecierea de către învățător, elaborarea și înțelegerea criteriilor de succes; Aprecierea reflexivă
(cunosc/nu cunosc).

•

•

•

•

•

Nivelul 4calitativ–dinamicconștientizează relațiile complexe
dintre calităţile de personalitate șiacţiunile noastre;diferența dintre lumea interioară şi
comportamentul nemijlocit dispare;autoaprecierea are tendință spre
obiectivitate, este dinamică în conformitate cu modificările din lumea interioară a persoanei și în acelaşi timp
reflectă real nivelul de dezvoltare acalităților de personalitate;autoaprecierea se realizează în funcţie
de atitudinea persoanei față de autoeducare;
procesul autoeducaţiei devine conștient, planificat și activ.

Clasa 4
În mod autonom îşi construieşte
traseul învăţării prin autoreglare,
determinând posibilitatea îmbunătăţirii propriilor rezultate.

Tabelul 4. Evoluţia capacităţii de autoevaluare a şcolarului mic

•

•

•

•

•

Nivelul 3calitativ-conservativ
stabilește legăturile directe şi formale dintre acţiunile și calitățile
personalității;calitatea de personalitate se desprinde de acţiunea concretă, apare
în conştiinţa persoanei ca realitate independentă şi obiectivă.
conștientizarea faptului că acţiunea concretă nu înseamnă însușirea corespunzătoare a calităţii, distrugerea legături directe între
ele, conştientizarea insuficientă a legăturilor complexe noi dintre
calităţile de personalitate și de comportament conduc la o anumită discrepanţă (separare, detașare) în conştiinţa omului, despre
lumea interioară, comportament practic nemijlocit;
rolul principal în autoapreciere îl are constatarea făcută anterior
pentru nivelul de dezvoltare a calităţilor personalității, împreună
cu subaprecierea ajustată, operată în caracterizarea lumii interioare cu schimbările noi în comportament;în rezultat, autoaprecierea denotă tendinţă de a fi conservatoare și
mai puţin obiectivă.

Clasa 3Apreciază propriul randament
prin raportare la criterii. Poate, înmod autonom, determina criteriile la care nu a reuşit.

•

•

•

•

•

Nivelul 2
calitativ-situativ
stabilește legături directe dintreacţiunile și calitățile personale;
nu desprinde calitatea de acţiune
și nu conștientizează faptul că ocalitate de personalitate se exprimă mult mai bogat și mai complex decât conduita separat;
autoaprecierea are tendința de afi subiectivă și instabilă;tendinţa de a limita programul
de autoeducare cu diverse conduite fragmentate;fluctuațiile aleatorii ale autoaprecierii contribuie la autoeducarea situativă.

Clasa 2
Este capabil să se autoevalueze după criterii elaborate îm- Este capabil în mod autonom să-şi elapreună cu învăţătorul. Stabileşte diferenţele dintre aprecie- boreze criteriile (cu condiţia că evaluarea proprie şi cea a învăţătorului. Motivează diferenţa dintre rea în cl. I a fost criteriială). Poate preaceste aprecieri, dacă există.
zenta rezultate proprii.

Nivelul 1
procesual-situativ• nu stabilește o legătură dintre acţiunile și calitățile salede personalitate;• autoaprecierea are
tendința de a fi subiectivă, instabilă;• schimbarea autoaprecierii are un
caracter autocorector.

Tabelul 3. Nivelurile autoaprecierii

3.5. Tehnologia evaluării sumative orale
Evaluarea orală reprezintă o formă a conversaţiei evaluative prin care învăţătorul urmăreşte determinarea cantitativă şi calitativă a performanţelor elevilor.
Evaluarea sumativă orală (ESO) este la fel de importantă ca și forma scrisă a evaluării sumative și are drept scop
verificarea gradului de posedare a competenţelor de comunicare orală:• perceperea corectă a mesajului audiat, citit, auzit în limitele standardelor de conţinut;• utilizarea în contexte noi, necunoscute a vocabularului însuşit;• producerea mesajelor orale, în variate contexte.
În clasa a III-a, școala cu predare în limba română, ESO se va proiecta și realiza la disciplinele: Limba și literatura română, Limba străină.
ESO se proiectează şi se realizează pe parcursul semestrului, ținând cont de necesităţile şi particularităţile elevilor clasei, precum și de specificul disciplinei. Pot fi desfăşurate în cadrul unui modul (nu este obligatoriu să sedesfăşoare la sfârșitul modulului), vizând o anumită finalitate.
ESO poate fi realizată prin: interviuri, expuneri orale, dialoguri, comunicări orale, chestionări orale, conversaţii, prezentări.
³³ Proiectarea ESO:• se alege produsul școlar care va fi supus evaluării, prin raportare la sub-competențele selectate în proiectareade lungă durată;• se formulează obiectivele de evaluare;• se alege forma/metoda de evaluare;• se elaborează carduri cu itemi de evaluare a produsului;• se elaborează fișa de înregistrare a rezultatelor: diagramă, grilă.
³³ Cardul:• constituie un instrument de evaluare sumativă și conține o sarcină pe care elevul o efectuează în mod expres,timp de 5-7 minute de pregătire;• prezintă o situație semnificativă bazată pe elementul spontaneității; spontaneitatea determină acțiunea princare elevul realizează o sarcină asemănătoare activităților cotidiene, în care transferă în viață cele învățate
la lecții;• este elementul care deosebește evaluarea formativă de cea sumativă prin situația spontană sau semnificativă.
³³ Un posibil model al procedurii de organizare:• 7 elevi vor extrage cardul pe care este imprimat un text necunoscut pentru ei;• elevii se aranjează într-un grup sub formă de cerc sau la câteva (2-3) mese unite pe o linie, nu neapărat înfața clasei;• se acordă timp de pregătire (5-7 minute), apoi fiecare elev prezintă sarcina întregului grup; prezentarea fiecărui elev trebuie să dureze cel mult 2 minute;• învățătorul înregistrează în diagrama sa calificativul acordat, apoi îl întreabă pe elev ce calificativ merită;• învățătorul demonstrează calificativul înregistrat și îl compară cu al elevului;• învățătorul este decidentul calificativului; în cazul în care nu coincide cu calificativul elevului, argumentează
în baza descriptorilor; deoarece evaluarea sumativă „sancționează performanța”, ultimul cuvânt este alînvățătorului;• după ce au prezentat acești 7 elevi, vine rândul următorilor.
Organizarea ESO are loc în funcție de numărul elevilor în clasă. Dacă în clasă sunt mai mult de 20 deelevi, atunci învățătorul poate realiza ESO timp de 2 ore.
³³ Ce pot face ceilalți elevi în timp ce are loc proba de evaluare sumativă orală?
• Poate fi organizat atelierul de lectură/discuție/creație • Citesc în cartea de lectură • Completează fișa de lectură
• Creează o imagine pentru un text literar • Lucrează cu o fișă, căutând informații în internet • Privesc (cu căști)un desen animat și rezolvă „Explozia stelară” • Privesc (cu căști) un desen animat și completează apoi o agendă
de înțelegere a filmului • Rezolvă integrame • Rezolvă sarcini pentru elevi isteți • Lucrează la un poster comun• Fac ordine în portofoliu • Își evaluează propriul portofoliu • Își aleg sarcini de la panoul curioșilor sau panoul
Vreau să știu.
³³ Recomandăm următoarea listă de produse pentru evaluarea sumativă orală:• citirea la prima vedere • recitarea unei poezii învățate în modul • citirea unui text învățat în acest modul •continuarea unui dialog oral • crearea unui dialog oral • înțelegerea textului • vocabularul textului • elaborarea
unei compoziţii (oral) • prezentarea mesajului argumentativ • identificarea mijloacelor artistice • prezentarea
unui text literar cunoscut • povestirea unui text literar • construirea orală a unui text (în baza planului de idei,
imaginilor) • analiza şi sinteza unui  text literar • prezentarea succintă a unor informaţii, a unor relatări culese
independent • prezentarea orală a unei situații de comunicare • lectura imaginilor • descrierea/caracterizarea  unui personaj literar • prezentarea unei cărți citite.

20

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

³³ Abordarea conținutală a ESO
Exemplul 1. Produsul P24: Citirea unui text literar la prima vedere
Sarcini pentru card: Citirea unui text pregătit de către învățător, timp de un minut.
Grila de evaluare (a învățătorului). Citirea la prima vedere
Data
Numele, prenumele ele1. Citește cursiv, fluid
2. Pronunță corect
3. Articulează corectvuluiși conștient textul.
toate cuvintele.
toate cuvintele.

4. Citește expresiv, cu
intnația potrivită.

Exemplul 2. Produsul P35: Prezentarea unui text literar cunoscut
Pe card se propune titlul textului și algoritmul de prezentare: 1) Numește titlul și autorul textului. 2) Este onarațiune, dialog, descriere? 3) Cine sunt personajele? 4) Când are loc acțiunea? 5) Unde are loc acțiunea? 6) Caresunt momentele principale ale textului? 7) Ce atitudine am față de faptele personajelor? 8) Care este ideea principală?
Exemplul 3. Produsul P29: Textul literar povestit
Sarcini pentru card: 1) Anunță titlul și autorul textului. 2) Povestește introducerea textului. 3)Povestește încheierea textului. 4) Povestește momentul în care personajul... 5) Povestește momentul în care se descrie personajul. 6)
Povestește fragmentul îndrăgit. 7) Povestește fragmentul în care se spune despre timpul și spațiul în care a avut locacțiunea.

4. PROCESAREA ȘI INTERPRETAREA DATELOR EVALUĂRII
ÎN CLASA A III-A

Procesarea datelor evaluării în clasa a III-a se realizează în:
documente școlare: catalogul clasei; dosarul personal al elevului; tabelul de performanță școlară a elevului; portofoliul elevului;
instrumente de monitorizare a performanțelor: registre de înregistrare a performanţelor; fișe de observare; fișede evaluare; scale de evaluare; diagrame de monitorizare a performanțelor; fişe de monitorizare a progresului; agende; seturi de întrebări; interviul; chestionarul; ghidul de conversaţie/planul de dezbatere; protocolul de observare; liste/inventare de control/raportare; portofoliul; studiul de caz; grila de observare; lista de control/de verificare; scara/
scala de clasificare a performanţelor individuale ale elevului.
MECD accentuează principiul flexibilității în alegerea instrumentelor de monitorizare a performanțelor,susținând abordarea personalizată în vederea unei funcționalități reale.

4.1. Înregistrarea calificativelor
În clasa a III-a, se vor atribui calificative doar la evaluările sumative la Limbă română și Matematică: lasfârșit de unitate de învățare (sau unității secvențiale) și la final de an școlar (a se vedea Tabelul 1).
• Cadrele didactice au obligaţia de a înregistra calificativele acordate la evaluările sumative în catalogul claseişi în agendele elevilor.
• La sfârşitul anului şcolar, calificativele finale pentru fiecare disciplină se înregistrează în catalogul clasei şiîn agendele elevilor.
• Calificativele finale se trec în dosarul personal și în tabelul de performanță al elevului - în dreptul disciplinelor limba română și matematică.
• Promovarea elevilor în clasa a IV-a se va realiza prin cuvântul promovat înscris în dosarul personal şi în
catalogul clasei la fiecare elev în parte, în conformitate cu cerințele.

4.2. Procedeul „R” - RECUPERARE
Principiul motivării pentru învăţare, principiul succesului şi al corelării evaluărilor formative cu cele sumative
condiţionează o învățare fără eşec, astfel încât în sensul evaluării pozitive nu se va folosi calificativul insuficient.
În cazurile excepţionale, când se constată elemente de nereuşită (motiv de boală, abandon şcolar, absenţe
motivate/nemotivate) se va recurge în mod obligatoriu la activităţi de recuperare. Învăţătorul va realiza un plan derecuperare, coordonat cu șeful comisiei metodice sau directorul-adjunct pentru învățământ primar (Anexa 13). Se
recomandă a informa părinții, sub semnătură, despre planul de recuperare.
Recuperarea se realizează timp de o săptămână după revenirea elevului (sau din momentul stabilirii planului
de recuperare).
În catalog, în dreptul numelui elevului nu se menţionează niciun calificativ pe perioada recuperării. După realizarea repetată a evaluării sumative (de ex., a unui test clonat), în ziua recuperării se înregistrează calificativul
respectiv. În catalog, la rubrica Notă se scrie: Recuperare.
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

21

Ce facem dacă elevul a lipsit înainte de evaluarea sumativă?
• Nu se recomandă a-l încadra imediat după revenire în evaluarea sumativă. Aceasta ar putea să-i sporească
riscurile de nereușită.
• Se recomandă să se ofere proba/testul doar în cazul în care elevul acceptă.
• Se va lua în considerare doar rezultatul acceptat de elev.
• În caz contrar, se intervine după procedeul „R” (Recuperare).

4.3. Stabilirea calificativelor. Conversia punctajului
Pentru stabilirea calificativului la proba de evaluare sumativă în clasa a III-a, se va folosi procedura conversiei
punctajului acumulat, în conformitate cu ponderea punctajului acumulat în punctajul maxim al probei:
La sfârșit de modul(sau unității secvențiale de conținut):• 100% - 81% din probă
corespunde calificativului foarte bine;• 80% - 61% din probă
corespunde calificativului bine;• 60% - 40% din probă
corespunde calificativului suficient.

La final de an școlar:• 100% - 81% din probă
corespunde calificativului foarte bine;• 80% - 56% din probă
corespunde calificativului bine;• 55% - 33% din probă
corespunde calificativului suficient.

Această procedură este valabilă pentru probele de evaluare sumativă orale și scrise în clasa a III-a. Probele deevaluare sumativă pot fi realizate prin diverse metode, în funcție de specificul disciplinei, al clasei de elevi și de alțifactori de impact.
Calificativul acordat elevului de către cadrul didactic, ca rezultat al fiecărei evaluări, trebuie să fie comunicat
elevului și părintelui.
Pentru stabilirea calificativului la finele semestrului I sau la finele semestrului al II-lea, la disciplinele Limbaromână şi Matematică în clasa a III-a, cadrul didactic va realiza media calificativelor atribuite elevului la evaluările
sumative din semestru, aplicând procedeul de conversie prezentat în Tabelul 5.
Tabelul 5. Procedeul de conversie a calificativelor în punctaj
Calificativ

Punctaj

Pentru calificativul Foarte bine (FB) se vor atribui
Pentru calificativul Bine (B) se vor atribui
Pentru calificativul Suficient (S) se va atribui

3 puncte
2 puncte
1 punct

4.4. Verificarea probelor de evaluare sumativă
Verificarea se realizează în funcție de instrumentul de evaluare aplicat. În cazul unui test, se fac însemnări pegrila docimologică, în corespundere cu tipul respectiv de item (de exemplu: L 0 1 2, L 0 2, L 1 (A)). În cazul evaluării
reciproce, elevilor li se poate propune o variantă accesibilizată, de exemplu: ¾ (3 din 4 puncte). Pentru itemii realizați
corect se poate folosi bifa ☑. Erorile comise doar se subliniază sau se încercuiesc. Elevilor li se va oferi posibilitatea
de autocorectare la lecția destinată recuperării, ameliorării și dezvoltării.

4.5. Diagrama de monitorizare a performanțelor elevilor
Diagrama de monitorizare a performanțelor elevilor constituie un instrument de colectare a datelor evaluărilorde către cadrul didactic la fiecare disciplină. La diagrama pe disciplină se atașază lista produselor și a criteriilor desucces recomandate la disciplina respectivă.
Pentru respectarea principiului libertății în alegerea instrumentelor de monitorizare a performanțelor, se recomandă a aborda structura diagramei și modalitățile de înregistrare a datelor în manieră personalizată, în funcție de necesități și posibilități diverse, fără a prejudicia funcționalitatea încontextul ECD. Managerii responsabili pentru învățământul primar nu vor impune forme și structuri
unice, dar vor urmări și vor promova eficiența instrumentelor alese de cadrele didactice.
Ca variante posibile de completare, se recomandă înregistrarea performanțelor prin cuvinte (deplin sau abreviat
într-un mod convenabil) sau folosind procedeul cromatic, de exemplu după cum se prezintă în Tabelul 6.
Se consideră oportune următoarele trei componente structurale intercondiționate ale diagramelor pe discipline, care permit o abordare eșalonată a procesului de monitorizare:
I. Monitorizarea etapizată a performanțelor;
II. Monitorizarea punctuală a performanțelor (selectiv);
III. Sinteza performanțelor.

