MINISTERUL EDUCAȚIEI, CULTURII ȘI CERCETĂRII
AL REPUBLICII MOLDOVAINSTITUTUL DE ȘTIINȚE ALE EDUCAȚIEI

METODOLOGIAPRIVIND IMPLEMENTAREAEVALUĂRII CRITERIALE PRIN DESCRIPTORIClasa a II-a(ediția a II-a, actualizată și completată)Chișinău, 2017

37.091:373.3(072)
M 61
Aprobată la Consiliul Naţional pentru Curriculum (Ordinul Ministerului Educației nr. 623 din 28 iunie 2016)Ediția a II-a, aprobată la Consiliul Științifico-Didactic al IȘE din 27.12.2017
Coordonatori:
 Lilia POGOLȘA, dr. hab., prof. univ., IȘE Nicolae BUCUN, dr. hab., prof. univ., IȘE Valentin CRUDU, dr., MECC

Valentina GAICIUC, MECC

Autori: Mariana MARIN, dr., conf. univ., IȘE Valentina GAICIUC, MECC
 Ludmila URSU, dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă” din Chișinău
 Oxana PALADI, dr., conf. univ., IȘE Nelu VICOL, dr., conf. univ., IȘE Angela CURACIȚCHI, dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă” din Chișinău
 Daniela STATE, grad did. sup., Liceul „Columna”, mun.Chişinău Natalia DARII, grad did. sup., IPŞP „Grigore Vieru”, or. Ştefan Vodă
 Valentina ARION, grad did. I., IPG „Ioan Vodă”, s. Hagimus, r-onul Căușeni
 Viorica MĂȚILĂ-PARFENI, grad did. sup., IPLT „Mihai Eminescu”, mun.Bălți Stela BALTAG, grad did. sup., IPLT „Ion Creangă”, mun.Chișinău
 Lucia PÎRĂU, grad did. I., IPLT „Mihai Eminescu”, mun.Bălți
 Diana GATMAN, grad did. I., IPG „Pelivan”, s. Pelivan, r-onul Orhei Ana VARTIC, DGETS mun.Chișinău
 Daniela COTOVIȚCAIA, MECC
 Ala NIKITCENKO, MECC
 Nadejda DIMITROVA, MECC
 Ana STOLETNEAIA, US din Comrat
 Tamara DEMCENCO, grad did. sup., IPLT „Aleksandr Pușkin”, mun.Chișinău
 Snejana NIKIFORȚEVA, grad did. II, IPLT „Vasil Levski”, mun.Chișinău
 Irina LIVIȚCHI, IPLT „Gheorghe Asachi”, mun.Ungheni
Recenzenţi: Angela TELEMAN, dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă” din Chișinău
 Silvia GOLUBIȚCHI, dr., conf. univ., US din Tiraspol (cu sediul la Chișinău) Aliona BRIȚCHI, dr., US „A. Russo” din Bălți
 Rodica AGAFIAN, grad did. I, OLSDÎ Orhei© Institutul de Științe ale Educației, 2017
Toate drepturile rezervateISBN 978-9975-48-121-2.
Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori : clasa a 2-a / Mariana
Marin, Valentina Gaicuc, Ludmila Ursu [et al.] ; coord.: Lilia Pogolşa [et al.] ; Inst. de Ştiinţe ale
Educaţiei. – Chişinău : Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei, 2017 (Tipogr. "Cavaioli"). – 53 p.
Referinţe bibliogr.: p. 48-49 (27 tit.).
ISBN 978-9975-48-121-2.
37.091:373.3(072)
M 61

2

CUPRINSABREVIERI……………………………………………………………..….………………………. 4
1. PREZENTARE GENERALĂ............................................................................................. 5
1.1. Scopul și obiectivele.............................................................................................................. 5
1.2. Acțiunile manageriale de implementare................................................................................ 6
7
2. STRATEGIA GENERALĂ A EVALUĂRII CRITERIALE PRIN DESCRIPTORI
2.1. Concepția evaluării criteriale prin descriptori....................................................................... 7
2.2. Actualizarea noțiunilor de bază ale ECD............................................................................... 8
2.3. Tipuri de evaluare în contextul ECD..................................................................................... 10
3. ORGANIZAREA PROCESULUI DE EVALUARE CRITERIALĂ PRINDESCRIPTORI ÎN CLASA A II-A..................................................................................... 123.1. Utilizarea calificativelor în clasa a II-a.................................................................................. 123.2. Produse școlare recomandate și criterii de succes.................................................................... 13
3.2.1. Limba și literatura română.......................................................................................... 14
3.2.2. Matematică................................................................................................................... 17
3.2.3. Științe............................................................................................................................ 19
3.2.4. Educația moral-spirituală............................................................................................ 20
3.2.5. Educația muzicală......................................................................................................... 21
3.2.6. Educația plastică............................................................................................................. 22
3.2.7. Educația tehnologică..................................................................................................... 23
3.2.8. Educația fizică.............................................................................................................. 23
3.2.9. Limba străină (primul an de studiu)............................................................................ 24
3.3. Produse opționale .................................................................................................................. 26
4. PROIECTAREA EVALUĂRII CRITERIALE PRIN DESCRIPTORI........................ 26
4.1. Proiectarea eșalonată a ECD................................................................................................... 26
4.2. Proiectarea de lungă durată din perspectiva ECD................................................................... 27
4.2.1. Proiectarea administrării disciplinei........................................................................... 28
4.2.2. Proiectarea unităților de învățare............................................................................... 30
4.3. Proiectarea de scurtă durată din perspectiva ECD................................................................. 32
5. PROCESAREA ȘI INTERPRETAREA DATELOR EVALUĂRII ÎN CLASA A II-a 34
5.1. Documente școlare și instrumente de monitorizare a performanțelor................................... 34
5.2. Stabilirea calificativelor.......................................................................................................... 35
5.3. Înregistrarea calificativelor.................................................................................................... 36
5.4. Procedeul „R” - RECUPERARE........................................................................................... 36
5.5. Verificarea probelor de evaluare sumativă............................................................................. 37
5.6. Tehnologia evaluării sumative orale (ESO)............................................................................ 37
5.7. Diagrama de monitorizare a performanțelor elevilor............................................................ 39
5.8. Portofoliul performanțelor școlare ale elevului..................................................................... 42
5.9. Tabelul de performanță școlară............................................................................................. 42
BIBLIOGRAFIE................................................................................................................................. 44
Anexa 1 Plan de recuperare. Modele orientative.................................................................................. 46
Anexa 2 Tabelul de performanță școlară, clasa a II-a (instruire în limba română).............................. 47

3

ABREVIERIMECD-Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasa a II-a

ECD-

Evaluare criterială prin descriptori

EI-

Evaluare inițială

ES-

Evaluare sumativă

ESO-

Evaluare sumativă orală

EA-

Evaluare anuală

EFE-

Evaluare formativă în etape

EFP-

Evaluare formativă punctuală

EFI-

Evaluare formativă interactivă

FB-

Calificativul Foarte Bine

B-

Calificativul BineS-

Calificativul Suficient

ind.

-

Nivelul de performanță Independent

ghid.

-

Nivelul de performanță Ghidat de învățător

spr.

-

Nivelul de performanță Cu mai mult sprijin

4

1. PREZENTARE GENERALĂ
1.1.

Scopul și obiectivele

Prezenta metodologie (în continuare – MECD) stabilește modul de organizare și realizare aprocesului de evaluare criterială prin descriptori în clasa a II-a.
MECD are scopul de a reglementa acţiunile manageriale şi didactice privind continuarea
procesului de implementare a evaluării criteriale prin descriptori și este elaborată în contextul
actualizării următoarelor documente: Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori în clasele I-II (aprobată
la Consiliul Național pentru Curriculum, Ordinul Ministerului Educației nr.623 din 28 iunie
2016);
 Evaluarea criterială în bază de descriptori. Clasa a II-a. Ghid metodologic (aprobat la Consiliulnațional pentru curriculum, Ordinul Ministerului Educației nr.256 din 28 aprilie 2017).
Prin actualizarea realizată se asigură continuitatea procesului de implementare a procesului deevaluare criterială prin descriptori în clasele I-III în baza corelării cu:
 Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasa I (ediția a II-a,actualizată și completată) (ediția I aprobată la Consiliul Naţional pentru Curriculum, Ordinul
Ministerului Educației nr. 862 din 07 septembrie 2015; ediția a II-a aprobată la ConsiliulȘtiințifico-Didactic al IȘE din 27.12.2017);
 Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasa a III-a (aprobată
la Consiliul Național pentru Curriculum, Ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării
nr.70 din 05 septembrie 2017).
În vederea atungerii scopului propus, MECD stipulează următoarele obiective:• Confirmarea concepției ECD prin actualizarea și completarea noțiunilor de bază și în contextul
continuității în clasele I-III;• Explicitarea psihopedagogică a impactului evaluării pentru autonomia școlarului mic;
• Inițierea în proiectarea didactică eșalonată din perspectiva ECD;
• Utilizarea coerentă a produselor școlare, criteriilor și descriptorilor în cadrul strategiilor deevaluare: formelor, metodelor, tehnicilor, instrumentelor de evaluare;• Optimizarea procesării datelor evaluării în documente școlare și instrumente de monitorizare aperformanțelor elevilor;• Interpretarea rezultatelor obţinute în activitatea de evaluare formativă şi managementul
recuperării ameliorative;• Valorificarea rezultatelor şcolare ale elevilor în vederea diferenţierii şi individualizării învăţării;• Analiza reflectiv-critică şi formularea judecăţilor de valoare proprii privind necesitatea
schimbărilor în cultura evaluativă;• Manifestarea culturii evaluative din perspectiva învăţământului centrat pe competenţe și atendinţelor de modernizare a evaluării.

5

1.2. Acțiunile manageriale de implementare
Realizarea scopului și a obiectivelor stipulate necesită un sistem de acțiuni manageriale deimplementare a MECD, coordonat la toate nivelurile implicate.
Specialiștii responsabili de învățământul primar din cadrul OLSDÎ:- vor informa managerii instituțiilor de învățământ despre MECD, în primele zile ale publicării
prezentului document;- vor aduce la cunoștința cadrelor didactice și manageriale că, începând cu anul de învățământ
2018-2019, proiectarea didactică în baza ECD la clasa a II-a se va realiza eșalonat, urmărind
cumularea treptată a experienței;- vor organiza activități de tip seminare instructive, mese rotunde, consilieri metodice privind
implementarea MECD;- vor asigura formarea managerilor și a cadrelor didactice din raion/municipiu în vederea
implementării MECD, la nivelul instituțiilor de formare continuă și la nivel local;- vor elabora planul de monitorizare a implementării ECD în învățământul primar;- vor monitoriza activitățile de pedagogizare și consiliere a părinților privind implementarea ECD.
Managerii școlari responsabili de învățământul primar (director/director-adjunct, șefcomisie metodică):- vor informa cadrele didactice din instituții despre MECD, în primele zile ale publicării
prezentului document;- vor aduce la cunoștința cadrelor didactice că, începând cu anul de studii 2018-2019, proiectareade lungă durată în baza ECD la clasa a II-a se va realiza eșalonat, pe parcursul unităților deînvățare; nu vor impune imediat variantele de proiectare extinse din perspectiva ECD, dar vorsusține și vor promova implementarea treptată a acestora;- vor asigura formarea tuturor cadrelor didactice privind implementarea ECD în clasa a II-a, la
nivelul instituțiilor de formare continuă și la nivel local;- vor organiza ședințe, mese rotunde, consilieri metodice privind implementarea MECD;- vor întocmi planuri de acţiuni de formare a cadrelor didactice privind implementarea ECD;
- vor elabora planul de monitorizare a implementării ECD;
- vor organiza activități de pedagogizare și consiliere a părinților privind implementarea ECD.

Cadrele didactice care predau la clasa a II-a:- vor studia cu atenție MECD și vor iniția implementarea la nivelul proiectărilor didactice, în
procesarea și interpretarea datelor evaluării, precum și la nivelul demersului didactic propriu-zis;- vor participa la activități de dezvoltare profesională în cadrul instituțiilor de formare continuă și
seminarelor raionale și instituționale, în vederea implementării MECD;- vor informa părinții, în cadrul ședințelor din debutul anului școlar, despre MECD și despre
Tabelul de performanță școlară în care se vor sintetiza rezultatele elevului pe parcursul clasei a
II-a la disciplinele școlare, precum și caracteristicile manifestărilor comportamentale ale
copilului la școală.

6

2.

STRATEGIA GENERALĂ A EVALUĂRII CRITERIALE PRINDESCRIPTORI
2.1.

Concepția evaluării criteriale prin descriptori

În conformitate cu prevederile Codului Educației al Republicii Moldova [1]1, ECD
constituie un sistem de eficientizare permanentă şi diferenţiată a învăţării, predării şievaluării prin introducerea criteriilor şi descriptorilor, fără acordarea notelor.
Excluderea notelor este argumentată din perspectiva particularităților de vârstă ale elevilor din
ciclul primar. Vârsta școlară mică este dominată de o motivație extrinsecă, iar pentru succesulșcolar veridic, dar și formarea armonioasă a personalității, este importantă motivația intrinsecă.
Școlarul mic nu este în măsură să se autoevalueze prin notă. El percepe nota drept o laudă sauo pedeapsă, o atitudine pozitivă sau negativă a cadrului didactic. Astfel, acordarea notelor la vârsta
școlară mică sprijină, cu precădere, motivația extrinsecă, iar introducerea descriptorilor urmărește
dezvoltarea motivaţiei intrinseci în contextul asigurării continuității la nivelurile preșcolar și primar.
Concepția ECD nu prevede o simplă înlocuire a notelor prin calificative. Importantele decizii
evaluative se referă la descriptori de performanţă raportaţi la criterii de evaluare.
 Baza metodologică a ECD este evaluarea pentru învăţare.
 Obiectivul principal al ECD rezidă în îmbunătăţirea rezultatelor obţinute individual sau în
grup, contribuind la motivarea pentru învăţare, la (auto)corectarea greşelilor, prin urmare la oevoluţie a dezvoltării personalităţii şcolarului mic.
Atingerea obiectivului principal în procesul ECD determină următoarele obiective:- trierea informaţiei cu referire la progresul, lacunele şi obstacolele de învăţare întâlnite de elev;
interpretarea informaţiei în baza unor criterii stabilite în prealabil;- diagnosticarea, în măsura posibilităţilor, a factorilor care se află la originea dificultăţilor deînvăţare atestate la elevi;- adaptarea activităţilor de instruire şi de învăţare, în funcţie de interpretarea informaţiei culese.
 Fiind subordonat interesului superior al copilului, procesul ECD se fundamentează pe unsistem unitar de principii:
principii psiho-pedagogiceprincipii didactice• principiul centrării pe personalitatea celui• principiul relevanţei și eficienţei;evaluat (educat), pe caracteristicile sale• principiul integranţei procesului
individuale şi de vârstă;educaţional de predare-învăţare-evaluare;• principiul motivării pentru învăţare;• principiul priorității autoevaluării;• principiul confidențialității;• principiul flexibilității în alegerea• principiul succesului;
instrumentelor de evaluare;• principiul transparenţei şi participării la• principiul corelării evaluării formative cu
1

Articolul 16. Evaluarea şi scara de notare. (5) În învățămîntul primar, evaluarea rezultatelor învăţării este criterială şi
se efectuează prin descriptori.
Articolul 152. Prezentul cod intră în vigoare în 30 de zile de la publicare, cu excepţia: d) art. 16 alin. (5), în partea ceţine de evaluarea rezultatelor învăţării prin descriptori, care se pune în aplicare din anul 2015, începând cu clasa I.
Articolul 3. Noţiuni principale. În sensul prezentului cod, următoarele noţiuni principale semnifică:descriptori – criterii calitative de evaluare care descriu modul de manifestare a competenţelor elevului şi permit
determinarea gradului de realizare a acestora (minim, mediu, maxim). În conformitate cu nivelul atins, descriptorii
permit acordarea de calificative (suficient, bine, foarte bine).

