Svet
Evropske unije
Bruselj, 4. maj 2018
(OR. en)5664/18
LIMITECORLX 39
CFSP/PESC 68
FIN 69RELEX 376
CONUN 139
COARM 156
DOPIS O TOČKI POD „I/A“
Pošiljatelj:

generalni sekretariat Sveta

Prejemnik:

Odbor stalnih predstavnikov/Svet

Zadeva:Smernice o sankcijah – posodobitev

1.

Svet je 8. decembra 2003 odobril smernice o sankcijah1. Zadnjo različico pregledanega in
posodobljenega besedila smernic je Svet sprejel 18. decembra 20172.

2.

Delovna skupina svetovalcev za zunanje odnose (RELEX) v sestavi „sankcije“ se je 24. aprila2018 dogovorila o dodatnih elementih opredelitve „financiranje in finančna pomoč“,
vključene v odstavek 59a osnutka prečiščenih smernic o sankcijah iz priloge k temu dopisu.

3.

1
2

Odbor stalnih predstavnikov naj glede na navedeno:–

potrdi dogovor o osnutku prečiščenih smernic o sankcijah iz priloge k temu dopisu;–

priporoči, da se osnutek prečiščenih smernic o sankcijah pošlje Svetu v sprejetje.

Smernice za izvajanje in ocenjevanje omejevalnih ukrepov (sankcij) v okviru skupne
zunanje in varnostne politike EU (dok. 15579/03).
Dok. 15598/17.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

1SLSMERNICE ZA IZVAJANJE IN OCENJEVANJEOMEJEVALNIH UKREPOV (SANKCIJ) V OKVIRUSKUPNE ZUNANJE IN VARNOSTNE POLITIKE EU
I.

Uvod ........................................................................................................................................... 4II.

Načela ......................................................................................................................................... 5
A.

Cilji.................................................................................................................................... 5

B.

Pravna vprašanja ............................................................................................................... 6

C.

Ciljno usmerjeni ukrepi ..................................................................................................... 8

D.

Seznam zadevnih oseb in subjektov .................................................................................. 9E.

Izjeme .............................................................................................................................. 12F.

Izmenjava informacij in zahteve v zvezi s poročanjem .................................................. 13

G.

Prenehanje veljavnosti ali pregled omejevalnih ukrepov ............................................... 14H.

Izvajanje resolucij Varnostnega sveta ZN....................................................................... 16

I.

Pristojnosti....................................................................................................................... 18

J.

Sodna pristojnost ............................................................................................................. 19K.

Izpolnjevanje zavez ......................................................................................................... 20

L.

Ozaveščanje in komuniciranje ........................................................................................ 24

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

2

SL

III. Standardno besedilo za pravne instrumente ........................ Error! Bookmark not defined.
A.

Opredelitve pojmov ......................................................... Error! Bookmark not defined.

B.

Embargo na orožje .......................................................... Error! Bookmark not defined.

C.

Omejitve za opremo, ki se uporablja za notranjo represijo, in uvoz ali izvoz
nekaterega drugega blaga ................................................ Error! Bookmark not defined.

IV.

D.

Omejitve vstopa (prepoved vizuma ali potovanja) ......... Error! Bookmark not defined.

E.

Finančne omejitve ........................................................... Error! Bookmark not defined.

F.

Določba o izvzetju od odgovornosti ............................................................................... 40

G.

Določba o odsotnosti terjatev .......................................................................................... 41

H.

Sodna pristojnost ............................................................. Error! Bookmark not defined.

I.

Kršitve ............................................................................. Error! Bookmark not defined.

J.

Iztek veljavnosti/pregled ................................................. Error! Bookmark not defined.

Spremljanje in ocenjevanje omejevalnih ukrepov .............. Error! Bookmark not defined.

PRILOGA I: Priporočila za delovne metode za samostojne sankcije EU.................................. 46
PRILOGA II:.............................. Seznam opreme, ki bi jo lahko uporabili za notranjo represijo57

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

3

SL

I.

Uvod

1.

Bogate izkušnje Evropske unije pri oblikovanju, izvajanju, uveljavljanju in spremljanju
omejevalnih ukrepov (sankcij) v okviru SZVP3 so pokazale, da bi bilo priporočljivo
standardizirati izvajanje in izpopolniti njegove metode . V teh smernicah4 so obravnavanaštevilna splošna vprašanja ter vključujejo standardno besedilo in skupne opredelitve, ki selahko uporabijo v pravnih instrumentih v zvezi z izvajanjem omejevalnih ukrepov. Ne
obravnavajo pa političnega procesa, na podlagi katerega se sprejme sklep o uvedbi ali
preklicu takšnih omejevalnih ukrepov5.
Glavni koraki za sprejetje samostojnih omejevalnih ukrepov Evropske unije, in vloge vsakega
posameznega akterja v tem procesu so določeni v Priporočilih za delovne metode za
samostojne sankcije EU iz Priloge I k temu dokumentu6.
EU je poleg tega razvila najboljše prakse za učinkovito izvajanje finančnih omejevalnih
ukrepov7, ki vključujejo priporočila za učinkovito izvajanje omejevalnih ukrepov v skladu z
veljavno zakonodajo.

3
4

5
6
7

Glej spletno stran ESZD, seznam veljavnih omejevalnih ukrepov:
http://eeas.europa.eu/cfsp/sanctions/index_en.htm.
Svet je 8. decembra 2003 sprejel prvo različico smernic (dok. 15579/03); posodobljeni
različici sta bili dogovorjeni 1. decembra 2005 (dok. 15114/05) in 22. decembra 2009 (dok.
17464/09).
Glede političnih vidikov je treba spomniti, da je Svet 14. julija 2004 sprejel osnovna načela
za uporabo omejevalnih ukrepov (sankcij) (dok. 10198/1/04).
Dok. 18920/12.
Dok. 8666/1/2008 REV 1.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

4SLII. Načela

A.

Cilji

2.

V okviru skupne zunanje in varnostne politike se lahko Svet odloči, da uvede omejevalne
ukrepe proti tretjim državam, organizacijam ali posameznikom. Ti ukrepi morajo biti v skladu
s cilji SZVP, določenimi v členu 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU).

3.

Svet uvede določene omejevalne ukrepe za izvajanje resolucij, ki jih je sprejel Varnostni svet
ZN v skladu s poglavjem VII Ustanovne listine ZN. V primeru ukrepov, s katerimi se izvajajo
resolucije VS ZN, morajo pravni instrumenti EU upoštevati te resolucije. Vendar pa se lahko
EU odloči, da bo uvedla še bolj omejevalne ukrepe. Če sprejetje omejevalnih ukrepov v
okviru ZN ni mogoče, bi morala Evropska unija spodbujati širšo podporo mednarodne
skupnosti njenim samostojnim ukrepom.

4.

EU na splošno uvaja omejevalne ukrepe, da bi v skladu s cilji sklepa Sveta na področju SZVP
spremenila politiko ali dejavnosti zadevne države, dela države, vlade, subjekta ali
posameznikov. EU bo v skladu s tem prilagodila omejevalne ukrepe na podlagi razvoja
dogodkov ob upoštevanju ciljev sklepa Sveta na področju SZVP. Kjer je to mogoče in je
skladno s skupno strategijo Evropske unije glede zadevne tretje države, lahko pravni
instrumenti, s katerimi se uvajajo omejevalni ukrepi, vključujejo spodbude, da bi doseglizaželeno spremembo v politiki ali dejavnosti. Pri tem bo treba zagotoviti, da take spodbude nenagrajujejo neizpolnjevanja zavez. EU in njene države članice bi morale dejavno insistematično posredovati informacije glede sankcij EU, tudi zadevni državi in njenemu
prebivalstvu.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

5SL

5.

Cilj vsakega ukrepa bi moral biti jasno naveden in skladen s skupno strategijo Unije na
zadevnem področju. Na skupno strategijo in poseben cilj bi morali opozoriti uvodni odstavki
pravnega instrumenta Sveta, s katerim je ukrep uveden. Omejevalni ukrepi nimajo
ekonomskih motivov. EU bi si morala prizadevati za zagotavljanje skladnosti ciljev s širšimi
politikami in ukrepi EU/ZN ter regionalnimi politikami in ukrepi.

6.

Pravni instrumenti se redno pregledujejo, da se oceni učinkovitost sprejetih omejevalnih
ukrepov glede na določene cilje. Pregled opravijo ustrezne delovne skupine in odbori Sveta,
po potrebi na podlagi poročil vodij misij EU.

B.

Pravna vprašanja

7.

Kot je navedeno, Svet uvede omejevalne ukrepe v okviru SZVP. Svet najprej sprejme sklep
na področju SZVP iz člena 29 PEU. Ukrepi, predvideni v tem sklepu Sveta, se izvajajo na
ravni EU ali na nacionalni ravni. Ukrepe, kot so embargo na orožje ali omejitve vstopa,
neposredno izvajajo države članice, ki so pravno zavezane, da delujejo v skladu s sklepi Sveta
na področju SZVP. Drugi ukrepi, ki deloma ali v celoti prekinjajo ali zmanjšujejo
gospodarske odnose s tretjimi državami, vključno z ukrepi za zamrznitev sredstev ingospodarskih virov, se izvajajo v skladu z uredbo, ki jo je Svet sprejel s kvalificirano večinona skupni predlog visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter
Komisije v skladu s členom 215 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Obvestiti je treba
Evropski parlament. Take uredbe so zavezujoče in se neposredno uporabljajo po vsej EU,
zanje pa se uporablja sodna presoja Sodišča in Splošnega sodišča v Luxembourgu. Tudi za
sklepe Sveta na področju SZVP, ki predvidevajo omejevalne ukrepe proti fizičnim in pravnim
osebam, se uporablja sodna presoja.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

6SL8.

Ob uvedbi omejevalnih ukrepov je treba določiti ustrezen pravni kontekst. Ta poleg ustreznih
določb Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije lahko vključuje tudisklicevanja na ustrezne resolucije Varnostnega sveta ZN ali druge veljavne določbe
mednarodnega prava. Zaradi jasnosti in preglednosti bi si bilo treba prizadevati, da se ta
sklicevanja čim bolj celovito predstavijo.

9.

Uvedba in izvajanje omejevalnih ukrepov mora biti vedno v skladu z mednarodnim pravom.
Pri tem je treba spoštovati človekove pravice in temeljne svoboščine, zlasti predpisani
postopek in pravico do učinkovitega pravnega sredstva. Uvedeni ukrepi morajo biti vednosorazmerni s ciljem.

10.

Kot je navedeno, bi morali pri določanju omejevalnih ukrepov zlasti upoštevati obveznostiEU, da spoštuje temeljne pravice iz člena 6(3) PEU, kakor jih zagotavlja Evropska konvencija
o varstvu človekovih pravic in kakor izhajajo iz skupnega ustavnega izročila držav članic kot
splošna načela prava Unije.

11.