22

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGICTabelul 6. Variante de înregistrare a performanțelor elevilor în diagrama învățătorului
Nivelurile deperformanță

Înregistrare prin:

Descriptorii de performanță

abrevieri

culoriindependent

corect; complet; coerent; fără ezitări; indicând un nivel de performanță foarte bun (fără a scrie calificativul foarte bine)

ind.

verde

ghidat deînvățător

cu greşeli mici; cu incompletitudini mici; cu incoerențe mici; cuezitări mici, depășite ca rezultat al ghidării (întrebărilor orientative)
oferite de învățător; indicând un nivel de performanță bun (fără ascrie calificativul bine)ghid.

galbencu mai multsprijincu greşeli; cu incompletitudini; cu incoerențe; cu ezitări depășite ca
rezultat al sprijinului (indicațiilor, explicațiilor) oferit de învățător;indicând un nivel de performanță suficient (fără a scrie calificativul
suficient)

spr.

roșu

În anul 2017-2018, structura de trei componente a diagramei se recomandă, cu precădere, pentru deținătorii gradelor didactice superior și unu. Celelalte cadre didactice pot opta pentru variante reduse,
cea minimală fiind II. Monitorizarea punctuală a performanțelor (selectiv).
³³ Monitorizarea etapizată a performanțelor se recomandă pentru toți elevii pe parcursul anului școlar, în
cadrul evaluărilor formative în etape la disciplină – se înregistrează nivelurile de performanță în raport cu
fiecare produs școlar evaluat (prin cuvinte/abrevieri/culori).
În funcție de disiplină, sau după preferința învățătorului, pot fi completate tabele separate pe module, pe semestre sau un tabel anual.
Înregistrarea în tabele separate pe module este convenabilă în cazul disciplinelor Limba română și Matematică,când numărul evaluărilor formative în etape pe an este mai mare.
Exemplu
Tabel modular

Datele evaluărilor
formative în etape
Produsele evaluate

ELEV:
1.
2.

Înregistrarea în tabele pe semestre sau într-un tabel anual este potrivită în cazul discipinelor cu un număr de
1-2 ore săptămânal, când evaluările formative în etape se realizează doar la fine de module și, astfel, sunt 2-4 evaluări
formative în etape pe parcursul unui semestru.
Exemplu
Tabel anual
ELEV:

Semestrul 1
EFE

Modulul 1

Modulul 2

Semestrul 2
Modulul 3

Modulul 4

Produsele
evaluate

1.
2.
Indicații pentru completare:• Înscrierile vizând evaluările formative în etape și produsele evaluate se vor corela cu proiectarea didactică delungă durată. Astfel, numărul de evaluări formative în etape, numărul produselor și produsele propriu-zise
se vor decide de către cadrul didactic în mod individual, ținând cont de recomandările MECD. În concluzie,numărul de coloane și organizarea lor în tabel poate fi diferită la diferite cadre didactice, în funcție de proiectele de lungă durată personalizate.
• Produsele evaluate se vor înscrie în tabelul dat conform listei produselor recomandate la disciplină (a se vedea Anexa 1), de exemplu: P1, P9 etc.
• În fiecare casetă din dreptul numelui unui elev se va înregistra nivelul de performanță al elevului vizând
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

23

produsul respectiv independent, ghidat de învățător, cu mai mult sprijin în conformitate cu descriptorii (tabelul 5). Modalitatea de înregistrare poate fi diferită: cuvinte, abrevieri sau culori.
În Anexele 3, 5 se oferă exemple de înregistrare pe parcursul unui modul la disciplinele Limba română și Matematică, în Anexa 7 - exemplu de înreistrare pe parcursul unui semestru la Științe.
În baza completării tabelelor de monitorizare etapizată, cadrul didactic va putea să identifice maiușor produsele care necesită o monitorizare mai atentă, punctuală pentru unii elevi. De exemplu,
folosind procedeul cromatic, va putea să observe coloanele pe care este mai multă culoare roșie sau galbenă.
Înseamnă că produsele respective necesită o monitorizare punctuală în vederea sporirii performanțelor
unor elevi.
³³ Monitorizarea punctuală a performanțelor se recomandă a fi realizată:• în special la Limba română și Matematică (învățătorul are libertatea de a alege și alte discipline, după necesitate și posibilitate);• pe parcursul anului școlar, în cadrul evaluărilor formative punctuale, în mod selectiv: pentru anumite
produse și anumiți elevi (Anexa 14).
Pe parcursul lecțiilor și în cadrul monitorizării etapizate a performanțelor, învățătorul identifică produsele careridică dificultăți unor anumiți elevi (cei ce demonstrează nivel minim și, posibil, mediu). Pe aceste produse și pe acești elevi se focalizează monitorizarea punctuală: produsul evaluat și criteriile de evaluare; lista elevilor monitorizați;referințe calendaristice (zilele sau lunile în care s-a desfășurat monitorizarea punctuală); performanțele individuale
conform descriptorilor: independent, ghidat de învățător, cu mai mult sprijin.
II. MONITORIZAREA PUNCTUALĂ (selectiv). Limba română, clasa a III-a
Produsul școlar evaluat: P27. Poezia recitată
Criteriile de evaluare: C1. Anunță titlul şi autorul poeziei.
C2. Recită toate versurile.
C3. Rostește corect şi clar cuvintele.
C4. Recită expresiv.
C5. Folosește mimica și gesturile.
Elev

Exemplu

Perioada
Septembrie

Octombrie

Noiembrie

Decembrie

Ianuarie

1. Cernei Laura2.
Notă: Înregistrările (prin abrevieri/cuvinte/culori) pot fi completate (la discreția învățătorului) prin precizarea
criteriilor care solicită ameliorare, recuperare sau dezvoltare (de ex., pe caseta roșie poate fi precizat: C2, C4, C5).
³³ Sinteza performanțelor (Anexa 14) este oportună la finele anului școlar, prin raportare la competențele
specifice disciplinei și produsele corespunzătoare: competențele specifice disciplinei și, corespunzător, lista deproduse școlare prin care a fost evaluată pe parcursul anului fiecare competență; lista elevilor; nivelurile individuale atinse în mod preponderent (cel mai frecvent) pe parcursul anului, conform descriptorilor (reprezentate
prin abrevieri/culori/cuvinte, la discreția cadrului didactic). Aceste date se vor obține prin sinteza datelor fiecărui elev din cadrul Monitorizării etapizate a performanțelor.
III. SINTEZA PERFORMANȚELOR. Matematică, clasa a III-a
ExempluCompetențele specifice:
1. Identificarea şi utilizarea conceptelor matematice şi a limbajului matematic în situaţii diverse.
2. Aplicarea operaţiilor aritmetice şi a proprietăţilor acestora în contexte variate.
3. Rezolvarea şi formularea de probleme, utilizînd achiziţiile matematice.
4. Explorarea/investigarea unor situaţii-problemă reale sau modelate, integrând achiziţiile matematiceşi cele din alte domenii.
Elev

Competențe specifice disciplinei
Produsele evaluate
1
P1-P5; P14; P162
P6-P11; P15

3
P17-P19

4
P20-P22

1. Ababii Ion
2.

24

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

Note:• Datele din Sinteza performanțelor se trec în Tabelul de performanță, rubricile pe discipline (a se vedea Anexa 16).
• Înregistrările (prin abrevieri/cuvinte/culori) pot fi completate (la discreția învățătorului) prin precizarea
produsului/produselor care solicită ameliorare, recuperare sau dezvoltare. Aceste completări pot ghida cadrul didactic în completarea rubricii „Recomandări/arii de dezvoltare” în Tabelul de performanță școlară (ase vedea Anexa 16).

4.6. Portofoliul performanțelor școlare ale elevului
MECD recomandă ca fiecare elev să dețină un portofoliu de performanță școlară bazat pe produsele recomandate și criteriile aferente de succes, în care, drept dovadă de înregistrare a performanțelor școlare, se vor adunalucrările scrise/practice, testele, probele, fişele de evaluare, autoevaluare etc. (Anexa 15). Totalitatea lucrărilor cumulate în portofoliu pe durata învăţării definește dezvoltarea achiziţiilor elevului și exprimă ceea ce ştie elevul (cainformaţie), precum şi ceea ce ştie să facă în mod concret, practic. Evaluarea acestor variabile permite optimizarea
demersului formativ, astfel, portofoliul va funcționa în calitate de metodă alternativă/complementară de evaluare.

4.7. Tabelul de performanță școlară
Tabelul de performanță școlară este un instrument de monitorizare a performanțelor elevului și reprezintă osinteză a rezultatelor obținute pe parcursul anului de studii. Este un document obligatoriu pentru toți elevii claselor
primare din Republica Moldova. Tabelul dat (Anexa 16) etalează performanțele individuale ale elevului în corespundere cu finalitățile curriculare, cu produsele școlare supuse evaluării pe parcursul anului școlar și cu descriptorii deperformanță.
Se completează de către învățătorul-diriginte și cadrele didactice, specialiști la disciplinele școlare (eventual:limba străină, educaţia muzicală, educaţia plastică, educaţia fizică).
Se prezintă părinților sau reprezentanţilor legali ai acestora și elevului:• la începutul anului școlar, dirigintele familiarizează părinții cu tabelul (în baza descrierii date în MECD),
pentru a-i cunoaște cu performanțele posibile de atins de către copil pe parcursul clasei a III-a; de exemplu,
familiarizarea poate fi realizată la ședința cu părinții sau oferind o copie a tabelului (necompletat);• la finele anului școlar (15-30 mai), părinților li se oferă tabelul completat, cu semnătura dirigintelui; părintele semnează tabelul și îl întoarce dirigintelui;• administrația instituției aplică ștampilă și semnătură după semnătura părintelui;• documentul autentificat se păstrează în dosarul personal al elevului; părinții au dreptul să primească o copie
a documentului autentificat.
Tabelul de performanță constituie o informație veridică pentru transferul elevului în altă instituție de învățământ.
În Tabelul de performanță pentru clasa a III-a este introdusă rubrică Copilul la școală. Dirigintele va completa
prin bifare rubrica dată, realizând o sinteză în baza observării comportamentului copilului în diferite contexte alevieții școlare, în activitățile curriculare și extracurriculare. În continuare, va înregistra în tabelul rezervat calificativele acordate elevului la finalizarea clasei a III-a.
În rubricile pe discipline, dirigintele și specialiștii vor bifa modul prioritar în care elevul a demonstrat pe
parcursul anului fiecare competență specifică stipulată în curriculum disciplinar, realizând o sinteză a performanțelor în baza diagramei de monitorizare a performanțelor și a observării comportamentului elevului: independent;
ghidat de învățător; cu mai mult sprijin.
Pe ultima linie a fiecărui tabel disciplinar se listează activități de învățare și evaluare desfășurate pe parcursul anului școlar (conform listei produselor școlare recomandate la disciplină), pentru a crea o imagine mai amplă despre formarea elevului. Aceste liste se prezintă în regim de familiarizare și nu presupun operare (nu se fac sublinieri, bifări etc.)
La final, dirigintele poate propune recomandări/arii de dezvoltare.
În cazul în care elevul învață conform unui plan educațional individualizat, dirigintele are libertatea și responsabilitatea de a interveni cu modificări corespunzătoare în completarea tabelului.

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

25

REFERINȚE BIBLIOGRAFICE:***
1. Codul Educației al Republicii Moldova, Chișinău 2014, nr.152 din 17.07.2014, Monitorul Oficial al Republicii Moldova,
nr.319 – 324, art.nr.614 din 23.11.2014
2. Concepția Evaluării rezultatelor școlare. Pâslaru Vl, Achiri I., coord., IȘE: Chișinău, 2006.
3. Curriculum şcolar, Clasele I-IV, Chişinău, 2010;
4. Curriculumul pentru disciplina LIMBA STRĂINĂ I. Clasele II-IV, 2010. 52 p.
5. Evaluarea criterială în bază de descriptori în învățământul primar. Clasa 1. Ghid metodologic pentru cadrele didactice(aprobat la Consiliul național pentru curriculum, Ordinul 862 din 07 septembrie 2015);
6. Instrucțiune cu privire la implementarea Metodologiei evaluării criteriale prin descriptori în învățământul primar,clasa I (aprobată la Consiliul național pentru curriculum, Ordinul nr. 862 din 07.09.2015);
7. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori în clasele I-II (Ordinul 623 din 28.06.2016);
8. Evaluarea criterială în bază de descriptori. Clasa a II-a Ghid metodologic (aprobat la Consiliul național pentru curriculum, Ordinul 256 din 28 aprilie 2017);
9. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori în clasa a III-a (Ordinul 70 din 05 septembrie2017);***
10. Bocoş M., Jucan D. Teoria şi metodologia instruirii şi Teoria şi metodologia evaluării. Repere şi instrumente didacticepentru formarea profesorilor. Editura Casa Cărţii de Ştiinţă, Cluj-Napoca, 2007
11. Darling-Hammond, L., Ancess, J., Falk, B, Authentic Assessment in Action. Studies of School sand Students at Work,
Teachers College Press, Columbia University, 1995.
12. (de) Hadji Ch. L’evaluation, regles du jeu. Des intentions aux outils. Paris: ESF, 1989
13. Houart, M. Evaluer des compétence... Oui mais comment ? - 2001 Département Éducation et technologie (UNamur).
Versiune electronică. https://pure.fundp.ac.be/ws/files/1029351/64322.pdf
14. Manolescu, M. (coord). Evaluare în învățămîntul primar. Aplicații - matematică. București: Editura Fundației Culturale D. Bolintineanu, 2002
15. Manolescu, M. Evaluarea şcolară - un contract pedagogic, Bucureşti, 2002
16. Marin M. Didactici interactive în învățământul primar, Chișinău, 2013
17. Meyer, G. De ce și cum evaluăm. (traducere). Iași, Editura Polirom, 2000, 192 p.
18. Minder, M. Didactica funcțională. Obiective, strategii, evaluare. (traducere). Chișinău, Editura Cartier Educațional,2003, 412p
19. Mons, N., Toczek, M.-C., West, A., Barkouss S. L’évaluation des élèves par les enseignants dans la classe et les établissements : réglementation et pratiques. Une comparaison internationale dans les pays de l’OCDE. Disponible sur le site
du Cnesco : http://www.cnesco.fr
20. Morrissette, J. Manières de faire l’évaluation formative des apprentissages : analyse interactionniste du savoir-faire d’enseignantes du primaire. Sarrebruck (CH): Les Éditions universitaires européennes, (2010).
21. Pogolșa, L., Bucun, N. (coord.). Chicu, V., et al. Referențialul de evaluare a competențelor specifice formate elevilor prindisciplinele de studiu. Chișinău: IȘE, 2014, 585 p.
22. Pogolșa, L., Marin, M. (coord. șt.) Marin, M., Gaiciuc, V., Achiri, I., Popovici, A., State, D., Agafian, R. Evaluare criterială prin descriptori în învățămîntul primar. Clasa I. Ghid metodologic. IȘE, Chișinău, 2015, 86p.
23. Potolea, D., Neacşu, I., Manolescu, M. Metodologia evaluării realizărilor şcolare ale elevilor. Ghid metodologic general.
București, 2011.
24. Potolea, D., Manolescu, M. Teoria şi practica evaluării educaţionale. Proiectul pentru Învăţămîntul Rural. București,2005.
25. Radu, I.T. Evaluarea în procesul didactic. Bucureşti: E.D.P., 1998.
26. Ungureanu D., Teroarea creionului roşu. Evaluarea educaţională, Editura Universităţii de Vest, 2001
27. Șhiopu, U.; Verza, E. Psihologia vârstelor. Ciclurile vieții. Buburești, E.D.P., 1995.
28. (de) Vecchi, G. Evaluer sans dévaluer et évaluer les compétences. Paris, Editura Hachette Education, 2011.
***29. Амонашвили, Ш.А. Воспитательная и образовательная функция оценки учения. М, 1984
30. Болотов, В.А., Вальдман И.А., Ковалёва Г.С., Пинская М.А. Российская система оценки качества
образования: главные уроки. (аналитический обзор). Accesat http://www.rtc-edu.ru/resources/publications/94
31. Воронцов, А.Б. Организация контрольно-оценочной деятельности в бразовательном процессе основной
школы (методические рекомендации) http://sch1133.mskobr.ru/files/voroncov_kniga_kod.pdf
32. Логвина, И., Рождественская Л. Пособие для учителя Инструменты формирующего оценивания в деятельности
учителя-предметника. accesat http://www.narva.ut.ee/sites/default/files/nc/oppevahend.pdf
33. Цукерман, Г. А., Елизарова Н. В. О детской самостоятельности // Вопр. психол. 1990. № 6. С. 37 – 44.
34. Цукерман, Г.А. Оценочная самостоятельность как цель школьного образования .// Материалы семинара «Система оценки качества знаний младших школьников в условиях безотме­точного обучения» от 28.03.2003.
http://modern.ed.gov.ru/themes/basic/materials-document.asp?folder=1471&matID=1873
35. Цукерман, Г.А. Оценка без отметки - М.,Рига 1999, tsukerman_g.a._otsenka_bez_otmetki.pdf

26

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

Anexa 1

PRODUSE RECOMANDATE ȘI CRITERII DE SUCCES, CLASA A III-A
LIMBA ȘI LITERATURA ROMÂNĂ
Produse recomandate

Criterii de succes
Comunicare orală

P1

Informații prezentate succint

1.
2.
3.

Prezint în 3-4 enunțuri informațiile importante la tema propusă.
Utilizez cuvintele și expresiile potrivite.
Expun coerent și clar gândurile.

P2

Situația de comunicare(prezentarea orală)

1.
2.
3.
4.
5.

Respect tema propusă.
Expun coerent și clar fiecare gând.
Respect ordinea ideilor.
Utilizez cuvintele și expresiile potrivite.
În timpul prezentării privesc colegii mei.*

P3

Lectura imaginilor

1.
2.
3.
4.

Numesc obiectele și acţiunile din imagine.
Alcătuiesc propoziţii dezvoltate, pe baza celor observate în imagine.
Expun coerent și clar fiecare gând.
Intitulez potrivit imaginea.

P4

Compoziția (oral).
Textul compoziției

1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.