7

procesul evaluării (copil/părinte/
reprezentant legal al copilului).

cea sumativă.

2.2. Actualizarea noțiunilor de bază ale ECD
 Obiectul evaluării în şcoala primară îl constituie rezultatele școlare individuale ale
copilului.
Spectrul rezultatelor vizate este determinat de curriculumul școlar centrat pe formarea decompetențe. De fapt, nu evaluăm competențe, dar ,,urme” vizibile ale acestora, adică produsele princare se ajunge la rezultatele elevilor [19, p.130].
 Produsul școlar reprezintă un rezultat școlar proiectat pentru a fi realizat de către elev șimăsurat, apreciat de către cadrul didactic, elevul însuși, colegii și, eventual, părinții.
Termenul produs ca forma în care informaţia este stocată şi procesată este enunţat în Modelul
lui Guilford, alături de conţinut şi proces. În acest context, produsul relatează despre tipurile deinformaţii pe care le procesează de la tipurile de conţinut. Produsul este rezultatul operaţiunii
efectuate de individ şi este compus din două elemente „dimensiuni”: conţinutul – element asupracăruia se va efectua operaţiunea; operaţiunea – activitate intelectuală produsă de individ care se
aplică obiectului [20, p. 27]. Reieșind din interpătrunderea și inseparabilitatea acestor douădimensiuni, MECD admite formularea produselor școlare atât pornind de la conținut (de ex.: Poezia
recitată), cât și de la operațiune (de ex.: Transcriere de text).
 Criteriile de evaluare sunt seturi de calităţi importante care se regăsesc în produsele învăţării
şi care trebuie să se prezinte ca un sistem, într-o unitate integră și inseparabilă cu produsul
respectiv.
Sintagma „criterii de evaluare” se utilizează doar de către cadrele didactice în medii
profesionale, la scrierea rapoartelor, lucrărilor metodice, articolelor etc. Criteriile de evaluare se
prezintă elevilor în formă de criterii de succes, formulate în limbaj accesibil, pe scurt, folosind
verbe, de obicei la persoana I singular.
De exemplu, pentru produsul „Rezolvarea unui exercițiu fără/cu paranteze”:
Criterii de succes (pentru elevi)

Criterii de evaluare (pentru cadre didactice)

1. Determin ordinea efectuării operaţiilor.
2. Efectuez calculele.
3. Scriu răspunsul.

1. Determină ordinea efectuării operaţiilor.
2. Efectuează calculele.
3. Scrie răspunsul.

 Descriptorii reprezintă criterii calitative de evaluare care descriu modul de manifestare acompetenţelor elevului şi permit determinarea gradului de realizare a acestora (minim, mediu,
maxim); constituie indicatori operaţionali direct observabili în comportamentul performanţial alelevilor şi la nivelul rezultatelor şi produselor activităţii concrete a acestora.
Astfel, descriptorii generali pentru învățământul primar descriu modul de manifestare acompetenţelor elevului în procesul realizării finalităților curriculare pe două dimensiuniintercondiționate:• dimensiunea cumulativă (decizională) vizează nemijlocit performanțele elevului la disciplineleșcolare și permite atribuirea calificativelor: foarte bine, bine, suficient;• dimensiunea formativă (formatoare, dinamică) vizează comportamentul performanțial al
elevului și permite stabilirea nivelului de performanță: independent, ghidat de învățător, cu mai
mult sprijin.

8

ELEVULCARE A DOBÂNDIT COMPETENȚE
• constituite stabil,capabile deautodezvoltare•

care necesită
antrenament pentru
consolidare•

aflate în curs deformareREALIZEAZĂ PRODUSE ȘCOLARE• corect•
cu greşeli mici•
cu greşeli
• complet•cu•
cu• coerent
incompletitudini mici
incompletitudini• fără ezitări
•cu incoerențe
•cu incoerențe
mici•
cu ezitări
•cu ezitări mici,depășite ca rezultat aldepășite ca rezultat al
sprijinuluighidării (întrebărilor(indicațiilor,
orientative) oferite deexplicațiilor) oferiteînvățător
de învățător

indicatori de performanță

descriptori de performanță

MANIFESTĂ COMPORTAMENT PERFORMANȚIAL
independent

ghidat de învățător

cu mai mult sprijin

niveluri deperformanță

dimensiunea
formativă
(dinamică)calificative

dimensiunea
cumulativă
(decizională)ATESTĂ REZULTATELE ȘCOLARE APRECIABILE PRIN
foarte bine

bine

suficientFigura 1. Corelarea dimensiunilor formativă și cumulativă
ale aprecierii rezultatelor școlare în contextul ECD
ECD se înscrie în paradigma evaluării formatoare, de aceea în clasele I-III se acordă prioritate
dimensiunii formative a aprecierii rezultatelor școlare – comportamentului performanțial al
elevului. Astfel, școlarului mic i se oferă șanse sporite pentru succes într-un ritm confortabil și în
contextul individual al formării personalității.
Pentru copiii cu CES se folosește acelaşi sistem criterial în evaluare, dar aplicat pe baza
Planului educaţional individualizat.

9

2.3. Tipuri de evaluare în contextul ECD
Din punct de vedere al situaţiilor de evaluare, se evidențiază:
evaluarea instrumentală – realizată în condiţii special create ce presupun elaborarea şiaplicarea unor instrumente de evaluare (test însoțit de matrice de specificații și barem decorectare/verificare/apreciere; probă orală, scrisă, practică sau combinată, fișe de evaluare, grilede autoevaluare sau evaluare reciprocă etc.);evaluarea non-instrumentală (neinstrumentală) – realizată în circumstanţe obişnuite pe baza
observării activităţii elevilor și a feed-backului imediat, fără folosirea anumitor instrumente deevaluare, fiind destinată sensibilizării partenerilor angajați în proces (cadrul didactic și elevii) la
manifestările comportamentului performanțial al elevilor, în vederea prevenirii și combaterii
dificultăților și eficientizării procesului didactic.
ECD accentuează caracterul reflexiv al evaluării non-instrumentale, care trebuie asigurat încontextul ghidării autoevaluării și evaluării reciproce pe baza criteriilor de succes aferente
produsului vizat. În cazul evaluării instrumentale, condiții de reflecție se asigură în cadrul
activităților diferențiate de postevaluare.
În funcție de momentul unui act evaluativ într-un parcurs de învățare, se disting: evaluareainițială – predictivă; evaluarea formativă – continuă; evaluarea sumativă – finală.
Respectând semnificațiile acestor strategii de evaluare, MECD diferențiază trei tipuri deevaluare formativă: evaluarea formativă în etape; evaluarea formativă punctuală; evaluarea
formativă interactivă [14, 23, 19].
Ținând cont de caracterul formativ al evaluării inițiale, în figura 2 se ilustrează frecvenţa,consecutivitatea şi valoarea tipurilor de evaluare.

Figura 2. Modelul temporal al evaluării formative și sumative (M. Houart, 2001)

10

Evaluarea inițială (EI):• este de tip formator;• poate să se raporteze la finalitățile curriculare însușite anterior, determinate ca fiind necesare
pentru succesul elevilor în noul parcurs de învățare; poate avea caracter de diagnosticare aexperiențelor la un anumit subiect sau la o anumită unitate de învățare;• poate fi instrumentală, dar și nonistrumentală;• are caracter reflexiv și creează elevilor condiţii de autoevaluare şi autoreglare a învăţării;• este ghidată de învăţător, care își asumă responsabilitatea corectării ulterioare a parcursului deînvățare al elevului prin combaterea și prevenirea dificultăților;• prevede apreciere pe bază de descriptori, cu utilizarea cuvintelor încurajatoare.

•
•
•

•
•

•

•
•

•

•
•
•
•

Evaluarea sumativă (ES):se raportează la sub-competențele stipulate pentru unitatea de învățare parcursă;este instrumentală, elevii fiind conştienţi de demersurile evaluative întreprinse;
este ghidată de învăţător, care își asumă responsabilitatea „pregătirii” elevului prin evaluări
formative; astfel, elevul percepe evaluarea sumativă drept un moment aşteptat, dar nu
unul care poate provoca tensiune şi frică;este succedată de activități diferențiate de postevaluare (reînvățare/recuperare, antrenament,
dezvoltare), în cadrul cărora se asigură condiții pentru reflexie;
la Limba română și Matematică, numărul evaluărilor sumative se decide în baza recomandărilor
Scrisorii metodice pentru învățământul primar elaborată de MECC pentru anul în curs; lacelelalte discipline, evaluări sumative se realizează doar la sfârșit de semestru;
în funcție de clasă și disciplină, poate să prevadă apreciere prin calificative sau prin stabilirea
nivelului de performanță; în ambele cazuri, aprecierea se realizează pe bază de descriptori.
Evaluarea formativă în etape (EFE):
se raportează la câteva dintre sub-competențele stipulate pentru unitatea în curs de derulare (deobicei, 2-3 sub-competențe, în funcție de contextul concret);
totalitatea sub-competențelor vizate prin evaluările formative în etape trebuie să acopere
integral lista sub-competențelor vizate prin evaluarea sumativă la sfârșitul unității de învățare;astfel, sunt necesare cel puțin 2 evaluări formative în etape pe parcursul unei unități deînvățare;este instrumentală și presupune valorificarea produselor selectate pentru fiecare dintre subcompetențele vizate (de obicei, 1-2 produse la o sub-competență, în funcție de contextul
concret);are caracter reflexiv și creează elevilor condiţii de autoevaluare şi autoreglare a învăţării;este ghidată de învăţător pe baza criteriilor;prevede apreciere prin descriptori, cu utilizarea cuvintelor încurajatoare;presupune acțiuni de recuperare pentru asigurarea succesului imediat.

Evaluarea formativă punctuală (EFP):• se raportează la una dintre sub-competențele stipulate pentru unitatea respectivă;• este instrumentală și presupune valorificarea unui produs selectat pentru sub-competența
vizată (în funcție de contextul concret, pot fi și două produse);• are caracter reflexiv și creează elevilor condiţii de autoevaluare şi autoreglare a învăţării;11• este ghidată de învăţător pe baza criteriilor;• prevede apreciere prin descriptori, cu utilizarea cuvintelor încurajatoare;• presupune acțiuni de recuperare pentru asigurarea succesului imediat.
Evaluarea formativă interactivă (EFI):
se raportează la obiectivele lecției;este non-instrumentală și presupune un feed-back:- emoțional (de ex.: zâmbet; gesturi de aprobare; mimică de încurajare);- de conținut (de ex.: ai scris corect; ai fost original; ai citit cu o intonație potrivită; ai rezolvat
corect; fii atent în continuare la utilizarea liniei de dialog);- de activitate (de ex.: te-ai implicat; ai fost activ; ai apreciat obiectiv colegul; aisusținut atmosfera de lucru în grup; am încredere că poți să te implici; ai nevoie de un pic decuraj);
mizează pe autoevaluare și evaluare reciprocă;este ghidată de către învăţător pe baza criteriilor, cu utilizarea cuvintelor încurajatoare și adescriptorilor.

•
•

•
•

3.

ORGANIZAREA PROCESULUI DE EVALUARE CRITERIALĂ PRINDESCRIPTORI ÎN CLASA A II-A
3.1. Utilizarea calificativelor în clasa a II-a

În clasa a II-a se vor atribui calificative doar la evaluările sumative și doar la următoarele
discipline școlare: școala națională: Limba română; Matematică; școala alolingvă: Limba rusă; Matematică; Limba română; Limba bulgară/găgăuză/ucraineană.
Tabelul 1. Utilizarea criteriilor de evaluare, a descriptorilor și a calificativelor
în contextul strategiilor de evaluare în clasa a II-a
Disciplinele școlareîn clasa a II-a

Evaluarea inițială

Evaluarea
formativă

Evaluarea sumativă
Se trec în catalog
calificativele
abreviate.

Limba de instruire(română, rusă)Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,
calificative

Limba română înșcoala alolingvă

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,
calificative

Matematică

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,
calificative

12

Limba și literaturamaternă: ucraineană/găgăuză/bulgară

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,
calificativeȘtiințe

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Limba străină

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Educația moralspirituală

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Educația fizică

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Educația muzicală

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Educația plastică

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Educația tehnologică

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

3.2. Produse școlare recomandate și criterii de succes
MECD prezintă produsele școlare recomandate pentru disciplinele obligatorii în clasa a II-a.
Produsele recomandate determină situații semnificative care permit observarea manifestării
sub-competențelor supuse evaluării. Astfel, produsele selectate pentru evaluarea unor subcompetențe reperează proiectarea itemilor (sarcinilor) din care se constituie instrumentele deevaluare (probe scrise, orale, practice; teste etc.)Relația dintre produsele școlare și sub-competențe nu este neapărat univocă. Există situații încare aceeași sub-competență poate fi evaluată prin valorificarea câtorva produse, iar același produs
poate permite evaluarea câtorva sub-competențe. Cadrul didactic are libertatea și responsabilitatea
de a selecta produsele cele mai relevante în fiecare caz, manifestând cultura evaluativă,competențele aferente didacticii disciplinei, creativitatea pedagogică.
În listele pe discipline, fiecărui produs școlar i se atribuie un număr de ordine (P1, P2, P3etc.). Numerația respectivă va fi utilizată în proiectările didactice de lungă și de scurtă durată, în
instrumentele de monitorizare a performanțelor elevilor.

13

Fiecare produs școlar este însoțit de un sistem de criterii de succes. În contextul MECD,
produsul și sistemul aferent de criterii alcătuiesc împreună o unitate integră și inseparabilă, care va
fi utilizată în diverse situații didactice: în proiectare; la elaborarea instrumentelor de evaluare; lacompletarea instrumentelor de monitorizare a performanțelor elevilor.
Cadrul didacic trebuie să asigure cunoașterea și înțelegerea de către elevi a criteriilor desucces și a descriptorilor de performanță.
 Criteriile de succes se anunță anticipat elevilor într-un limbaj accesibil, trebuie explicate, pot
fi stabilite/negociate cu elevii.
 Pentru a asigura accesibilitatea corespunzătoare vârstei elevilor, criteriile de succes pot fi
reinterpretate/reformulate în funcţie de nivelul experienţei relevate, dar şi de perioada anului şcolar.
 Cadrul didactic va afișa criteriile de succes în cursul activităților în care acestea sunt vizate,
astfel încât elevii să şi le însuşească treptat, dar nu va abuza în acest sens, nu va transforma sala declasă într-o expoziție permanentă de panouri și planșe. Suprasăturarea spațiilor cu elemente
destinate percepției vizuale induce fenomenul de „gunoi vizual” și are efecte opuse celor
intenționate.
Atenție! Criteriile de succes nu sunt prevăzute pentru a fi memorate de către elevi.
Sunt instrumente de sprijin și ghidare în autoformare, nicidecum materie de învățat pe de rost.
 Criteriile de succes vor servi drept repere pentru o activitate conștientă. Cadrul didactic va
valorifica criteriile de succes și descriptorii de performanță în contextul unor metode şi tehnici deînvăţare-evaluare centrate pe interactivitate, pe judecăţi de valoare şi pe autoreglarea învăţării.
Astfel, criteriile de succes pot repera anumite suporturi oferite elevilor, de exemplu: fișe sau grile deautoevaluare/evaluare reciprocă, fișe de învățare etc.
 Cadrul didactic va valorifica criteriile de succes și în realizarea unor tehnici de feed-backpentru reglarea imediată/permanentă a învăţării, de exemplu: reuşit s-a dovedi a fi…; ţi-aş
recomanda…; te felicit pentru... etc.