Omejevalni ukrepi morajo prav tako spoštovati mednarodne obveznosti Unije in njenih držav
članic, zlasti sporazume STO. Splošni sporazum o carinah in trgovini (GATT) in Splošni
sporazum o trgovini s storitvami (GATS) se uporabita, ko omejevalni ukrepi vplivajo na
trgovino z blagom ali storitvami s tretjimi državami. Člen XXI GATT dovoljuje omejitveuvoza in izvoza, ki veljajo za orožje in vojaško opremo ali izpolnjujejo obveznosti iz ListineZdruženih narodov za ohranjanje mednarodnega miru in varnosti. Člen XIVa GATS
predvideva podobno izjemo. Ukrepi za omejevanje trgovine, ki niso vključeni v navedene
kategorije, morajo izpolnjevati pogoje iz člena XX GATT oziroma člena XIV GATS in solahko v nekaterih primerih neskladni s pravili STO.

12.

Če so ukrepi EU v nasprotju z mednarodnimi obveznostmi Unije ali držav članic, je treba
razviti skupen pristop za ravnanje v takih primerih.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

7

SL

C.

Ciljno usmerjeni ukrepi

13.

Sprejeti ukrepi bi morali zadevati tiste, ki so odgovorni za politike ali dejanja, ki so EU
privedla do tega, da je uvedla omejevalne ukrepe, in tiste, ki imajo koristi od takšnih politik
ali dejanj ali slednje podpirajo. Takšni ciljno usmerjeni ukrepi so učinkovitejši od ukrepov, ki
veljajo brez razlik, in zmanjšujejo škodljive posledice za tiste, ki niso odgovorni za takšne
politike in dejanja.

14.

Omejevalni ukrepi, ki se uporabijo v posameznem primeru, se razlikujejo glede na cilje innjihovo predvideno učinkovitost pri doseganju teh ciljev v posameznih okoliščinah, hkrati paodražajo ciljno usmerjeni in diferencirani pristop EU. Med drugim vključujejo zamrznitev
sredstev in gospodarskih virov, omejitve vstopa, embargo na orožje, embargo na opremo, ki
jo je mogoče uporabiti za notranjo represijo, druge omejitve pri izvozu in uvozu ter prepoved
poletov.Poleg prepovedi investiranja je bila uporabljena tudi prepoved zagotavljanja finančnih
storitev, vključno v zvezi s prepovedjo izvoza nekaterih proizvodov. V zvezi s tem so bili
uporabljeni tudi sektorske prepovedi ali ukrepi za preprečevanje zlorabe opreme, tehnologije
ali programske opreme za spremljanje ali prestrezanje interneta ali drugih oblik komunikacij.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

8

SL

D.

Seznam zadevnih oseb in subjektov15.

Pri vključevanju zadevnih oseb in subjektov na seznam je treba upoštevati temeljne pravice,kakor določa Pogodba o Evropski uniji. Zlasti je treba zagotoviti pravice do predpisanega
postopka za osebe in subjekte, vključene na seznam, ob popolnem upoštevanju sodne prakse
Sodišča Evropske Unije, med drugim ob upoštevanju pravice do obrambe in načela
učinkovitega sodnega varstva.

16.

Odločitev, da se zoper osebo ali subjekt uvedejo ciljno usmerjeni omejevalni ukrepi, zahteva
jasna merila, ki so prilagojena vsakemu posameznemu primeru in na podlagi katerih se odloči,
katere osebe in subjekte se na seznam uvrsti oziroma z njega izbriše. Ta jasna merila sodoločena v pravnem instrumentu SZVP. To zlasti velja za ukrepe za zamrznitev sredstev ingospodarskih virov, tako za sezname oseb v okviru ukrepov proti eni ali več tretjim državam
kot za usmerjene ukrepe proti posameznikom ali subjektom.

17.

Predlogom za uvrstitev na seznam je treba priložiti natančne, posodobljene in upravičeneutemeljitve.

V delovne metode za samostojne sankcije EU, kot so navedene v Prilogi I ktemu dokumentu, je bilo vključenih več priporočil, pa tudi vprašanja v zvezi z uradnim
obveščanjem in informiranjem o pravici izražanja stališč ter praktična vprašanja v zvezi z
uvrstitvijo na seznam ali izbrisom z njega.
18.

Če sklepi Sveta na področju SZVP predpisujejo, da omejevalni ukrepi poleg odgovornih za
določene politike in dejanja veljajo tudi za člane njihovih družin, ukrepi načeloma ne bi smeliveljati za otroke, mlajše od 18 let.

19.

Osebe, subjekti ali organizacije, zoper katere se uvedejo finančne sankcije, je treba jasno
opredeliti v prilogi, da se zagotovi natančna opredelitev njihovega področja uporabe.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

9

SL

20.

Podatki za ugotavljanje istovetnosti so ključni za zagotavljanje, da ciljno usmerjeni
omejevalni ukrepi ne prizadenejo neudeleženih oseb in subjektov, ter predvsem za
zagotavljanje podpore zasebnemu sektorju pri izvajanju teh ukrepov. Ni mogoče izključiti, dase bodo v nekaterih primerih, kjer to ni bilo predvideno, določeni osebi zamrznila sredstva alizavrnil vstop zaradi ujemanja njenih podatkov s podatki osebe, uvrščene na seznam. Države
članice in Komisija bi morale uvesti postopke, ki bi zagotavljali, da bi bile njihove ugotovitve
glede zahtevkov v zvezi z domnevno napačno identiteto usklajene. Dokument o najboljših
praksah EU za učinkovito izvajanje finančnih omejevalnih ukrepov8 v ta namen vključuje
nekaj priporočil.

21.

Da bi povečali učinkovitost omejevalnih ukrepov, bi moralo biti ob ugotavljanju istovetnosti
osebe na voljo čim več posebnih podatkov, ki bi bili objavljeni ob sprejetju omejevalnih
ukrepov. Podatki za ugotavljanje istovetnosti posameznikov in subjektov bi morali biti čim
bolj standardizirani. Pri fizičnih osebah, uvrščenih na seznam, bi morali podatki vključevati
zlasti imena (če so na voljo, tudi v izvirnem jeziku) z ustreznim prečrkovanjem, kot jedoločeno v potnih listinah, ali prečrkovana v skladu s standardi Mednarodne organizacije za
civilno letalstvo, vzdevke, spol, datum in kraj rojstva, državljanstvo in trenutni naslov terštevilko osebne izkaznice ali potnega lista. V primeru skupin, pravnih oseb ali subjektov bi
morali podatki vključevati zlasti polno ime, sedež podjetja, kraj registracije urada ter datum inštevilko registracije. Vzorec je priložen tem smernicam.

21a. Kadar gospodarski subjekti ali drugi akterji preverjajo ukrepe v zvezi z zamrznitvijo sredstev,
se lahko informacije o vzdevkih, ki se pojavljajo v podatkih o ugotavljanju istovetnosti,
upoštevajo na naslednji način:(i)močni vzdevki: vzdevki bistvenega pomena, ki veljajo za zelo pomembne za

identifikacijo. Gospodarski subjekti in drugi akterji naj bi preverjali pod močnimi vzdevki.

8Dok. 8666/1/08 REV 1.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

10

SL

(ii)

Šibki vzdevki: vzdevki nebistvenega pomena, ki ne veljajo za tako pomembne za

identifikacijo. Gospodarski subjekti ali drugi akterji uporabljajo te šibke vzdevke zlasti kot
pomoč pri potrditvi istovetnosti zadevne osebe.
(iii) Če ni nobenih navedb, bi bilo treba vzdevek obravnavati kot močan vzdevek.
Šibki vzdevki ne veljajo za tako pomembne za identifikacijo: pri vnosu v računalniški sistem
preverjanja lahko povzročijo številne napačne zadetke. Gospodarski subjekti ali drugi akterji
uporabljajo šibke vzdevke zlasti kot pomoč pri potrditvi istovetnosti zadevne osebe.
Če obstaja razlikovanje med močnim in šibkim vzdevkom na ravni ZN, ga je treba prikazati
tudi v pravnih besedilih EU. Pri avtonomnih seznamih EU bi moral biti vzdevek določen za
močnega ali šibkega glede na oceno vsakega primera posebej.
22.

EU bi si morala v vseh primerih prizadevati, da bi bili podatki za ugotavljanje istovetnosti, ki
so podani ob uvrstitvi osebe na seznam, dovolj natančni za nedvoumno identifikacijo zadevne
osebe. Po uvrstitvi osebe ali subjekta na seznam bi bilo treba podatke redno preverjati, da bi
jih lahko natančneje določili in dopolnili; pri tem sodelujejo vsi, ki lahko v ta namen
prispevajo podatke, zlasti vodje misij EU v zadevnih tretjih državah, pristojni organi držav
članic ter agencije in finančne ustanove. Posodobljeni seznami z dopolnjenimi podatki zaugotavljanje istovetnosti se sprejmejo v skladu z osnovnim aktom.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

11

SL

23.

Kar zadeva ukrepe, s katerimi se uvedejo omejitve potovanj, je za vnos podatkov v SIS
odgovorna država članica, ki v času sprejetja pravnega instrumenta, ki vključuje sezname,predseduje Svetu EU. Če ta država članica podatkov ne more vnesti v SIS, ker nima dostopa
do SIS ali ne sodeluje pri tem delu schengenskega pravnega reda, podatke vnese država
članica, ki bo predsedovala v naslednjem polletju. Država članica, ki je vnesla razpis ukrepa,
je zanj tudi odgovorna. Zlasti je zmeraj odgovorna za morebitne nujne posodobitve, popravke
in/ali izbrise9.

24.

Da bi zasebnemu sektorju pomagali izvajati finančne omejitve, je Komisija junija 2004
oblikovala spletno stran, ki med drugim vključuje prečiščen seznam oseb in subjektov, za
katere veljajo finančne sankcije, in preglednico veljavnih omejevalnih ukrepov10.

E.

Izjeme25.

Pomembno je, da pravni instrumenti o finančnih omejitvah, omejitvah vstopa in drugi
omejevalni ukrepi predvidevajo ustrezna izvzetja, ki upoštevajo zlasti osnovne potrebe
zadevnih oseb, pravne stroške, izredne izdatke ali po potrebi človekoljubne potrebe ali
mednarodne obveznosti – vključno za države gostiteljice mednarodnih organizacij ali OVSE –glede na različne omejevalne ukrepe.

26.

Pristojni organi bi morali dovoljevati izvzetja za vsak primer posebej, saj lahko tako ocenijo
vse zadevne interese in določijo pogoje, ki zagotavljajo, da izvzetja ne preprečijo ali
onemogočijo cilja omejevalnega ukrepa. Izvzetja se odobrijo na podlagi ustreznih pravnih
instrumentov. Če obstajajo razlogi, da se odobri izvzetje iz določenega omejevalnega ukrepa(npr. finančnih omejitev), to ne utemeljuje avtomatskega izvzetja iz drugega ukrepa (npr.
omejitev vstopa), ki velja za zadevno osebo ali subjekt (glej oddelek III: A, D in E).