Potrivesc titlul compoziției.
Întocmesc ghidat planul compoziției.*
Dezvolt fiecare idee a planului propus.
Alcătuiesc propoziţii dezvoltate, folosind expresii plastice.
Respect părțile textului: introducere, cuprins, încheiere.
Evit repetările de cuvinte.
Respect ordinea ideilor.

P5

Compoziția (oral).
Expunerea orală a textului

1.
2.
3.

Expun coerent și clar fiecare gând.
Respect ordinea ideilor.
Expun cursiv textul alcătuit oral.

P6

Partea de vorbire

1.
2.
3.
4.
5.

Formulez întrebarea potrivită cuvântului selectat.
Identific partea de vorbire.
Precizez ce exprimă (arată, denumește).
Numesc tipul ei.
Determin funcția sintactică a părții de vorbire, după caz.*

P7

Partea de propoziţie

1.
2.
3.
4.
5.

Formulez întrebarea potrivită cuvântului selectat.
Precizez ce exprimă (arată, denumește).
Explic ce cuvânt determină.
Identific partea de propoziţie.*Subliniez potrivit partea de propoziție identificată.

P8

Mesajul argumentativ

1.
2.
3.
4.

Alcătuiesc un enunț care exprimă clar opinia mea.
Expun coerent și clar fiecare gând.
Respect ordinea ideilor.
Folosesc cuvinte adecvate subiectului în discuție.

P9

Mini-proiectul în grup(contribuția mea)

1.
2.
3.
4.
5.

Contribui activ la discuțiile de grup.
Accept și îndeplinesc toate sarcinile.
Ajut direct grupul cu idei bune.
Urmăresc respectarea cerințelor și a timpului propus.
Pot să spun clar cu ce am contribuit.

P10

Mini-proiectul în grup
(cooperarea)

1.

Stabilesc împreună cu colegii tematica, volumul proiectului și timpul în care îl
vom realiza.
Pun în discuție idei și contribui cu informații relevanteÎi încurajez pe ceilalți membri ai grupului să pună în discuție ideile lor.
Permit tuturor membrilor grupului să pună în discuție ideile lor.
Iau în considerare sentimentele și ideile celorlalți.
Îi ascult pe ceilalți și completez atunci când cred că ideea mea este deosebită șivaloroasă.

Mini-proiectul în grup
(produsul)

1.
2.
3.

P11

2.
3.
4.
5.
6.

Conţinutul produsului de grup este potrivit cerințelor.
Produsul de grup arată deosebit.
Produsul este clar, uşor de înţeles.

* Pe parcursul anului școlar.
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

27

P12

Mini-proiectul în grup
(prezentarea produsului)

1.
2.
3.
4.
5.
6.

Respect cerințele de prezentare.
Prezint pe scurt mini-proiectul.
Argumentez clar și pe scurt.
Formulez concluzii.
Utilizez limbajul adecvat/specific.
Prezint clar și convingător.

P13

Colaborarea în echipă

1.
2.
3.

Mă implic.
Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
Argumentez cu calmitate propriile idei.

P14

Compoziţia (scris)

1.
2.

P15

Scrisul

1.
2.
3.
4.
5.

Iau poziţia corpului, mâinii, caietului.
Respect forma şi mărimea literelor.
Respect spaţiul şi înclinaţia uniformă.
Urmăresc aranjarea în pagină.
Scriu cu acurateţe.

P16

Propoziția alcătuită și scrisă

1.
2.
3.

Respect tema/cerinţa propusă.
Ordonez corect cuvintele în propoziție.
Respect regulile de scriere şi de punctuație

P17

Dialogul scris

1.
2.
3.
4.
5.
6.

Respect tema/cerinţa propusă.
Utilizez formulele de inițiere, de menținere și de încheiere a unui dialog.
Ordonez corect cuvintele în propoziții.
Respect numărul propus de replici.
Respect regulile de scriere şi de punctuație.
Respect aranjarea în pagină specifică dialogului (linia de dialog).

P18Bilețelul

1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.

Respect părțile componente ale bilețelului.
Utilizez formula de adresare.
Scriu data.
Alcătuiesc conținutul conform temei propuse.
Utilizez formula de încheiere.
Respect ordinea ideilor.
Respect regulile de scriere şi de punctuație.
Urmăresc aranjarea în pagină.

P19Anunțul

1.
2.
3.
4.
5.
6.

Respect părțile componente ale anunțului (Ce? Cât? Cum? Unde? Când? ).
Scriu cuvântul Anunț.
Alcătuiesc conținutul conform temei propuse.
Respect ordinea ideilor.
Respect regulile de scriere şi de punctuație.
Urmăresc aranjarea în pagină.

P20

Invitația

1.
2.

Respect părțile componente ale invitației:Scriu: cuvântul Invitație; persoana care este invitată; persoana care invită; formula de adresare; formula de invitare; evenimentul la care este invitată persoana;
locul, data şi ora manifestării evenimentului;scopul întâlnirii; formula de încheiere; semnătura.
Alcătuiesc conținutul conform temei propuse.
Respect ordinea ideilor.
Urmăresc aranjarea în pagină.
Respect regulile de scriere şi de punctuație.

Comunicarea scrisă
Întocmesc ghidat planul compoziției.*Alcătuiesc propoziţii dezvoltate, folosind expresii plastice sau după caz, repereledate.
3. Respect părțile textului: introducere, cuprins, încheiere.
4. Expun coerent și clar fiecare gând.
5. Evit repetările de cuvinte.
6. Respect ordinea ideilor.
7. Respect numărul propus de enunțuri.
8. Respect regulile de scriere şi de punctuație.
9. Potrivesc titlul compoziției.
10. Urmăresc aranjarea în pagină a unui text scris (titlul, alineate).
11. Respect tematica/cerința propusă.

3.
4.
5.
6.

28

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

P21

P22

Felicitarea

Caietul meu

1.
2.
3.
4.
5.

Respect părțile componente ale felicitării: textul propriu-zis; formula folosită cu
ocazia sărbătorii respective; semnătura.
Alcătuiesc textul propriu-zis conform temei propuse.
Respect ordinea ideilor.
Urmăresc aranjarea în pagină.
Respect regulile de scriere şi de punctuație.

1.
2.
3.
4.

Caietul meu are aspect plăcut.
Scrierea este lizibilă.
Caietul este completat îngrijit.
Respect aşezarea în pagină, spaţiul între litere, cuvinte, teme.
Lectura

P23

Citirea cu voce a unui text
cunoscut

1.
2.
3.
4.
5.

Citesc cursiv, fluent, conștient textul.
Pronunț corect fiecare cuvânt.
Articulez corect toate cuvintele.
Citesc expresiv, cu intonaţia potrivită.
Identific și explic cuvintele necunoscute.*

P24

Textul (literar/ nonliterar)
citit la prima vedere

1.
2.
3.

Citesc cursiv, fluid textul.
Articulez corect toate cuvintele.
Respect intonația impusă de conținut și de semnele de punctuație.

P25

Textul analizat(în limita standardelor)*(Receptarea mesajului scris(citirea/lectura) )

1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.

Citesc conştient şi corect.
Identific secvenţele narative, descriptive şi dialogate.
Delimitez timpul și locul acțiunii.
Desprind trăsăturile fizice şi morale ale personajelor.
Formulez ideile principale.
Folosesc cuvintele şi expresiile nou-învăţate.
Expun coerent și clar gândurile.

P26

Povestirea despre textul
literar1.
2.

8.

Anunț titlul și autorul textului.
Explic (determin) modurile de expunere ale textului: narațiune, dialog, descriere.
Explic vocabularul nou al textului. /Explic cuvintele textului.
Citesc enunțuri ce arată părțile textului: introducere, cuprins, încheiere.
Prezint întâmplările în succesiunea logică.
Descriu succint personajele textului: pozitive/negative.*
Exprim printr-un enunț atitudinea față de faptele personajelor (valori morale șiestetice).*
Explic printr-un enunț învățătura/ideea textului.*P27

Poezia recitată

1.
2.
3.
4.
5.

Anunț titlul şi autorul poeziei.
Recit toate versurile.
Rostesc corect şi clar cuvintele.
Recit expresiv.
Folosesc mimica și gesturile.

P28

Mijloacele artistice(identificare)

1.
2.
3.
4.

Stabilesc criteriul/cerinţa.
Identific comparaţia/ personificarea.
Explic sensul expresiei identificate.
Utilizez expresia în alt context (la solicitare).

P29

Textul literar povestit

1.
2.
3.
4.
5.
6.

Anunț titlul și autorul textului.
Redau conținutul textului.
Respect cele 3 părți ale textului: introducere, cuprins,încheiere.
Utilizez cuvinte cheie.
Folosesc cuvinte noi, expresii potrivite din text.
Expun coerent și clar fiecare gând.

P30

Personajul literar caracteri- 1.
zat
2.
3.
4.
5.

Identific personajul literar.
Utilizez algoritmul propus pentru descriere.
Exprim atitudinea / opinia proprie faţă de comportamentul personajului descris.
Expun coerent și clar gândurile.
Utilizez limbajul corespunzător.

P31

Planul de idei (elaborare)

Delimitez părțile componente ale textului.
Formulez ideile principale pentru fiecare fragment.
Ordonez logic ideile textului.

3.
4.
5.
6.
7.

1.
2.
3.

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

29

Scrisul
P32

Transcriere de text

1.
2.
3.
4.

Transcriu corect cuvintele.
Respect regulile ortografice și de punctuație.
Respect cerințele organizării estetice a scrisului în pagină.
Scriu lizibil și cu acuratețe.

P33

Dictarea (scrierea după dic- 1.
tare)
2.
3.
4.

Scriu corect cuvintele.
Respect regulile ortografice și de punctuație.
Respect cerințele organizării estetice a scrisului în pagină.
Scriu lizibil și cu acuratețe.

P34

Cuvinte cu ortograme

Identific ortograma/cuvântul ce conţine grupuri de litere.
Stabilesc regula de scriere corectă a cuvântului/ortogramei
Propun exemple similare.

P35

Prezentarea unui text literar 1.
cunoscut
2.
3.
4.
5.
6.

Numesc titlul, autorul textului.
Determin modul de expunere: narațiune, dialog, descriere.
Redau succint conținutul.
Exprim atitudinea proprie față de faptele personajelor (valori morale și estetice).
Formulez învățătura/ideea textului.
Expun clar şi coerent gândurile.

P36

Prezentarea unei cărți citite

1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.

Numesc titlul, autorul, editura, anul ediției.
Relatez succint despre autor.
Redau succint conținutul.
Exprim gândurile şi sentimentele proprii faţă de carte.
Susţin unele afirmaţii prin citate din carte.*
Formulez concluzii.*
Expun coerent și clar gândurile.*

P37

Agenda de lectură

1.
2.
3.
4.

Completez grila/componentele agendei.
Exprim impresiile proprii despre carte.
Formulez clar şi corect ideile.
Respect regulile ortografice și de punctuație.

1.
2.
3.

Lectura particulară

Matematică
Produse recomandate

Criterii de succes

P1

Scrierea numerelor naturale

1.
2.
3.

Precizez cu câte cifre se scrie numărul și ce indică fiecare cifră.
Scriu numerele folosind cifre/litere.
Respect cerințele de scriere corectă.

P2

Calcul oral în baza unui
exercițiu dat

1.
2.
3.

Calculez în minte.
Scriu răspunsul.
Efectuez proba (la necesitate).

P3

Calcul oral în baza înțelegerii terminologiei
matematice

1.
2.
3.
4.

Citesc cu atenție cerința.
Determin operația pe care trebuie s-o efectuez.
Calculez în minte.
Scriu răspunsul.

P4

Calcul în coloniță

1.
2.
3.

Aranjez corect numerele în coloniță.
Efectuez calcule și scriu fiecare cifră a rezultatului.
Efectuez proba (la necesitate).

P5

Determinarea ordinii
operațiilor într-un exercițiu fără/cu paranteze

1.
2.
3.

Observ exercițiul: Conține paranteze? Ce operații aritmetice sunt?
Formulez regula corespunzătoare.
Aplic regula și indic ordinea efectuării operațiilor deasupra semnelor
operațiilor în exercițiu.

P6

Rezolvarea unui exerci
țiu fără/cu paranteze

1.
2.
3.

Determin ordinea efectuării operaţiilor.
Efectuez calculele.
Scriu răspunsul.

P7

Rezolvarea ecuațiilor
simple

1.
2.
3.
4.
5.
6.

Precizez componenta necunoscută a operației.
Formulez regula aflării componentei necunoscute.
Aplic regula și scriu exercițiul de rezolvare.
Calculez.
Efectuez proba.
Scriu răspunsul.

30

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGICP8Rezolvarea problemelor
simple

1.
2.
3.
4.
5.

Citesc cu atenție problema.
Precizez care este condiția și care este întrebarea problemei.
Scriu schema problemei.
Scriu rezolvarea prin exercițiu.
Scriu răspunsul problemei.

P9

Rezolvarea problemelor
compuse

1.
2.
3.
4.
5.
6.

Citesc problema.
Precizez care este condiția și care este întrebarea problemei.
Scriu schema problemei.
Elaborez planul de rezolvare a problemei.
Scriu rezolvarea cu plan/ cu justificări/ prin exercițiu.
Scriu răspunsul problemei.

P10

Rezolvarea de situații deproblemă din cotidian,care solicită calcule

1.
2.
3.
4.
5.
6.

Lecturez descrierea situației de problemă.
Reformulez descrierea ca o problemă de matematică.
Organizez datele într-o formă potrivită.
Elaborez un plan de rezolvare.
Efectuez rezolvarea mental sau scris.
Scriu răspunsul.

P11

Formularea problemelor

1.
2.
3.
4.
5.

Observ cu atenție suportul dat pentru formularea problemei.
Îmi imaginez o situație potrivită.
Aleg date potrivite (dacă este necesar).
Formulez condiţia problemei.
Formulez întrebarea problemei.

P12

Formarea șirurilor denumere după o regulă
dată

1.
2.

Înțeleg regula.
Aplic regula și scriu șirul.

P13

Completarea șirurilor denumere/forme geometrice

1.
2.
3.

Observ cu atenție șirul.
Descopăr regula de formare.
Aplic regula și completez șirul.

P14

Recunoaşterea formelor
geometrice

1.
2.
3.

Observ forma geometrică.
Îmi amintesc denumirea ei.
Notez răspunsul conform cerințelor.

P15

Efectuarea măsurărilor

1.
2.
3.
4.

Aleg instrumentul de măsurare potrivit.
Aleg unitatea de măsură potrivită.
Efectuez măsurarea.
Scriu rezultatul obținut.

P16

Transformări simple aleunităților de măsură

1.
2.
3.

Îmi amintesc relația între unitățile de măsură respective.
Judec într-un mod convenabil și efectuez mental transformarea.
Scriu răspunsul.

P17

Determinarea valorii deadevăr a unei propoziții
matematice

1.
2.
3.

Citesc cu atenție.
Mă întreb dacă este adevărat sau fals.
Notez răspunsul conform cerințelor.

P18

Exercițiu lacunar(cu numere/semne lipsă)

1.
2.
3.

Citesc cu atenție.
Determin conform cerințelor numărul/semnul care lipsește.
Completez exercițiul.

P19Enunț lacunar
1.
(cu numere/cuvinte lipsă) 2.
3.

Citesc cu atenție.
Determin conform cerințelor fiecare număr/cuvânt care lipsește.
Completez enunțul.

P20

Completarea tabelelor/schemelor3.
4.

Observ cu atenție tabelul/schema.
Formulez o întrebare referitoare la caseta care trebuie completată, folosind terminologia matematică.
Răspund la întrebare și completez caseta.
Dacă este necesar, continui în mod analog.

1.
2.
3.

Mă implic.
Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
Argumentez cu calmitate propriile idei.

P21

Colaborarea în echipă

1.
2.

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

31

P22

Caietul meu

1.
2.
3.

P1

Produse recomandate
Comunicarea orală/scrisă ainformației științifice

Caietul meu are aspect plăcut.
Scrierea este lizibilă.
Caietul este completat îngrijit.
ȘTIINȚE

P2

Criterii de succes
1.
2.
3.

Descrierea unor corpuri/
locuri geografice/stări/fenomene din natură

1.
2.
3.
4.
5.
Clasificarea elementelor
1.
naturii
2.
3.
Realizarea unor investigații 1.
simple
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.
Ordonarea, gruparea unor 1.
obiecte, fenomene, eveni2.
mente
3.
Comunicarea observaţiilor 1.
efectuate, informaţiilor
2.
selectate/citite
3.
4.
Realizarea unor experi1.
mente simple
2.
3.
4.
5.
Înregistrarea grafică (tabel, 1.
schemă, fisă de observare) a 2.
observaţiilor efectuate
3.
4.
Analiza unor acţiuni,
1.
schimbări, consecinţe,2.
efecte3.
4.
5.
Instrumente de măsurare
1.
(citirea termometrului,2.
calendarului, ceasului).
3.
4.
Colaborarea în echipă
1.
2.
3.