3.2.1. Limba și literatura română
Produse recomandate
Criterii de succes
Comunicare orală
P1
Informații prezentate 1. Prezint în 3-4 enunțuri informațiile importante la tema propusă.
succint
2. Utilizez cuvintele și expresiile potrivite.
3. Expun coerent și clar gândurile.
P2
Situația de
1. Respect tema propusă.
comunicare
2. Expun coerent și clar fiecare gând.
(prezentarea orală)3. Respect ordinea ideilor.
4. Utilizez cuvintele și expresiile potrivite.
5. În timpul prezentării privesc colegii mei.*2
P3
Lectura imaginilor
1. Numesc obiectele și acţiunile din imagine.
2. Alcătuiesc propoziţii dezvoltate, pe baza celor observate în
imagine.
3. Expun coerent și clar fiecare gând.
4. Intitulez potrivit imaginea.
P4
Compoziția (oral).
1. Potrivesc titlul compoziției.
Textul compoziției
2. Alcătuiesc propoziţii dezvoltate, folosind expresii plastice.
3. Respect părțile textului: introducere, cuprins, încheiere.
4. Evit repetările de cuvinte.
2

aici și în continuare, asteriscul semnifică: pe parcursul anului

14

P5

P6
P7

P8

P9

P10

P11

P12

P13

P14

P15

5. Respect ordinea ideilor.
6. Expun cursiv textul alcătuit oral.
Compoziția (oral).
1. Expun coerent și clar fiecare gând.
Expunerea orală a
2. Respect ordinea ideilor.
textului
3. Expun cursiv textul alcătuit oral.
Partea de
1. Formulez întrebarea potrivită cuvântului selectat.
vorbire2. Precizez ce exprimă (arată, denumește).
Partea de propoziţie 1. Formulez întrebarea potrivită.
2. Explic ce cuvânt determină.
3. Identific partea de propoziţie.*4. Subliniez potrivit partea de propoziție identificată.
Mesajul
1. Alcătuiesc un enunț care exprimă clar opinia mea.
argumentativ
2. Expun coerent și clar fiecare gând.
3. Respect ordinea ideilor.
4. Folosesc cuvinte adecvate subiectului în discuție.
Mini-proiectul
1. Contribui activ la discuțiile de grup.
în grup
2. Accept și îndeplinesc toate sarcinile.
3. Pun în discuție idei și contribui cu informații relevante.
4. Iau în considerare sentimentele și ideile celorlalți.
5. Urmăresc respectarea cerințelor și a timpului propus.
6. Pot să spun clar cu ce am contribuit.
Colaborarea
1. Mă implic.
în echipă
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.
Comunicarea scrisă
Compoziţia (scris)/
1. Respect tematica/cerința propusă.
Redactarea textelor
2. Alcătuiesc propoziţii dezvoltate, folosind reperele date.
proprii cu şi fără3. Respect părțile textului: introducere, cuprins, încheiere.
repere
4. Expun coerent și clar fiecare gând.
5. Evit repetările de cuvinte.
6. Respect regulile de scriere şi de punctuație.
7. Potrivesc titlul compoziției/textului propriu.
8. Urmăresc aranjarea în pagină a unui text scris (titlul, alineate).
Scrisul
1. Iau poziţia corpului, mâinii, caietului.
2. Respect forma şi mărimea literelor.
3. Respect spaţiul şi înclinaţia uniformă.
4. Urmăresc aranjarea în pagină.
5. Scriu cu acurateţe.
Propoziția
1. Respect tema/cerinţa propusă.
alcătuită și scrisă
2. Ordonez corect cuvintele în propoziție.
3. Respect regulile de scriere şi de punctuație.
Dialogul scris
1. Respect tema/cerinţa propusă.
2. Utilizez formulele de inițiere, de menținere și de încheiere a unuidialog.
3. Respect regulile de scriere şi de punctuație.
4. Respect aranjarea în pagină specifică dialogului (linia de dialog).
Bilețelul
1. Respect părțile componente ale bilețelului.
2. Utilizez formula de adresare.
3. Scriu data.
4. Alcătuiesc conținutul conform temei propuse.
5. Utilizez formula de încheiere.
6. Respect ordinea ideilor.

15

P16

P17

P18

P19

P20

P21

P22

P23

P24

P25

P26

P27

Caietul meu

7. Respect regulile de scriere şi de punctuație.
8. Urmăresc aranjarea în pagină.
1. Caietul meu are aspect plăcut.
2. Scrierea este lizibilă.
3. Caietul este completat îngrijit.
4. Respect aşezarea în pagină, spaţiile între litere, cuvinte, teme.

LecturaCitirea cu voce a
1. Citesc cursiv, fluent, conștient textul.
unui text cunoscut
2. Pronunț corect fiecare cuvânt.
3. Articulez corect toate cuvintele.
4. Citesc expresiv, cu intonaţia potrivită.
Textul (literar/
1. Citesc cursiv, fluid textul.
nonliterar) citit la
2. Articulez corect toate cuvintele.
prima vedere
3. Respect intonația impusă de conținut și de semnele de punctuație.
Textul analizat (în1. Citesc conştient şi corect.
limita standardelor)* 2. Delimitez timpul și locul acțiunii.
(Receptarea
3. Desprind trăsăturile fizice şi morale ale personajelor.
mesajului scris
4. Formulez ideile principale.
(citirea/lectura)
5. Folosesc cuvintele şi expresiile nou-învăţate.
6. Expun coerent și clar gândurile.
Poezia recitată
1. Anunț titlul şi autorul poeziei.
2. Recit toate versurile.
3. Rostesc corect şi clar cuvintele.
4. Recit expresiv.
5. Folosesc mimica și gesturile.
Mijloacele artistice
1. Identific comparaţia/ personificarea.
(identificare)
2. Explic sensul expresiei identificate.
3. Utilizez expresia în alt context (la solicitare).
Textul literar
1. Anunț titlul și autorul textului.
povestit
2. Redau conținutul textului.
3. Utilizez cuvinte cheie.
4. Folosesc cuvinte noi, expresii potrivite din text.
5. Expun coerent și clar fiecare gând.
Personajul literar
1. Identific personajul literar/ obiectul.
caracterizat/ obiectul 2. Utilizez algoritmul propus pentru descriere.
descris3. Exprim atitudinea / opinia proprie faţă de personajul/ obiectul
descris.
4. Expun coerent și clar gândurile.
5. Utilizez limbajul corespunzător.
Planul de idei
1. Formulez ideile principale pentru fiecare fragment delimitat.
(elaborare)
2. Ordonez logic ideile textului.
ScrisulTranscriere de text
1. Transcriu corect cuvintele.
2. Respect regulile ortografice și de punctuație.
3. Respect cerințele organizării estetice a scrisului în pagină.
4. Scriu lizibil și cu acuratețe.
Dictarea (scrierea
1. Scriu corect cuvintele.
după dictare)
2. Respect regulile ortografice și de punctuație.
3. Respect cerințele organizării estetice a scrisului în pagină.
4. Scriu lizibil și cu acuratețe.
Cuvinte cu
1. Identific ortograma/cuvântul ce conţine grupuri de litere.
ortograme
2. Stabilesc regula de scriere corectă a cuvântului/ortogramei.

16

P28

P29

P30

3. Propun exemple similare.
Lectura particulară
Prezentarea unui
1. Numesc titlul, autorul textului.
text literar cunoscut 2. Redau succint conținutul.
3. Exprim atitudinea proprie față de personaje.
4. Formulez învățătura/ideea textului.
5. Expun clar şi coerent gândurile.
Prezentarea unei
1. Numesc titlul, autorul, editura, anul ediției.
cărți citite
2. Redau succint conținutul.
3. Exprim gândurile şi sentimentele proprii faţă de carte.
4. Formulez concluzii.*
5. Expun coerent și clar gândurile.*
Agenda de lectură
1. Completez grila/componentele agendei.
2. Exprim impresiile proprii despre carte.
3. Formulez clar şi corect ideile.
4. Respect regulile ortografice și de punctuație.

3.2.2. Matematică
P1

P2

P3

P4

P5

P6

P7

P8

P9

Produse recomandate
Scrierea numerelor
naturale

Criterii de succes
1. Precizez cu câte cifre se scrie numărul și ce indică fiecare cifră.
2. Scriu numerele folosind cifre/litere.
3. Respect cerințele de scriere corectă.
Calcul oral în baza
1. Calculez în minte.
unui exercițiu dat
2. Scriu răspunsul.
3. Efectuez proba (la necesitate).
Calcul oral în baza
1. Citesc cu atenție cerința.
înțelegerii
2. Determin operația pe care trebuie s-o efectuez.
terminologiei
3. Calculez în minte.
matematice
4. Scriu răspunsul.
Calcul în coloniță
1. Aranjez corect numerele în coloniță.
2. Efectuez calcule și scriu fiecare cifră a rezultatului.
3. Efectuez proba (la necesitate).
Determinarea ordinii 1. Observ exercițiul: Conține paranteze? Ce operații aritmetice sunt?
operațiilor într-un
2. Formulez regula corespunzătoare.
exercițiu fără/cu
3. Aplic regula și indic ordinea efectuării operațiilor deasupra semnelor
paranteze
operațiilor în exercițiu.
Rezolvarea unui
1. Determin ordinea efectuării operaţiilor.
exercițiu fără/cu
2. Efectuez calculele.
paranteze
3. Scriu răspunsul.
Rezolvarea ecuațiilor 1. Precizez componenta necunoscută a operației.
simple2. Formulez regula aflării componentei necunoscute.
3. Aplic regula și scriu exercițiul de rezolvare.
4. Calculez.
5. Efectuez proba.
6. Scriu răspunsul.
Rezolvarea
1. Citesc cu atenție problema.
problemelor simple
2. Precizez care este condiția și care este întrebarea problemei.
3. Scriu schema problemei.
4. Scriu rezolvarea prin exercițiu.
5. Scriu răspunsul problemei.
Rezolvarea
1. Citesc problema.
problemelor
2. Precizez care este condiția și care este întrebarea problemei.

17compuse

P10

P11

P12

P13

P14

P15

P16

P17

P18

P19

P20

P21

3. Scriu schema problemei.
4. Elaborez planul de rezolvare a problemei.
5. Scriu rezolvarea cu plan/ cu justificări/ prin exercițiu.
6. Scriu răspunsul problemei.
Rezolvarea de
1. Lecturez descrierea situației de problemă.
situații de problemă
2. Reformulez descrierea ca o problemă de matematică.
din cotidian, care
3. Organizez datele într-o formă potrivită.
solicită calcule
4. Elaborez un plan de rezolvare.
5. Efectuez rezolvarea mental sau scris.
6. Scriu răspunsul.
Formularea
1. Observ cu atenție suportul dat pentru formularea problemei.
problemelor
2. Îmi imaginez o situație potrivită.
3. Aleg date potrivite (dacă este necesar).
4. Formulez condiţia problemei.
5. Formulez întrebarea problemei.
Formarea șirurilor de 1. Înțeleg regula.
numere după o
2. Aplic regula și scriu șirul.
regulă datăCompletarea
1. Observ cu atenție șirul.
șirurilor de numere/
2. Descopăr regula de formare.
forme geometrice
3. Aplic regula și completez șirul.
Recunoaşterea
1. Observ forma geometrică.
formelor geometrice 2. Îmi amintesc denumirea ei.
3. Notez răspunsul conform cerințelor.
Efectuarea
1. Aleg instrumentul de măsurare potrivit.
măsurărilor
2. Aleg unitatea de măsură potrivită.
3. Efectuez măsurarea.
4. Scriu rezultatul obținut.
Determinarea valorii 1. Citesc cu atenție.
de adevăr a unei
2. Mă întreb dacă este adevărat sau fals.
propoziții
3. Notez răspunsul conform cerințelor.
matematice
Exercițiu lacunar
1. Citesc cu atenție.
(cu numere/ semne
2. Determin conform cerințelor numărul/semnul care lipsește.
lipsă)
3. Completez exercițiul.
Enunț lacunar
1. Citesc cu atenție.
(cu numere/ cuvinte
2. Determin conform cerințelor fiecare număr/cuvânt care lipsește.
lipsă)
3. Completez enunțul.
Completarea
1. Observ cu atenție tabelul/schema.
tabelelor/schemelor
2. Formulez o întrebare referitoare la caseta care trebuie completată,folosind terminologia matematică.
3. Răspund la întrebare și completez caseta.
4. Dacă este necesar, continui în mod analog.
Colaborarea în
1. Mă implic.
echipă
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.
Caietul meu
1. Caietul meu are aspect plăcut.
2. Scrierea este lizibilă.
3. Caietul este completat îngrijit.

3.2.3. Științe
Produse recomandate

Criterii de succes

18

P1

P2

Comunicarea orală/scrisă a informației
științifice
Descrierea unor
corpuri/relații/stări/fenomene din natură

P3

Clasificarea
elementelor naturii

P4Compararea
corpurilor din natură

P5

Ordonarea, gruparea
unor obiecte/fenomene/evenimente
Comunicarea observaţiilor efectuate,
informaţiilor
selectate/citite
Realizarea unor
experimente simple

P6

P7

P8

P9

P10

P11

Înregistrarea grafică
(tabel, schemă, fisăde observare) aobservaţiilor
efectuate
Analiza unor acţiuni,
schimbări,consecinţe, efecte

Utilizarea unor
instrumente demăsurare (citirea
termometrului,calendarului,ceasului).
Colaborarea înechipă

1. Expun informația.
2. Respect succesiunea ideilor.
3. Utilizez limbajul științific.
1. Observ obiectul descrierii.
2. Respect algoritmul pentru descriere.
3. Găsesc asemănări şi deosebiri .
4. Expun informația coerent și clar.
5. Utilizez limbajul ştiinţific.
1. Stabilesc criteriul pentru clasificare.
2. Triez/ordonez/grupez elementele propuse.
3. Denumesc clasa obținută.
1. Stabilesc corpurile pentru comparare.
2. Găsesc asemănările şi deosebirile.
3. Formulez concluzii.
4. Expun clar şi coerent gândurile.
5. Utilizez limbajul ştiinţific.
1. Stabilesc criteriul pentru ordonare/grupare.
2. Ordonez/grupez.
3. Formulez concluzii.
1. Expun coerent și clar fiecare gând.
2. Respect succesiunea logică.
3. Prezint informaţii referitoare la subiect.
4. Utilizez limbajul ştiinţific.
1. Respect regulile de securitate.
2. Respect algoritmul propus.
3. Prezint/descriu etapele experimentului.
4. Formulez concluzii.
5. Manifest interes şi disponibilitate.
1. Identific modalitatea de completare.
2. Stabilesc informaţia obţinută prin observare/lectură/ analiză.
3. Înregistrez datele în tabel.
4. Concluzionez/prezint cele scrise.
1. Identific acţiunile/schimbările/ consecinţele/efectele.
2. Formulez clar opinia/poziţia proprie.
3. Argumentez coerent.
4. Respect succesiunea logică.
5. Utilizez limbajul ştiinţific.
1. Aleg instrumentul potrivit.
2. Efectuez măsurarea.
3. Înregistrez rezultatele măsurării cu indicarea unităţilor de măsură.
4. Prezint rezultatele măsurării.
1. Mă implic.
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.

3.2.4. Educația moral-spirituală
Produse recomandate
P1
Mesajul oral

Criterii de succes
1. Formulez clar mesajul.
2. Respect ordinea ideilor.