910

Glej dokument 8665/08.
http://eeas.europa.eu/cfsp/sanctions/index_en.htm

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

12

SL

27.

Če zahteva po izvzetju za sprostitev ali razpolaganje s sredstvi in gospodarskimi viri zadeva
dejavnost, ki je prepovedana z zadevnim pravnim instrumentom (in je ne zajema klavzula opredhodnih pogodbah ali podobna določba o izvzetju), bi moral pristojni organ zavrniti
izvzetje. To velja tudi, če ustrezna določba o izvzetju v takšnih primerih izrecno ne določa
zavrnitve.

28.

V primerih, kjer se sredstva ali gospodarski viri izjemoma sprostijo, tako da se zadevni osebi,
subjektu ali organu omogoči, da izpolni obveznost, ki izhaja iz predhodne pogodbe (glejstandardno besedilo v odstavku 86), takšna izjema v primerih, ko se zamrznitev virov nanaša
na sredstva ali gospodarske vire kreditne ali finančne institucije, zajema sprostitev sredstev z
računov, ki jih imajo osebe ali subjekti, ki jih ukrepi ne zadevajo, v zadevni kreditni ali
finančni instituciji, če je bil račun odprt pred datumom uvrstitve zadevnega subjekta na
seznam. Pristojni organi bi morali uporabiti svojo diskrecijsko pravico, tako da bi uvedli
ustrezne pogoje za zagotovitev, da se računi ne bodo še naprej uporabljali za nespremenjeno
poslovanje.

F.

Izmenjava informacij in zahteve v zvezi s poročanjem

29.

Pristojni organi držav članic in Komisija imajo določene naloge v zvezi z izvajanjem inuporabo omejevalnih ukrepov. Izmenjava ustreznih informacij med vsemi udeleženci v skladu
z določbami ustreznega sklepa ali uredbe SZVP je bistvenega pomena, da se zagotovi skladna
uporaba takih ukrepov, vključno z odobrenimi izjemami. Pravni instrumenti EU bi morali
vsebovati ustrezne določbe za takšno izmenjavo informacij. Države članice naj ESZD in
Komisiji posredujejo podatke, zbrane pri uporabi navedenih izjem, da se izboljša kakovost
navedenih identifikatorjev.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

13

SL

30.

Če je v uredbah o izvajanju omejevalnih ukrepov določeno, da pristojni organi držav članicizvajajo določene naloge, so organi, ki jih države članice imenujejo za pristojne, navedeni na
seznamu v prilogi k uredbi ali posredno navedeni na seznamu v prilogi k uredbi na spletnih
straneh držav članic, kjer so objavljene informacije o njihovih zadevnih pristojnih organih.

G.

Prenehanje veljavnosti ali pregled omejevalnih ukrepov11

31.

Svet bi moral spremljati stanje in pri tem upoštevati posebni cilj posameznega ukrepa in druge
ustrezne dejavnike ter določiti posebni pregled vselej, ko se politični okvir spremeni.

32.

Z rednimi ocenami sistemov sankcij, ki jih izvajajo zadevna pripravljalna telesa Sveta, popotrebi ob pomoči ESZD, Komisije in vodij misij, bi morali omogočiti morebitno prilagoditev
ukrepov glede na razvoj dogodkov v zvezi z zastavljenimi cilji ter učinkovitostjo ukrepov.

33.

Po potrebi se lahko posebna merila, ki jih je treba upoštevati za razveljavitev omejevalnih
ukrepov, določijo v pravnem instrumentu, vendar je običajno zadostna ustrezna opredelitev
posebnega cilja ukrepa.

34.

Če merila ali posebni cilji ukrepa niso izpolnjeni, se omejevalni ukrepi še naprej izvajajo, če
Svet ne odloči drugače. Pravni instrument SZVP bi moral glede na odločitev Sveta
vključevati datum prenehanja veljavnosti ali klavzulo o pregledu, s čimer se zagotovi, da bo v
primernem časovnem obdobju izvedena razprava o morebitnem podaljšanju omejevalnih
ukrepov. Datum prenehanja veljavnosti ali klavzula o pregledu se lahko določita ob
upoštevanju pomembnih dejstev in vprašanj (npr. datumov prihodnjih volitev ali mirovnih
pogajanj, ki bi lahko pomenila spremembo političnega okvira).

11

Odstavki v tem oddelku v glavnem obravnavajo samostojne sankcije EU. Za izvajanje
sankcij ZN glej pod H., zlasti odstavek 42.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

14

SL

35.

Če je v pravnem instrumentu SZVP določen datum prenehanja veljavnosti omejevalnih
ukrepov, bi moral Svet doseči dogovor glede njihovega podaljšanja. Zaradi učinkovitosti bibilo treba omejevalne ukrepe ukiniti, ko so doseženi njihovi cilji. Iztek roka bi bil tako povod
za pregled omejevalnih ukrepov in oceno uresničitve njihovih ciljev.

36.

Če je v pravnem instrumentu SZVP določen datum prenehanja veljavnosti, bi se bilo treba
običajno izogibati temu, da bi bil datum prenehanja veljavnosti naveden v uredbi o izvajanju
pravnega instrumenta SZVP:–

ker se z uredbami izvaja akt SZVP, jih je treba razveljaviti, če pravni instrument SZVP
ne velja več12. Uredbe je treba razveljaviti hkrati ali takoj po tem, ko pravni akt SZVP
preneha veljati. Če je treba v izjemnih primerih uredbe razveljaviti z veljavnostjo za
nazaj, naj bi bilo to obdobje čim krajše;–če se s prihodnjim pravnim instrumentom SZVP ukrepi podaljšajo, bi sprememba
datuma prenehanja veljavnosti uredbe ali sprejetje nove uredbe z enakimi predpisi
pomenila samo upravno obremenitev, kateri bi se bilo treba izogniti. Zlasti če se
odločitve o podaljšanju sprejemajo v zadnjem trenutku, lahko obstaja obdobje, v
katerem ukrepi ne veljajo do spremembe ali sprejetja uredbe.

37.

Zato je priporočljivo, da uredba ostane veljavna, dokler se ne razveljavi. Zaradi jasnosti inpreglednosti je treba razmisliti o sprejetju prečiščenega besedila13 v primerih, ko so bili

sklepi ali uredbe na področju SZVP spremenjeni najmanj trikrat14.

12
13
14

Glej člen 215 Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Sprejetje prečiščenega besedila bi imelo učinke ponovnega začetka roka za pravno
spodbijanje akta.
Urad za publikacije redno objavlja prečiščene različice osnovnih instrumentov zakonodaje
EU v Uradnem listu, vključno z akti o omejevalnih ukrepih, ki so dostopni prek EUR-Lex.
Namenjene so za dokumentacijo in nimajo pravne vrednosti. Opozoriti je treba, da uvodne
izjave aktov o spremembi običajno niso vključene v te prečiščene različice.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

15

SL

H.

Izvajanje resolucij Varnostnega sveta ZN

Novi ukrepi
38.

Ustanovna listina ZN pooblašča Varnostni svet, da odloča o omejevalnih ukrepih, ki sozavezujoči za vse članice ZN15, da se ohranita ali ponovno zagotovita svetovni mir in
mednarodna varnost. Pomembno je, da EU čim prej uveljavi takšne omejevalne ukrepe ZN.
Hitro ravnanje je zlasti pomembno v primeru zamrznitve premoženja, kjer se lahko sredstva
hitro prenašajo. V takih primerih bi lahko vsaka država članica preverila, ali lahko uvede
prehodne nacionalne finančne ukrepe. EU bi si morala prizadevati, da izvedbene predpise
uveljavi nemudoma in najpozneje v 30 dneh od sprejetja Resolucije Varnostnega sveta ZN. V
primerih, ko je treba posodobiti sezname vključenih oseb in subjektov, da bi bila izvedena
nova imenovanja ZN, bi bilo treba potrebne spremembe k pravnim aktom Unije sprejeti v čim
krajšem možnem času.

39.

Države članice EU, ki so tudi članice Varnostnega sveta ZN, si v skladu s členom 34 PEU
brez poseganja v odgovornosti iz Ustanovne listine ZN pri pogajanju o zadevni resoluciji VS
ZN v največji možni meri prizadevajo, da se upoštevajo interesi EU in doslednost pri
izvajanju.

40.

Trenutni zakonodajni postopki zahtevajo sprejetje pravnega instrumenta SZVP in izvedbene
uredbe Sveta na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi skupnega predloga
visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije.

15

Glej člen 25 in poglavje VII Ustanovne listine ZN.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

16

SL

41.

Da bi osnutke pravnih instrumentov SZVP ter skupnih predlogov uredb Sveta, ki jih
pripravita visoki predstavnik in Komisija, predstavili takoj po sprejetju resolucij Varnostnega
sveta ZN, je pomembna hitra izmenjava informacij v zvezi s predlogi resolucij Varnostnega
sveta. Takšen pristop bi moral Svetu omogočiti sprejetje pravnega instrumenta SZVP in
uredbe brez nepotrebnega odlašanja, po možnosti hkrati ali z minimalnim časovnim zamikom
med obema instrumentoma.

42.

Standardno zakonodajno besedilo bo prispevalo k hitrejšemu izvajanju omejevalnih ukrepov
ZN. Ko EU izvaja omejevalne ukrepe ZN, je treba standardno besedilo in skupne opredelitve
prilagoditi resoluciji VS ZN.

43.

Da bi bile misije držav članic EU v New Yorku redno seznanjene z informacijami o vseh
vprašanjih glede izvajanja omejevalnih ukrepov ZN v EU, na usklajevalnih sestankih v New
Yorku v skladu s členom 34 prejmejo povratne informacije. Spodbujati je treba redni dialog
med misijami EU v Bruslju in New Yorku ter institucijami EU in ZN, vključno s skupnimi
seminarji, da se okrepi poznavanje navedenih vprašanj. V zvezi s tem je pomembno, da se
misijam EU v Bruslju pošilja poročila s sej o sankcijah, ki potekajo v New Yorku v okviru
usklajevanja iz člena 34.

44.

Glede na zavezujočo naravo resolucij Varnostnega sveta ZN so za učinkovito izvajanje
ukrepov ZN potrebni takojšnji zakonodajni ukrepi. Posebna situacija nastane, ko Varnostni
svet odloči, da bodo ukrepi prenehali veljati na določen dan.
V takih razmerah uporaba poteka veljavnosti v pravnih aktih EU ni primerna, saj Varnostni
svet običajno podaljša ukrep tik pred njegovim potekom. Navesti pa je treba, da bodo ukrepi
po potrebi spremenjeni ali razveljavljeni v skladu z ugotovitvami Varnostnega sveta.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

17

SLPrenehanje veljavnosti ali razveljavitev ukrepov45.