P3
P4

P5
P6

P7

P8

P9

P10

P11

Produse recomandate

Expun informația.
Respect succesiunea ideilor.
Utilizez limbajul științific.
Observ obiectul descrierii.
Respect algoritmul pentru descriere.
Găsesc asemănări şi deosebiri .
Expun informația coerent și clar.
Utilizez limbajul ştiinţific.
Stabilesc criteriul pentru clasificare.
Triez/ordonez/grupez elementele propuse.
Denumesc clasa obținută.
Formulez întrebări și identific problema.
Stabilesc etapele de lucru.
Stabilesc mijloacele.
Colectez informații.
Parcurg etapele de lucru.
Efectuez măsurări.
Reprezint rezultatele în tabele, grafice, desene.
Formulez concluzia.
Stabilesc criteriul pentru ordonare/grupare.
Ordonez/grupez.
Formulez concluzii.
Expun coerent și clar fiecare gând.
Respect succesiunea logică.
Prezint informaţii referitoare la subiect.
Utilizez limbajul ştiinţific.
Respect regulile de securitate.
Respect algoritmul propus.
Prezint/descriu etapele experimentului.
Formulez concluzii.
Manifest interes şi disponibilitate.
Stabilesc modalitatea de înregistrare.
Stabilesc informaţia obţinută în urma observării/lecturii/analizei.
Înregistrez datele.
Concluzionez/prezint cele scrise.
Prezint acţiunile/schimbările/consecinţele/efectele.
Formulez clar opinia/poziţia proprie.
Argumentez coerent.
Respect succesiunea logică.
Utilizez limbajul ştiinţific.
Aleg instrumentul potrivit.
Efectuez măsurarea.
Înregistrez rezultatele măsurării cu indicarea unităţii de măsură.
Prezint rezultatele măsurării.
Mă implic.
Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
Argumentez cu calmitate propriile idei.
EDUCAȚIA MORAL-SPIRITUALĂ
Criterii de succes

P1

Prezentarea mesajul oral

1.
2.
3.
4.

Formulez clar mesajul.
Respect ordinea ideilor.
Argumentez/dezvolt ideea principală.
Utilizez vocabularul corespunzător.

P2

Realizarea portretul moral
al unui personaj

1.
2.
3.

Numesc virtuţile şi viciile personajului.
Descriu virtuțile și viciile identificate.
Argumentez opinia/atitudinea față de acest personaj.

32

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGICP3Realizarea unui studiu decaz / Analiza situațiilor
descrise (cauze, consecinţe, comportamente).

1.
2.
3.

Explic ghidat situația/cazul (cauze, consecinţe, comportamente).
Formulez clar opinia/poziţia proprie.
Argumentez opinia formulată.

P4

Descrierea sărbătorilor
calendaristice

1.
2.
3.
4.

Denumesc sărbătoarea calendaristică.
Descriu tradiţiile legate de această sărbătoare.
Respect succesiunea ideilor.
Exprim clar şi concis fiecare gând.

P5Comunicarea

1.
2.
3.
4.

Respect subiectul/tematica.
Expun coerent și clar fiecare gând.
Respect succesiunea logică.
Utilizez limbajul corespunzător.

P6

Implicarea în acţiuni
comunitare

1.
2.
3.
4.
5.

Identific probleme în care aș putea să mă implic.
Caut ghidat modalităţi de implicare.
Stabilesc împreună cu colegii un plan de acțiuni și reguli concrete.
Manifest interes.
Respect planul de acțiuni și regulile propuse.

P7

Mini-proiectul în grup(contribuția mea)

1.
2.
3.
4.
5.

Contribui activ la discuțiile de grup.
Accept și îndeplinesc toate sarcinile.
Ajut direct grupul cu idei bune.
Urmăresc respectarea cerințelor și a timpului propus.
Pot să spun clar cu ce am contribuit.

P8

Mini-proiectul în grup
(cooperarea)

1.

Stabilesc împreună cu colegii tematica, volumul proiectului și timpul în care îl
vom realiza.
Pun în discuție idei și contribui cu informații relevanteÎi încurajez pe ceilalți membri ai grupului să-și pună în discuție ideile.
Permit tuturor membrilor grupului să-și pună în discuție ideile.
Iau în considerare sentimentele și ideile celorlalți.
Îi ascult pe ceilalți și completez atunci când cred că ideea mea este deosebită șivaloroasă.

P9

Mini-proiectul în grup
(produsul)

1.
2.
3.

Conţinutul produsului de grup este potrivit cerințelor.
Produsul de grup arată deosebit.
Produsul este clar, uşor de înţeles.

P10

Mini-proiectul în grup
(prezentarea produsului)

1.
2.
3.
4.
5.
6.

Respect cerințele de prezentare.
Prezint pe scurt mini-proiectul.
Argumentez clar și pe scurt.
Formulez concluzii.
Utilizez limbajul adecvat/specific.
Prezint clar și convingător.

P11

Adoptarea de reguli şi
respectarea lor

1.
2.
3.
4.

Identific situaţia/problema.
Formulez reguli.
Argumentez necesitatea respectării regulilor.
Manifest interes şi disponibilitate.

P12

Colaborarea în echipă

1.
2.
3.

Mă implic.
Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
Argumentez cu calmitate propriile idei.

2.
3.
4.
5.
6.

EDUCAȚIA MUZICALĂ
Produse recomandate

Criterii de succes

P1

Interpretarea cântecului

1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.

Cunosc cuvintele și melodia cântecului.
Cunosc/redau corect elementele limbajului muzical.
Interpretez expresiv cântecul:
Redau cu gestul mâinii linia melodică.
Improvizez/execut mișcări de dans potrivite ritmului melodiei.
Acompaniez ritmic melodia la tobă, tamburină, clopoţei, trianglu etc.
Respect poziţia corpului în timpul interpretării.

P2Audiția creației muzicale

1.
2.
3.
4.
5.

Respect regulile de audiere.
Cunosc/recunosc titlul și compozitorul.
Determin evenimentele sonore.
Determin/descopăr/stabilesc caracterul muzicii în fiecare eveniment sonor.
Îmi exprim impresiile despre creație.

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

33

P3

Caracterizarea creației
muzicale

1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.

Audiez/vizionez creația muzicală în varianta de interpretare propusă.
Numesc titlul (denumirea) creaţiei (lucrării).
Numesc compozitorul, autorul versurilor, cine interpretează.
Determin caracterul melodiei (cantabil, dansant, de marș).
Determin instrumentele muzicale care se evidențiază.
Caracterizez emoțiile, sentimentele, exprimate de melodie.
Argumentez în ce momente din viaţă poate să sune această creaţie muzicală.

P4

Improvizarea melodiilor

1.
2.
3.
4.

Aleg un instrument muzical (tobiţă, tamburină, clopoţei, xilofon, trianglu etc.).
Creez un ritm/ un acompaniament ritmic după melodie/ după model/ după criteriul propus.
Interpretez ritmul/acompaniamentul ritmico-timbral.
Transmit emoții prin această improvizare.

1.
2.
3.

Mă implic.
Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
Argumentez cu calmitate propriile idei.

P5

Colaborarea în echipăEDUCAȚIA PLASTICĂ
Produse recomandate

Criterii de succes

P1Lucrări şi compoziţii plastice realizate prin utilizarea diverselor materiale,
instrumente şi tehnici de
artă

1.
2.
3.
4.

Respect tema plastică şi subiectul.
Utilizez materialele / ustensilele corespunzătoare.
Realizez subiectul plastic prin tehnica studiată, obținând expresivitatea plastică
în pictură.
Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).

P2

Lucrare plastică utilizândcreioanele colorate

1.
2.
3.
4.

Respect tema plastică şi subiectul.
Utilizez corespunzător/adecvat creioanele de diferite culori.
Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.

P3

Lucrare plastică utilizândacuarela/guașul

1.
2.
3.

Respect tema plastică şi subiectul.
Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.

P4

Lucrare plastică utilizândculoarea ca element delimbaj plastic

1.
2.
3.
4.
5.

Respect tema plastică şi subiectul.
Obțin prin amestecuri cromatice culori binare/nuanțe/tonuri.
Combin reușit/corespunzător/adecvat culorile în lucrare.
Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.

P5

Lucrare plastică utilizândpunctul/liniile

1.
2.
3.
4.

Respect tema plastică şi subiectul.
Utilizez punctul/liniile ca elemente decorative.
Construiesc motive decorative.
Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.

P6

Lucrare plastică utilizând1.
forma ca element de limbaj 2.
plastic
3.
4.
5.

Respect tema plastică şi subiectul.
Obțin forme spontane prin diferite tehnici și procedee.
Utilizez diferite forme plastice/spațiale îmbinate într-o compoziție.
Execut lucrarea cu acurateţe.
Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.

P7

Compoziție plastică

1.
2.
3.
4.
5.

Respect tema plastică şi subiectul.
Utilizez materialele / ustensilele corespunzătoare.
Combin reușit tehnicile de realizarea compoziției.
Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.

P8

Compoziție în materiale
naturale

1.
2.
3.
4.
5.

Respect tema plastică şi subiectul.
Combin/utilizez reușit materiale naturale.
Accentuez centrul compoziției prin tehnicile/materialele alese.
Execut lucrarea cu acurateţe.
Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.

P9Lucrări practice: semn
pentru carte/
felicitare/ambalaj

1.
2.
3.
4.

Respect etapele de lucru.
Respect regulile de securitate.
Execut lucrarea cu acuratețe.
Realizez lucrarea într-un mod creativ.

P10

Prezentarea lucrării

1.
2.
3.

Explic cum am realizat tema plastică și subiectul.
Argumentez ce materiale/ustensile și tehnici am folosit.
Explic cum am organizat spațiul plastic.

34

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGICP11Colaborarea în echipă

1.
2.
3.

Mă implic.
Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
Argumentez cu calmitate propriile idei.
EDUCAȚIA TEHNOLOGICĂ

Produse recomandate

Criterii de succes

P1

Elaborarea unui proiect deconfecţionare

1.
2.
3.

Comentez aspectul estetic şi funcțiile utilitare ale articolelor;Prezint schiţa grafică şi modelul decorativ proiectat;
Descriu etapele tehnologice de confecţionare

P2

Selectarea şi organizarea
mijloacelor de confecţionare a unor articole

1.

Selectez pânza/materialul necesar în vederea confecţionării produsului planificat;Păstrez în condiţii adecvate materialele şi ustensilele necesare activităţilor practice;
Respect normele de igienă şi protecţie a muncii la păstrarea şi utilizarea materialelor şi ustensilelor necesare

2.
3.

P3

Realizarea procesului tehnologic conform proiectului elaborat (Confecționarede lucrări)

1.
2.
3.
4.
5.
6.

Selectez și păstrez in condiții adecvate materialele si ustensilele necesare.
Respect etapele tehnologice.
Utilizez schițe, scheme si diferite tehnici de lucru.
Realizez lucrarea cu acuratețe.
Respect normele de igiena si protecție a muncii.
Finisez articolul.

P4

Evaluarea lucrărilor confecţionate conform cerinţelor estetice, tehnologiceşi funcţiilor utilitare.

1.
2.

Argumentez valoarea artistică şi estetică a articolelor confecţionate;
Evaluez critic articolele confecţionate, conform indicatorilor:(valoarea estetică,respectarea tradiţiei populare, calitatea lucrării în aspect tehnologic).
Respect terminologia specifică.

3.

EDUCAȚIA FIZICĂ
Produse recomandate

Criterii de succes

P1

Exerciții de front și formații

1.
2.
3.

Identific modelul de mișcare pentru fiece segment al corpului.
Execut exerciții de front și formații.
Respect regulile de acțiune individuală și în comun.

P2

Exerciții cu caracter aplicativ (mers, alergări, sărituri etc.)

1.
2.
3.
4.

Înțeleg terminologia exercițiilor cu caracter aplicativ.
Execut acțiunea motrică (alergarea, aruncarea, prinderea etc.).
Respect regulile de securitate.
Manifest insistenţă, curaj, răbdare.

P3

Exerciții de dezvoltare
fizică generală (EDFG)

1.
2.
3.

Respect poziția inițială.
Execut exercițiile de DFG.
Respect tehnica securității.

P4

Exerciții de atletism (săritură, alergare)

1.
2.
3.
4.
5.

Respect poziția corpului.
Manifest rezistență în regim aerobic.
Manifest calități de viteză și precizie a mișcării.
Respect tehnica securității.
Manifest insistenţă, curaj, răbdare.

P5

Exerciții din gimnastica de 1.
bază (rostogoliri, atârnări, 2.
semisfoară etc.)
3.
4.

Respect poziția corpului.
Execut exercițiile propuse.
Manifest insistență, curaj, răbdare.
Respect regulile de securitate.

P6

Jocul sportiv / Jocul dinamic / ștafete

4.
5.

Respect regulile jocului / ștafetei.
Execut tehnica elementelor jocului /ștafetei.
Acționez în activitatea de învățare a elementelor tehnico-tactice din jocurile
sportive.
Manifest respect pentru adversar.
Respect tehnica securității.

1.
2.
3.

P7

Aruncarea mingii

1.
2.
3.

Respect poziţia corectă a corpului.
Arunc corect mingea în ţintă.
Respect regulile de securitate.

P8

Colaborarea în echipă

1.
2.
3.

Mă implic.
Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
Argumentez cu calmitate propriile idei.

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

35

LIMBA STRĂINĂ (AL DOILEA AN DE STUDIU)
Produse recomandate

Criterii de succes

P1

Recunoaşterea sunetelor, a cuvintelor, a enunţurilor simple în mesajul
scris şi oral

1.
2.
3.
4.

Recunosc cuvântul şi grupul de cuvinte în mesajul oral şi scris.
Rostesc clar cuvinte şi grupuri de cuvinte în mesajul oral şi scris.
Recunosc cuvinte, grupuri de cuvinte într-un text necunoscut.
Alcătuiesc enunţuri simple cu vocabularul învăţat.

P2

Comunicarea orală. Formularea propoziţiilor
simple

1.
2.
3.
4.

Folosesc regulile învăţate în alcătuirea mesajului oral.
Selectez şi asociez enunţul simplu şi cu imaginile corespunzătoare.
Expun corect şi clar gândurile.
Utilizez formule de politeţe corespunzătoare conţinutului tematic, a situaţiei.

P3Alcătuirea unui dialog
scurt şi simplu la temapropusă

1.
2.
3.
4.

Reproduc formule de politeţe simple în situaţii de comunicare concrete.
Alcătuiesc enunţuri simple după un model.
Utilizez formule de iniţiere, menţinere, încheiere a unui dialog.
Ajut interlocutorul în caz de necesitate.

P4

Formularea unor răspunsuri şi întrebări simple,
adecvate unei situații, text,
tablou, dialog

1.
2.
3.
4.
5.

Formulez întrebări simple la tema propusă.
Alcătuiesc întrebări simple în bază de text informativ sau dialog.
Asociez informaţia din tablou cu anumite întrebări.
Răspund la întrebări de tipul: Cine? Ce? Cum este? Ce face? Când? Unde?
Utilizez corect structura enunţului interogativ.

P5

Descrierea orală sau scrisă
a unei persoane/
imagini, oral sau scris înbază de suport de cuvinteşi întrebări

1.
2.
3.
4.

Expun coerent şi clar fiecare gând.
Utilizez vocabularul activ corespunzător situaţiei prezentate.
Asociez textul prezentat cu imagini potrivite.
Dau dovadă de succesiune logică în descrierea de persoane şi imagini.

P6

Citirea cu voce a unui text
cunoscut

1.
2.
3.
4.
5.

Citesc corect, fluent toate cuvintele.
Citesc expresiv cu intonaţia potrivită.
Înțeleg sensul fiecărei propoziţii.
Selectez din text enunţurile corespunzătoare imaginilor.
Selectez cuvintele cheie din text.

P7

Redarea conținutului unuidialog, text cunoscut citit/
audiat

1.
2.
3.
4.
5.

Anunţ titlul textului.
Asociez corect unele informaţii din text cu documente iconografice (imagini,plan).
Respect ordinea cronologică a evenimentelor din text.
Identific eroii principali.
Utilizez cuvinte cheie din text/dialog pentru a reda conţinutul.

P8

Reproducerea unor poezii,
cântece simple

1.
2.
3.
4.

Anunţ titlul şi autorul poeziei.
Recit expresiv toate versurile.
Rostesc corect şi clar cuvintele.
Folosesc mimica şi gesturile.

P9

Conversaţie

1.
2.
3.
4.

Construiesc corect enunţuri simple.
Formulez întrebări simple despre identitatea interlocutorului.
Alcătuiesc răspunsuri succinte.
Utilizez vocabularul corespunzător temei de conversaţie.

P10

Prezentarea unui monolog
succint la tema propusă

1.
2.
3.

Utilizez cuvintele corespunzătoare temei propuse.
Construiesc corect gramatical propoziţii simple.
Caracterizez succint în baza de suport de cuvinte, întrebări.

P11

Scrierea/copierea enunţu
1.
rilor simple a textului de2.
mică extindere din manual 3.

Scriu corect gramatical cuvinte şi grupuri de cuvinte.
Scriu cu acurateţe.
Respect semnele diacritice, de punctuaţie, alineatul.

P12

Scrierea după dictare

1.
2.
3.

Scriu corect cuvintele cunoscute.
Respect semnele diacritice, de punctuaţie, alineatul.
Scriu lizibil cu acurateţe.

P13

Scrierea unei scrisoriscurte (de invitaţie, deacceptare, de refuz), mesaje electronice, cărţi poştale
scurte şi simple (de aniversare, de felicitare etc.)

1.
2.
3.
4.

Respect părţile componente ale scrisorii/invitaţiei.
Respect ordinea de idei.
Utilizez vocabularul corespunzător situaţiei expuse .
Respect regulile de scriere şi punctuaţie.