19

P2

P3

Personajul
textului/situației/cazului dat
Studiul de caz

P4Sărbători
calendaristiceP5

Comunicarea

P6

Implicarea în acţiuni
comunitare

P7

Mini-proiectul în
grup (contribuția
mea)

P8

Mini-proiectul în
grup (cooperarea)

P9

Mini-proiectul în
grup (produsul)

P10

Mini-proiectul în
grup (prezentarea
produsului)

P11

Adoptarea de reguli
şi respectarea lor

P12Colaborarea înechipă

3. Argumentez/dezvolt ideea principală.
4. Utilizez vocabularul corespunzător.
1. Numesc virtuţile şi viciile personajului.
2. Le caracterizez în cuvinte proprii.
3. Argumentez opinia/atitudinea față de acest personaj.*
1. Explic ghidat situația /cazul (cauze, consecinţe, comportamente).
2. Formulez clar opinia/poziţia proprie.
3. Argumentez opinia formulată.
1. Denumesc sărbătoarea calendaristică.
2. Descriu tradiţiile legate de această sărbătoare.
3. Respect succesiunea ideilor.
4. Exprim clar şi concis fiecare gând.
1. Respect subiectul/tematica.
2. Expun coerent și clar fiecare gând.
3. Respect succesiunea logică.
4. Utilizez limbajul corespunzător.
1. Identific probleme în care aș putea să mă implic.
2. Caut ghidat modalităţi de implicare.
3. Stabilesc împreună cu colegii un plan de acțiuni și reguli concrete.
4. Manifest interes.
5. Respect planul de acțiuni și regulile propuse.
1. Contribui activ la discuțiile de grup.
2. Accept și îndeplinesc toate sarcinile.
3. Ajut direct grupul cu idei bune.
4. Urmăresc respectarea cerințelor și a timpului propus.
5. Pot să spun clar cu ce am contribuit.
1. Stabilesc împreună cu colegii tematica, volumul proiectului și timpul
în care îl vom realiza.
2. Pun în discuție idei și contribui cu informații relevante
3. Îi încurajez pe ceilalți membri ai grupului, să-și pună în discuție
ideile.
4. Permit tuturor membrilor grupului să-și pună în discuție ideile.
5. Iau în considerare sentimentele și ideile celorlalți.
6. Îi ascult pe ceilalți și completez atunci când cred că ideea mea este
deosebită și valoroasă.
1. Conţinutul produsului de grup este potrivit cerințelor.
2. Produsul de grup arată deosebit.
3. Produsul este clar, uşor de înţeles.
1. Respect cerințele de prezentare.
2. Prezint pe scurt mini-proiectul.
3. Argumentez clar și pe scurt.
4. Formulez concluzii.
5. Utilizez limbajul adecvat/specific.
6. Prezint clar și convingător.
1. Explic ghidat situaţia/cazul.
2. Formulez reguli.
3. Argumentez necesitatea respectării regulilor.
4. Manifest interes şi disponibilitate.
1. Mă implic.
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.

20

3.2.5. Educația muzicală
P1

Produse recomandate
Interpretarea
cântecului

P2Audiția creației
muzicale

P3

Caracterizareacreației muzicale

P4

Improvizarea
melodiilor

P5

Colaborarea înechipă

Criterii de succes
1. Cunosc cuvintele și melodia cântecului.
2. Cunosc/redau corect elementele limbajului muzical.
3. Interpretez expresiv cântecul:a) Redau cu gestul mâinii linia melodică.
b) Improvizez/execut mișcări de dans potrivite ritmului melodiei.
c) Acompaniez ritmic melodia la tobă/tamburină/clopoţei/trianglu etc.
4. Respect poziţia corpului în timpul interpretării.
1. Respect regulile de audiere.
2. Cunosc/recunosc titlul și compozitorul.
3. Determin evenimentele sonore.
4. Determin/descopăr/stabilesc caracterul muzicii în fiecare evenimentsonor.
5. Îmi exprim impresiile despre creație.
1. Audiez/vizionez creația muzicală în varianta de interpretare propusă.
2. Numesc titlul (denumirea) creaţiei (lucrării).
3. Numesc compozitorul, autorul versurilor, cine interpretează.
4. Determin caracterul melodiei (cantabil, dansant, de marș).
5. Determin instrumentele muzicale care se evidențiază.
6. Caracterizez emoțiile, sentimentele, exprimate de melodie.
7. Argumentez în ce momente din viaţă poate să sune această creaţie
muzicală.
1. Aleg un instrument muzical (tobiţă, tamburină, clopoţei, xilofon,
trianglu etc.).
2. Creez un ritm/un acompaniament ritmic după melodia/modelul
propus.
3. Interpretez ritmul/acompaniamentul ritmico-timbral.
4. Transmit emoții prin această improvizare.
1. Mă implic.
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.

3.2.6. Educația plastică
Produse recomandateLucrări şi compoziţii
plastice realizate
prin utilizarea
diverselor materiale,
instrumente şi
tehnici de artăP2
Lucrare plastică
utilizând creioanele
colorate
P1

P3

Lucrare plastică
utilizândacuarela/guașul

P4

Lucrare plastică
utilizând culoarea caelement de limbaj

Criterii de succes
1. Respect tema plastică şi subiectul.
2. Utilizez materialele/ustensilele corespunzătoare.
3. Realizez subiectul plastic prin tehnica studiată, obținândexpresivitatea plastică în pictură.
4. Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
1. Respect tema plastică şi subiectul.
2. Utilizez corespunzător creioanele de diferite culori.
3. Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
4. Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.
1. Respect tema plastică şi subiectul.
2. Potrivesc culorile corespunzător subiectului/temei/celor reprezentate.
3. Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
4. Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.
1. Respect tema plastică şi subiectul.
2. Obțin prin amestecuri cromatice culori binare/nuanțe/tonuri.
3. Combin reușit/corespunzător/adecvat culorile în lucrare.

21

plastic
P5

Lucrare plastică
utilizândpunctul/liniile

P6

Lucrare plastică
utilizând forma caelement de limbaj
plastic

P7

Compoziție plastică

P8

Compoziție înmateriale naturale

P9Prezentarea lucrării3

P10

Colaborarea înechipă

4. Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
5. Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.
1. Respect tema plastică şi subiectul.
2. Utilizez punctul/liniile ca elemente decorative.
3. Construiesc motive decorative.
4. Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.
1. Respect tema plastică şi subiectul.
2. Obțin forme spontane prin diferite tehnici și procedee.
3. Utilizez diferite forme plastice/spațiale îmbinate într-o compoziție.
4. Execut lucrarea cu acurateţe.
5. Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.
1. Respect tema plastică şi subiectul.
2. Utilizez materialele / ustensilele corespunzătoare.
3. Combin reușit tehnicile de realizarea compoziției.
4. Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
5. Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.
1. Respect tema plastică şi subiectul.
2. Combin/utilizez reușit materiale naturale.
3. Accentuez centrul compoziției prin tehnicile/materialele alese.
4. Execut lucrarea cu acurateţe.
5. Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.
1. Explic cum am respectat tema plastică şi subiectul.
2. Argumentez ce materiale / ustensile am folosit.
3. Explic cum am utilizat tehnica studiată.
1. Mă implic.
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.

3.2.7. Educația tehnologică
P1

Produse recomandate
Proiect deconfecţionare

P2

Articole tradiţionale4

P3

Confecționare delucrări5

P4

Evaluarea lucrărilor
confecţionate 6

Criterii de succes
1. Descriu etapele tehnologice de confecţionare;
2. Comentez aspectul estetic;
3. Explic de ce sunt utile articolele.
4. Prezint schiţa grafică şi modelul decorativ proiectat;
1. Selectez pânza/materialul necesar;
2. Păstrez în condiţii potrivite materialele şi ustensilele;
3. Respect normele de igienă şi protecţie a muncii.
1. Selectez și păstrez in condiții adecvate materialele si ustensilele
necesare.
2. Respect etapele tehnologice.
3. Utilizez schițe, scheme si diferite tehnici de lucru.
4. Realizez lucrarea cu acuratețe.
5. Respect normele de igiena si protecție a muncii.
6. Finisez articolul.
1. Apreciez cât este de estetică lucrarea.
2. Explic dacă se respectă tradiţia populară.
3. Explic dacă s-au respectat etapele tehnologice.
4. Explic cât de calitativ este produsul.

3

utilizând limbajul plastic
conceperea şi organizarea mijloacelor de confecţionare.
5
realizarea procesului tehnologic conform proiectului elaborat.
6
conform cerinţelor estetice, tehnologice şi funcţiilor utilitare.
422

5. Respect terminologia specifică.*3.2.8. Educația fizică
P1

Produse recomandate
Exerciții de front șiformații

P2

Exerciții cu caracter
aplicativ (mers,
alergări, sărituri etc.)

P3

Exerciții dedezvoltare fizică
generală (EDFG)
Exerciții de atletism(săritură, alergare)

P4

P5

P6

Criterii de succes
1. Identific modelul de mișcare.
2. Execut exerciții de front și formații.
3. Respect regulile de acțiune individuală și în comun.
1. Înțeleg exercițiul.
2. Execut acțiunea (alergarea, aruncarea, prinderea etc.).
3. Respect regulile de securitate.
4. Manifest insistenţă, curaj, răbdare.
1. Respect poziția inițială.
2. Execut exercițiile de DFG.
3. Respect tehnica securității.
1. Respect poziția corpului.
2. Manifest rezistență.
3. Respect tehnica securității.
4. Manifest insistenţă, curaj, răbdare.
1. Respect poziția corpului.
2. Execut exercițiile propuse.
3. Manifest insistență, curaj, răbdare.
4. Respect regulile de securitate.
1. Respect regulile jocului/ștafetei.
2. Execut tehnica elementelor jocului/ștafetei.
3. Manifest respect pentru adversar.
4. Respect tehnica securității.
1. Respect poziţia corectă a corpului.
2. Arunc corect mingea în ţintă.
3. Respect regulile de securitate.
1. Mă implic.
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.

Exerciții din
gimnastica de bază(rostogoliri, atârnări,semisfoară etc.)
Jocul sportiv / jocul
dinamic / ștafete

P7

Aruncarea mingii

P8

Colaborarea înechipă

3.2.9. Limba străină (primul an de studiu)
P1

P2

P3

Produse recomandate
Recunoaşterea sunetelor, agrupurilor de sunete, acuvintelor, a enunţurilor
simple în mesajul scris şioralRăspunsuri la întrebări

DialogulAlcătuirea unui dialog
scurt şi simplu la temapropusă

1.
2.
3.
1.
2.
3.
1.
2.
3.
4.

Criterii de succes
Recunosc sunetul, cuvântul şi grupul de cuvinte în în mesajul
audiat şi scris.
Rostesc direct articulat şi clar cuvinte şi grupuri de cuvinte dinmesajul audiat şi scris.
Recunosc cuvinte, sintagme într-un text necunoscut.
Identific sensul întrebării.
Alcătuiesc un enunț clar și adecvat.
Articulez corect fiecare sunet, cuvânt.
Respect tema/cerinţa propusă.
Utilizez formulele de inițiere, de menținere și de încheiere aunui dialog.
Alcătuiesc enunţuri simple corespunzătoare situaţiei după unmodel.
Pronunț corect cuvintele.

23

P4

Formularea unorrăspunsuri şi întrebări
simple, adecvate unei
situații, text, tablou, dialog

P5

Descrierea orală sau scrisă
a unei persoane/imagini,oral sau scris în baza unuisuport de cuvinte şiîntrebări
Citirea cu voce a unui text
cunoscut

P6

P7

Redarea conținutului unuidialog, text cunoscut
citit/audiat

P8

Reproducerea unor poezii,
cântece simple

P9

Conversaţie

P10

Monologul
Prezentarea unui monolog
succint la tema propusă
Transcriere/Copierea enunţurilor simple atextului de mică extindere
din manual
Scrierea după dictare

P11

P12

P13

P14

Scrierea unei scrisoriscurte (de invitaţie, de ac
ceptare, de refuz), mesaje
electronice, cărţi poştale
scurte şi simple (de aniversare, de felicitare etc.)
Lectura imaginilor

1. Formulez întrebări simple la tema propusă.
2. Alcătuiesc întrebări simple în bază de text informativ/dialog.
3. Răspund la întrebări de tipul: Cine? Ce? Cum este? Ce face?
Când? Unde?
4. Utilizez corect structura enunţului interogativ/ enunțiativ.
1. Respect cerința propusă.
2. Utilizez vocabularul adecvat.
3. Construiesc propoziţii simple, gramatical corecte pe bază deîntrebări sau suport de cuvinte cunoscute.
4. Pronunț/scriu corect fiecare cuvânt.
1. Citesc corect, fluent.
2. Pronunț corect fiecare cuvânt.
3. Respect intonația adecvată sensului textului.
1. Anunţ titlul textului.
2. Asociez corect unele informaţii din text cu documente
iconografice (imagini, plan).
3. Respect ordinea cronologică a evenimentelor din text.
4. Povestesc textul simplu.
5. Utilizez cuvinte cheie din text/dialog pentru a reda conţinutul.
1. Anunț titlul şi autorul poeziei.
2. Recit toate versurile.
3. Pronunț corect sunetele și grupurile de sunete.
4. Recit cu intonație și expresivitate.
1. Prezint clar, corect, fluent informația.
2. Folosesc un vocabular adecvat și variat.
3. Formulez răspunsuri succinte.
4. Reproduc corect sunetele, grupurile de sunete, enunțurile
simple.
1. Utilizez cuvintele corespunzător situaţiei expuse.
2. Construiesc corect gramatical propoziţii simple.
3. Expun clar fiecare gând.
1. Scriu corect cuvintele.
2. Respect semnele diacritice și de punctuație.
3. Respect cerințele organizării estetice a scrisului în pagină.
4. Scriu lizibil și cu acuratețe.
1. Scriu corect cuvintele.
2. Respect semnele diacritice și de punctuație.
3. Respect cerințele organizării estetice a scrisului în pagină.
4. Scriu lizibil și cu acuratețe.
1. Respect structura scrisorii.
2. Expun logic şi coerent gândurile.
3. Utilizez vocabularul corespunzător situaţiei expuse .
4. Respect semnele diacritice și de punctuație.

1.
2.
3.
4.
5.

Identific obiectele, acțiunile din imagine.
Utilizez vocabularul adecvat.
Alcătuiesc propoziții simple și clare.
Respect ordinea ideilor.
Intitulez imaginea.

24

P15

Alcătuirea unor enunţuri
simple

P16

Povestirea unui text scurt

P17

Comunicarea orală.
Formularea propoziţiilor
simpleP18

Colaborarea în echipă

1. Folosesc cuvintele de reper sau imaginile propuse.
2. Ordonez corect cuvintele în propoziție.
3. Selectez şi asociez enunţul simplu şi scurt cu imaginile
corespunzătoare.
4. Articulez corect fiecare sunet, cuvânt.
1. Anunț titlul și autorul textului.
2. Utilizez vocabularul corespunzător.
3. Expun clar și coerent fiecare gând.
4. Respect succesiunea logică a secvențelor.
1. Folosesc regulile învăţate în alcătuirea mesajului oral.
2. Selectez şi asociez enunţul simplu şi cu imaginile
corespunzătoare.
3. Expun corect şi clar gândurile.
4. Utilizez formule de politeţe, vocabularul corespunzătoareconţinutului tematic, a situaţiei.
1. Mă implic.
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.

3.3.

Produse opționale

MECD se aplică și în cadrul disciplinelor opționale, învățătorul având posibilitatea de aformula propriile produse școlare și a elabora criterii de succes după modelul disciplinelor
obligatorii înrudite.
Învățătorul poate propune produse opționale și în cadrul disciplinelor obligatorii – un produsopțional într-un modul, prin corelare cu o finalitate curriculară. Produsul opțional poate fi selectat
din lista exemplelor propuse sau elaborat personal în unitate cu un sistem de criterii.
Exemple de produse opționale, clasa a II-a:
Limba română: Rebusul • Mesajul scris • Minireferatul • Harta textului • Graficul emoțiilor •Portretul cuvântului • Profilul personajului • Reportajul • Scrisoare personajului literar
Matematică: Numărare cu startul, finalul şi pasul dat, în ordinea precizată • Schimb de bani •Formularea regulii de formare a unui șir de numere/forme geometrice/rezultate ale unor măsurări
• Scheme-lanț de calcule • Forme geometrice, desenate/modelate • Proiect
Propunerea unui produs opțional se va argumenta în funcție de necesitățile și interesele elevilor
sau alți factori, învățătorul asumându-și responsabilitatea pentru impactul asupra elevului.
În proiectările didactice, produsul opțional se va marca cu asterisc și se va prezenta deplin,împreună cu criteriile de succes.