Če EU uporabi omejevalne ukrepe samo pri izvajanju resolucij Varnostnega sveta, ni
primerno, da izvedbeni pravni instrumenti ostanejo v veljavi, če se je Varnostni svet odločil
za odpravo ukrepov, zato bi bilo treba omejevalne ukrepe razveljaviti v čim krajšem možnem
času.

Izjeme46.

Resolucije VS ZN iz poglavja VII se morajo v skladu z mednarodnim pravom obvezno
izvajati. Če EU izvaja omejevalne ukrepe, ki so bili uvedeni z resolucijo Varnostnega sveta, jemogoče izvzetja predvideti le, če so v skladu z resolucijo. V tej zvezi je pomemben odstavek
38, tudi glede izvzetja zaradi človekoljubnih razlogov z namenom, da se zadovoljijo osnovne
potrebe zadevnih oseb.

Poročanje47.

Če resolucije Varnostnega sveta ZN predpisujejo obveznost poročanja, bi se lahko ZN
predložilo skupno poročilo EU o ukrepih, ki se izvajajo na ravni EU. V takih primerih bi senacionalno in skupno poročanje dopolnjevala.

I.

Pristojnosti

48.

V pravnem instrumentu SZVP mora biti določeno, kateri omejevalni ukrepi so nujni za
dosego ciljev in zagotavljanje podlage za ukrepe Evropske unije, da bi prekinili ali zmanjšali
gospodarske ali finančne povezave z zadevno tretjo državo.
Unija lahko sprejme zakonodajne izvedbene ukrepe z uredbo na podlagi člena 215 Pogodbe odelovanju Evropske unije. Če Unija nima pristojnosti, mora vsaka država članica sprejeti
potrebno zakonodajo ali izvedbene ukrepe.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

18

SL

49.

Pri razpravi o uvedbi omejevalnih ukrepov je treba za vsak posamezen primer oceniti
pristojnosti Evropske unije in pri tem upoštevati pristojnosti, ki so jih Uniji podelile Pogodbe.
V skladu s prakso Svet v instrumentu SZVP navede, da je "za izvajanje določenih ukrepov
potrebno nadaljnje ukrepanje Unije", da lahko visokemu predstavniku Unije za zunanje
zadeve in varnostno politiko ter Komisiji predloži predlog uredbe za izvajanje ukrepov, ki
spadajo v pristojnost Unije. Če je za zagotovitev, da se vsi ukrepi izvedejo pravočasno,
potrebna natančna opredelitev, mora biti v pravnem instrumentu SZVP izrecno določeno,kako se bo vsak ukrep ali del ukrepa izvajal.

50.

Če ima Evropska unija potrebne pristojnosti za sprejetje uredbe o izvajanju omejevalnih
ukrepov, določi, da morajo države članice opredeliti pravila glede kazni za kršitve določb teuredbe in ukreniti vse potrebno, da bi zagotovili njihovo izvajanje.

J.

Sodna pristojnost

51.

Omejevalni ukrepi EU bi morali veljati le v primerih, ko obstajajo povezave z EU. Takšni
primeri, ki so navedeni v odstavku 88 tega dokumenta, zajemajo ozemlje Evropske unije,
letala ali plovila iz držav članic, državljane držav članic, podjetja in druge subjekte, ki soustanovljeni na podlagi zakonodaje držav članic, ali vse poslovanje, ki se v celoti ali deloma
odvija v Evropski uniji.

52.

EU ne sprejme zakonodajnih aktov z ekstrateritorialno uporabo, saj bi s tem kršila
mednarodno pravo. EU je ekstrateritorialno uporabo zakonodaje tretje države, s katero bi bili
uvedeni omejevalni ukrepi ter bi se urejale dejavnosti fizičnih in pravnih oseb v sodni
pristojnosti držav članic Evropske unije, obsodila kot kršitev mednarodnega prava16.

16

Uredba (ES) št. 2271/96 in Skupni ukrep 96/668/SZVP z dne 22. novembra 1996 za varstvo
pred učinki ekstrateritorialne uporabe zakonodaje, ki jo sprejme tretja država, in ukrepi, ki
na njej temeljijo ali iz nje izhajajo (UL L 309, 29.11.1996, str. 1 in 7).

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

19

SL

K.

Izpolnjevanje zavez

53.

Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se omejevalni ukrepi
izpolnjujejo.

54.

Subjekt, registriran na ozemlju države članice EU, ne sme med drugim uporabiti podjetja, ki
ga nadzoruje, kot sredstvo za izogibanje prepovedi, tudi če to podjetje ni registrirano v EU,
niti dati navodil v ta namen.

55.

Za primerno velja, da subjekt, ki je registriran v EU, po potrebi obvesti podjetja, ki jih
nadzoruje, o novih omejevalnih ukrepih EU, da bi se ti ukrepi v celoti upoštevali pri
opredeljevanju poslovne politike.

I.

Lastništvo in nadzor

Lastništvo
55a. Pri oceni, ali je pravna oseba ali subjekt v lasti druge osebe ali subjekta, se upošteva merilo
lastništva več kot 50 % lastniških pravic subjekta ali lastništva večinskega deleža v njem17. Če
je to merilo izpolnjeno, se šteje, da je pravna oseba ali subjekt v lasti druge osebe ali subjekta.
Nadzor55b. Pri oceni, ali je pravna oseba ali subjekt pod nadzorom druge osebe ali subjekta, bodisi
samostojnim nadzorom ali nadzorom v dogovoru z drugim delničarjem ali drugo tretjo
stranjo, se med drugim lahko upoštevajo naslednja merila18:

17
18

Merilo iz opredelitve v Uredbi št. 2580/2001.
Merila iz opredelitve v Uredbi št. 2580/2001.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

20

SL

(a)

imeti pravico ali pristojnost za imenovanje ali odpoklic večine članov upravnega,

vodstvenega ali nadzornega organa take pravne osebe ali subjekta;(b)imenovati, zgolj na podlagi uveljavljanja glasovalnih pravic, večino članov upravnih,

vodstvenih, vodstvenih ali nadzornih organov pravne osebe ali subjekta, ki so svoje funkcije
opravljali v preteklem finančnem letu in jih opravljajo tudi v tekočem finančnem letu;(c)nadzorovati, bodisi samostojno ali v dogovoru z drugimi delničarji ali člani pravne

osebe ali subjekta, večino glasovalnih pravic delničarjev ali članov v tej pravni osebi ali
subjektu;(d)imeti pravico do izvajanja prevladujočega vpliva nad pravno osebo ali subjektom v

skladu z dogovorom, sklenjenim s to pravno osebo ali subjektom, ali v skladu z določbo v
statutu tega podjetja, kadar zakonodaja, ki ureja tako pravno osebo ali subjekt, to dopušča;(e)imeti pristojnost za izvajanje pravice do izvajanja prevladujočega vpliva iz točke (d) inne biti lastnik te pravice19;(f) imeti pravico uporabljati vsa premoženjska sredstva pravne osebe ali subjekta ali del teh
sredstev;(g) voditi posle pravne osebe ali subjekta na enotni podlagi in objavljati konsolidirane
zaključne račune;(h) skupaj in solidarno porazdeliti finančne obveznosti pravne osebe ali subjekta ali jamčiti
zanje.
Če je katero od teh meril izpolnjeno, se šteje, da je pravna oseba ali subjekt pod nadzorom
druge osebe ali subjekta, razen če ni mogoče dokazati nasprotnega za vsak posamezni primer.
55c. Izpolnjevanje zgornjih meril za ugotavljanje lastništva ali nadzora se lahko izpodbija za vsak
posamezni primer.

19

Vključno v obliki navideznih družb.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

21

SL

II.

Posredno dajanje sredstev ali gospodarskih virov na razpolago osebam in
subjektom s seznama

55d. Če se v skladu z navedenimi merili ugotovi lastništvo ali nadzor, se dajanje sredstev ali
gospodarskih virov na razpolago pravnim osebam ali subjektom, ki niso na seznamu in jih
ima oseba ali subjekt s seznama v lasti ali pa jih nadzoruje, načeloma šteje za posredno
dajanje sredstev ali gospodarskih virov na razpolago osebi ali subjektu s seznama, razen če je
glede na posamezen primer z uporabo analize tveganja in ob upoštevanju vseh ustreznih
okoliščin, vključno s spodaj navedenimi merili, mogoče upravičeno ugotoviti, da zadevna
oseba ali subjekt s seznama ne bo uporabil zadevnih sredstev ali gospodarskih virov oziroma
da mu ti ne bodo namenjeni.

Med drugim je treba upoštevati naslednja merila:(a)datum in naravo pogodbenih razmerij med zadevnimi subjekti (na primer prodajne ali

nakupne pogodbe ali pogodbe o delitvi dobička);(b) pomen sektorja dejavnosti subjekta, ki ni na seznamu, za subjekt s seznama;(c)značilnosti sredstev ali gospodarskih virov, ki se dajo na razpolago, vključno z njihovo

morebitno uporabo v praksi s strani subjekta s seznama in z možnostjo njihovega prenosatemu subjektu.
(d) Če oseba ali subjekt, ki ni na seznamu, uporablja gospodarski vir za ustvarjanje dobička,
ki se morda delno distribuira delničarju s seznama, to samo po sebi ne šteje, kot da je bil
uporabljen v korist osebe ali subjekta s seznama.
55e. Treba je opozoriti, da lahko posredno dajanje sredstev ali gospodarskih virov na razpolago
osebam ali subjektom s seznama vključuje tudi dajanje teh sredstev ali virov na razpolago
osebam ali subjektom, ki jih subjekti s seznama nimajo v lasti ali jih ne nadzorujejo.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

22

SL

III. Izvzetje od odgovornosti
55f. Našteti elementi ne vplivajo na klavzule o izvzetju od odgovornosti, ki so navedene v
ustreznih pravnih aktih.
IV.

Izmenjava informacij

55g. Ustrezne uredbe EU20 določajo, da so države članice v skladu s pravom EU zavezane
izmenjavi ustreznih informacij, s katerimi razpolagajo; takšna izmenjava informacij prispevak lažji izvedbi navedenih ocen. Kadar ima pristojni organ države članice informacije o tem, daje pravna oseba ali subjekt, ki ni na seznamu, v lasti ali pod nadzorom osebe ali subjekta sseznama, ali kakršne koli informacije, ki bi lahko vplivale na učinkovito izvrševanje
prepovedi posrednega dajanja sredstev ali gospodarskih virov na razpolago, bi morala
zadevna država članica v skladu z nacionalno zakonodajo izmenjati zadevne informacije z
drugimi državami članicami in Komisijo.
55h. Brez poseganja v veljavna pravila o poročanju, zaupnosti in poklicni skrivnosti bi moral
gospodarski subjekt, ki ve, da je pravna oseba ali subjekt, ki ni na seznamu, v lasti ali pod
nadzorom osebe ali subjekta s seznama, o tem neposredno ali prek države članice obvestiti
pristojni organ zadevne države članice in Komisijo.
V.