36

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGICP14Realizarea de indicații /instrucţiuni/formular/fişă în completarea de orar
agenda lucrul cu harta aplanului simplu şi a activităţii de învăţare

1.
2.
3.
4.

Înţeleg corect instrucţiunile.
Realizez instrucţiunile corespunzător ordinii expuse.
Prezint cu uşurinţa planul realizat.
Respect structura de completare a fişei formularului agendei şi a planului.

P15

Colaborarea în echipă

1.
2.
3.

Mă implic.
Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
Argumentez cu calmitate propriile idei.

EXEMPLE DE PRODUSE OPȚIONALE, CLASA A III-A:

Limba română:Rebusul • Mesajul scris • Completarea caietului • Minireferatul • Harta textului • Graficul emoțiilor • Portretul
cuvântului • Profilul personajului • Reportajul • Scrisoare personajului literar
Matematică:Numărare cu startul, finalul şi pasul dat, în ordinea precizată • Schimb de bani • Formularea regulii de formare
a unui șir de numere/forme geometrice/rezultate ale unor măsurări • Scheme-lanț de calcule • Organizarea tabelară
a unor informații date/selectate • Forme geometrice, desenate/modelate • Proiect

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

37

100 DE CUVINTE ÎNCURAJATOARE PENTRU UN COPIL
1. A meritat!
2. Acum am înțeles!
3. Adevărată operă!
4. Admirabil!
5. Ai ajuns la culmea potențialuluitău!
6. Ai atins noi performanțe!
7. Ai făcut un lucru unic!
8. Ai parcurs kilometrul în plus!
9. Ai pornit spre succes!
10. Azi te prezinți la nivel internațional!
11. Bine făcut!
12. Bine gândit!
13. Bine organizat!
14. Buna alegere!
15. Ce îmbunătățire!
16. Ce încurajator!
17. Celui care muncește nu-i este
niciodată rușine!
18. Convingător!
19. Creativ!
20. Crede în forțele tale! Ai curaj!
21. Dai dovadă de multă înțelepciune!
22. Dai dovada de o gândire profunda!
23. Data viitoare va fi mai ușor!
24. De apreciat!
25. De neuitat!
26. De văzut!
27. Deosebit!
28. Din ce în ce mai bine!
29. E cazul să aplaudăm!
30. Emoționant!
31. Este o plăcere când tu te des­curci așa de bine!

32. Ești în frunte!
33. Ești bine pregătit!
34. Ești grozav și rezultatul e pemăsură!
35. Ești hotărât sa ajungi la perfecțiune!
36. Ești mult mai bun astăzi!
37. Ești pe drumul cel bun!
38. Ești și tu surprins, nu-i așa?
39. Remarcabil!
40. Eu te știu luptător!
41. Excelent!
42. Excepțional!
43. Extraordinar!
44. Extrem de bine!
45. Fabulos!
46. Fantastic!
47. Fascinant!
48. Fenomenal!
49. Fermecător!
50. Foarte drăguț!
51. Foarte plăcut!
52. Formidabil!
53. Genial!
54. Grea treaba, dar bine făcuta!
55. Grozav!
56. Îmi faci meseria mai plăcuta!
57. Impecabil!
58. Impresionant!
59. Încântător!
60. Încrede-te în tine și vei reuși!
61. Incredibil!
62. Inteligent!
63. Interesant!
64. Îți merge mintea!
65. La fix!
66. Lăudabil!

Anexa 2

67. Lucru de excepție!
68. Mă bucur!
69. Mai bine ca oricând!
70. Marcant!
71. Matur răspuns!
72. Merita discutat!
73. Minunat!
74. N-am cuvinte!
75. Nemaipomenit!
76. Nu iuta că ești o ființă deosebită,că ești unică/unic!
77. Nu-i rău!
78. Onorată de răspuns!
79. Părinții tai vor fi mândri detine!
80. Perfect!
81. Performant!
82. Performanță olimpică!
83. Plăcut!
84. S-a născut o stea!
85. Se întrevede rezultatul!
86. Senzațional!
87. Serioasa treaba!
88. Sigur că vei reuși ce ți-ai propus!
89. Splendid!
90. Știam ca poți să o faci!
91. Sunt mândru de tine!
92. Sunt mulțumit!
93. Super!
94. Tare de tot!
95. Te susțin!
96. Te descurci bine!
97. Te-ai depășit pe tine însuți!
98. Te-ai străduit!
99. Uimitor!
100. Unicat!

EXEMPLE PENTRU LIMBA ROMÂNĂ

,,Interesant! Ai cules cele mai potrivite expresii!”,,Deosebit! Ai poposit pe diverse tărâmuri ale imaginaţiei!”,,Minunat! Gândurile tale vor frapa şi colegii!”,,Perfect! Textul compunerii a fost aranjat corect în pagină,respectând scrierea cu alineate !”,,Îţi sunt recunoscătoare pentru munca depusă şi scrierea caligrafică!”,,M-ai impresionat prin străduinţa de a aplica regulile de ortografie studiate!”,,Impresionează modul de expunere a gândurilor!”,,Admirabilă creaţie! Ai utilizat diverse expresii artistice!”,,Bine închegat! Ai avut un plan bun de idei, pe care l-ai respectat!”,,Bravo! Prin muncă omul le reuşeşte pe toate! Ai reuşit şi tu să alcătuieşti un text interesant, dar să fii atent la despărţirea în silabe pentru trecerea cuvintelor dintr-un rând în altul!”,,Un răspuns pătruns de nişte sentimente măreţe!”,,Excelent răspuns! Ai evidenţiat ideile principale!”,,Răspunsul tău merită cele mai înalte aprecieri, deoarece ai redat excelent trăirile personajelor din text!”,,Eu am rămas plăcut surprinsă de modul tău de a-ţi expune propriile tale sentimente!”,,Ne-ai frapat prin modul de a menţine contactul cu publicul, modelarea vocii, utilizarea gesturilor şi mimicii!”,,De necrezut! Ai reuşit să ne convingi că textul ţi-a lăsat impresii plăcute!”,,Ai redat conţinutul aproape de text, sunt sigură că l-ai citit de mai multe ori! Îţi mulţumesc pentru munca depusă!”38

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

Anexa 3

PROIECT DE LUNGĂ DURATĂ. LIMBA ROMÂNĂ, CLASA A III-A(extindere ECD, model orientativ)

Competenţele specifice:
1. Receptarea mesajului oral în diferite situaţii de comunicare
2. Perceperea mesajului citit/audiat prin receptarea adecvată a universului emoţional şi estetic al textelor literare şi utilitatea textelor nonliterare
3. Utilizarea scrisului ca tehnică psihomotrică şi ca abilitate de exprimare a gândurilor
4. Aplicarea conceptelor şi a terminologiei lexicale, fonetice, morfologice şi sintactice în structurarea mesajelor comunicative
5. Manifestarea interesului şi a preferinţelor pentru lectură
Bibliografie:
1. Curriculum școlar, clasele I-IV. Chișinău: Lyceum, 2010.
2. Ghid de implementare a curriculumului. Chișinău: Lyceum, 2011.
3. Metodologia privind implementarea ECD, clasa a III-a. MECC, 2017.
4. Buruiană, M.; Ermicioi, A.; Cotelea, S. Limba română. Manual, clasa a III-a. Chişinău: Ştiinţa, 2012.
5. Buruiană, M.; Ermicioi, A.; Cotelea, S. Limba română. Ghidul învăţătorului, clasa a III-a. Chişinău: Ştiinţa,2012.
6. Marin, M. Didactici interactive în învățământul primar. Suport de curs. Chișinău: IȘE, 2014.
ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Nr. de ore/săpt.

Nr. de ore/an1

7238Unitățile de învățare

Nr. oreEvaluări
EI

EFE

ES

Observații

Semestrul 1Sună clopoţelul toamnei,şcoala-i un buchet de flori...

31

1

3

2 (probă
orală și test)

Și iar cad frunze colorate
din cartea toamnei aurii...

28

1

3

1 (test)Străbunii noştri ne lăsară
trecutul sfânt şi o frumoasă ţară...

28

1

3

2 (probă
orală și test)

Cad din cer mărgăritare
peste plaiul meu iubit...

26

1

3

1 (test)

113

4

12

6

Total semestrul 1

Semestrul 2
Iarna multe jocuri ştieprin zăpada argintie...

26

1

3

2 (probă
orală și test)

Și ei au fost copii...

25

1

3

1 (test)Salutare, primăvară,timp frumos, bine-ai venit!

36

1

3

1 (test)Zăboveşte şi ascultă:toate-n felul lor cuvântă...

31

1

3

2 (probă
orală și test) +1 anuală

Total semestrul 2

118

4

12

7

Total an

238

8

24

13

1 Poate varia în funcție de structura anului școlar și datele calendaristice.
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

39

MODULUL 5. Iarna multe jocuri știe prin zăpada argintie...
Nr. de ore alocate: 26
Subcompetențe
1.5
1.12
2.1
2.5
2.6
2.7
2.11
2.13
2.14
2.15
3.6
3.7
3.8
4.7
4.6
4.8
4.9
4.10
5.3
5.5
5.6

1.5
1.12
1.14
2.1
2.4
2.6
2.7
2.12
2.15
3.7
3.8
4.5
4.6
4.7.
4.8
4.10
5.5
5.6

40

Detalieri de conținut
1. Textul „La Polul Nord”, după M. Sorescu:• Semnificaţia componentelor textului. Proza rimată
• Categorii semantice ale limbajului textual: sinonime, antonime
2. Pronumele personal:• Persoana. Numărul
• Exerciții aplicative
3. Textul „La săniuş”, după I. Agârbiceanu:• Mijloace de expresie artistică: comparaţia şi
personificarea• Scriere imaginativă: schimbarea finalului unui
text citit. Exerciții aplicative
4. Tainele cărtii:• În lumea poveştilor
5. Textul „Copiii şi păsărelele”, după E. Jianu:• Vocabularul textului• Comunicare în baza imaginilor şi a planului
de idei• Caracterizări simple de personaje literare

Nr.
ore

1
1

1
1
1
1

[4, p.103-105][4, p.106-108]

Observații

EI

EFE (P3,
(P28)

1
1

8. Scriere imaginativă: schimbarea finalului unui text
citit

1

9. Pronumele personal de politeţe. Exerciții aplicative1

13. Atelier de creaţie:• Compunere după un şir de imagini: „Jocurile deiarnă ale copiilor”

Evaluare[4, p.101-102]

1
1

7. Exerciții de recuperare, ameliorare, dezvoltare

12. Textul „Crăiasa Zăpezii”, după H. Ch. Andersen:• Calităţile personajului literar• Reproducerea orală a textului citit[4, p.98-100][4, p.105]

1

11. Tainele cărtii:• Atelier de lectură. Expoziția de carte „Poveștile
copilăriei”

Resurse1

6. Evaluare sumativă

10. Textul „Cheiţa”, după M. Sântimbreanu:• Semnificaţia componentelor textului. Structuraconţinutului• Caracterizarea personajelor literare. Exerciții
aplicative

Data

1
1

Probă orală

ESO[4, p.109][4, p.110-112]

EFE (P6,
P16)

1

1
1

[4, p.115-116]

EFE (P2,
P24)

1

14. Atelier de scriere:• Redactarea compunerilor

1

15. Atelier de creație și discuție:• Analiza compunerilor

1

16. Proiect de grup „Şezătoare cu poveşti”

1

17. Recapitulare. Analiză-sinteză

1[4, p.117]

18. Evaluare sumativă

1

Test

19. Exerciții de recuperare, ameliorare, dezvoltare

1[4, p.113-114]

ES

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGICDetalieri Evaluare
Evaluări formative în etape
1. Produse:

Evaluare sumativă (orală)Evaluare sumativă (test)

Sub-competențe:Sub-competențe:1.5. Sesizarea trăsăturilor fizice
şi morale ale unor personaje,
conform faptelor descrise.

2.11.

P3: Lectura imaginilor
P28: Mijloacele artistice (identificare)
2. Produse:
P6: Partea de vorbire
P16: Propoziția alcătuită și scrisă
3. Produse:
P2: Situația de comunicare (prezentarea orală)1.6. Exprimarea gândurilor, emoţiilor şi a sentimentelor faţăde mesajul textelor citite sau aunor secvenţe textuale.
1.7. Reproducerea integrală a textului în succesiunea planului,folosind adecvat mijloacele
expresive.

P24: Citirea cu voce a unui text
cunoscutUtilizarea în exprimareaorală şi scrisă a vocabularului
din textul citit (cuvinte, expresii).

2.12. Utilizarea raţională a diverselor sensuri ale cuvîntului– antonime, sinonime; sens
propriu şi sens figurat în
comunicări orale şi scrise.
4.5. Identificarea în diferite enunţuri a părţilor de vorbire,observînd rolul lor în contrucţia comunicării.

Anexa 4

MONITORIZAREA ETAPIZATĂ A PERFORMANȚELOR
(Limba română, clasa a III-a)
Limba română. MODULUL 5. Iarna multe jocuri știe prin zăpada argintie...
Datele EFE
ELEV:

Produsele evaluate

P3

P28

P6

P16

P2

P24

1.
2.
3.
4.

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

41

Anexa 5

PROIECT DE LUNGĂ DURATĂ. MATEMATICĂ, CLASA A III-A(extindere ECD, model orientativ)
Competenţele specifice:
1. Identificarea şi utilizarea conceptelor matematice şi a limbajului matematic în situaţii diverse
2. Aplicarea operaţiilor aritmetice şi a proprietăţilor acestora în contexte variate
3. Rezolvarea şi formularea de probleme, utilizînd achiziţiile matematice
4. Explorarea/investigarea unor situaţii-problemă reale sau modelate, integrând achiziţiile matematice şi cele
din alte domenii
Bibliografie:
Curriculum școlar, clasele I-IV. Chișinău: Lyceum, 2010.
Ghid de implementare a curriculumului. Chișinău: Lyceum, 2011.
Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasa a III-a. MECC, 2017.
Ursu, L.; Lupu, I.; Iasinschi, I. Matematică. Manual, clasa a III-a. Chişinău: Prut, 2016.
Ursu, L. Matematică. Teste de evaluare sumativă, clasa a III-a. Chişinău: Prut, 2017.
ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Nr. de ore/săpt.

Nr. de ore/an1

4136
Evaluări

Nr.
ore

EI

1. Repetăm cu sârguinţă, învăţăm cu uşurinţă
Evocare. Restucturare

10

1

2. Socotim necontenit, spre o mie am pornit
Numere naturale 0-1000

143. Adunăm rezervând şi scădem împrumutândAdunarea şi scăderea în concentrul 0-1000
4. Înmulţim cu hărnicie, împărţim cu dărnicieÎnmulţirea şi împărţirea în concentrul 0-1000Unități de învățare (module)

EFE

ES

1

2

1

30

1

3

1

6

1

60

4

5

2

4. Înmulţim cu hărnicie, împărţim cu dărnicieÎnmulţirea şi împărţirea în concentrul 0-1000

46

1

5

2

5. Modelăm creativ, măsurăm inventiv
Elemente intuitive de geometrie şi măsurări

18

1

2

1

6. Culegem roadele învăţării
Recapitulare finală

12

Obs.

Semestrul 1

Total semestrul 1
Semestrul 2

1(A)

Total semestrul 2

76

2

7

4

Total an

136

6

12

6

1 Poate varia în funcție de structura anului școlar și datele calendaristice.

42

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

Nr. de ore alocate: 30
Subcompetențe

MODULUL 3. Adunăm rezervând şi scădem împrumutând.
Adunarea şi scăderea în concentrul 0-1000

Detalieri de conținut

Nr.
Data
ore

1. Adunarea și scăderea fără trecere peste ordin:
Predare – învățare

1•

Consolidare – dezvoltare

1

2. Adunarea cu trecere peste ordinul unităților:Predare – învățare

1•

Consolidare – dezvoltare

1

2.1.
2.2.
2.3.
2.4.
2.5.
2.6.
2.7.

Predare – învățare

•Consolidare – dezvoltare

Observații

EI[4, pp. 32-33]••

Evaluare[4, pp. 30-31]•

3. Scăderea cu împrumut la ordinul zecilor:

Resurse1
1[4, pp. 34-35]

4. Adunarea și scăderea cu trecere peste ordinulunităților:• Aplicare
1• Analiză – sinteză
1[4, pp. 36-37]

5. Adunarea cu trecere peste ordinul zecilor:• Înțelegere• Consolidare – dezvoltare

1
1[4, pp. 38-39]

6. Scăderea cu împrumut la ordinul sutelor:• Înțelegere• Consolidare – dezvoltare

1
1

7. Legătura dintre adunare și scădere:• Înțelegere• Consolidare – dezvoltare

11

8. Adunarea și scăderea cu o trecere peste ordin:• Aplicare• Consolidare – dezvoltare

11

9. Cine seamănă, culege:• Consolidare-dezvoltare• Analiză-sinteză
• Activități diferențiate

1
1
1[4, pp. 46-47]

10. Adunarea cu trecere peste ordinul unităților și
al zecilor:• Înțelegere1• Consolidare – dezvoltare
1[4, pp. 48-49]

11. Scăderea cu împrumut la ordinul zecilor și alsutelor:• Înțelegere• Consolidare – dezvoltare
12. Probleme cu adunări și scăderi:• Predare – învățare
• Consolidare - dezvoltare
13. Adunarea și scăderea cu trecere peste ordin:• Aplicare• Analiză – sinteză

[4, pp. 50-51]

1
1

14. Cine seamănă, culege:• Analiză-sinteză
• Evaluare sumativă
• Activități diferențiate de postevaluare111

EFE (P3, P4,
P18, P9)[4, pp. 40-41][4, pp. 42-43][4, pp. 44-45]

EFE (P6,
P20, P9, P11)

1
1
1
1

[4, pp. 52-53][4, pp. 54-55][4, pp. 56-77][5, pp. 20-26]

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGICEFE (P7, P13,
P9, P11)ES

43

Detalieri Evaluare
Evaluări formative în etape (probe scrise)

Evaluare sumativă (test)

1.