4. PROIECTAREA EVALUĂRII CRITERIALE PRIN DESCRIPTORI
4.1.

Proiectarea eșalonată a ECD

Proiectarea demersului didactic la o disciplină școlară solicită cadrului didactic gândirea înavans a derulării evenimentelor la clasă, o prefigurare a predării, învăţării şi evaluării, eșalonată pedouă niveluri intercondiționate:25 proiectarea de lungă durată (pentru un an școlar, un semestru, o unitate de învățare):proiectarea modului de administrare a disciplinei; proiectarea unităților de conținut;
 proiectarea de scurtă durată: elaborarea proiectelor de lecție (sau altă formă de organizare, deexemplu, excursie).
Prezenta metodologie prevede atât operarea unor elemente de extindere a proiectării didacticeeșalonate din perspectiva ECD, cât și optimizări care duc la anumite restrângeri. Managerii nu
vor impune imediat variantele extinse de proiectare, dar vor susține și vor promova
implementarea treptată a acestora în vederea cumulării firești și armonioase a experienței.
Cadrele didactice au dreptul să realizeze la începutul anului școlar doar proiectarea
administrării disciplinei, iar proiectarea unităților de învățare să o realizeze pe parcurs, pe măsura
finalizării implementării proiectului unității anterioare. Adoptând inițial varianta tradițională aproiectului unui modul, învățătorul o va putea completa pe parcurs în cheia extinderilor propuse,dobândind, astfel, experiență.
Prin contrapunerea nivelurilor de proiectare, se evidențiază elementele prin care se va realiza
implementarea proiectării eșalonate a ECD:
Proiectarea de lungă durată
Proiectarea de scurtă durată
Proiectarea
Proiectarea
Proiectarea
administrării
unităților de învățare
lecțiilor
disciplinei(a modulelor)
Competențele
Sub-competențele prevăzute
Sub-competențele selectate pentru lecție
specifice disciplinei
pentru modul
Obiectivele lecției
Succesiunea unităților Succesiunea subiectelor
Succesiunea evenimentelor instrucționalede învățare în antematice în modul(sau a etapelor ERRE)
Eșalonarea timpului:
Repartizarea timpului:
Administrarea timpului:
nr. total de ore pe an; nr. de ore alocate la modul;
durata lecției;nr. de ore per modul
perioada calendaristică pentru durata fiecărei etape a lecției
fiecare subiect tematic
Resurse:Strategiile didactice: forme; metode,
nr. paginilor respective dinprocedee și tehnici; mijloace
manualul aprobat de MECC; Strategiile de evaluare: tipul evaluării;alte resurse la discreție
instrumentul de evaluare; produsele vizate(doar în cazul evaluărilor instrumentale)7Eșalonarea
Repartizarea evaluărilor
Descrierea demersului proiectat
evaluărilor (inițiale;(inițiale; formative în etape;formative în etape;sumative) în cursul
sumative) pe
modulului7
parcursul anului7
Repartizarea produselor
pentru evaluările formative în
etape în cursul modulului7

4.2. Proiectarea de lungă durată din perspectiva ECD
Proiectul de lungă durată:• include proiectarea administrării disciplinei și proiectele unităților de învățare;7

extindere din perspectiva ECD

26

• este un document managerial care se întocmește de către cadrul didactic la începutul anuluişcolar pentru fiecare disciplină de învăţământ și admite operarea unor ajustări, dezvoltări peparcursul anului, în funcție de dinamica reală a clasei de elevi;• trebuie să constituie un instrument funcțional care să asigure un parcurs ritmic alconţinuturilor și evaluărilor în cheia paradigmei ECD, punctat pe structura anului școlar și orientat
spre realizarea finalităților curriculare de către elevii clasei.
• este oportun să poarte un caracter personalizat realizând o confluență a normativității
didactice cu creativitatea și competența profesională a pedagogului – benefică, întâi de toate, pentru
elev; proiectările de lungă durată editate pot fi folosite ca repere pentru demersul personalizat.

4.2.1. Proiectarea administrării disciplinei
Model

Disciplina: ...................................................................
Competențele specifice:
1. ……………………………………………………
2. ………………etc.
Resurse bibliografice:
1. ……………………………………………………
2. ………………etc.
Administrarea disciplinei:
Nr. de ore/săpt.
Nr. de ore/anUnitățile de învățare
(modulele)

Nr. deore/modul

EI

Evaluări
EFE

Observații
ES

Indicații pentru completarea rubricilor Disciplina – se scrie denumirea disciplinei în conformitate cu Planul-cadru.
 Competențele specifice disciplinei – se transcriu din curriculum disciplinar (v. Concepția
didactică a disciplinei).
 Resurse bibliografice – se listează produsele curriculare utilizate:- produse curriculare principale: curriculum disciplinar, manualul școlar aprobat de MECC;- produse curriculare auxiliare: ghiduri metodice pentru cadrele didactice, instrucțiuni
metodologice, caiete de activitate independenta pentru elevi, culegeri de teste etc.
Atenție! Auxiliarele pentru elevi se vor alege în mod judicios, ținând cont de prevederile
curriculare, posibilitățile de armonizare cu manualul aprobat de MECC, necesitățile șipreferințele elevilor, posibilitățile financiare ale părinților. Aceste suporturi nu sunt obligatorii,
iar alegerea lor se va consulta cu managerul pentru învățământul primar. Managerul va exclude
abuzul de suporturi auxiliare, precum nici nu va impune procurarea unor anumite suporturi.
 Nr. de ore/săptămână – se scrie în conformitate cu Planul-cadru.
 Nr. de ore/an – se calculează în funcție de structura anului școlar care este stabilită pentru
fiecare an şcolar în parte de către MECC al Republicii Moldova.
 Unitățile de învățare (modulele) – pot fi eșalonate preluînd denumirile unităților de conținut din
curriculum la disciplină (v. Repartizarea conținuturilor pe clase și unități de timp) sau
denumirile capitolelor (modulelor) din manualul aprobat de MECC pentru anul în curs.

27 Nr. de ore/modul – se proiectează orientativ, ținând cont de: recomandările din curriculum ladisciplină (v. Repartizarea conținuturilor pe clase și unități de timp); conținuturile respective din
manual; complexitatea conţinuturilor; ritmul de învățare al elevilor etc.
 Evaluări – se proiectează numărul de evaluări inițiale (EI), formative în etape (EFE) și sumative(ES) în fiecare modul; astfel, cadrul didactic va putea să-și clarifice dacă repartizarea orelor pe
module îi va permite să deruleze eficient procesul ECD; totodată, se creează o viziune deansamblu asupra procesului didactic la disciplină.
Atenție! Numărul de evaluări sumative la Limba română și Matematică se proiectează ținândcont de recomandările Scrisorii metodice pentru învățământul primar din anul școlar în curs. La
celelalte discipline se vor proiecta evaluări sumative doar la sfârșit de semestre, iar la fine demodule se vor realiza evaluări formative în etape.
 Observații – modificările care, eventual, survin pe parcursul anului şcolar.
 Cadrul didactic are libertatea de a completa tabelul Administrarea disciplinei cu alte rubrici careîi pot facilita activitatea de proiectare. De exemplu: poate face o demarcaţie între semestre; poate
include rubrica Săptămâna destinată repartizării orientative pe săptămâni a orelor rezervate
pentru parcurgerea modulului (de ex., S1, S2…etc. sau prin precizarea perioadelorcalendaristice).
Exemplu

Nr. de ore/săptămână

Nr. de ore/an8

Limba și literatura română. Administrarea disciplinei

8

poate varia în funcție de structura anului școlar și datele calendaristice28

7Unitățile de învățare
Semestrul 1
1. Școala
2. Toamna
3. Familia mea
4. Lumea vietăților
5. Iarna
Total semestrul 1
Semestrul 2
6. În lumea poveștilor
7. Îndemnuri
8. În luptă cu iarna
9. Primăvara
10. Hristos a înviat!
11. În prag de vacanță

238
EI

Evaluări
EFE

24
22
20
20
27
113

1
1
1
1
1
5

2
2
2
2
2
10

2 (probă orală și test)
1 (test)2 (probă orală și test)
1 (test)1 (test)7 (5 scrise, 2 orale)

20
22
21
24
14

1
1
1
1
1

24

1

2
2
2
2
2
2

2 (probă orală și test)
1 (test)1 (test)1 (test)1 (test)2 (probă orală și test)

125

6

Nr. oreES+ 1 anuală (test)

8
Total semestrul 2

12

7 (5 scrise, 2 orale) +1 anuală (scris)

15
Total an

238

11

22

29

14 (10 scrise, 2 orale)+ 1 anuală (scris)

Obser
vații

4.2.2. Proiectarea unităților de învățare
Unitatea de învățare:..............................................
Nr. de ore alocate:..............................
Sub-competențe

Detalieri de conținut

Nr.de
ore

Model
Data

Resurse Evaluare Observații

Indicații pentru completarea rubricilor Unitatea de învățare (sau modulul) – se trece numărul de ordine și denumirea unității, în
conformitate cu eșalonarea din tabelul Administrarea disciplinei. Proiectarea unității de învățare
poate fi realizată atât la începutul anului școlar, cât și pe parcurs – pe măsură ce se finalizează
implementarea proiectului unității anterioare.
 Nr. de ore alocate – se trece numărul corespunzător din tabelul Administrarea disciplinei.
 Sub-competențe – în variantă schematică, se transcriu numerele de ordine ale tuturor subcompetențelor prevăzute pentru modulul dat în curriculum disciplinar (de exemplu: 3.1; 3.2; 3.3etc.); dacă se consideră necesar, se transcriu din curriculum.
 Detalieri de conținut – se eșalonează subiectele tematice pentru unități de 1-3 ore, care pot fi
preluate din manualul aprobat de MECC, din lista de conținuturi din curriculum disciplinar; apoi,
în funcție de specificul disciplinei, creativitatea pedagogului și alți factori, se explicitează
parcursule elevilor la fiecare lecție – mai succint sau mai desfășurat.
 Data – se trec datele calendaristice pentru fiecare subiect tematic indicat în coloana anterioară,ținând cont de structura anului școlar.
 Resurse – se indică paginile din manual și, eventual, din suporturi didactice auxiliare, pentru
fiecare subiect tematic. La discreția învățătorului, pot fi notate și alte elemente (materiale
didactice, forme de organizare a activităţilor ş.a.)
La nivelul unității de conținut, nu este obligatoriu de a proiecta metodele și formele activității
didactice la lecții. La dorință, referințe la acest aspect pot fi făcute în detalierea conținuturilor.
 Evaluare – se vor indica lecțiile în cadrul cărora se proiectează: evaluarea inițială (EI);
evaluarea formativă în etape (EFE); evaluarea sumativă (ES), inclusiv cea anuală (EA).
• La început de an, semestru, modul, se proiectează o EI.
• La disciplinele Limba română și Matematică, la finele fiecărui modul este obligatorie o ES,după care se rezervează timp pentru activități postevaluative diferențiate. Pentru un modul
voluminos, pot fi proiectate două ES – una secvențială, alta finală. La celelalte discipline,
ES se vor realiza doar la semestru, iar la fine de module se vor desfășura EFE.
Tabelul 2. Numărul de evaluări sumative pentru clasa a II-a
Semestrul 1
Semestrul 2
Total în clasa a II-a
7
Max. 9
Max.16
Limba română
5 scris, 2 oral
5 scris, 2 sau 3 oral,
10 scris, 4 (sau 5) oral,
1 anuală scris

Matematica
Celelalte discipline•

Max. 3

1 anuală scris

4

Max. 73 + 1 anuală

5 (sau 6) + 1 anuală

1

2

3

semestrială

1 semestrială + 1 anuală

2 semestriale + 1 anuală

Repartizarea EFE în cursul modulului se va face în corespundere cu ritmul de învățare alelevilor, alți factori eventuali. Se vor proiecta cel puțin două EFE pe parcursul finalizat prin
ES (la fine de modul sau secvențială).

30

Atenție! Se va urmări ca totalitatea produselor școlare supuse evaluării formative în etape peparcursul modulului să asigure o acoperire deplină a sub-competențelor care vor fi vizate
prin evaluarea sumativă la finele modulului.
••Pentru fiecare EFE se vor indica produsele selectate. De exemplu, abrevierea EFE (P1, P2)înseamnă că evaluarea formativă în etape se va realiza pe baza produselor P1 și P2 din lista
produselor școlare recomandate la disciplina respectivă (cap. 3).
Evaluările formative punctuale și cele interactive au ca funcție prioritară învățarea. De aceea
nu este neapărat necesar de a le proiecta la nivel de modul, dar la nivel de lecții.
În cazul în care este dificil de a acoperi prin EFE toate sub-competențele vizate la modul, se
admite proiectarea evaluării unor sub-competențe prin EFP. Înregistrările respective se vor
face în rubrica Observații.
Exemplu Matematică
Modulul 4. Calculăm și rezolvăm cu istețime (Operații aritmetice cu numere până la100)
Nr. de ore alocate: 20

Sub-competențe
3.1.
3.2.
3.3.
3.4.
3.5.
3.6.
3.7.

Detalieri de conținut

Nr.
ore

1. Cantitatea, prețul costul:• Predare-învățare
• Consolidare-dezvoltare
2. Probleme despre cumpărarevânzare:• Predare-învățare
• Consolidare-dezvoltare
3. Cine seamănă culege:• Aplicare• Analiză-sinteză
• Activități diferențiate
4. Rezolvarea problemelor compuse
prin exercițiu:• Predare-învățare
• Consolidare-dezvoltare
5. Ordinea efectuării operațiilor în
exerciții cu paranteze:• Predare-învățare
• Consolidare-dezvoltare
6. Ordinea efectuării operațiilor în
exerciții fără paranteze:• Predare-învățare
• Consolidare-dezvoltare
7. Ordinea efectuării operațiilor:• Aplicare• Consolidare-dezvoltare
8. Cine seamănă, culege:• Aplicare• Analiză-sinteză

1
1

1
1
1
1
1

1
1

1
1

1
1

31

Data

Resursenr.pag. manual

98-99

Evaluare
EI

100-101

102-103

EFE (P12, P9,
P10, P11)

104-105

106-107108-1091
1

110-1111
1

112-115

EFE (P6, P3,
P19, P9, P11)

Obs.

• Activități diferențiate
9. Evaluare sumativă
10. Activități diferențiate depostevaluare

1
1
1

Test
Fișe
diferențiate

ES

Pentru a verifica dacă produsele sunt selectate bine, se poate face confruntarea cu subcompetențele prevăzute la modul, de exemplu, în formă tabelară:Detalieri Evaluare
Evaluări formative în etape
Evaluare sumativă (test)
1. Produse:
Sub-competenţe:P12: Formarea șirurilor de
3.1. Utilizarea elementelor de limbaj matematic aferent
numere după o regulă datăconceptelor de număr natural, operaţie aritmetică.
P9: Rezolvarea problemelor
3.2. Efectuarea operaţiilor aritmetice în exerciţii cu 2
compuseoperaţii, cu şi fără paranteze, explicînd ordinea
P10: Rezolvarea de situații deefectuării operaţiilor.
problemă din cotidian, care 3.3. Aplicarea operaţiilor aritmetice şi a proprietăţilor
solicită calcule
acestora pentru: compunerea şi descompunerea
P11: Formularea problemelor
numerelor; aflarea unor numere necunoscute în
exerciţii.
2. Produse:
3.4. Completarea unor succesiuni de numere asociate
P6: Rezolvarea unui exercițiu
după reguli simple, indicate sau identificate prinfără/cu paranteze
P3: Calcul oral în baza
observare.
înțelegerii terminologiei
3.5. Rezolvarea problemelor cu plan sau cu justificări,matematiceprin exerciţiu.
P19: Completarea
3.6. Formularea de probleme pornind de la: enunţ
tabelelor/schemelor
incomplet; schemă; operaţii aritmetice; exerciţiu;P9: Rezolvarea problemelor
tematică.
compuse3.7. Investigarea dependenţei dintre cantitate, preţ şi cost
P11: Formularea problemelorîn contexte problematice reale, legate de cumpararevînzare.
Un cadru didactic experimentat și creativ poate ajunge la variante personalizate aleinterpretării proiectului la nivel de modul din perspectiva ECD.