Predlogi za uvrstitev na seznam

55i. Zadevne države članice po potrebi tudi predlagajo, da se na seznam uvrsti pravna oseba ali
subjekt, za katerega je ugotovljeno, da je v lasti ali pod nadzorom osebe ali subjekta, ki je že
na seznamu.

20

Na primer člena 40 in 44 Uredbe (EU) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu terčlena 29 in 30 Uredbe (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

23

SL

L.

Ozaveščanje in komuniciranje

56.

Učinkovitost omejevalnih ukrepov EU se izboljša s sprejetjem podobnih ukrepov v tretjihdržavah. Zato je načeloma zaželeno, da se sankcije sprejmejo v okviru ZN. Če to ni mogoče,bi si morala EU prizadevati za čim širšo mogočo podporo s strani mednarodne skupnosti, dabi izvajali pritisk na zadevno državo.

57.

EU bi si morala pri sprejemanju samostojnih sankcij prizadevati za ozaveščanje in aktivno
sodelovanje ter po možnosti sprejetje podobnih ukrepov v zadevnih tretjih državah, da bi čim
bolj zmanjšali nadomestitev učinkov in izboljšali učinkovitost omejevalnih ukrepov. Zlastidržave kandidatke bi morali sistematično pozivati, naj se pridružijo ukrepom, ki jih uvede EU.
Poleg tega bi morali v posvetovanja s ključnimi partnerji redno vključevati vprašanje enotne
in dosledne razlage ter učinkovitega izvajanja sistemov sankcij ZN. Delegacije EU bi moralev celoti sodelovati v tem procesu.

58.

EU in njene države članice bi morale dejavno in sistematično obveščati o sankcijah EU, da bi
bile te prepoznavne in ne bi bile napačno razumljene, zlasti s strani lokalnega civilnega
prebivalstva. S takšnim obveščanjem naj bi zagotovili tudi največji mogoči politični učinek
ukrepov. O skupnih sporočilih bi morala razpravljati zadevna geografska delovna skupina, opravnih, tehničnih in horizontalnih posledicah ukrepov pa naj bi se posvetovala z Delovno
skupino RELEX.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

24

SL

III. Standardno besedilo za pravne instrumenteStandardno besedilo, ki je določeno v tem poglavju, bi bilo treba uporabiti za vse zadevne pravne
instrumente v zvezi z omejevalnimi ukrepi EU, razen če je treba za pravilno izvajanje resolucije
Varnostnega sveta ZN uporabiti drugačno besedilo.
Standardne določbe o izvzetjih bi bilo treba po potrebi prilagoditi.

A.

Opredelitve pojmov

Za namene omejevalnih ukrepov EU se uporabijo naslednje opredelitve pojmov, ki bodo po potrebi
dopolnjene.
59.

Izraz „tehnična pomoč“ pomeni21:„vsakršno tehnično podporo pri popravilih, razvoju, izdelavi, sestavljanju, preskušanju,vzdrževanju ali drugih tehničnih storitvah in je lahko v obliki navodila, nasveta,
usposabljanja, prenosa praktičnega ali strokovnega znanja ali svetovalnih storitev; tehnična
pomoč vključuje ustne oblike pomoči“.

59a. Izraz „financiranje in finančna pomoč“ pomeni:„vsakršno dejanje, s katerim ne glede na izbran poseben način zadevna oseba, subjekt aliorgan pogojno ali brezpogojno izplača oziroma se zaveže izplačilu lastnih sredstev ali
gospodarskih virov, med drugim tudi nepovratnih sredstev, posojil, garancij, jamstev,
obveznic, akreditivov, dobaviteljskih kreditov, kreditov kupcu, uvoznih ali izvoznih predplačil
in vseh vrst zavarovanj in pozavarovanj, tudi zavarovanj izvoznih kreditov. Plačilo in pogoji
plačila dogovorjene cene za blago ali storitev, ki so v skladu z običajno poslovno prakso, niso
financiranje ali finančna pomoč.“

21

Skupni ukrep 2000/401/SZVP (UL L 159, 30.6.2000, str. 216).

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

25

SL

60.

V preteklih letih je bila na podlagi naslednjih opredelitev pojmov odrejena zamrznitev
sredstev določenih oseb in subjektov, uvrščenih na ustrezne sezname, oziroma prepoved
dostopa do sredstev za zadevne osebe in subjekte:„sredstva“ pomenijo vse vrste finančnih sredstev in koristi, med drugim:(a) gotovino, čeke, denarne terjatve, menice, denarna nakazila in druge plačilne instrumente;(b) vloge v finančnih institucijah ali drugih organih, stanja na računih, dolgove in zadolžnice;(c) vrednostne papirje in dolžniške instrumente, s katerimi se trguje javno ali zasebno,
vključno z delnicami in deleži, vrednostnimi papirji – certifikati, obveznicami, zadolžnicami,
garancijami, hipotekarnimi obveznicami in izvedenimi finančnimi instrumenti;(d) obresti, dividende ali druge dohodke iz donosov ali povečanj v zvezi s takimi sredstvi;(e) kredit, pravico do pobota, garancije, garancije za dobro izvedbo ali druge finančneobveznosti;(f) kreditna pisma, konosamente, kupoprodajne listine;(g) dokumente o izkazanem interesu po sredstvih ali finančnih virih;„zamrznitev sredstev“ pomeni preprečevanje vsakršnega pretoka, prenašanja, spreminjanja,
uporabe ali kakršnega koli ravnanja s sredstvi, ki bi imeli za posledico spremembo njihovega
obsega, zneska, lokacije, lastništva, narave, namembnosti ali druge spremembe, ki biomogočile uporabo teh sredstev, vključno s portfeljskim upravljanjem.

61.

Svet v zvezi z zamrznitvijo gospodarskih virov uporablja naslednje opredelitve, ki se lahko popotrebi še naprej uporabljajo v pravnih instrumentih EU:„gospodarski viri“ pomenijo vse vrste sredstev, materialnih ali nematerialnih, premičninskih
ali nepremičninskih, ki niso sredstva, vendar jih je mogoče uporabiti za pridobivanje sredstev,
blaga ali storitev.
„zamrznitev gospodarskih virov“ pomeni preprečitev njihove uporabe za pridobivanjesredstev, blaga ali storitev na kakršen koli način, skupaj, vendar ne izključno, s prodajo,
najemom ali jemanjem hipoteke nanje.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

26

SL

62.

Izraz „blago z dvojno rabo“ pomeni:„predmete, vključno s programsko opremo in tehnologijo, ki se lahko uporabljajo v civilne intudi v vojaške
namene, vključuje pa tudi vse blago, ki se lahko uporabi tako za neeksplozivno uporabo kot
tudi za kakršno koli uporabo pri izdelavi jedrskega orožja ali drugih eksplozivnih jedrskih
naprav“.22B.

Embargo na orožje

Oprema, ki spada pod embargo
63.

EU potrebuje enotno ureditev za uvedbo embarga na orožje. Skupno stališče
2008/944/SZVP23, ki je bilo sprejeto 8. decembra 1998, opredeljuje merila, ki jih države
članice uporabijo za politiko nadzora izvoza v zvezi z orožjem. V ta namen je bil leta 2000
dogovorjen skupni seznam vojaške opreme24. Če ni drugače določeno, je treba embarge naorožje razlagati tako, da se navezujejo na najmanj vso opremo in tehnologijo na Skupnem
seznamu vojaške opreme EU.

64.

Skupni seznam vojaške opreme ne vključuje predmetov, ki se lahko uporabijo v civilne invojaške namene. Izvoz takih predmetov z dvojno rabo se preverja v skladu z Uredbo Sveta(ES) št. 428/200925. Ta uredba predvideva, da države članice pri odločanju, ali bodo odobrile
izvozno dovoljenje, med drugim upoštevajo svoje obveznosti v okviru sankcij, ki so naložene
na podlagi pravnega instrumenta Sveta ali odločitve OVSE ali na podlagi zavezujoče
resolucije Varnostnega Sveta Združenih narodov.

22
23
24

25

Člen 2(1) Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 (UL L 134, 29.5.2009, str.1).
UL L 335, 13.12.2008, str. 99.
Seznam, priložen izjavi Sveta z dne 13. junija 2000 in objavljen ob sprejetju skupnegaseznama vojaške opreme v okviru Kodeksa ravnanja Evropske unije pri izvozu orožja, UL C
191, 8.7.2000. Posodobljena različica seznama, ki jo je Svet sprejel 27. 2. 2012, je bila
objavljena v UL C 85, 22.3.2012, str. 1.
UL L 134, 29.5.2009, str. 1.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

27

SL

Zaradi svoje narave (dvojna raba) se lahko vrsta naštetih predmetov uporablja povsem
zakonito, npr. kriptografski izdelki, uporabljeni v bančništvu, oprema, ki se jo lahko uporabi v
bolnišnicah, tovarnah, na univerzah, naftnih poljih na morju. Dokončna prepoved bi lahkotako imela posledice, ki bi presegle prvotni cilj in bi bile povsem neprimerne. V večini
primerov je prepoved izvoza blaga z dvojno rabo – vključno s tistim blagom, ki bi se
uporabilo v civilne namene – nesorazmerna, če se ne uporabi z omejitvami, in pušča prostor
za ustrezne izjeme (dokaz zakonitega namena).
Če se embargo na tako blago kljub temu šteje kot ustrezen, se mora pravni instrument
sklicevati na skupni seznam blaga z dvojno rabo, ki je priložen Uredbi (ES) št. 428/2009.
65.

Standardno besedilo za določbo o uvedbi embarga na orožje bi se lahko glasilo:„Prodaja, dobava, prenos ali izvoz orožja in sorodnega materiala vseh vrst, vključno zorožjem in strelivom, vojaškimi vozili in opremo, paravojaško opremo in rezervnimi deli za
navedeno, v (državo) s strani državljanov držav članic ali z ozemelj držav članic ali z uporabo
plovil ali letal pod njihovo zastavo, se prepove ne glede na to, ali ima navedeno izvor na
omenjenih ozemljih ali ne.“Tehnična pomoč in druge storitve v zvezi z vojaškimi dejavnostmi
66.

Ob uvedbi avtonomnega embarga EU na orožje, ki vključuje orožje in strelivo, vojaška vozila
in opremo, paravojaško opremo in ustrezne rezervne dele, bi bilo treba običajno prepovedati
tudi zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi s tem. Poleg tega bi lahko prepoved financiranja
ali zagotavljanja finančne pomoči za izvoz orožja okrepila embargo na orožje.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

28

SL

67.