Produse:P3: Calcul oral în baza înțelegerii terminologiei
matematice
P4: Calcul în coloniță
P18: Exercițiu lacunar (cu numere/ semne lipsă)P9: Rezolvarea problemelor compuse

2.

Produse:P6: Rezolvarea unui exercițiu fără/cu paranteze
P20: Completarea tabelelor/schemelor
P9: Rezolvarea problemelor compuse
P11: Formularea problemelor

3.

Produse:P7: Rezolvarea ecuațiilor simple
P13: Completarea șirurilor de numere
P9: Rezolvarea problemelor compuse
P11: Formularea problemelor

Sub-competențe:2.1. Efectuarea adunării şi scăderii în concentrul 0-1000,fără şi cu treceri peste ordin.
2.2. Explicarea modului de calcul şi a ordinii efectuării
operaţiilor în exerciţii cu, cel mult, trei operaţii.
2.3. Aplicarea adunării, scăderii şi a proprietăţilor acestora pentru: compunerea şi descompunerea numerelor; aflarea unor numere necunoscute în exerciţii.
2.4. Completarea unor succesiuni de numere asociatedupă reguli simple, indicate sau identificate prin observare.
2.5. Rezolvarea problemelor cu plan sau cu justificări,prin exerciţiu.
2.6. Formularea de probleme, pornind de la: enunţ incomplet; schemă; operaţii aritmetice; exerciţiu; tematică.
2.7. Completarea unor tabele sau scheme în care se organizează probleme, exerciţii.
Anexa 6

MONITORIZAREA ETAPIZATĂ A PERFORMANȚELOR
(Matematică, clasa a III-a)
Matematică. MODULUL 3. Adunăm rezervând şi scădem împrumutând.
Adunarea şi scăderea în concentrul 0-1000
Datele EFE
ELEV:

Produsele
evaluate

P3

P4

P18

P9

P6

P20

P9

P11

P7

P13

P9

P11

1.
2.
3.
Anexa 7

PROIECT DE LUNGĂ DURATĂ. ȘTIINȚE, CLASA A III-A(extindere ECD, model orientativ)

Competenţele specifice:
1. Receptarea informaţiilor ştiinţifice
2. Explorarea şi investigarea lumii înconjurătoare
3. Comunicarea orală şi scrisă utilizând stilul ştiinţific
4. Adoptarea unui comportament adecvat în cadrul mediului natural şi al celui social

Bibliografie:
1. Curriculum școlar, clasele I-IV. Chișinău: Lyceum, 2010.
2. Ghid de implementare a curriculumului. Chișinău: Lyceum, 2011.
3. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasa a III-a. MECC, 2017.
4. Galben-Panciuc, Z.; Galben, S.; Diaconu, S.; Botgros, I. Științe. Manual, clasa a III-a. Chişinău: Prut, 2016.
5. Galben-Panciuc, Z.; Galben, S.; Diaconu, S.; Botgros, I. Ghidul pentru învățători și părinți. Științe, clasa a
III-a. Chişinău: Prut, 2014.

44

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGICADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Nr. de ore/săpt.

Nr. de ore/an1133Unități de învățare
Semestrul 1
Planeta Pământ
Învelişurile Pământului
Semestrul 2
2.Învelişurile Pământului

Total semestrul 1

Nr.
ore

EI

6
9
15

1
1
2

Evaluări
EFE
ES
1
1
2

Obs.

1
1

7

1

1

11

1

1

1

Total semestrul 1

18

2

2

Total an

33

4

4

1
2
semestriale

Lumea vegetală şi animală din Republica Moldova

SEMESTRUL 1
Nr. de ore alocate: 15
Sub-competențe

Detalieri de conținut

Nr.
Data
ore

Resurse

EvaluareObservații

Modulul 1. Planeta Pământ
Nr. de ore alocate: 6
1.1
1.2
1.3
1.4
1.5
1.6

1. Povestea Pământului

1[4, pp.6-8]

EI

2. Apele şi uscatul Pământului

1[4, pp.9-11]

3. Globul pământesc. Harta

1[4, pp.12-13]

4. Republica Moldova. Chişinău – capitala1țării[4, pp.14-16]

5. Planeta cu nume Pământ. Proiect de1
grup[4, p.17]

6. Lecție de analiză-sinteză

1[4, p.18]

EFE (P1, P2, P9)

1[4, pp.20-22]

EI

8. Învelişurile interne şi externe ale Pă1
mântului[4, pp.23-25]

9. Învelişul solid al Pământului

1[4, pp.26-28]

10. Solul, subsolul. Bogății naturale, Mate1
riale prelucrate[4, pp.29-35]

11. Învelişul gazos al Pământului.
Aerul

1

[4, pp.36-38]

12. Mișcarea aerului. Temperatura aerului 1[4, pp.39-42]

13. Lecție de analiză-sinteză

1

Lapbook-uri

EFE (P2, P3, P6,
P9, P11)

14. Evaluare semestrială

1

Test

ES

1

Sarcini diferențiate

Modulul 2. Învelişurile Pământului
Nr. de ore alocate: 9 ore în sem. 1
7. Corpurile solide, lichide şi gazoase.

2.1
2.2
2.3
2.4
2.5
2.6
2.7

15. Activități postevaluative

1 Poate varia în funcție de structura anului școlar și datele calendaristice.
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

45

Detalieri Evaluare
Evaluări formative în etape12

Evaluare sumativă semestrială (test)

Sub-competențe:1.1. Achiziţionarea şi utilizarea în comunicarea ştiinţifică a termenilor-cheie: Pământ, ape, uscat, ţară, capitală
1.2. Reproducerea prin enunţuri simple a viziunilor despre apariţia Pământului
1.3. Descrierea unor locuri după un plan propus
1.4. Identificarea diverselor locuri utilizând globul pământesc, harta
1.6. Proiectarea unor acţiuni de ocrotire a mediului înconjurător
2.1. Achiziţionarea şi utilizarea în comunicarea ştiinţifică a termenilor-cheie: solid-lichid-gazos; înveliş, relief, sol, aer, apă, starea apei, curProduse:gător-stătător, circuit, fenomene naturale, vreme
P2: Descrierea unor corpuri/locuri geografi2.2. Distingerea caracteristicilor principale ale învelişurilor interne şice/ stări/fenomene din natură
externe ale Pământului
P3: Clasificarea elementelor naturii
2.3. Compararea corpurilor pe baza unor criterii date
P6: Comunicarea observaţiilor efectuate, in2.6. Descrierea unor stări, procese, fenomene, folosind terminologia speformaţiilor selectate/citite
cifică
P9: Analiza unor acţiuni, schimbări, consecinţe, efecte
P11: Colaborarea în echipă
Produse:P1: Comunicarea orală/scrisă a informației
științifice
P2: Descrierea/ unor corpuri/locuri geografice/stări/fenomene din natură
P9: Analiza unor acţiuni, schimbări, consecinţe, efecte

Anexa 8MONITORIZAREA ETAPIZATĂ A PERFORMANȚELOR
(ȘTIINȚE, CLASA A III-a)Științe. SEMESTRUL 1
Evaluările formative în etape
ELEV:

Produsele evaluate

Modulul 1
P1

P2

Modulul 2
P9

P2

P3

P6

P9

P11

1.
2.
3.
4.
Anexa 9PROIECT DE LUNGĂ DURATĂ.
EDUCAȚIA TEHNOLOGICĂ, CLASA A III-A(extindere ECD, model orientativ)

Competenţele specifice:
1. Elaborarea unui proiect de confecţionare a unui obiect, care să răspundă unei trebuinţe; prezentarea acestui
proiect;
2. Conceperea şi organizarea mijloacelor de confecţionare a unui obiect conform proiectului elaborat;
3. Realizarea obiectului conform proiectului elaborat,respectând regulamentul tehnologic;
4. Evaluarea lucrării realizate, memorizarea etapelor procesului tehnologic.
Bibliografie:
1. Curriculum școlar, clasele I-IV. Chișinău: Lyceum, 2010.
2. Ghid de implementare a curriculumului.Chișinău: Lyceum, 2011.
3. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasaa III-a. Chișinău: MECC, 2017.
4. Grosu, E.; Croitoru, R. ș.a. Educație Tehnologică. Manual pentru clasa a 3-a. Chișinău: Epigraf, 2016.
5. Grosu, E. Educaţie tehnologică clasa a 3-a. Ghidul învăţătorului. Chișinău: Ed. Epigraf, 2012.

46

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGICADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Nr. de ore/săpt.

Nr. de ore/an1132Unitățile de învățare (modulele)

Nr. oreEvaluări
EI

EFE

ES

15

1

1

1

15

1

1

1

Sărbători calendaristice

6

1

1

Arta acului

11

1

1

1

Total semestrul 2

17

2

2

1

Total an

32

3

3

2

Observații

Semestrul 1
Arta culinară şi sănătatea
Total semestrul 1
Semestrul 2

SEMESTRUL 1. Modulul Arta culinară şi sănătatea
Nr. de ore alocate: 15
SubNr.
ObsercomDetalieri de conținut
Data
Resurse Evaluare
ore
vații
petențe
1. Noţiuni despre o bună bucătărie şi o alimentaţie echilibrată
1[4, pp.8-9]
EI• Varietatea alimentelor
1[4, pp.8-9]• Componenţa nutritivă a alimentelor şi rolul lor pentru 1[4, pp.10-11]
1sănătatea omului
1[4, pp.14-15]• Regimul alimentar• Condiţii adecvate de păstrare a produselor alimentare[4, p.12]• Elaborarea unui meniu corespunzător unei alimentaţii 1sănătoase şi echilibrate
2. Normele de igienă şi protecţie a muncii• Verificarea calităţii produselor alimentare
1[4, pp.13]• Igiena personală şi norme de igienă şi protecţie a mun- 1[4, pp.16-17]2cii la utilizarea dispozitivelor, aparatelor de încălzit etc.
• Prevenirea contaminării cu microbi în timpul prelu- 1[4, pp.18]
crării culinare a alimentelor
3. Prelucrarea culinară a produselor alimentare• Prelucrarea primară şi termică a produselor alimentare 1[4, pp.19]• Tehnologia preparării tartinelor1[4, pp.19]• Tehnologia preparării salatei din legume fierte
3
1[4, pp.20-22]
EFE• Proiect de grup „Micii bucătari”
1[4, pp.20-22] (P1, P2,
P3, P4)
4. Comportarea corectă în timpul mesei• Norme de comportare la masă1
[4, pp.22-23]
4• Evaluare sumativă
1[4, pp.27]
ES• Întreţinerea ordinii şi curăţeniei în încăpere, la masa
1[4, pp.24-25]
de lucru

1 Poate varia în funcție de structura anului școlar și datele calendaristice.
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

47

Detalieri Evaluare
Evaluare formativă în etape
Produse:P1: Elaborarea unui proiect de confecţionare
P2: Conceperea şi organizarea mijloacelor deconfecţionarea a unor articole tradiţionale
P3: Realizarea procesului tehnologic conformproiectului elaborat
P4: Evaluarea lucrărilor confecţionate conformcerinţelor estetice, tehnologice şi funcţiilor
utilitare.

Evaluare sumativă semestrială (test)
Sub-competențe:1. Explicarea unor informaţii despre componenţa nutritivă a alimentelor şi
rolul acestora în organism:•
elaborarea unui meniu pentru alimentaţia unui copil de 10 ani (corespunzător unei alimentaţii echilibrate).
2. Evaluarea calităţii unor produse alimentare după aspect, culoare, miros,
gust, pipăit etc.:•
explicarea unor informaţii despre calitatea nutritivă a produselor alimentare în funcţie de prospeţimea şi starea acestora;•
respectarea normelor de igienă şi protecţie a muncii în timpul preparării şi consumării produselor culinare;
3. Amenajarea locului de lucru cu ustensile, vase etc. necesare praparării
unor bucate:•*evaluarea calităţii unor alimente după provenienţă, stare, aspect etc.;•*servirea corectă, adecvată la masă a unor mâncăruri şi băuturi;
4. Evaluarea activităţilor în grup, sub aspect estetic, aranjarea mesei.

Anexa 10PROIECT DIDACTIC DE SCURTĂ DURATĂ
LIMBA ROMÂNĂ, CLASA A III-a

Subiectul: Textul Ghiocelul după Hans Christian Andersen. Predicatul.
Tipul lecţiei: Lecție de formare a capacităților de aplicare a cunoștințelor
Sub-comObiectivele lecției:Produsul
petențe
La sfârșitul lecției, elevul va fi capabil:
evaluat
P7: Partea de 1.
1.11.
O1: să citească pe roluri textul propus;
O2: să determine momentele acțiunii prin stabilirea re- propoziţie
2.1.
lațiilor cauză–efect;2.
4.5.
O3: să identifice predicatul într-o propoziție dată, for3.
4.11.
mulând întrebarea potrivită cuvântului selectat;
O4: să precizeze ce exprimă predicatul identificat și ce
4.
cuvânt determină în propoziția dată;O5: să alcătuiască enunțuri folosind predicate exprimate prin verbe cu o construcție morfologică dată;O6: să exprime atitudinea față de text prin propunerea
unui sfârșit.

Criteriilede succes
Formulez întrebarea potrivită cuvântului selectat.
Precizez ce exprimă.
Explic ce cuvânt determină.
Subliniez potrivit partea
de propoziție identificată.

Strategii didactice:• forme: frontal, individual, în echipe;• metode, tehnici și procedee: lucrul cu manualul, Gândește-Echipe-Prezintă, tehnica Dacă..., atunci...,conversația, exercițiul, tehnica de reflecție De atunci...;• mijloace: manual, coală A0, carioci, fișă de lucru.
Strategii de evaluare:• evaluare formativă punctuală (probă scrisă, autocorectare, autoevaluare);• evaluare formativă interactivă (tehnica de reflecție De atunci... ).
Bibliografie:
1. Curriculumul şcolar pentru clasele I – IV, Chişinău: S.n, 2010.
2. Ghid de implementare a curriculumului modernizat pentru treapta primară de învăţământ. Chişinău: Lyceum, 2011.
3. Buruiană M., Ermicioi A., Cotelea S. și al. Limba română. Clasa a III-a. Chișinău: Știința, 2016.
4. Metodologia evaluării criteriale prin descriptori, clasa a III-a. Chișinău: 2017.

48

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGICEVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

49

O5

O3

O1
O2

O

Au înverzit pădurile.
În curând vor apărea: viorelele, brândușele, brebeneii.
b) la nivel de transfer.
• Alcătuirea propozițiilor în care predicatul este:
a. verb la timpul prezent, persoana I, numărul singular;b. verb la timpul trecut, persoana a II-a, numărul plural;c. verb la timpul viitor, persoana a III-a, numărul singular.
• Verificarea sarcinii.

• Exercițiul 6, pagina 142.
Identificarea predicatelor. Sublinierea predicatelor.
Raza de soare sfredeli stratul de zăpadă.
Ea pătrunde până la bulbul ghiocelului.

Prezintă ideile.
Se autocorectează.

•••Gândesc inividual;
Discută în echipă și completează tabelul;Afișează tabelul la tablă.

•••Citesc din caiete. Se autocorectează.

Citesc și identifică verbele.
Realizează analiza morfologică a verbelor.
• Un elev lucrează la tablă, ceilalți scriu
în caiete.
Raza de soare sfredeli (ce a făcut?) stratul dezăpadă. Ea pătrunde (ce face?) până la bulbul ghiocelului.
Au înverzit (ce au făcut?) pădurile. În curând
vor apărea (ce vor face?): viorelele, brândușele, brebeneii.
• Realizează sarcina în caiete.

••

3. Consolidarea materiei și formarea capacităților.

Ghiocelul a fost mângâiat derazele soarelui.

Îl întărea bucuria de a trăi.

Verificarea realizării sarcinii.

Timpul se răcise brusc.

Urmări

Citesc pe roluri.

•

2. Reactualizarea cunoștințelor și a capacităților

Raza de soare sfredeli stratulde zăpadă,Cauză

Citirea textului pe roluri.
Completarea tabelului:a) la nivel productiv.
• Identificarea verbelor în primul fragment.
• Analiza morfologică a verbelor.

•••

1. Organizarea clasei

Activitatea elevilor

t

20

15

Asigurarea condițiilor și climatului favorabil începerii organizate a lectiei.

Activitatea învățătorului

Elemente de conținut

DESIGNUL DIDACTIC AL LECȚIEI
MetodeFrontalindividual

Lucrul cu
manualul
Tehnica
În echipe
Gândeșde 4 colegi te-Echipe-Prezintă
TehnicaDacă...,
atunci...