4.3. Proiectarea de scurtă durată din perspectiva ECD
Proiectul didactic al unei lecţii oferă o schemă raţională a desfăşurării lecţiei, pornind de latrei repere intercondiționate: ceea ce ne propunem să realizăm – obiectivele lecției; elementele necesare pentru a realiza ceea ce ne-am propus – conţinuturi și strategii didactice(forme; metode, procedee și tehnici; mijloace); modul în care măsurăm eficienţa învăţării – strategii de evaluare.
Elaborarea proiectului didactic începe cu încadrarea lecției în unitatea de învăţare, ceea ce
implică stabilirea tipului de lecție, iar tipul lecției este corelat cu tipul de evaluare care poate fi
valorificat la lecție. Din perspectiva ECD, această corelare se configurează în modul următor: activitățile de evaluare formativă interactivă pot și trebuie să fie realizate la orice tip de lecție,vizând diferite aspecte, inclusiv cele metacognitive;
 evaluările formative punctuale se pretează cel mai bine în lecțiile de aplicare, iar evaluările
formative în etape – la lecțiile de analiză-sinteză; însă, în funcție de rezervele de timp ale
modulului și de alți factori, cadrul didactic poate alege o altă variantă dintre cele posibile.

32

Antetul proiectului didactic al unei lecții va fi suplimentat cu rubrica Strategii de evaluare
va include: tipul evaluării; instrumentul de evaluare și produsele vizate (în cazul evaluării
instrumentale pe bază de produse); metode, procedee și tehnici utilizate.
Model 1
 Subcompetențe: 3.1.; 3.2 etc.
 Obiectivele lecției:La sfârșitul lecției, elevul va fi capabil:
O1: ...............................
O2:............................etc.
 Strategii didactice:- forme:...................................................
- metode, tehnici și procedee:...................
- mijloace:...............................................
 Strategii de evaluare: .....................................................................
 Bibliografie:
Exemplificăm câteva situații de descriere a strategiilor de evaluare în antetul proiectului
didactic.
a.
Strategii de evaluare:- evaluare inițială: dictare matematică (P3); autoevaluare (grilă);- evaluare formativă interactivă.
b.
Strategii de evaluare:- evaluare formativă punctuală: probă orală (P1); autoevaluare (procedeul cromatic);- evaluare formativă interactivă.
c.
Strategii de evaluare:- evaluare formativă în etape: probă scrisă (P4, P6, P10); autoevaluare (grilă);- evaluare formativă interactivă.
d.
Strategii de evaluare: evaluare sumativă: test.
e.
Strategii de evaluare: evaluare formativă interactivă; evaluare reciprocă (fișe).
Atenție! Produsele se vor indica în antetul proiectului doar în cazul lecțiior la care se proiectează
evaluare formativă pe bază de instrumente: teste, probe etc.
Astfel, produsele se vor valorifica doar în evaluari formative punctuale și în evaluări formative în
etape.

33

Antetul proiectului de lecție poate fi organizat și în formă tabelară. Această formă permite
explicitarea corelării elementelor incluse. Forma tabelară poate fi recomandată pentru publicații șilecții publice, dar poate fi aplicată, la discreția învățătorului, și în proiectele zilnice ale lecțiilor:
Subcompetenţe


Obiective
La sfârşitul lecţiei, elevul va fi capabil:

Produseevaluate

Strategii didactice:forme:...................................................
metode, tehnici și procedee:...................
mijloace:...............................................
Strategii de evaluare: .....................................................................
Bibliografie:

Criterii desuccesModel 2

Proiectarea demersului didactic al lecției poate fi realizată atât în baza secvențelor instrucționaleeșalonate în corespundere cu tipul lecției, cât și în baza fazelor lecției cadru Evocare – Realizarea
sensului – Reflecție – Extindere (ERRE). Gradul de desfășurare a proiectului se va decide de cadrul
didactic de comun acord cu managerul responsabil pentru învățământul primar.
Luând în calcul experiența ultimilor ani, generalizăm câteva aspecte care necesită atenție în
proiectarea didactică a lecției din perspectiva ECD:
 Proiectarea juicioasă a strategiilor de evaluare.
 Echilibrarea ponderii activităților specifice ECD în contextul triadei predare-învățare-evaluare,excesul fiind la fel de nociv ca și insuficiența.
 Asigurarea unei baze solide a competențelor profesionale legate de didacticile disciplinelor,aceasta fiind premisa incontestabilă a eficienței proiectării didactice din perspectiva ECD, caretrebuie să persiste în vizorul cadrelor didactice și a managerilor responsabili pentru învățământul
primar.

5.

PROCESAREA ŞI INTERPRETAREA DATELOR EVALUĂRII ÎN
CLASA A II-A

5.1.

Documente școlare și instrumente de monitorizare a performanțelor

Procesarea datelor evaluării în clasa a II-a se realizează în: documente școlare: catalogul clasei; dosarul personal al elevului; tabelul de performanță școlară
al elevului; portofoliul performanțelor școlare al elevului; instrumente de monitorizare a performanțelor: registre de înregistrare a performanţelor; fișe deobservare; fișe de evaluare; scale de evaluare; diagrame de monitorizare a performanțelor; fişe demonitorizare a progresului; agende; seturi de întrebări; interviuri; chestionare; ghiduri deconversaţie/planuri de dezbatere; protocoale de observare; liste/inventare de control/raportare;portofolii; studii de caz; grile de observare; liste de control/de verificare; scări/scale declasificare a performanţelor individuale ale elevului; hărți ale performanțelor individuale aleelevilor.

34

MECD accentuează principiul flexibilității în alegerea instrumentelor de monitorizare aperformanțelor, susținând abordarea personalizată în vederea unei funcționalități reale.
Catalogul clasei este un document de stat, completarea căruia constituie o responsabilitate aînvățătorului diriginte și a cadrelor didactice la anumite discipline. Completarea se realizează în
conformitate cu actele normative în vigoare. În clasa a II-a calificative în catalogul clasei se fixează
doar la evaluările sumative la disciplinele Limba română și Matematică (a se vedea Tabelul 1):
FB - FOARTE BINE;
B – BINE;S – SUFICIENT.
Cadrul didactic va prezenta în mod confidențial părinților rezultatele individuale ale elevului, înbaza portofoliului performanțelor școlare, a instrumentelor de monitorizare a performanțelor.

5.2.

Stablirea calificativelor

 Pentru stabilirea calificativului la evaluările sumative în clasa a II-a se folosește procedura
conversiei punctajului acumulat, în conformitate cu ponderea punctajului acumulat în punctajul
maxim al probei de evaluare:
La final de an școlar:
La sfârșit de modul(sau unității secvențiale de conținut):• 100% - 81% din probă
• 100% - 81% din probă
corespunde calificativului foarte bine;corespunde calificativului foarte bine;• 80% - 56% din probă
• 80% - 61% din probă
corespunde calificativului bine;corespunde calificativului bine;• 55% - 33% din probă
• 60% - 40% din probă
corespunde calificativului suficient.
corespunde calificativului suficient.
Aceste recomandări metodologice sunt valabile atât pentru probele de evaluare sumativă
orale, cât și pentru cele scrise în clasa a II-a. Evaluările sumative pot fi realizate pe baza de
instrumente diferite (teste docimologice, probe scrise/practice, proiecte de grup etc.).
 Pentru stabilirea calificativului la finele semestrului 1 și la finele semestrului 2 ladisciplinele Limba română şi Matematică, cadrul didactic va realiza media calificativelor atribuite
elevului la evaluările sumative din semestru, după următorul procedeu de conversie a calificativelor
în punctaj:•••

pentru calificativul Foarte bine (FB) se vor atribui 3 puncte;
pentru calificativul Bine (B) se vor atribui 2 puncte;
pentru calificativul Suficient (S) se va atribui 1 punct.
Tabelul 3. Exemple de realizare a mediei semestriale
la disciplina Limba română în clasa a II-a, sem. 1.
Media semestrială

Pe parcursul sem.1
Calificative

B

B

FB

FB

B

FB

FB

FB

Ex. 1

Conversieîn punctaj

2

2

3

3

2

3

3

2 + 2 + 3 + 3 + 2 + 3 + 3 = 18
18 : 7 ≈ 2,57 ≈ 3→ Foarte
bine

Ex.2

Calificative

B

B

S

B

FB

FB

B

B

35

Conversie
în punctaj

2

2

1

2

3

3

2

2 + 2 + 1 + 2 + 3 + 3 + 2 = 15
15 : 7 ≈ 2,14 ≈ 2 → Bine Pentru stabilirea calificativului la finele clasei a II-a, la disciplinele Limba română şi
Matematică, cadrul didactic va realiza media calificativelor atribuite elevului la finele fiecărui
semestru, conform aceluiași procedeu de conversie a calificativelor în punctaj.
Tabelul 4. Exemple de stabilire a calificativului final la disciplina Matematică, clasa a II-a

Ex. 1

Ex. 2

Ex. 3

Sem. 1

Sem. 2

Media anuală

Calificative

FB

B

FB

Conversie în punctaj

3

2

3+2=5
5 : 2 ≈ 2,5 ≈ 3 → Foarte bine

Calificative

B

B

B

Conversie în punctaj

2

2

2+2=4
4 : 2 = 2 → Bine

Calificative

S

B

B

Conversie în punctaj

12

1 + 2 =3
3 : 2 ≈ 1,5 ≈ 2 → Bine

5.3. Înregistrarea calificativelor
 Calificativele acordate la evaluările sumative la Limba română și Matematică seînregistrează în catalogul clasei şi se trec în agendele elevilor.
 Calificativele finale la Limba română și Matematică se înregistrează la sfârșitul anuluișcolar în catalogul clasei și se trec în agenda elevului, dosarul personal al elevului și în tabelul deperformanță școlară.
 Promovarea elevilor în clasa a III-a se realizează prin cuvântul promovat înscris în dosarul
personal şi în catalogul clasei la fiecare elev în parte, în conformitate cu cerințele.

5.4.

Procedeul „R”─ RECUPERARE Principiul motivării pentru învăţare, principiul succesului şi corelării evaluărilor formative
cu cele sumative condiţionează o învățare fără eşec, astfel încât în sensul evaluării pozitive nu se va
folosi calificativul insuficient.
 În cazurile excepţionale, când se constată elemente de nereuşită (motiv de boală, abandonşcolar, absenţe motivate/nemotivate) se va recurge obligatoriu la activităţi de recuperare.
 În catalog, în dreptul numelui elevului nu se menţionează niciun calificativ pentru perioada
recuperării.
 Învăţătorul va realiza un plan de recuperare, coordonat cu șeful catedrei sau directoruladjunct pentru învățământ primar (Anexa 1). Despre planul de recuperare e recomandabil să fie
informați părinţii.
 Perioada de recuperare se realizează timp de o săptămână după revenirea elevului (sau din
momentul stabilirii planului de recuperare).
 Se recomandă, după re/scrierea (realizarea repetată) evaluării sumative să se înregistreze înziua recuperării calificativul respectiv. În catalog, la rubrica Notă să se scrie recuperare.

36 Dacă elevul a absentat în ziua evaluării sumative, se stabilește un termen de recuperare aacesteia, iar calificativul se va înregistra în ziua recuperării. În catalog, la rubrica Notă să se scrierecuperare.
Ce facem dacă elevul a lipsit înainte de evaluarea sumativă?
 Nu se recomandă a-l încadra imediat după revenire în evaluarea sumativă. Aceasta ar putea să-i
sporească riscurile de nereușită.
 Se recomandă să se ofere proba/testul doar în cazul în care elevul acceptă.
 Se va lua în considerare doar rezultatul acceptat de elev.
 În caz contrar, se intervine după procedeul „R” (Recuperare).

5.5.

Verificarea evaluărilor sumative

Verificarea se realizează în funcție de instrumentul de evaluare aplicat.
În cazul unui test, se fac însemnări pe grila docimologică, în corespundere cu tipul respectiv de item(de exemplu: L 0 1 2, L 0 2, L1(A)). În cazul evaluării reciproce, elevilor li se poate propune ovariantă accesibilizată, de exemplu: ¾ (3 din 4 puncte). Pentru itemii realizați corect se poate folosi
bifa ☑.
Erorile comise doar se subliniază sau se încercuiesc. Elevilor li se va oferi posibilitatea deautocorectare la lecția destinată recuperării, ameliorării și dezvoltării.

5.6.

Tehnologia evaluării sumative orale (ESO)

Evaluarea orală reprezintă o formă a conversaţiei evaluative prin care învăţătorul urmăreşte
determinarea cantitativă şi calitativă a performanţelor elevilor.
Evaluarea sumativă orală (ESO) este la fel de importantă ca și forma scrisă a evaluării
sumative și are drept scop verificarea gradului de posedare a competenţelor de comunicare orală:• perceperea corectă a mesajului audiat, citit, auzit în limitele standardelor de conţinut;• utilizarea în contexte noi, necunoscute a vocabularului însuşit;• producerea mesajelor orale, în variate contexte.
În clasa a II-a, ESO se va proiecta și realiza la disciplinele:• Limba română (maternă)• Limba română (alolingvi)• Limba rusă (maternă, de instruire)• Limba bulgară/ucraineană/găgăuză
• Limba străină

Atenție! Evaluarea sumativă orală (ESO) este parte integrantă a evaluării sumative (ES). Proba
scrisă cu cea orală cumulează subcompetențele de evaluat în contextul ES. În catalog se va fixa
califiativul pentru fiecare probă separat.
ESO se proiectează şi se realizează pe parcursul semestrului, ținând cont de necesităţile şiparticularităţile elevilor clasei, precum și de specificul disciplinei. Pot fi desfăşurate în cadrul unuimodul (nu este obligatoriu să se desfăşoare la sfârșitul modulului), vizând o anumită finalitate.
ESO poate fi realizată prin: interviuri, expuneri orale, dialoguri, comunicări orale, chestionări
orale, conversaţii, prezentări.