Besedilo standardnega člena bi se lahko glasilo:

Sklep Sveta +Uredba„Prepovedano je naslednje:(a)zagotavljati tehnično pomoč, posredniške storitve26 in druge storitve, povezane zvojaškimi aktivnostmi in pošiljanjem, izdelavo, vzdrževanjem in uporabo orožja insorodnega materiala vseh vrst, vključno z orožjem in strelivom, vojaškimi vozili in
opremo, paravojaško opremo in rezervnimi deli za navedeno, neposredno ali posredno
vsem fizičnim in pravnim osebam, subjektom ali organom v ali za uporabo v (državi);(b)

neposredno ali posredno zagotavljati financiranje ali finančno pomoč v zvezi zvojaškimi dejavnostmi, vključno zlasti s subvencijami, posojili in zavarovanjem
kreditnih izvoznih poslov ter zavarovanjem in pozavarovanjem za katero koli prodajo,
dobavo, prenos ali izvoz orožja in drugega vojaškega materiala ali za kakršno koli
zagotavljanje pripadajoče tehnične pomoči, posredniških in drugih storitev vsem
osebam, subjektom ali organom v (državi) ali za uporabo v tej državi;(c)zavestno in namerno sodelovati v dejavnostih, katerih cilj ali učinek je preprečevanje
prepovedi iz točk (a) in (b).“Izjeme68.

Primerno je lahko dovoliti izjeme prepovedi izvoza orožja in sorodne opreme v človekoljubne
namene, saj lahko določene vrste kontrolirane opreme na pokonfliktnih področjih pomembno
prispevajo k varnosti civilnega prebivalstva in ekonomski obnovi. Te izjeme bi morale biti
običajno omejene na nesmrtonosno vojaško opremo in izvoze zaščitnih oblačil za osebno
uporabo. Po potrebi lahko vključujejo opremo za odstranjevanje min in material za izgradnjo
institucij.

26

Skupno stališča Sveta 2003/468/SZVP z dne 23. junija 2003 o nadzoru posredovanja orožja
(UL L 156, 25.6.2003, str. 79).

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

29

SL

69.

Zaželeno je, da se izjeme o izvozu nesmrtonosne vojaške opreme, kot vse ostale izjeme,obravnavajo za vsak primer posebej, pri čemer se v celoti upoštevajo merila, določena v
Kodeksu ravnanja ter drugih besedilih in pravnih aktih EU. Države članice zahtevajo ustrezne
zaščitne ukrepe proti zlorabi takšnega izvoza in po potrebi predvidijo določbe v zvezi zvrnitvijo opreme.

70.

Standardno besedilo za določbo o izjemah glede prepovedi izvoza orožja in sorodne opremebi se lahko glasilo:„1. Člen ... se ne uporablja za:
a)prodajo, dobavo, prenos ali izvoz nesmrtonosne vojaške opreme, namenjene zgolj
za humanitarno ali zaščitno uporabo ali za programe ZN in EU za vzpostavljanje
institucij ali za operacije EU in ZN za krizno upravljanje;b)prodajo, dobavo, prenos ali izvoz opreme za odstranjevanje min in materiala, ki se
uporablja pri operacijah odstranjevanja min;c)financiranje in finančno pomoč v zvezi s to opremo ali takimi programi inoperacijami;d)tehnično pomoč v zvezi s to opremo ali takimi programi in operacijami;

pod pogojem, da je bil tak izvoz vnaprej odobren s strani (pristojnega organa).“71.

V primerih, ko bi program ZN ali EU za izgradnjo institucij ali operacija EU ali ZN za krizno
upravljanje prav tako zahteval(a) izvoz smrtonosne opreme, bi morala biti zgornja določba v
alinei a) dopolnjena z „in materiala, namenjenega za...“5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE30

SLPo potrebi se lahko programi za izgradnjo institucij in operacije za krizno upravljanje, ki jih
izvajajo regionalne in podregionalne organizacije, dodajo izjemi v alinei a).
V primeru programa ZN za izgradnjo institucij je za prodajo, dobavo, prenos ali izvoz
takega materiala lahko potrebna odobritev ustreznega odbora ZN za sankcije.
72.

Standardno besedilo za določbo o zaščitnih oblačilih bi se lahko glasilo:„Člen … se ne uporablja za zaščitna oblačila, vključno z zaščitnimi jopiči in vojaškimi
čeladami, ki jih zgolj za osebno uporabo v (državo) začasno izvozi osebje Združenih
narodov, osebje EU ali njenih držav članic, predstavniki medijev, humanitarni inrazvojni delavci ter povezano osebje.“

C.

Omejitve za opremo, ki se uporablja za notranjo represijo, in uvoz ali izvoz nekaterega

drugega blaga73.

Če je podlaga za uvedbo omejevalnih ukrepov politika notranje represije, je prepoved izvoza
določene opreme in prepoved opravljanja z njim povezanih storitev, kot sta vzdrževanje inpopravilo, primerna. Pravni instrumenti EU se lahko pri odločanju o embargu na izvoz blaga,
ki bi se lahko uporabilo za notranjo represijo, sklicujejo na dogovorjen seznam ali tega
uporabijo. Priložen je seznam, na katerem – če Svet tako odloči – je določeno področje
uporabe določenih omejitev za izvoz opreme, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo27.

27

Seznam izpostavlja predmete, ki bi se lahko uporabili za notranjo represijo in so zelo
podobne predmetom, vključenim na skupni seznam vojaške opreme EU; ne vključuje
predmetov, navedenih v skupnem seznamu vojaške opreme EU; ne vključuje predmetov iz
Uredbe (ES) št. 1236/2005 ("Uredba proti mučenju"). Zaradi težav pri določitvi ustrezne
ločnice med kontrolirano opremo in opremo, značilno za potrošniške dejavnosti indejavnosti v prostem času, seznam ne vključuje blaga, ki bi bilo lahko namenjeno za
standardne potrošniške dejavnosti ali dejavnosti v prostem času.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

31

SL

74.

Standardno besedilo za omejitve za opremo, ki se uporablja za notranjo represijo, bi se lahko
glasilo:„Prepovedano je:a)neposredno ali posredno prodajati, dobavljati, prenašati ali izvažati opremo iz Priloge
I, ki lahko služi za notranjo represijo, ne glede na to, ali izvira iz Unije ali ne, vsem
fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v [ime države] ali za uporabo v tejdržavi;b)

neposredno ali posredno zagotavljati tehnično pomoč v zvezi z opremo iz točke (a) vsem
fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v [ime države] ali za uporabo v tejdržavi;c)

neposredno ali posredno financirati ali zagotavljati finančno pomoč v zvezi z opremo iz
točke (a) vsem fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v [ime države] aliza uporabo v tej državi;d)zavestno in namerno sodelovati v dejavnostih, katerih cilj ali učinek je preprečevanje
prepovedi iz točk (a), (b) ali (c).“75.

Morda bi bilo primerno tudi uvesti omejevalne ukrepe za preprečevanje zlorabe opreme,tehnologije ali programske opreme za spremljanje ali prestrezanje interneta ali drugih oblik
komunikacij.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

32

SL

76.

V okviru EU so bili pripravljeni še drugi seznami, kot je seznam nafte in naftnih
proizvodov28. Prihodnji seznami, ki določajo področje uporabe določenih režimov za nadzor
izvoza in uvoza, se lahko uporabijo kot referenčni dokumenti za določene prepovedi izvoza
ali uvoza, če se zdi za dosego ciljev SZVP nujno prepovedati vso trgovino v zadevni
nadzorovani kategoriji v zvezi z določeno državo. Seznami blaga, za katerega velja posebna
prepoved izvoza/uvoza, se lahko po potrebi opišejo ob upoštevanju opisov iz Uredbe Sveta(EGS) št. 2658/87. Če to ni mogoče in če je ustrezno, se blago opiše, tako da se omogoči
povezava z opisi iz uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87.

77.

Izvzetja iz takšnih ukrepov bi morala po potrebi dovoljevati človekoljubno dejavnost in v
celoti upoštevati cilje omejevalnih ukrepov.

D.

Omejitve vstopa (prepoved vizuma ali potovanja)

78.

Več pravnih aktov SZVP predvideva prepoved vstopa za določene državljane tretjih držav, ki
so uvrščeni na seznam v prilogi k pravnemu instrumentu.

79.

V Uredbi (ES) št. 539/2001 je naveden seznam tretjih držav, katerih državljani morajo pri
prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve29.
Državljanom tretjih držav, za katere v skladu s sklepi na področju SZVP velja prepoved
potovanja in za vstop v EU potrebujejo vizum, se ta ne izda, če zanj zaprosijo. Če pridejo na
zunanjo mejo, se jim v vsakem primeru zavrne vstop. Če vizumska obveznost ne obstaja ali jebil izdan vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za bivanje, lahko omejitve pri vstopu
zahtevajo nacionalno ukrepanje30.

28
29
30

Glej Prilogo I k Uredbi (ES) št. 1705/1998 (UL L 215, 1.8.1998, str. 1).
UL L 81, 21.3.2001, str. 1. Seznam je bil večkrat dopolnjen.
Trenutno potekajo razprave o pripravi elektronskega zbirnega seznama oseb s prepovedjo
potovanja v EU.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

33

SL

80.

Standardno besedilo za člen o vizumih/prepovedi potovanja in izjemah bi se lahko glasilo:1.

„Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da osebam, navedenim v prilogi(navedba meril/kategorij, če niso že določene v besedilu), preprečijo vstop na svoje
ozemlje ali prehod preko svojega ozemlja;

2.

odstavek 1 nobene države članice ne zavezuje k temu, da bi lastnim državljanom
odklonila vstop na svoje ozemlje.

3.

Odstavek 1 ne zadeva primerov, v katerih posamezno državo članico zavezuje
mednarodnopravna obveznost, in sicer:(i) kot državo gostiteljico mednarodne medvladne organizacije;(ii) kot državo gostiteljico mednarodne konference, sklicane s strani ali pod
pokroviteljstvom Združenih narodov; ali(iii) v skladu z večstranskim sporazumom o dodeljenih privilegijih in imunitetah;ali(iv) v okviru Lateranske pogodbe, ki sta jo leta 1929 sklenila Sveti sedež in Italija.

4.

Za odstavek 3 se šteje, da se uporablja tudi, kadar je država članica gostiteljica
Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE).

5.

Svet je ustrezno obveščen o vseh primerih, v katerih posamezna država članica
odobri izjemo v skladu z odstavkoma 3 ali 4.

6.

Države članice lahko odobrijo izjeme od ukrepov, uvedenih z odstavkom 1, kadar
je potovanje upravičeno z nujno humanitarno potrebo ali zaradi udeležbe na
medvladnih sestankih ali sestankih, ki jih spodbuja ali gosti Evropska unija ali jih
gosti država članica, ki predseduje OVSE, kjer se odvija politični dialog, ki
neposredno spodbuja politične cilje omejevalnih ukrepov, vključno z demokracijo,človekovimi pravicami in načeli pravne države v (državi).

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

34

SL

7.