Frontalindividual

Forme

ManualCoală A0

ManualMijloace

Strategii didactice

EFI

EFI

Strategii
de evaluare

50

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

O6

O3
O4

Printre sălcii susură un izvor.

Realizez:••

independent
ghidatcu sprijin

independent
ghidatcu sprijin
independent
ghidatcu sprijin

Cum am reușit
să realizez?
independent
ghidatcu sprijin

•
•

•

•

Anunțarea temei pentru acasă: Ex. 5, 8, p. 142
Asigurarea înțelegerii modului de realizare.

Propun finalul.
Își expun părerile.

•

Observă în manual și notează în agen- 2
dă.

6. Anunțarea temei pentru acasă

Realizează reflecții asupra eventualelor erori, completând finalul •întâmplărilor: De atunci...
•
Exprimarea judecăților de valoare asupra activității elevilor.

5. Bilanțul lecției. Concluzii
3

Observă sarcina, criteriile de succes, 5
modalitatea propusă pentru autoevaluare.
Realizează sarcina individual.

Verificarea realizării sarcinii prin prezentarea variantei corecte de răs- Se autocorectează, eventual ghidați sau cu
sprijin.
puns.
Elucidarea greșelilor și oferirea ghidării și sprijinului eventual necesare Completează fișa de autoevaluare prin subelevilor pentru a se autocorecta.
linierea modului în care au reușit să realizeMonitorizarea completării fișelor de autoevaluare.
ze sarcina.

4. Subliniez potrivit partea depropoziție identificată.

3. Explic ce cuvânt determină.

2. Precizez ce exprimă.

Ce fac pentru a reuși
să realizez sarcina?
1. Formulez întrebarea potrivită
cuvântului selectat.

Identifică predicatul în propoziția: Printre sălcii susură un izvor.

Prezentarea fișei de lucru:

4. Evaluarea curentă, instructivă

FrontalFrontalIndividual

ManualAgendă

Tehnica de EFI
reflecție
De atunci..

Autocorectare
AutoevaluareFișă de lu- EFP
cru

PROIECT DIDACTIC DE SCURTĂ DURATĂ
MATEMATICĂ, CLASA A III-a

Anexa 11Lecția nr. 3(1): Adunarea și scăderea fără trecere peste ordin
Tipul lecției: mixtă
Sub-competențe:2.1 Efectuarea adunării şi scăderii în concentrul 0-1000, fără şi cu treceri peste ordin.
2.3. Aplicarea adunării, scăderii şi a proprietăţilor acestora pentru: compunerea şi descompunerea numerelor;aflarea unor numere necunoscute în exerciţii.
2.6. Formularea de probleme, pornind de la: enunţ incomplet; schemă; operaţii aritmetice; exerciţiu; tematică.
2.7. Completarea unor tabele sau scheme în care se organizează probleme, exerciţii.
Obiectivele lecției:La sfârșitul lecției, elevul va fi capabil:
O1: să efectueze adunări și scăderi fără trecere peste ordin în concentrul 0-1000, oral și în coloniță, comentândmodul de calcul;
O2: să afle componentele necunoscute a unor adunări, scăderi organizate în formă tabelară, comentând în bazaprobelor operațiilor respective;
O3: să formuleze oral întrebarea unei probleme simple de adunare, scădere, pornind de la condiția dată;O4: să manifeste spirit de obiectivitate şi imparţialitate în autoevaluare și evaluare reciprocă.
Strategii didactice:−− forme: frontală, frontal-individuală, individuală, în perechi;−− metode, tehnici și procedee: dictare matematică; problematizare; Gândește-Perechi-Prezintă; modelare;rezolvare comentată; exercițiu; conversație.
−− mijloace: manual; PPT; fișe cu numere (verso - litere); numărătoare de poziționare; planșa cu criteriilede succes (produsul P4); fâșii de hârtie; planșă demonstrativă de autoapreciere „Strugurele”; creioane
colorate.
Strategii de evaluare:−− evaluare inițială (dictare matematică, autocorectare);−− evaluare formativă interactivă (autocorectare, corectare reciprocă, autoapreciere).
Bibliografie:
1. Curriculum școlar, clasele I-IV. Chișinău: Lyceum, 2010.
2. Ghid de implementare a curriculumului modernizat, clasele I-IV. Chișinău: Lyceum, 2011.
3. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasa a III-a. MECC, 2017.
4. Ursu, L.; Lupu, I.; Iasinschi, Iu. Matematică. Manual, clasa 3. Chişinău: Prut, 2016, p. 30.

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

51

O1
O4

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

1. Organizarea clasei

t
forme

metodeFișe cu
numere(verso litere)

PPT

mijloace

STRATEGII DIDACTICE

2. Reactualizarea cunoștințelor și a capacităților (evaluare inițială). Anunțarea temei și a obiectivelor lecției
DictareFormulează regulile:
15 Fron³³ Dictare matematică
tal-indivi- matema• Actualizarea regulilor de comportament în cadrul unei dictări Ascultăm sarcinile cu atenție.
ticăCalculăm în minte și scriem doar răsduală
matematicepunsurile, separându-le prin virgule.
• Realizarea dictării matematiceLucrăm în liniște. După ce scriem rezul−− Observați numerele: 65 23
tatul obținut, ridicăm mâna cu pixul (peCalculați: suma lor; diferența lor.
cot).
−− Observați numărul: 77
Dacă nu am reușit să calculăm, lăsăm trei
Calculați numărul: mai mare cu 2 zeci; mai mic cu 2 unități.
pătrățele și revenim la final.
−− Observați numerele: 243 203
Calculați în minte și scrieți: cu cât unul dintre aceste numere este maimare decât celălalt; cât trebuie să adunăm la 203, pentru a ajunge la210; cât trebuie să scădem din 243, pentru ca să rămână cel mai micnumăr de o cifră.
−− Primul termen este 5, suma este 375. Aflați termenul al doilea.
−− Scăzătorul este 500, diferența – tot 500. Aflați descăzutul.
• Autoverificarea. Identificarea și corectarea greșelilor comise1 Răspunsuri: 78, 42, 97, 75, 40, 7, 243, 370,
Șirul răspunsurilor corecte se prezintă pe fișe fixate într-un rând pe 1000.
Elevii care nu au comis greșeli sunt aplaverso-ul tablei.
udați.
• Realizarea activităților de postrezolvare
Rog elevii să treacă pe rând la tablă și să rearanjeze fișele în ordinea Ceilalți, selectiv, își identifică motivelegreșelilor și se autocorectează.
descrescătoare a numerelor. La final fișele se întorc pe verso.
−− Încercați să citiți. Este corectă scrierea? Cine știe cum se scrie co- VIȚADEVIE
rect?
Plasez 2 fișe cu cratimă; se obține: VIȚA-DE-VIE.
ProbleLa scriere – cratimă, semn de punctuație.
−− Ce semn este scris pe aceste fișe? Ce semnificații are?
matizareÎn matematică – minus, semnul operației
de scădere.

Asigurarea condițiilor și climatului favorabil începerii organizate a lectiei.

ACTIVITATEA ÎNVĂȚĂTORULUIACTIVITATEA ELEVILORSCENARIUL DIDACTIC AL LECȚIEI
ELEMENTE DE CONȚINUT

1 La finele lecției, caietele vor fi luate la control pentru a constata rezultatele evaluării inițiale și a ajusta/corecta în mod corespunzător parcursul ulterior de învățare al elevilor.

O

52

Autoevaluare
EFI

EI

STRATEGIIDEEVALUARE

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

53

O1

O3

Variante de răspuns:
A – atenți, activi, ageri, amabili;
I – isteți, ingenioși, iuți la minte;
E – energici, educați.

Dirijez aranjarea în coloniță, scriind termenii sub ecusoane. Soli- – Dan a adunat unitățile între ele (6+2=8).
cit comentarea calculelor efectuate de fiecare dintre cei 3 copii și – Ana a adunat zecile între ele (5+4=9).
– Liviu a adunat sutele între ele (3+1=4).
formez numărul-sumă.

În mod analog se abordează calculul la scădere: oral cu reprezen- Concluzie: Citesc regula din manual.
tare pe numărătoare, apoi în scris.

••Prima problemă se rezolvă prin adunare,de aceea am întrebat câți sunt în total. A
doua se rezolvă prin scădere, de aceea amcomparat - „cu cât”.

Rog elevii să observe cum este reprezentat calculul la adunare pe Trei elevi își aleg câte un ecuson: S, Z, U.
numărătoarea de poziționare, pentru ca să demonstrăm și noi la Reprezintă pe numărătoare numărul
356, apoi adunarea cu 142, rostesc număfel.
rul-sumă, iar la final își fixează la tablă
ecusoanele în ordinea corespunzătoare.

Solicit argumentare.

••

FrontalModelare15 În perechi GândeșteCâți butași de viță-de-vie sunt în total?
³³ Lucrul cu manualul: „Observăm și descoperim”
Perechi• Rog elevii să citească independent sarcina, apoi să colaboreze în Cu cât sunt mai mulți butași de sortul (30)Prezintă
„Moldova” decât de sortul „Lidia”?
perechi și să formuleze întrebări potrivite.

3. Predarea-învățarea materiei noi³³ Anunțarea temei și a obiectivelor lecției
— Astăzi la lecție vom rezolva probleme despre vița-de-vie, o bogăție
și mândie a Republicii Moldova. Plantații de viță-de-vie se întind pe
podgorii frumoase (slyde PPT). Ne vom antrena la efectuarea în minteși în coloniță a adunărilor și scăderilor cu numere de trei cifre și ne
vom autoevalua cu ajutorul unui strugure mare – cât să ne ajungă latoți. Dar întâi vom descoperi că nu este greu să aduni și să scazi numere de trei cifre dacă știi să operezi cu numere mai mici. Este același
mod de calcul, doar că numerele sunt mai mari.
Rog să identifice vocalele în cuvântul decodificat, apoi să propună
cuvinte-însușiri care încep cu aceste vocale și exprimă cum trebuiesă fim pentru ca să ne simțim bine la lecție, învățând fiecare și toțiîmpreună.

Ecusoane(S, Z, U)Numără
toare depoziționare

PPT

54

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

O4

O1

O1

O2

Ghidez evaluarea reciprocă.

Asigur feed-back: emoțional, de conținut, de activitate.

••³³ Ex. 2• Monitorizez rezolvarea independentă pe fișe.

5 FrontalRezolvare PPT(35) individual comentată

Planșă
demonstrativă

Exercițiul Fâșii de
Perechile de elevi rezolvă pe fișe (fășii de 5 Indivihîrtiehârtie): un elev – coloana întâi, altul – (40) dual
coloana a treia. Se calculează mental, se
scriu doar rezultatele.
Colegii de bancă fac schimb de fișe și veÎn perechi Evaluare PPT
rifică rezultatele, calculând, la fel, oral. Înreciprocă
cazul în care apar divergențe, discută.
Realizează corectări eventuale prin contrapunere cu rezultatele prezentate (PPT).
Își identifică reciproc motivele greșelilor.

5. Evaluarea curentă, pentru materia nouă— Cunoaștem termenii, trebuie să aflăm
suma. Efectuăm adunarea.
Doi elevi lucrează concomitent la tablă,ceilalți scriu în caiete.

4. Consolidarea materiei și formarea capacităților

Aranjez corect numerele în coloniță.
Efectuez calcule și scriu fiecare cifră
a rezultatului.
Efectuez proba (la necesitate).

Observă denumirile componentelor operațiilor de adunare și scădere; formulează
regulile corespunzătoare; scriu și efectuează proba calculând oral.

Conduc elevii spre a observa că aceste calcule sunt ușor de efectuat în minte. În general, copiii isteți calculează în minte, își antrenează gândirea și apelează la calcul în coloniță sau la calculator
doar în caz de necesitate. Noi acum ne antrenăm în calculul încoloniță pentru ca să știm să-l folosim atunci când va fi mai dificil 1.
2.
de calculat în minte.
Prezint criteriile de succes pentru efectuarea calculelor scrise(produsul P4).
3.

Dirijez efectuarea probelor prin operație inversă.

³³ Lucrul cu manualul: Ex. 1, tabelul 1
Dirijez completarea tabelului:• Observăm organizarea în coloane a trei exerciții de tip
Termen + Termen = Sumă.
• Citim exercițiul din prima coloană.
• Scriem adunarea în rând și în coloniță.
• Efectuăm calculele orale și în coloniță.
• Ne autoverificăm (PPT – tabelul cu prima coloana completată)• Celelalte două coloane se abordează în mod analog.

•

•

•

EFI

Corectarereciprocă

Autocorectare
EFI

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

55

O4

•

•

•
•

•

Dirijez reflecția: Care dintre activitățile realizate la lecție v-a plăcut cel mai mult? Ce vi s-a dat cel mai ușor? Ce a fost mai dificil?
Propun autoaprecierea pe planșa „Strugurele” afișată la tablă.
Tragem concluzia: este mare și frumos strugurele nostru, dar și
mai frumos va deveni când se va coace mai bine.
Formulăm scopuri pentru viitor: Cum vom ajuta la „coacerea”
cunoștințelor?

Conver
5 Frontal
Fiecare se autoapreciază colorând osațiebobiță de pe planșa demonstrativă „Stru- (45)gurele”.
Individual
Elevii asociază gradul „coacerii” capaciPlanșa
tăților de calcul cu coacerea bobițelor:
Strugu• bobițe coapte – violet;rele• bobițe care se vor coace în curând – albastru;
FrontalConversaAnunț tema pentru acasă. Asigur conștientizarea sarcinilor de • bobițe care se vor coace mai târziu –țieefectuat.
roz.

6. Bilanțul lecției. Concluzii

Autoapreciere
EFI

PROIECT DIDACTIC DE SCURTĂ DURATĂEDUCAȚIA PLASTICĂ, CLASA A III-a

Anexa 12

Tema plastică: Tehnica desenului în creion simplu și creioane colorate
Subiectul: Vază cu flori
Tipul lecției: de formare a capacităților de înțelegere a cunoștințelor
Sub-competenţe:1.2. Să realizeze proiecte artistice în diverse materiale și tehnici de artă.
2.2. Să perceapă funcţiile decorativă și constructivă a punctelor și liniilor.
4.2. Să perceapă calităţile estetice ale mesajelor operelor de artă plastică.
Obiectivele lecției:La sfârșitul lecției, elevul va fi capabil:
O1: să organizeze în mod echilibrat elementele din spațiul plastic;
O2: să manuiasca cu abilitate instumentele de lucru, creioane colorate;
O3: să folosească adecvat culorile corespunzătoare subiectului propus;
O4: să formuleze idei și opinii asupra temei plastice date folosind limbajul specific;
O5: să evalueze şi autoevalueze lucrările pe baza criteriilor propuse.
Strategii didactice:−− forme: frontal, individual, în perechi, în grup;−− metode, tehnici și procedee: tehnica didactică „Alege creionul preferat!”, conversația, exerciţiul, explicaţia, demonstraţia, problematizarea, tehnica de reflecție „Declar lumii întregi!”;−− mijloace: prezentare PowerPoint, blocuri desen, creioane colorate, fișe de lucru în perechi, planşa didactică demonstrativă Vază cu flori, planșa demonstrativă cu criteriile de succes, fișe de autoevaluare.
Strategii de evaluare: evaluare formativă punctuală (probă practică: produsul P2; autoevaluare); evaluare formativă interactivă.
Produsul evaluat
1.
P2: Lucrare plastică utilizând cre- 2.
ioanele colorate
3.
4.

Criterii de succes
Respect tema plastică şi subiectul.
Utilizez corespunzător/adecvat creioanele de diferite culori.
Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.

Bibliografie:
1.
2.
3.
4.
5.

Curriculum școlar, clasele I-IV. Chișinău: Lyceum, 2010.
Ghid de implementare a curriculumului modernizat, clasele I-IV. Chișinău: Lyceum, 2011.
Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasa a III-a. MECC, 2017.
Canţîru, I.; Vatavu, A.; Carauș, O. Educaţia plastică, manual pentru clasele 3-4. Chișinău: ARC, 2016.
Canţîru, I.; Vatavu, A.; Carauș, O. Educaţia plastică. Ghid pentru clasele 3-4. Chișinău: ARC, 2009.
SCHIȚA LECȚIEI CADRU ERRE
DIRIJAREA ÎNVĂȚĂRII

EVOCARE (10 min.)³³ Tehnica didactică „Alege creionul preferat!”

Captarea atenției. Se observă suportul de creioane colorate (rosu, galben, albastru, verde, violet, negru) de pe
fiecare bancă.
Curiozitate: Majoritatea creioanelor de astăzi sunt fabricate în China.
Enunț lacunar: Dacă această ţară ar decide brusc să nu mai exporte creioane, atunci…
Conversație. Fiecare elev alege din suportul de creioane colorate unul care îi place mai mult. Pentru fiecareculoare se prezintă o întrebare (PowerPoint). Apoi elevii, selectiv, răspund la întrebările propuse.
 Creionul roșu: Când scrie mai ușor creionul?
 Creionul galben: Ce tipuri de linii putem trasa cu creionul?
 Creionul verde: Ce importanță au culorile?
 Creionul albastru: Care trei culori s-ar potrivi pentru a colora o floare?
 Creionul negru: Ce simți când primești un buchet de crizanteme? (se aduce un buchet de crizanteme)
Activitate în grup. Elevii se grupează după culoarea creionului selectat și colaborează în grupuri pentru a răspunde la întrebările prezentate (PowerPoint).

