Hva erGBIF?

GBIF -the Global Biodiversity Information Facility- er det største
datanettverket for artsdata om biologisk mangfold i hele verden.
Som en internasjonal åpen datainfrastruktur gir den hvem som helst
og fra hvor som helst tilgang til å dele og gjenbruke informasjon omvår planets biologiske arter.

Gjennom verktøy med åpen kildekode,internasjonale standarder og konsistentlisensiering tilbyr GBIF institusjoner enplattform for å gjøre egne data fritt ogåpent tilgjengelig for hele verden.

GBIF.org har tusenvis av datasett og mer enn
1,6 milliarder artsdata poster for biologisk
mangfold som har blitt brukt i tusenvis av
fagfellevurderte publikasjoner, retningslinjer
og spesialisert analyse. Mennesker ogorganisasjoner over hele verden har bidratt tilog høstet fordeler fra GBIF-nettverket.

Hvorfordele åpneartsdata?
Bedrifter og institusjoner som publiserer gjennom GBIF, har sluttet seg
til den enorme listen av organisasjoner som følger retningslinjer forbevaring og bærekraftig gjenbruk av åpne artsdata.
Ved å dele informasjon om vår planets biologiskearter, hjelper de til med å bygge en felles
kunnskapsbank for å forstå og analysere biologisk
mangfold. Samarbeidet optimaliserer ogsåinnsamling av datagrunnlag for miljøledelse,
vitenskapelig forskning, og økt offentlig
kunnskap og bevissthet.

Alle disse resultatene fra åpen publisering av artsdata, spiller en viktig rolle i åpåvirke felles investeringer for fremtidige prosjekter, og skaper vilkår for
koordinerte aktiviteter blant både private og offentlige organisasjoner.

Bedrifter som publiserer data gjennom GBIF, kan dra nytte av det for åforbedre egne Dow Jones måltall for bærekraft, og viser frem bedriftens
engasjement for å motvirke global nedgang i biologisk artsmangfold.

Fordeler medåpne data

Det er mange fordeler med å publisere artsdata, fra miljøansvar på den ene siden
til praktisk anvendelse på den andre. Bedrifter som promoterer eller gjennomfører
miljø- og økologiske konsekvensanalyser (EIA) eller overvåkningsprogrammer forbiologisk artsmangfold, kan for eksempel oppnå fordeler med hensyn til bådeoperasjonelle og omdømme, ved å dele egne artsdata om biologiske mangfold
gjennom GBIF.

Dette er noen av fordelene ved å dele og gjenbruke artsdata:

Langsiktige kostnadsbesparelser.
Forbedret forståelse, overvåking og handlingsplanlegging.
Tilgang til standardiserte formater og betingelser.
Delta i samarbeid omkring utvikling av bedre praksis og metodikk.
Effektivisere forberedelser før feltarbeid med bedre kunnskap om artenes geograﬁske
distribusjon.
Lavere kostnader for tiltak som reduserer negative miljøpåvirkninger.
Åpenhet, ansvarlighet og transparens overfor både myndigheter og borgere.
Sosial godkjennelse og omdømme.
Positivt for bedriftens omdømme-proﬁl.
Fylle kunnskapshull for lokaliteter og økosystemer som mangler data.
Oppnå gjenbruk av dine artsdata for miljøforvaltning og forskning.
Forbedring av rutiner for datahåndtering, dokumentasjon og dataarkivering i store og småprosjekter.
Kostnadseffektive rutiner for utredninger av biologisk mangfold og overvåking av EIA indikatorer.
Økt positiv synlighet og omdømme

Datatyper

Artsdatasett gir verdifull informasjon om arter som er viktige forvitenskapelig forskning og miljøforvaltning.
GBIF støtter ﬁre typer datasett. Selv om det er mulig å publisere kun
generelle metadata om et datasett, blir de ﬂeste data ofte publisert
som artslister, stedfestede artsdata, eller plott-baserte økologiskeovervåkningsdata.

Artslister tillater publisering av taksonomiske
oversikter over arter og/eller også lister med ulike
egenskaper for artene.

Stedfestede artsdata dokumenterer tilstedeværelsen av
arter på en bestemt lokalitet og tidspunkt og kan bidra til åkartlegge historisk eller nåværende distribusjon. Geograﬁsk
informasjon kan angis som stedsnavn og med spesiﬁkkekoordinater. Slike data kan også ved behov dokumentere
kvantitativ informasjon for ﬂere individer av samme art.

Mere omfattende datamodeller for økologiske
overvåkningsdata og tidsserier kan benyttes for åinkludere mere detaljert informasjon om metodikk,protokoll, og også bedre støtte for kvantitative
registreringer - inkludert fraværsdata.

DatalisensFor å publisere egne data via GBIF må du velge en åpen datalisens. Creative
Commons (CC) lisensiering muliggjør publisering av åpne data for gjenbruk.
GBIF benytter følgende lisenstyper: CC0, CC BY og CC BY-NC.

Vi foreslår at du bruker CC0 når du ønsker å gjøre dine artsdata tilgjengelige
for gjenbruk uten begrensninger, eller CC BY-lisensen for å la andregjenbruke dataene dine med krav om å navngi deg som kilde.
Noter at publisering under CC BY-NC-lisensen vil begrense omfanget og
synligheten for artsdata du deler via GBIF, fordi slike data bare kangjenbrukes til ikke-kommersielle formål.

Hvordan publisereåpne artsdata?
1Registrer

Registrer din bedrift hos GBIF

2

Tilpass

Tilpass dine artsdata til Darwin Core (DwC)
datastandarden og valider datasettet.

3Velg data-lisens

Velg en Creative Commons data-lisens.

7

Du kan få hjelp fra din nasjonale
GBIF-node gjennom hele denne prosessen!

Kontroller

Du får til slutt en lenke som gir tilgang
til de publiserte data.

6

Publiser

En DwC-ﬁl blir automatisk
generert. Kontakt GBIF for hjelp og
support.

54Skriv metadata

Beskriv datasett med GBIFs
Metadata-proﬁl med IPT.
Last opp

Last opp dine datasett til Integrated
Publishing Toolkit (IPT).
CC BY-SA 4.0 · November 2020 · helpdesk@gbif.no

DEL BIODIVERSITETSDATA GJENNOM GBIF
En invitasjon til privat sektor

Produsert av