Država članica, ki želi odobriti izvzetje iz odstavka 6, o tem pisno obvesti Svet.
Izvzetje se šteje za odobreno, če eden ali več članov Sveta ne pošlje pisnega
ugovora v dveh delovnih dneh po prejemu uradnega obvestila o predlaganem
izvzetju. Če eden ali več članov Sveta vloži ugovor, lahko Svet s kvalificirano
večino odloči, da bo predlagano izvzetje odobril.

8.

V primerih, ko država članica ob upoštevanju odstavkov 3, 4, 6 in 7 osebam,
navedenim v prilogi, odobri vstop na svoje ozemlje ali prehod preko svojega
ozemlja, je odobritev omejena na namen, za katerega je bila podeljena, in na
zadevne osebe.“81.

Če države članice ob upoštevanju odstavkov 3, 4, 6 in 7 zgornjega standardnega člena osebi,
kateri so se zamrznila sredstva in se je hkrati prepovedalo potovanje, odobrijo obisk, države
članice niso zavezane zaseči sredstva, ki jih ima ta oseba pri sebi ali jih bo razumljivo
potrebovala za namen obiska, ki je bil odobren.

E.

Finančne omejitve

82.

Standardno besedilo za zamrznitev sredstev s pravnim besedilom na podlagi člena 215
Pogodbe o delovanju Evropske unije bi se lahko glasilo:„1.

Vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v lasti, s katerimi razpolagajo ali jih
nadzorujejo [posamezni člani vlade (države) in][z njimi povezane] fizične in pravne
osebe, subjekti ali organi31, navedeni v Prilogi X, se zamrznejo.

2.

Prepovedano je neposredno ali posredno dajati fizičnim ali pravnim osebam, subjektomali organom, navedenim v Prilogi X, na voljo ali v njihovo korist kakršna koli sredstva
ali gospodarske vire.32“

3132

Besedilo v oglatih oklepajih lahko v nekaterih primerih ne velja (npr. v primeru ukrepov
proti teroristom).
Omeniti je treba, da predložitev in posredovanje potrebnih dokumentov banki, uvrščeni na
seznam, za namene njihovega končnega prenosa osebi, subjektu ali organu, ki ni na
seznamu, da bi se sprožila dovoljena plačila, ne pomeni dajanja sredstev na razpolago.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

35

SL

Izjeme83.

Standardno besedilo za člen o izvzetju iz zamrznitve sredstev in prepovedi razpolaganja ssredstvi ali gospodarskimi viri bi se lahko glasilo33:„1. Z odstopanjem od člena … (zamrznitev sredstev in gospodarskih virov naštetih oseb insubjektov) lahko pristojni organi držav članic, navedeni na spletnih straneh iz Priloge Y,
odobrijo sprostitev nekaterih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov ali dajanje na
razpolago nekaterih sredstev ali gospodarskih virov pod pogoji, ki se jim zdijo primerni,
potem ko so ugotovili, da so zadevna sredstva ali gospodarski viri:(a)potrebni za osnovne potrebe fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali organov,navedenih v Prilogi X, in vzdrževanih družinskih članov teh fizičnih oseb,
vključno s plačili za živila, najemnine ali hipoteke, zdravila in zdravljenje,
davke, zavarovalne premije in pristojbine za storitve javnih gospodarskihslužb;(b)

namenjeni izključno za plačilo razumnih strokovnih honorarjev in povračilo
nastalih izdatkov, povezanih z zagotavljanjem pravnih storitev;(c)namenjeni izključno za plačilo pristojbin ali stroškov storitev za redno
hranjenje ali vzdrževanje zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov;(d)potrebni za kritje izrednih izdatkov, če zadevni pristojni organ vsaj dva tedna
pred odobritvijo pristojnim organom drugih držav članic in Komisiji uradno
sporoči razloge, na podlagi katerih meni, da je treba izdati posamezno
odobritev;

33

V primerih izvajanja zavezujočih resolucij VS ZN (glej odstavek 44) bi bilo morda treba
besedilo prilagoditi.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

36

SL

(e)

nakazani na račun ali z računa diplomatskega ali konzularnega
predstavništva ali mednarodne organizacije, ki ima imuniteto v skladu z
mednarodnim pravom, če so takšna plačila namenjena za uradne naloge
diplomatskega ali konzularnega predstavništva ali mednarodneorganizacije34;(f)nujni za zagotovitev varnosti ljudi ali varstva okolja.“Države članice obvestijo druge države članice in Komisijo o vseh odobritvah, izdanih na
podlagi tega člena.
„2.

Člen … (prepoved razpolaganja s sredstvi in gospodarskimi viri naštetih oseb insubjektov) se ne uporablja za pripisovanje na zamrznjene račune:(a)obresti ali drugih dohodkov na te račune; ali(b)zapadlih plačil za pogodbe, dogovore ali obveznosti, ki so bile sklenjene ali sonastale pred datumom, ko so ti računi postali predmet določb tega sklepa/te
uredbe, ali(c)zapadlih plačil v skladu s sodnimi, upravnimi ali arbitražnimi odločbami,
izdanimi v državi članici EU ali izvršljivimi v zadevni državi članici, in

pod pogojem, da so vse take obresti, drugi dohodki in plačila še naprej predmet člena ...
(zamrznitev sredstev in gospodarskih virov oseb in subjektov, uvrščenih na seznam).“34

Če bi omejevalni ukrepi lahko vplivali na diplomatska predstavništva in člane njihovega
osebja, ki imajo privilegije in imuniteto (zlasti v primerih, če imajo račune v bankah,
uvrščenih na seznam), je treba sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da zaradi tega ta
predstavništva in člani njihovega osebja ne bodo ovirani pri opravljanju svojih uradnihdolžnosti v skladu s členom 25 Dunajske konvencije o diplomatskih odnosih iz leta 1961.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

37

SL

84.

Standardno besedilo člena o kreditiranju zamrznjenih računov bi se lahko glasilo:

Uredba„Člen …(prepoved razpolaganja s sredstvi in gospodarskimi viri fizičnim in pravnim
osebam, subjektom ali organom, uvrščenim na seznam) finančnim ali kreditnim
institucijam, ki prejemajo sredstva, ki jih tretje stranke prenesejo na račune na seznamu
osebe, subjekta ali organa, uvrščene(ga) na seznam, ne preprečuje kreditiranjazamrznjenih računov, pod pogojem, da se tudi vsak priliv na te račune zamrzne.
Finančna ali kreditna institucija o takih transakcijah nemudoma obvesti pristojne
organe.“85.

Standardno besedilo za poseben člen, ki vsebuje izvzetje iz zamrznitve sredstev in
prepovedi razpolaganja s sredstvi ali gospodarskimi viri, če so ta sredstva ali gospodarski
viri predmet sodne, upravne ali arbitražne odločbe, bi se lahko glasilo:„Z odstopanjem od člena …(zamrznitev sredstev in gospodarskih virov naštetih fizičnih alipravnih oseb, subjektov ali organov) lahko pristojni organi držav članic, našteti v Prilogi Y,
dovolijo sprostitev nekaterih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov, če so izpolnjeni
naslednji pogoji:(a) sredstva ali gospodarski viri so predmet arbitražne odločbe, izdane pred datumom, ko jebil(a) fizična ali pravna oseba, subjekt ali organ, naveden(a) v členu …(zamrznitev sredstev
in gospodarskih virov ter prepoved razpolaganja s sredstvi ali gospodarskimi viri naštetim
fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom) uvrščen(a) na seznam iz Priloge X, ali
sodne ali upravne odločbe, izdane v EU, ali sodne odločbe, izvršljive v zadevni državi članici,
pred navedenim datumom ali po njem;(b) sredstva ali gospodarski viri se bodo uporabljali izključno za poravnavo terjatev, ki sozavarovane s takšno odločbo, ali priznane kot veljavne v takšni odločbi, v mejah, določenih zveljavno zakonodajo in predpisi, ki urejajo pravice oseb s takimi terjatvami;(c) odločba ni v korist oseb, subjektov ali organov, naštetih v Prilogi X;(d) priznanje odločbe ni v nasprotju z javnim redom zadevne države članice.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

38

SL

Pristojni organ obvesti pristojne organe drugih držav članic in Komisijo o vseh odobritvah,
izdanih na podlagi tega člena.“
86.

Standardno besedilo posebnega člena, ki vključuje izjemo za predhodne pogodbe, bi se lahko
glasilo:„Z odstopanjem od člena … (zamrznitev sredstev in gospodarskih virov naštetih oseb,
subjektov in organov) in če mora oseba, subjekt ali organ iz Priloge X poravnati plačilo na
podlagi pogodbe ali sporazuma, ki jo(ga) je sklenil(a) zadevna(i) oseba, subjekt ali organ,
ali na podlagi obveznosti, ki so nastale za to(a) osebo, subjekt ali organ, pred dnem
uvrstitve te(ga) osebe, subjekta ali organa na seznam, lahko pristojni organi držav članic,
navedeni na spletnih straneh iz Priloge Y, pod pogoji, ki se jim zdijo primerni, dovolijo
sprostitev nekaterih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov, če je zadevni pristojniorgan ugotovil, da:(i) se bodo sredstva ali gospodarski viri uporabila(i) za poravnavo plačil osebe, subjekta
ali organa iz Priloge X;(ii) plačilo ne pomeni kršitve člena …(prepoved razpolaganja s sredstvi ali gospodarskimi
viri naštetim fizičnim in pravnim osebam, subjektom in organom);Možnost 1 – Zadevna država članica najmanj [x tednov] pred izdajo posameznega
dovoljenja obvesti druge države članice in Komisijo o svoji odločitvi in nameri za izdajo
dovoljenja."Možnost 2 – Zadevna država članica v [x tednih] obvesti druge države članice in Komisijo osvoji odločitvi in vsakem odobrenem dovoljenju."

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

39

SLMožnost 3 – Zadevna država članica druge države članice in Komisijo o svojih odločitvah
ter o številu in vrsti odobrenih dovoljenj obvešča v [x-mesečnih časovnih razmikih].

87.

Poseben člen, ki bi se nanašal na izvzetje humanitarnih potreb, bi lahko vključili in po potrebi
prilagodili samo v primeru, če bi bilo ugotovljeno, da je to potrebno zaradi dejanskih razmer,
povezanih s ciljno državo/režimom. Ta člen bi se lahko glasil:„Z odstopanjem od člena … (zamrznitev sredstev in gospodarskih virov naštetih oseb insubjektov) lahko pristojni organi držav članic, ki so določeni na spletnih straneh, navedenih v
prilogi …, pod pogoji, ki se jim zdijo primerni, odobrijo sprostitev določenih zamrznjenih
sredstev in gospodarskih virov ali razpolaganje z nekaterimi sredstvi ali gospodarskimi viri,
ko ugotovijo, da so ta sredstva ali gospodarski viri nujni za humanitarne namene, kot sta
zagotavljanje ali lajšanje zagotavljanja pomoči, vključno z zdravili in hrano, ali prevoz
humanitarnih delavcev in s tem povezane pomoči ali za evakuacije iz xxx.
Zadevna država članica druge države članice in Komisijo o vseh odobritvah, izdanih na
podlagi tega člena, obvesti v roku štirih tednov po odobritvi.“

F.