56

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC Creionul roșu: Ce tehnici de lucru ați utilizat la lecțiile de educație plastică?
 Creionul galben: Numiți elementele de limbaj plastic învățate.
 Creionul verde: Ce tipuri de linii putem utiliza la desenarea unei flori?
 Creionul albastru: Ce cunoașteți despre cercul cromatic?
 Creionul negru: Cum obținem tonuri închise?Dar deschise?
La final sunt rugați să se ridice elevii care au ales creioane de culori primare. Se cere argumentarea: De ce aceste culori le numim primare?
Activitate în perechi. Elevii revin la locuri și colaborează în perechi la realizarea sarcinii de pe fișa de lucru.
Trasați săgeți pentru a completa propoziții adevărate:
Tabloul care reprezintă un colţ de natură se numeşte		
compoziţie
Imaginea care reprezintă chipul, figura unei persoane se numeşte		
peisajTabloul care reprezintă personaje în acţiune se numeşte 		natură statică
Imaginea care reprezintă obiecte neînsufleţite se numeşte		
portret		
natură moartă
Autoapreciere & Pauză dinamică. Perechile se autoverifică în baza prezentării (PowerPoint), corectează eventualele erori, obținând explicații de la colegi. La final, perechile își apreciază de comun acord starea de mulțumirereferitoare la rezultatele obținute și o exprimă prin mișcări:−− foarte mulțumiți – sărim pe loc;−− mulțumiți, dar am fi putut mai mult – defilăm pe loc;−− nu prea mulțumiți, trebuie să repetăm – facem înclinări laterale.
REALIZAREA SENSULUI (25 min.)³³ Problematizare
Restabilește enunțul. Care este părerea ta? Simbolul, crizantema, prieteniei, este.
• Observați imaginile (PowerPoint):−− Ce legătură există între aceste imagini?
−− Din ce este alcătuită o plantă – floare? Florile
care le punem în vaze cu apă, au toate părţile
componente? Care parte componentă lipseşte?
−− Reprezentând o floare în vază, ce fel de compoziție vom obține?
−− De ce este nevoie pentru a avea succes în realizarea unei compoziții? (Prezentarea criteriilor de succes și asigurarea conștientizării acestora.)³³ Realizarea compoziției plastice
Sugerez etapele de lucru:
1. Prezentarea şi analiza planşei didactice (sau a unei imagini vază cu flori) sub aspectul
evidenţierii culorilor, materialelor şi tehnicilor grafice folosite (hașurare).
2. Compunerea imaginii în spaţiul plastic (orizontal sau vertical).
3. Desenarea formelor de bază, respectând proporţiile (vaza, flori și
frunze)4. Redarea volumului obiectelor reprezentate prin hașurare cu creioane colorate.
5. Finisarea imaginii prin redarea unor detalii şi accente.
³³ Autoevaluarea activității în baza criteriilor de succes.
Un elev (doritor) prezintă oral, în baza lucrării afișate. Ceilalți, concomitent, se autoevaluează și apreciază gradul de independență în realizarea fiecărui criteriu prin hașurarea inimioarei corespunzătoare:• independent – toată inimioara;• ghidat de învățător – o jumătate de inimioară;• cu mai mult sprijin – un sfert din inimioară.
Data:

Elevul:Lucrare plastică utilizând creioanele colorate
1

Eu

2
Profesorul

Eu

3
Profesorul

Eu

4
Profesorul

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

Eu

Profesorul

57

REFLECȚIE (5 min.)³³ Declar lumii întregi!
−− A fost ușor să …
−− Altă dată voi …
−− Consider că …
EXTINDERE (5 min.)³³ Realizarea unei expoziții cu lucrarile cele mai reusite, la dorința elevilor.
³³ Problematizare. Cui ai dărui crizanteme?
Elevii doritori pot oferi lucrările realizate în dar colegilor sau pot să le vândă la preț de câteva expresii plasticedespre crizanteme.
Anexa 13PLAN DE RECUPERARE. MODELE ORIENTATIVE
Model pentru portofoliul elevului
Elevul _______________________
Perioada de recuperare ________________________________________(din ce dată până la ce dată se prevede ameliorarea)

Motivul recuperării ____________________________________
Nr.

Conținutul recuperării
(produse școlare)

Disciplina

Datareevaluării

RezultatulSemnăturapărintelui

Model pentru diagrama învățătorului
Clasa ______ Învățătorul ___________________________

Numele,prenumeleelevului

58

DisciplinaConținutul recuperării
(produseșcolare)Perioadade recuperare

Motivulrecuperării

Data retestului

RezultatulSemnătura învăță
torului

Coordonat

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

Anexa 14

MONITORIZAREA PUNCTUALĂ A PERFORMANȚELOR (selectiv)1(evaluări formative punctuale)
Produs școlar evaluat2:
Criterii de evaluare3:..........................................
1. ......................................
2. ...................................... etc.

Numele, prenumele

Data/Perioada

elevului
1.

4

2.
3.
4.
SINTEZA PERFORMANȚELOR
(în baza monitorizării etapizate a performanțelor)
Competențele specifice disciplinei5:
1. ....................................................
2. ....................................................
3. .................................................... etc.
Competențele specifice disciplinei
Produsele evaluate
16...................7

ELEV:
1.

2
...................

3...................

4...................

8

2.
3.

1 Pentru monitorizare punctuală se selectează anumiți elevi și anumite produse, în funcție de necesitățile identificate pe parcurs.
2 Se scrie numărul de ordine al produsului conform listei produselor recomandate la disciplină (a se vedea cap.4) și formularea
respectivă.
3 Se scriu criteriile de evaluare în corespundere cu criteriile de succes aferente produsului evaluat.
4 În fiecare casetă din dreptul numelui unui elev se înregistrează performanța elevului vizând produsul respectiv, conform
descriptorilor: independent, ghidat de învățător, cu mai mult sprijin. Modalitatea de înregistrare poate fi diferită: prin cuvinte,
abrevieri sau culori.
5 Se transcriu din curriculum disciplinar.
6 Se scrie numărul de ordine al competenței specifice.
7 Se scrie lista produselor prin care a fost evaluată pe parcursul anului competența specifică respectivă, de ex.: P1-P5, P8 etc.
8 În fiecare casetă din dreptul numelui unui elev se înregistrează nivelul individual atins în mod preponderent (cel mai frecvent)pe parcursul anului, conform descriptorilor: independent, ghidat de învățător, cu mai mult sprijin. Aceste date se vor obține
prin sinteza datelor fiecărui elev din cadrul Monitorizării etapizate a performanțelor.
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

59

Anexa 15FIȘE PENTRU PORTOFOLIUL ELEVULUI

Textul

1. Citesc
cursiv,
fluent,conștienttextul.

Modul deapreciereData³³ Produs evaluat: P23. Citirea cu voce a unui text cunoscut
2. Pronunț
corectfiecarecuvânt.

3. Articulez
4. Citesc
5. Identificcorect toate expresiv, cu
și explic
cuvintele.
intonaţia
cuvintele
potrivită. necunoscute*

Recomandarea învățăto
rului, a coleguluieucoleg/
învățător

Modul deapreciereData³³ Produs evaluat: P18. Rezolvarea problemelor compuse
1. Citesc
problema

2. Precizez
care estecondiția șicare esteîntrebarea
problemei

3. Scriu
schemaproblemei

4. Elaborez
planul derezolvare a
problemei

5. Scriu
rezolvarea
cu plan, cu
justificări, prinexercițiu

6. Scriurăspunsul
problemei

Recomandarea învățăto
rului, a coleguluieucoleg/
învățător

60

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGICEVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

61

Este responsabil în efectuarea temelor.
Este obiectiv în autoevaluare și în evaluarea
reciprocă a colegilor.
Este perseverent în vederea îmbunătățirii
rezultatelor personale.

3.
4.

Are încredere în forţele proprii.
Își gestionează emoțiile.

8.
9.

Data nașterii _______________

Anul de studiiPărinți (tutore): ___________________________________

Diriginte: _________________________________________de cele mai
multe ori

deseori

uneoriMatematică

Limba și literatura română

Calificativele acordate elevului la finalizarea clasei a III-a

15. Pare fericit la școală.

12. Are o atitudine protectoare față de mediulînconjurător.
13. Colaborează cu ceilalți pe bază de respect șiempatie.
14. Manifestă inițiativă și abilități de decizie în
activităţi şi contacte cu colegii.

TELEFON: ___________________________________________________

E-MAIL: _____________________________________________________

11. Îndeplinește regulile clasei și ale școlii.

SITE: _______________________________________________________

Copilul în interacțiune cu mediul

10. Denotă capacități de autoeducație.

Este grijuliu faţă de obiectele personale.

7.

Elev_______________________INFORMAȚIE DESPRE INSTITUȚIA DE ÎNVĂȚĂMÂNTADRESA: ____________________________________________________

Este responsabil faţă de înfăţişarea, sănătatea
și securitatea sa.

Copilul în raport cu sine

Este atent în realizarea sarcinilor.

2.

5.

Manifestă motivație pentru învățare.

1.

Copilul ca subiect al învățării

Pe parcursul anului școlar:

Copilul la școală

6.

Clasa 3

Tabel de performanță școlară

_____________________________________

Instituția de învățământ

Anexa 16

62

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

independent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Prezentarea succintă a unor informaţii,a unor relatări culese independent; Prezentarea orală a unei situații de comunicare; Lectura
imaginilor; Elaborarea unei compoziţii (oral); Prezentarea mesajului argumentativ; Alcătuirea unui
text și expunerea orală (în baza planului de idei, imaginilor); Identificarea părților de vorbire/de
propoziție; Elaborarea unei compoziţii (scris); Redactarea textelor proprii cu şi fără repere; Alcătuirea
și scrierea propoziţiilor; Scrisul; Alcătuirea unui dialog scris; Scrierea bilețelului, anunțului, invitației,felicitării; Citirea textului literar/ nonliterar la prima vedere; Citirea cu voce a unui text cunoscut;
Receptarea mesajului scris (citirea/lectura); Recitarea poeziei; Identificarea mijloacelor artisticeînvățate; Analiza și sinteza unui text literar; Povestirea unui text literar; Descrierea/caracterizarea
unui personaj literar; Elaborarea unui plan de idei al textului citit; Transcriere de text; Scrierea dupădictare; Ortografia ortogramelor/cuvintelor ce conțin grupuri de litere; Prezentarea unui text literarcunoscut; Prezentarea unei cărți citite; Elaborarea/completarea unei agende de lectură.

5. Manifestarea interesului şi a preferinţelor
pentru lectură

4. Aplicarea conceptelor şi a terminologiei
lexicale, fonetice, morfologice şisintactice în structurarea mesajelor
comunicative

3. Utilizarea scrisului ca tehnică
psihomotrică şi ca abilitate de exprimare agândurilor

2. Perceperea mesajului citit/audiat prinreceptarea adecvată a universului emoţionalşi estetic al textelor literare şi utilitatea
textelor nonliterare

1. Receptarea mesajului oral în diferite situaţii
de comunicare

LIMBA ȘI LITERATURA ROMÂNĂ

Descrierea rezultatelor elevului
pe parcursul clasei a III-a la disciplinele școlare
independent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijinindependent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Comunicarea orală/scrisă a informației
științifice; Descrierea unor corpuri, locuri geografice, stări, fenomene din natură; Clasificarea
elementelor naturii; Realizarea unor investigații simple; Ordonarea, gruparea unor obiecte, fenomene,
evenimente; Comunicarea observaţiilor efectuate, informaţiilor selectate/citite; Realizarea unor
experimente simple; Înregistrarea grafică (tabel, schemă, fisă de observare) a observaţiilor efectuate;
Analiza unor acţiuni, schimbări, consecinţe, efecte; Utilizarea instrumentelor de măsurare (citirea unuitermometru, folosirea unui calendar, a ceasului).

2. Explorarea şi investigarea lumiiînconjurătoare
3. Comunicarea orală şi scrisă utilizând stilulştiinţific
4. Adoptarea unui comportament adecvat în
cadrul mediului natural şi al celui social

1. Receptarea informaţiilor ştiinţificeȘTIINȚE

Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: scrierea, citirea numerelor naturale; calcul oral; calcul în coloniță; rezolvarea problemelor simple și compuse;formularea problemelor; rezolvarea de situații de problemă din cotidian, care solicită
calcule; recunoaşterea formelor geometrice; efectuarea măsurărilor; transformări
simple ale unităților de măsură; completarea șirurilor de numere, forme geometrice;formarea șirurilor de numere după o regulă dată; exerciții, enunțuri lacunare; completarea tabelelor, schemelor; determinarea valorii de adevăr a unei propoziții matematice; colaborarea în echipă; completarea caietului.

4. Explorarea/investigarea unor situaţii deproblemă reale sau modelate, integrândachiziţiile matematice şi cele din altedomenii

3. Rezolvarea şi formularea de probleme,utilizând achiziţiile matematice

2. Aplicarea operaţiilor aritmetice şi aproprietăţilor acestora în contexte variate

1. Identificarea şi utilizarea conceptelor
matematice şi a limbajului matematic însituaţii diverse

MATEMATICĂEVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

63

independent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijinindependent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Audiția creațiilor muzicale; Interpretarea
cântecelor; Caracterizarea creațiilor muzicale; Improvizarea melodiilor.

5. Receptarea şi promovarea valorilor muzicalenaţionale şi universale

4. Utilizarea terminologiei muzicale specifice
pentru reflecţie şi autoexprimare

2. Identificarea mijloacelor de expresivitate
muzicală conform rolului în redarea imaginii
artistice şi a mesajului ideatic al operei
muzicale
3. Demonstrarea dexterităţilor muzicale şi
integrarea în activităţi artistice şcolare,culturale, sociale

1. Cunoaşterea şi înţelegerea diversităţii
fenomenului muzical–artistic din perspectiva
semnificaţiilor emoţionale şi estetice

EDUCAȚIA MUZICALĂ

Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Mesajul oral; Portretul fizic/moral a unuipersonaj; Studii de caz; Descrierea sărbătorilor calendaristice; Implicarea în acțiuni comunitare; Miniproiecte de grup.

4. Participarea la luarea deciziilor şi larezolvarea problemelor comunităţii

3. Manifestarea unui comportament social activ
şi responsabil adecvat unei lumi in schimbare

2. Aplicarea normelor din sfera valorilor umanein stabilirea relaţiilor interpersonale pozitive

1. Utilizarea conceptelor specifice valorilor
moral-spirituale pentru cunoaşterea şi
respectarea tradiţiilor naţionale, experienţei
religioase, normelor de convieţuire în
societate

EDUCAȚIA MORAL-SPIRITUALĂ
independent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijinindependent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijinindependent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Confecționare de lucrări.

4. Evaluarea lucrării realizate, memorarea
etapelor procesului tehnologic

1. Elaborarea unui proiect de confecţionare aunui obiect, care să răspundă unei
trebuinţe; prezentarea acestui proiect
2. Conceperea şi organizarea mijloacelor deconfecţionare a unui obiect conformproiectului elaborat
3. Realizarea obiectului conform proiectuluielaborat, respectând regulamentul
tehnologic

EDUCAȚIA TEHNOLOGICĂ

3. Formarea calităţilor de personalitate,comportamentului civilizat, a deprinderilor
comunicative şi de interacţiune socială
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Exerciții: de front și formații; cu
caracter aplicativ; de atletism; din gimnastica de bază; de dezvoltare fizică generală; Aruncarea
mingii; Jocuri sportive.

2. Dezvoltarea competenţelor fizice de bazăprin intermediul exerciţiilor fizice

1. Cunoaşterea noţiunilor, cerinţelor şi
legităţilor elementare referitoare la
educaţia fizică şi aplicarea acestora în
practica educaţionalăEDUCAȚIA FIZICĂ

Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Lucrări şi compoziţii plastice realizate
prin utilizarea diverselor materiale, instrumente şi tehnici de artă; Colaborări în echipe.

1. Explorarea diverselor instrumente,materiale şi tehnici de artă2. Valorificarea elementelor de limbaj plastic
în exprimarea artistico-plastică
3. Realizarea lucrărilor plastice în diverse
tehnici şi materiale de artă4. Cunoaşterea noţiunilor elementare dindomeniul artelor plastice

EDUCAȚIA PLASTICĂ64

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A III-A
GHID METODOLOGIC

independent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijinL.Ș

Semnătura directoruluiSemnătura părintelui: _____________________________

Semnătura dirigintelui: _____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________

Recomandări/arii de dezvoltare (opțional):

Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Recunoaşterea sunetelor, a cuvintelor , aenunțurilor dintr-o comunicare scrisă sau orală; Reproducerea enunţurilor simple; Dialogul oral;
Formularea răspunsului la întrebări; Descrierea ghidată a obiectelor, a personajelor; Citirea cu voce
a unui text cunoscut; Povestirea unui text; Recitarea poeziei; Conversaţie; Prezentarea orală a unei
situații de comunicare; Scrisul; Dictare; Scrisoarea; Caietul meu.

6. Conectarea la alte limbi şi discipline

5. Iniţierea în cunoaşterea altor culturi

4. Producerea mesajelor scrise şiinteracţiunea scrisă

3. Receptarea mesajelor scrise

2. Producerea mesajelor orale şi interacţiunea
orală

1. Receptarea mesajelor orale

LIMBA STRĂINĂ