37

•

•
•
•
•

•

•
•
•
•
•
•

•

 Proiectarea ESO:Se alege produsul școlar care va fi supus evaluării, prin raportare la sub-competențele selectate în
proiectarea de lungă durată. De exemplu, produsele pentru ESO la Limba română se vor alege
dintre cele referitoare la: Comunicare orală, Lectura, Lectura particulară (a se vedea
subcapitolul 3.2.).
Se elaborează carduri cu itemi de evaluare a produsului.
Se elaborează fișa de înregistrare a rezultatelor: diagramă, grilă.
 Cardul:
constituie un instrument de evaluare sumativă și conține o sarcină pe care elevul o efectuează în
mod expres, timp de 5-7 minute de pregătire.
prezintă o situație semnificativă9 bazată pe elementul spontaneității; spontaneitatea determină
acțiunea prin care elevul realizează o sarcină asemănătoare activităților cotidiene, în caretransferă în viață cele învățate la lecții.
este elementul care deosebește evaluarea formativă de cea sumativă prin situația spontană sau
semnificativă.
 Un posibil model al procedurii de organizare:
7 elevi vor extrage cardul pe care este imprimat un text necunoscut pentru ei;
elevii se aranjează într-un grup sub formă de cerc sau la câteva (2-3) mese unite pe o linie, nuneapărat în fața clasei;
se acordă timp de pregătire (5-7 minute), apoi fiecare elev prezintă sarcina întregului grup;
prezentarea fiecărui elev trebuie să dureze cel mult 2 minute;învățătorul înregistrează în diagrama sa calificativul acordat, apoi îl întreabă pe elev ce
calificativ merită;învățătorul demonstrează calificativul înregistrat și îl compară cu al elevului;învățătorul este decidentul calificativului; în cazul în care nu coincide cu calificativul elevului,argumentează în baza descriptorilor; deoarece evaluarea sumativă „sancționează performanța”,
ultimul cuvânt este al învățătorului;după ce au prezentat acești 7 elevi, vine rândul următorilor.
Atenție! Organizarea ESO are loc în funcție de numărul elevilor în clasă. Dacă în clasă sunt mai
mult de 20 de elevi, atunci învățătorul poate realiza ESO timp de 2 ore.

9reprezintă o situaţie din viaţă, constituită din mai multe situaţii-problemă şi având un caracter inter/transdisciplinar [9].

38 Ce pot face ceilalți elevi în timp ce are loc proba de evaluare sumativă orală?
• Poate fi organizat atelierul de lectură/discuție/creație • Citesc în cartea de lectură • Completează
fișa de lectură • Creează o imagine pentru un text literar • Lucrează cu o fișă, căutând informații îninternet • Privesc (cu căști) un desen animat și rezolvă „Explozia stelară” • Privesc (cu căști) un
desen animat și completează apoi o agendă de înțelegere a filmului • Rezolvă integrame • Rezolvă
sarcini pentru elevi isteți • Lucrează la un poster comun • Fac ordine în portofoliu • Își evaluează
propriul portofoliu • Își aleg sarcini de la panoul curioșilor sau panoul Vreau să știu • Abordarea conținutală a ESO
Exemplul 1. Produsul P18: Textul (literar/ nonliterar) citit la prima vedere
Sarcini pentru card: Citirea unui text pregătit de către învățător, timp de un minut.
Grila de evaluare (a învățătorului)
Data
Numele,prenumele 1. Citește cursiv,
2. Articulează corect
3. Respectă intonația impusă deelevului
fluid textul.
toate cuvintele.
conținut și de semnele de punctuație.
Exemplul 2. Produsul P28: Prezentarea unui text literar cunoscut
Pe card se propune titlul textului și algoritmul de prezentare: 1) Numește titlul și autorul
textului. 2) Este o narațiune, dialog, descriere? 3) Cine sunt personajele? 4) Când are loc acțiunea?
5) Unde are loc acțiunea? 6) Care sunt momentele principale ale textului? 7) Ce atitudine am față defaptele personajelor? 8) Care este ideea principală?
Exemplul 3. Produsul P22: Textul literar povestit
Sarcini pentru card: 1) Anunță titlul și autorul textului. 2) Povestește introducerea textului.
3)Povestește încheierea textului. 4) Povestește momentul în care personajul... 5) Povestește
momentul în care se descrie personajul. 6) Povestește fragmentul îndrăgit. 7) Povestește fragmentul
în care se spune despre timpul și spațiul în care a avut loc acțiunea.

5.7.

Diagrama de monitorizare a performanțelor elevilor

Diagrama de monitorizare a performanțelor elevilor constituie un instrument de procesare șiinterpretare de către cadrul didactic a datelor evaluării la nivelul comportamentului performanțial alelevilor în cadrul disciplinelor școlare. La diagrama pe disciplină se atașează lista produselor și acriteriilor de succes recomandate la disciplina respectivă.
Atenție! Pentru respectarea principiului libertății în alegerea instrumentelor de monitorizare aperformanțelor, se recomandă a aborda structura diagramei și modalitățile de înregistrare a datelorîn manieră personalizată, în funcție de necesități și posibilități diverse, fără a prejudiciafuncționalitatea în contextul ECD. Managerii nu vor impune forme și structuri unice, dar vor urmări
și vor promova eficiența instrumentelor alese de cadrele didactice.
Ca variante posibile de completare, se recomandă înregistrarea nivelurilor de performanță princuvinte (deplin sau abreviat într-un mod convenabil) sau folosind procedeul cromatic, de exempludupă cum se prezintă în tabelul 5.

39

Tabelul 5. Variante de înregistrare a nivelurilor de performanță în diagrama învățătorului
Nivelurile deperformanță

Descriptorii de performanță
corect; complet; coerent; fără ezitări
cu greşeli mici; cu incompletitudini mici; cu incoerențe
mici; cu ezitări mici, depășite ca rezultat al ghidării
(întrebărilor orientative) oferite de învățător
cu greşeli; cu incompletitudini; cu incoerențe; cu ezitări
depășite ca rezultat al sprijinului (indicațiilor, explicațiilor)
oferit de învățător

Înregistrare prin:abrevieri
culoriindependent

ind.

verde

ghidat deînvățător

ghid.

galbencu mai multsprijin

spr.

roșu

Se consideră oportune următoarele trei componente structurale intercondiționate ale
diagramelor pe discipline, care permit o abordare eșalonată a procesului de monitorizare:
I. Monitorizarea etapizată a performanțelor;
II. Monitorizarea punctuală a performanțelor (selectiv);
III. Sinteza performanțelor.
Atenție! Structura de trei componente a diagramei se recomandă, cu precădere, pentru deținătorii
gradelor didactice superior și unu. Celelalte cadre didactice pot opta pentru variante reduse, cea
minimală fiind II. Monitorizarea punctuală a performanțelor (selectiv).
 Monitorizarea etapizată a performanțelor se recomandă pentru toți elevii pe parcursul
anului școlar, în cadrul evaluărilor formative în etape la disciplină – se înregistrează nivelurile
de performanță în raport cu fiecare produs școlar evaluat (prin cuvinte/abrevieri/culori). În funcție
de disiplină, sau după preferința învățătorului, pot fi completate tabele separate pe module, pesemestre sau un tabel anual.
I.MONITORIZAREA ETAPIZATĂ A PERFORMANȚELOR
Nivelurile de performanță (evaluări formative în etape)
data
28.09
09.10
ELEV: produsele P1 P2 P6 P3 P4 P5 P12
1.Anghel Andrei
2.

Model
orientativ

În baza completării etapizate a tabelului respectiv, cadrul didactic va putea să identifice maiușor produsul/produsele care necesită o monitorizare mai atentă, punctuală pentru unii elevi. Înacest scop, învățătorul poate realiza orice completări care îl pot ajuta în corecția traseului personal
al elevului, de exemplu bifare, încercuire, subliniere etc.
 Monitorizarea punctuală a performanțelor se recomandă a fi realizată:• în special la Limba română și Matematică (învățătorul are libertatea de a alege și altediscipline, după necesitate și posibilitate);• pe parcursul anului școlar, în cadrul evaluărilor formative punctuale, în mod selectiv:
pentru anumite produse și anumiți elevi.
Pe parcursul lecțiilor și în cadrul monitorizării etapizate a performanțelor, învățătorul
identifică produsele care prezintă dificultăți unor anumiți elevi (celor care realizează produsele cu
mai mult sprijin sau ghidat). Pe aceste produse și elevi se focalizează monitorizarea punctuală:

40

•
•

•
•

produsul evaluat și criteriile de evaluare/de succes;
lista elevilor monitorizați;datele calendaristice ale evaluărilor punctuale (de exemplu zilele sau lunile în care s-adesfășurat monitorizarea punctuală);nivelurile individuale conform descriptorilor: independent, ghidat de învățător, cu mai multsprijin (înregistrate prin cuvinte/abrevieri/culori).
Modelorientativ
II. MONITORIZAREA PUNCTUALĂ
Produsul școlar evaluat: P20. Poezia recitată
Criteriile de evaluare: C1. Anunță titlul şi autorul poeziei.
C2. Recită toate versurile.
C3. Rostește corect şi clar cuvintele.
C4. Recită expresiv.
C5. Folosește mimica și gesturile.
Date calendaristice
Elev:
Sept.
Oct.
1. Munteanu Ion
spr.
ghid.
2.

Notă: Înregistrările (prin abrevieri/cuvinte/culori) pot fi completate (la discreția învățătorului)prin precizarea criteriului/criteriilor care solicită ameliorare, recuperare sau dezvoltare (de ex., pecaseta roșie poate fi precizat: C2, C4, C5).

Sinteza performanțelor se recomandă la finele anului școlar, prin raportare lacompetențele specifice disciplinei și produsele corespunzătoare:- competențele specifice disciplinei și, corespunzător, lista de produse școlare prin care a fostevaluată pe parcursul anului fiecare competență;- lista elevilor;- nivelurile individuale atinse în mod preponderent (cel mai frecvent) pe parcursul anului,conform descriptorilor (reprezentate prin abrevieri/culori/cuvinte, la discreția cadrului
didactic); aceste date se vor obține prin sinteza datelor fiecărui elev din cadrul Monitorizării
etapizate a performanțelor.
III.Sinteza performanțelor
Competențele specifice:
1. ............
2. ............

Elev:
1. Artene David
2.

Model
orientativ

3. ...............
4. ................

1
P1, P2, ...
independent

Competențele specifice disciplinei
Produsele evaluate
23
4
P5, P6...
P8, P9...
P11, P12...
independent ghidat de învățător cu mai mult sprijin

Note: Datele din Sinteza performanțelor se trec în Tabelul de performanță, rubricile pe discipline.
 Înregistrările (prin abrevieri/cuvinte/culori) pot fi completate (la discreția învățătorului) prinprecizarea produsului/produselor care solicită ameliorare, recuperare sau dezvoltare. Aceste
completări pot ghida cadrul didactic în completarea rubricii „Recomandări/arii dedezvoltare” în Tabelul de performanță școlară.

41

5.8.

Portofoliul performanțelor școlare ale elevului

MECD recomandă ca fiecare elev să dețină un portofoliu de performanță școlară bazat pe
produsele recomandate și criteriile aferente de succes, în care, drept dovadă de înregistrare aperformanțelor școlare, se vor aduna lucrările scrise/practice, testele, probele, fişele de evaluare,autoevaluare etc.
Totalitatea lucrărilor cumulate în portofoliu pe durata învăţării definește dezvoltarea
achiziţiilor elevului și exprimă ceea ce ştie elevul (ca informaţie), precum şi ceea ce ştie să facă în
mod concret, practic. Evaluarea acestor variabile permite optimizarea demersului formativ, astfel,
portofoliul va funcționa în calitate de metodă alternativă/complementară de evaluare.

5.9.

Tabelul de performanță școlară al elevului

Tabelul de performanță școlară este un instrument de monitorizare a performanțelor elevuluiși reprezintă o sinteză a rezultatelor obținute pe parcursul anului de studii. Este un document
obligatoriu pentru toți elevii claselor primare din Republica Moldova.
Tabelul dat (Anexa 2) etalează performanțele individuale ale elevului în corespundere cu
finalitățile curriculare, cu produsele școlare supuse evaluării pe parcursul anului școlar și cu
descriptorii de performanță.
Se completează de către învățătorul-diriginte și cadrele didactice, specialiști la disciplineleșcolare (eventual: limba străină, educaţia muzicală, educaţia plastică, educaţia fizică).
Se prezintă părinților sau reprezentanţilor legali ai acestora și elevului: la începutul anului școlar, dirigintele familiarizează părinții cu tabelul (în baza descrierii
date în MECD), pentru a-i cunoaște cu performanțele posibile de atins de către copil pe parcursul
clasei a II-a; de exemplu, familiarizarea poate fi realizată la ședința cu părinții sau oferind o copie atabelului (necompletat); la finele anului școlar (15-30 mai), părinților li se oferă tabelul completat, cu semnătura
dirigintelui; părintele semnează tabelul și îl întoarce dirigintelui; administrația instituției aplică ștampilă și semnătură după semnătura părintelui; documentul autentificat se păstrează în dosarul personal al elevului; părinții au dreptul să
primească o copie a documentului autentificat.
Tabelul de performanță constituie o informație veridică pentru transferul elevului în altăinstituție de învățământ.
În Tabelul de performanță pentru clasa a II-a este introdusă rubrică Copilul la școală.
Dirigintele va completa prin bifare rubrica dată, realizând o sinteză în baza observării
comportamentului copilului în diferite contexte ale vieții școlare, în activitățile curriculare și
extracurriculare. În continuare, va înregistra în tabelul rezervat calificativele acordate elevului la
finalizarea clasei a II-a.
În rubricile pe discipline, dirigintele și specialiștii vor bifa modul prioritar în care elevul ademonstrat pe parcursul anului fiecare competență specifică stipulată în curriculum disciplinar,
realizând o sinteză a performanțelor în baza diagramei de monitorizare a performanțelor și aobservării comportamentului elevului: independent, ghidat de învățător, cu mai mult sprijin.
Pe ultima linie a fiecărui tabel disciplinar se listează activități de învățare și evaluaredesfășurate pe parcursul anului școlar (conform listei produselor școlare recomandate la disciplină),pentru a crea o imagine mai amplă despre formarea elevului. Aceste liste se prezintă în regim defamiliarizare și nu presupun operare (nu se fac sublinieri, bifări etc.)
La final, dirigintele poate propune recomandări/arii de dezvoltare, de exemplu:

42 Să manifeste preferinţa de a citi fluid texte literare/cărţi.
 Să identifice mesajul unui scurt text care prezintă întâmplări, fenomene, evenimentefamiliare în contexte variate. Să aprecieze personajele după faptele descrise în text.
 Să exprime proprii idei referitoare la contexte familiare și identitatea proprie, manifestândîncredere în sine.
 Să efectueze fluid calcule orale în concentrul 0-100, care implică 1-2 dintre operațiile
învățate.
 Să aplice operaţiile de adunare, scădere, înmulțire, împărțire şi proprietăţile acestora pentru
rezolvarea unor situații de problemă din cotidian.
În cazul în care elevul învață conform unui plan educațional individualizat, dirigintele arelibertatea și responsabilitatea de a interveni cu modificări corespunzătoare în completarea
tabelului.

43BIBLIOGRAFIE***
1. Codul Educației al Republicii Moldova, Chișinău 2014, nr.152 din 17.07.2014, Monitorul
Oficial al Republicii Moldova, nr.319 – 324, art.nr.614 din 23.11.2014.
2. Concepția Evaluării rezultatelor școlare. Pâslaru Vl, Achiri I., coord., IȘE: Chișinău, 2006.
3. Curriculum şcolar, Clasele I-IV, Chişinău, 2010.
4. Curriculumul pentru disciplina LIMBA STRĂINĂ I. Clasele II-IV, 2010.
5. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori în clasele I-II
(aprobată la Consiliul Național pentru Curriculum, Ordinul Ministerului Educației nr.623
din 28 iunie 2016).
6. Evaluarea criterială în bază de descriptori. Clasa a II-a. Ghid metodologic (aprobat laConsiliul național pentru curriculum, Ordinul Ministerului Educației nr.256 din 28 aprilie2017).
7. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasa I (ediția a IIa, actualizată și completată) (ediția I aprobată la Consiliul Naţional pentru Curriculum,
Ordinul Ministerului Educației nr. 862 din 07 septembrie 2015; ediția a II-a aprobată laConsiliul Științifico-Didactic al IȘE din 27.12.2017).
8. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasa a III-a(aprobată la Consiliul Național pentru Curriculum, Ordinul Ministerului Educației, Culturii
și Cercetării nr.70 din 05 septembrie 2017).
***
9. Bocoş M., Jucan D. Teoria şi metodologia instruirii şi Teoria şi metodologia evaluării.
Repere şi instrumente didactice pentru formarea profesorilor. Editura Casa Cărţii de Ştiinţă,Cluj-Napoca, 2007
10. Darling-Hammond, L., Ancess, J., Falk, B, Authentic Assessment in Action. Studies of
School sand Students at Work, Teachers College Press, Columbia University, 1995.
11. (de) Hadji Ch. L’evaluation, regles du jeu. Des intentions aux outils. Paris: ESF, 1989
12. Houart, M. Evaluer des compétence... Oui mais comment ? - 2001 Département Éducation
et technologie (UNamur). Versiune electronică.
https://pure.fundp.ac.be/ws/files/1029351/64322.pdf
13. Manolescu, M. (coord). Evaluare în învățămîntul primar. Aplicații - matematică. București:Editura Fundației Culturale D. Bolintineanu, 2002
14. Manolescu, M. Evaluarea şcolară - un contract pedagogic, Bucureşti, 2002
15. Marin M. Didactici interactive în învățământul primar, Chișinău, 2013
16. Meyer, G. De ce și cum evaluăm. (traducere). Iași, Editura Polirom, 2000, 192 p.
17. Minder, M. Didactica funcțională. Obiective, strategii, evaluare. (traducere). Chișinău,Editura Cartier Educațional,2003, 412p
18. Mons, N., Toczek, M.-C., West, A., Barkouss S. L’évaluation des élèves par lesenseignants dans la classe et les établissements : réglementation et pratiques. Une
comparaison internationale dans les pays de l’OCDE. Disponible sur le site du Cnesco :http://www.cnesco.fr

4419. Morrissette, J. Manières de faire l'évaluation formative des apprentissages : analyseinteractionniste du savoir-faire d'enseignantes du primaire. Sarrebruck (CH): Les Éditions
universitaires européennes, (2010).
20. Pogolșa, L., Bucun, N. (coord.). Chicu, V., et al. Referențialul de evaluare a competențelor
specifice formate elevilor prin disciplinele de studiu. Chișinău: IȘE, 2014, 585 p.
21. Pogolșa, L., Marin, M. (coord. șt.) Marin, M., Gaiciuc, V., Achiri, I., Popovici, A., State,D., Agafian, R. Evaluare criterială prin descriptori în învățămîntul primar. Clasa I. Ghid
metodologic. IȘE, Chișinău, 2015, 86p.
22. Potolea, D., Neacşu, I., Manolescu, M. Metodologia evaluării realizărilor şcolare aleelevilor. Ghid metodologic general. București, 2011.
23. Potolea, D., Manolescu, M. Teoria şi practica evaluării educaţionale. Proiectul pentruÎnvăţămîntul Rural. București, 2005.
24. Ungureanu D., Teroarea creionului roşu. Evaluarea educaţională, Editura Universităţii deVest, 2001
25. (de) Vecchi, G. Evaluer sans dévaluer et évaluer les compétences. Paris, Editura Hachette
Education, 2011.
***26. Амонашвили, Ш.А. Воспитательная и образовательная функция оценки учения. М,
1984
27. Болотов, В.А., Вальдман И.А., Ковалёва Г.С., Пинская М.А. Российская система
оценки качества образования: главные уроки. (аналитический обзор). Accesat
http://www.rtc-edu.ru/resources/publications/94
28. Воронцов, А.Б. Организация контрольно-оценочной деятельности в бразовательном
процессе
основной
школы(методические
рекомендации)http://sch1133.mskobr.ru/files/voroncov_kniga_kod.pdf
29. Логвина, И., Рождественская Л. Пособие для учителя Инструменты формирующего
оценивания
вдеятельности
учителя-предметника.
accesathttp://www.narva.ut.ee/sites/default/files/nc/oppevahend.pdf
30. Цукерман, Г. А., Елизарова Н. В. О детской самостоятельности // Вопр. психол.
1990. № 6. С. 37 – 44.
31. Цукерман, Г.А. Оценочная самостоятельность как цель школьного образования .//Материалы семинара «Система оценки качества знаний младших школьников вусловиях
безотметочного
обучения»от
28.03.2003.http://modern.ed.gov.ru/themes/basic/materialsdocument.asp?folder=1471&matID=1873
32. Цукерман,Г.А.
Оценка
безотметки
М.,Рига
1999,
tsukerman_g.a._otsenka_bez_otmetki.pdf

45Anexa 1
Plan de recuperare. Modele orientative
Model pentru portofoliul elevului

Elevul_____________
Perioada de recuperare __________________________________(din ce dată până la ce dată se prevede ameliorarea)
Motivul recuperării____________________________________
Conținutul recuperării
Nr.

Disciplina(produse școlare)Datareevaluării

RezultatulSemnăturapărintelui

Model pentru diagrama învățătorului
Clasa____ Învățătorul____________

Numele,prenumeleelevuluiDisciplinaConținutul
recuperării
(produseșcolare)Perioadaderecuperare

Motivulrecuperării

Data
retestului

RezultatulSemnăturaînvăță

Coordonat

torului

Anexa 2
Instituția de învățământ

_____________________________________
46

Tabel de performanță școlară
Clasa 2

Elev_______________________
Data nașterii _______________INFORMAȚIE DESPRE INSTITUȚIA DE ÎNVĂȚĂMÂNTADRESA: ____________________________________________________
SITE: _______________________________________________________TELEFON: ___________________________________________________
E-MAIL: _____________________________________________________

Diriginte: _________________________________________
Părinți (tutore): ___________________________________

Anul de studii

47

Copilul la școală
de cele mai
multe ori

Pe parcursul anului școlar:

deseori

Copilul ca subiect al învățării
1.

Manifestă motivație pentru învățare.

2.

Este atent în realizarea sarcinilor.

3.

Este responsabil în efectuarea temelor.

4.

Este obiectiv în autoevaluare și în evaluarea
reciprocă a colegilor.
Este perseverent în vederea îmbunătățirii
rezultatelor personale.

5.

Copilul în raport cu sine
6.

Este responsabil faţă de înfăţişarea, sănătatea
și securitatea sa.

7.

Este grijuliu faţă de obiectele personale.

8.

Are încredere în forţele proprii.

9.

Își gestionează emoțiile.

10.

Denotă capacități de autoeducație.
Copilul în interacțiune cu mediul

11. Îndeplinește regulile clasei și ale școlii.
12. Are o atitudine protectoare față de mediulînconjurător.
13. Colaborează cu ceilalți pe bază de respect șiempatie.
14. Manifestă inițiativă și abilități de decizie în
activităţi şi contacte cu colegii.
15. Pare fericit la școală.

Calificativele acordate elevului la finalizarea clasei a II-a
Limba și literatura română
Matematică

48

uneori

Descrierea rezultatelor elevului
pe parcursul clasei a II-a la disciplinele școlare
LIMBA ȘI LITERATURA ROMÂNĂ

independent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

1. Receptarea mesajului oral în diferite situaţii
de comunicare
2.

Perceperea mesajului citit/audiat prinreceptarea adecvată a universului emoţionalşi estetic al textelor literare şi utilitatea
textelor nonliterare

3.

Utilizarea scrisului ca tehnică
psihomotrică şi ca abilitate de exprimare agândurilor

4.

Aplicarea conceptelor şi a terminologiei
lexicale, fonetice, morfologice şisintactice în structurarea mesajelor
comunicative

5.

Manifestarea interesului şi a preferinţelor
pentru lectură

Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Informații prezentate succint; Situația decomunicare (prezentarea orală); Lectura imaginilor; Compoziția (oral). Textul compoziției; Compoziția
(oral). Expunerea orală a textului; Partea de vorbire; Partea de propoziţie; Mesajul argumentativ;
Compoziţia (scris)/Redactarea textelor proprii cu şi fără repere; Scrisul; Propoziția alcătuită și scrisă;Dialogul scris; Bilețelul; Caietul meu; Citirea cu voce a unui text cunoscut; Textul (literar/nonliterar)
citit la prima vedere; Textul analizat (în limita standardelor); Receptarea mesajului scris (citirea/lectura);
Poezia recitată; Mijloacele artistice (identificare); Textul literar povestit; Personajul literar
caracterizat/obiectul descris; Planul de idei (elaborare); Transcriere de text; Dictarea (scrierea dupădictare); Cuvinte cu ortograme; Prezentarea unui text literar cunoscut; Prezentarea unei cărți citite;
Agenda de lectură; Mini-proiectul în grup; Colaborarea în echipă.

MATEMATICĂ

independent

1. Identificarea şi utilizarea conceptelor
matematice şi a limbajului matematic însituaţii diverse
2. Aplicarea operaţiilor aritmetice şi aproprietăţilor acestora în contexte variate
3. Rezolvarea şi formularea de probleme,utilizând achiziţiile matematice49

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin4.

Explorarea/investigarea unor situaţii deproblemă reale sau modelate, integrândachiziţiile matematice şi cele din altedomenii

Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Scrierea numerelor naturale; Calcul oral în
baza unui exercițiu dat; Calcul oral în baza înțelegerii terminologiei matematice; Calcul în coloniță;Determinarea ordinii operațiilor într-un exercițiu fără/cu paranteze; Rezolvarea unui exercițiu fără/cu
paranteze; Rezolvarea ecuațiilor simple; Rezolvarea problemelor simple; Rezolvarea problemelor
compuse; Rezolvarea de situații de problemă din cotidian, care solicită calcule; Formularea problemelor;
Formarea șirurilor de numere după o regulă dată; Completarea șirurilor de numere/forme geometrice;
Recunoaşterea formelor geometrice; Efectuarea măsurărilor; Determinarea valorii de adevăr a unei
propoziții matematice; Exercițiu lacunar (cu numere/semne lipsă); Enunț lacunar (cu numere/cuvintelipsă); Completarea tabelelor/schemelor; Colaborarea în echipă; Caietul meu.

ȘTIINȚE

independent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

1. Receptarea informaţiilor ştiinţifice
2. Explorarea şi investigarea lumiiînconjurătoare
3. Comunicarea orală şi scrisă utilizând stilulştiinţific
4. Adoptarea unui comportament adecvat în
cadrul mediului natural şi al celui social
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Comunicarea orală/scrisă a informației
științifice; Descrierea unor corpuri/relații/stări/fenomene din natură; Clasificarea elementelor naturii;
Compararea corpurilor din natură; Ordonarea, gruparea unor obiecte/fenomene/evenimente;
Comunicarea observaţiilor efectuate, informaţiilor selectate/citite; Realizarea unor experimente simple;Înregistrarea grafică (tabel, schemă, fisă de observare) a observaţiilor efectuate; Analiza unor acţiuni,
schimbări, consecinţe, efecte; Utilizarea unor instrumente de măsurare (citirea termometrului,calendarului, ceasului); Colaborarea în echipă.

EDUCAȚIA MORAL-SPIRITUALĂ

independent

1. Utilizarea conceptelor specifice valorilor
moral-spirituale pentru cunoaşterea şi
respectarea tradiţiilor naţionale, experienţei
religioase, normelor de convieţuire în
societate
2. Aplicarea normelor din sfera valorilor umanein stabilirea relaţiilor interpersonale pozitive
3. Manifestarea unui comportament social activ
şi responsabil adecvat unei lumi in schimbare
4. Participarea la luarea deciziilor şi larezolvarea problemelor comunităţii

50

ghidat deînvățător

cu mai multsprijinActivități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Mesajul oral; Personajul textului/situației/cazului dat; Studiul de caz; Sărbători calendaristice; Comunicarea; Implicarea în acţiuni comunitare;
Mini-proiectul în grup; Adoptarea de reguli şi respectarea lor; Colaborarea în echipă.

EDUCAȚIA MUZICALĂ

independent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

1. Cunoaşterea şi înţelegerea diversităţii
fenomenului muzical–artistic din perspectiva
semnificaţiilor emoţionale şi estetice
2. Identificarea mijloacelor de expresivitate
muzicală conform rolului în redarea imaginii
artistice şi a mesajului ideatic al operei
muzicale
3. Demonstrarea dexterităţilor muzicale şi
integrarea în activităţi artistice şcolare,culturale, sociale
4. Utilizarea terminologiei muzicale specifice
pentru reflecţie şi autoexprimare
5. Receptarea şi promovarea valorilor muzicalenaţionale şi universale
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Interpretarea cântecului; Audiția creației
muzicale; Caracterizarea creației muzicale; Improvizarea melodiilor; Colaborarea în echipă.

EDUCAȚIA PLASTICĂ

independent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

1. Explorarea diverselor instrumente, materiale
şi tehnici de artă2. Valorificarea elementelor de limbaj plastic în
exprimarea artistico-plastică
3. Realizarea lucrărilor plastice în diverse
tehnici şi materiale de artă4. Cunoaşterea noţiunilor elementare dindomeniul artelor plastice
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Lucrări şi compoziţii plastice realizate prinutilizarea diverselor materiale, instrumente şi tehnici de artă; Lucrare plastică utilizând creioanele
colorate; Lucrare plastică utilizând acuarela/guașul; Lucrare plastică utilizând culoarea ca element delimbaj plastic; Lucrare plastică utilizând punctul/liniile; Lucrare plastică utilizând forma ca element delimbaj plastic; Compoziție plastică; Compoziție în materiale naturale; Prezentarea lucrării; Colaborarea
în echipă.

EDUCAȚIA FIZICĂ

independent

51

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin1. Cunoaşterea noţiunilor, cerinţelor şi
legităţilor elementare referitoare la educaţia
fizică şi aplicarea acestora în practica
educaţională
2. Dezvoltarea competenţelor fizice de bază prinintermediul exerciţiilor fizice
3. Formarea calităţilor de personalitate,comportamentului civilizat, a deprinderilor
comunicative şi de interacţiune socială
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Exerciții de front și formații; Exerciții cu
caracter aplicativ (mers, alergări, sărituri etc.); Exerciții de dezvoltare fizică generală (EDFG); Exerciții
de atletism (săritură, alergare); Exerciții din gimnastica de bază (rostogoliri, atârnări, semisfoară etc.);
Jocul sportiv / jocul dinamic / ștafete; Aruncarea mingii; Colaborarea în echipă.

EDUCAȚIA TEHNOLOGICĂ

independent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

1. Elaborarea unui proiect de confecţionare aunui obiect, care să răspundă unei trebuinţe;prezentarea acestui proiect
2. Conceperea şi organizarea mijloacelor deconfecţionare a unui obiect conformproiectului elaborat
3. Realizarea obiectului conform proiectuluielaborat, respectând regulamentul tehnologic
4. Evaluarea lucrării realizate, memorarea
etapelor procesului tehnologic
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Proiect de confecţionare; Articole
tradiţionale; Confecționare de lucrări; Evaluarea lucrărilor confecţionate.

52

LIMBA STRĂINĂ

independent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

1. Receptarea mesajelor orale
2. Producerea mesajelor orale şi interacţiunea
orală
3. Receptarea mesajelor scrise
4. Producerea mesajelor scrise şi interacţiunea
scrisă
5. Iniţierea în cunoaşterea altor culturi
6. Conectarea la alte limbi şi discipline
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Conversaţie; Monologul. Prezentarea unuimonolog succint la tema propusă; Transcriere/Copiere a enunţurilor simple a textului de mică extindere
din manual; Scrierea după dictare; Scrierea unei scrisori scurte (de invitaţie, de acceptare, de refuz),mesaje electronice, cărţi poştale scurte şi simple (de aniversare, de felicitare etc.); Lectura imaginilor;Alcătuirea unor enunţuri simple; Povestirea unui text scurt; Comunicarea orală. Formularea
propoziţiilor simple; Colaborarea în echipă.

Recomandări/arii de dezvoltare (opțional):________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Semnătura dirigintelui: _____________________________
Semnătura părintelui: _____________________________

L.Ș

Semnătura directorului

53