Določba o izvzetju od odgovornosti

Standardno besedilo člena, ki vključuje določbo o izvzetju od odgovornosti, bi se lahko glasilo:„1. Zamrznitev sredstev in gospodarskih virov ali odklonitev dajanja sredstev ali gospodarskih
virov na razpolago, izvedena v dobri veri, da je tako dejanje v skladu s to uredbo, nepovzroči nikakršne odgovornosti fizične ali pravne osebe, subjekta ali organa, ki jo
uveljavlja, ali njegovih direktorjev ali uslužbencev, razen če se dokaže, da je bila
zamrznitev ali zadržanje sredstev in gospodarskih virov posledica malomarnosti.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

40

SL

2.

Ukrepi fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali organov ne povzročijo nikakršne
odgovornosti fizične ali pravne osebe, subjekta ali organa, če ti niso vedeli ali niso mogliutemeljeno domnevati, da bi njihovi ukrepi lahko pomenili kršitev ukrepov iz te uredbe.“

G.

Določba o odsotnosti terjatev

Morebitno besedilo posebnega člena, ki bi vključeval določbo o odsotnosti terjatev in bi ga popotrebi lahko prilagodili , bi se lahko glasilo:
1.

„V zvezi s pogodbami ali drugimi posli, katerih izvedba je bila posredno ali neposredno, v
celoti ali deloma ovirana zaradi ukrepov, uvedenih v skladu s to uredbo, se ne ugodi
nobenemu zahtevku, vključno z zahtevki za nadomestilo škode ali podobnimi zahtevki tevrste, kot je odškodninski zahtevek ali zahtevek za uveljavljanje garancije, zlasti zahtevek
za podaljšanje dospelosti obveznice, garancije ali jamstva, predvsem finančne garancije
ali finančnega jamstva v kakršni koli obliki, ki ga zahtevajo:(a)osebe, subjekti ali organi s seznamov iz prilog X ali Y ali Z;(b)katera koli druga xxx oseba, subjekt ali organ, vključno z xxx;

(c)katera koli druga oseba ali subjekt, ki deluje prek take osebe ali subjekta ali v njeno
oziroma njegovo korist;

organi iz točk (a) ali (b).
2.

V vseh postopkih za uveljavitev zahtevka nosi dokazno breme, da izpolnitev zahtevka ni
prepovedana z odstavkom 1, oseba, ki uveljavlja zahtevek.

3.

Ta člen ne posega v pravico oseb, subjektov in organov iz odstavka 1 do sodne presoje
zakonitosti neizpolnjevanja pogodbenih obveznosti v skladu s to uredbo.“

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

41

SL

H.

Sodna pristojnost

88.

Standardna klavzula, ki določa, v kolikšnem obsegu veljajo omejevalni ukrepi v primerih, koobstajajo povezave z EU in drugimi člani mednarodne skupnosti, bi se lahko glasila:

Uredba„Ta uredba se uporablja:(a) na ozemlju Unije, vključno z njenim zračnim prostorom;(b) na krovih vseh letal in vseh plovil, ki so v pristojnosti države članice;(c) za katero koli osebo na ozemlju ali zunaj ozemlja Unije, ki ima državljanstvo države
članice;(d) za vse pravne osebe, subjekte ali organe, na ozemlju Unije ali zunaj njega, ki soregistrirani ali ustanovljeni po zakonodaji ene od držav članic;(e) za vsako pravno osebo, subjekt ali organ glede katerega koli posla, v celoti ali delno
opravljenega znotraj Unije.“
I.

Kršitve89.

Uredbe, ki uvajajo omejevalne ukrepe, vključujejo določbe glede kazni, ki jih je treba izvršiti
v primeru kršitve. Standardno besedilo za zadevne predpise bi se lahko glasilo:

Uredba„1.

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe,
in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja. Predvidene kazni
morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

42

SL

2.

Države članice o teh pravilih po začetku veljavnosti uredbe nemudoma uradno obvestijo
Komisijo in jo obveščajo tudi o vseh poznejših spremembah.“90.

Omejevalne ukrepe je treba začeti izvajati čim prej. V ta namen si morajo države članiceprizadevati, da v 30 dneh v skladu s svojimi nacionalnimi postopki uvedejo predpise iz
navedenega odstavka. Države članice bi lahko razmislile tudi o sprejetju nacionalnih
predpisov o sankcijah, ki se bi avtomatsko izvajale ob kršitvah uredb, ki uvajajo omejevalne
ukrepe.

J.

Iztek veljavnosti/pregled
Sklep

91. Sveta
Standardno besedilo za klavzulo o prenehanju veljavnosti samostojnih sankcij EU bi se lahko
glasilo:„Ta sklep se uporablja za ... obdobje. Stalno se ga pregleduje. Če Svet meni, da njegovi
cilji niso bili doseženi, ga lahko bodisi obnovi ali spremeni.“
92.

Standardno besedilo za klavzulo o reviziji veljavnosti samostojnih sankcij EU bi se lahko
glasilo:„Ta
Sklep
sklep se pregleda ... po njegovem sprejetju in nato vsak ... Če Svet meni, da so bili njegovi cilji
Svetadoseženi, se razveljavi.“

93.

Standardno besedilo za spremembo/preklic klavzule v primeru izvajanja resolucij
Varnostnega sveta ZN
Sklep„Ta sklep se spremeni ali po potrebi prekliče v skladu z ugotovitvami Varnostnega sveta.“
Sveta

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

43

SL

IV. Spremljanje in ocenjevanje omejevalnih ukrepov

94.

Učinkovitost omejevalnih ukrepov EU – in tudi verodostojnost EU – je v veliki meri odvisna
od tega, ali se omejevalni ukrepi izvajajo in so izvršeni hitro in brez izjem v vseh državah
članicah. Za zagotovitev ustreznega spremljanja odločitev EU o uvedbi omejevalnih ukrepov
je bil ustanovljen poseben organ Sveta, ki naj bi izmenjeval izkušnje in razvijal najboljše
prakse pri izvajanju in uporabi omejevalnih ukrepov. Tako se Delovna skupina svetovalcev za
zunanje odnose redno sestaja v okviru posebne „formacije za sankcije“ (RELEX/Sankcije), ki
je po potrebi okrepljena z vključitvijo strokovnjakov iz glavnih mest. Naloge delovne skupine
RELEX/Sankcije so35:
izmenjava informacij in izkušenj o izvajanju posebnih sistemov omejevalnih ukrepov,
ki jih uvaja EU;prispevanje k razvoju najboljših praks med državami članicami pri izvajanju
omejevalnih ukrepov;

zbiranje vseh razpoložljivih informacij o domnevnem izogibanju zadevnih držav, oseb
in subjektov omejevalnim ukrepom EU in drugim mednarodnim sankcijam, ki so v
interesu EU;izmenjava informacij in izkušenj, po potrebi vključno s tretjimi državami in
mednarodnimi organizacijami, glede izvajanja mednarodnih sankcij, ki so v interesu
EU;



35

pomoč pri vrednotenju rezultatov in težav pri izvajanju sistemov omejevalnih ukrepov;

Naloge delovne skupine RELEX/Sankcije so določene v dok. 5603/04.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE44SLizmenjava mnenj o načinih in sredstvih za zagotovitev učinkovitega upravljanja
sistemov omejevalnih ukrepov, vključno z izvajanjem humanitarnih določb, predvidenihs temi ukrepi;

preverjanje vseh pomembnih tehničnih vprašanj v zvezi z izvajanjem omejevalnih
ukrepov EU.

Delovna skupina RELEX/Sankcije je zlasti določila najboljše prakse EU za učinkovito
izvajanje finančnih omejevalnih ukrepov36.
95.

Pravni instrumenti SZVP in uredbe ES bi morali predvidevati redno poročanje o izvedbenih in
izvršilnih ukrepih, ki jih izvajajo države članice, da bi uveljavile omejevalne ukrepe. Nadzor
na ravni EU bi moral omogočiti bolj dosledno oceno, ali imajo omejevalni ukrepi ustrezenučinek. Ocena je ključnega pomena pri samostojnih ukrepih, ker pomeni osnovo za odločitve,ali je treba pravna besedila izboljšati, in do neke mere tudi za odločitve glede koristnosti
ohranitve ukrepov.

36

Dok. 8666/1/2008 REV 1.

5664/18

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE45

SLPRILOGA I

Priporočila za delovne metode za samostojne sankcije EU
Omejevalni ukrepi proti tretjim državam, posameznikom ali subjektom so bistveno orodje zunanje
politike EU, da bi lahko svoje cilje uresničevala v skladu z načeli skupne zunanje in varnostne
politike. Na splošno je namen omejevalnih ukrepov doseči spremembe v politiki ali dejavnostih
zadevne države, dela države, vlade, subjektov ali posameznikov. To so preventivni nekaznovalni
instrumenti, ki bi morali EU omogočati hitro odzivanje na politične izzive in dogodke. Sankcije bibilo treba uporabljati kot del integriranega in vsestranskega pristopa, ki vključuje politični dialog,
dodatna prizadevanja in druge instrumente. EU in njene države članice bi morale dejavno insistematično posredovati informacije glede sankcij EU, tudi zadevni državi in njenemu
prebivalstvu.
Ukrepi bi morali biti usmerjeni v politike in načine njihovega izvajanja ter na vse, ki so odgovorni
za politike ali dejavnosti, zaradi katerih je morala EU sprejeti sklep o uvedbi sankcij. S takšnimi
ciljno usmerjenimi ukrepi naj bi minimalizirali škodljive posledice za vse, ki niso odgovorni za
takšne politike ali dejavnosti, zlasti za lokalno civilno prebivalstvo ali zakonite dejavnosti v zadevnidržavi ali z njo. Politične cilje in merila za omejevalne ukrepe bi bilo treba jasno določiti v pravnih
aktih. To bi EU omogočilo opredelitev pogojev za spremembo ali odpravo sankcij. Vrsta ukrepov
bo odvisna od njihovih ciljev in pričakovane učinkovitosti pri njihovem uresničevanju v
posameznih okoliščinah, hkrati pa naj bi odražali ciljno usmerjeni in diferencirani pristop EU.
Pri omejevalnih ukrepih je treba spoštovati človekove pravice in temeljne svoboščine, zlasti
predpisani postopek in pravico do učinkovitega pravnega sredstva, ter pri tem v celoti upoštevati
sodno prakso sodišč EU: Sprejeti ukrepi morajo biti sorazmerni z njihovimi cilji.
Za zagotovitev učinkovitosti omejevalnih ukrepov pri uresničevanju želenih političnih ciljev sta
bistvena njihova enotna in dosledna razlaga ter učinkovito izvajanje.

5664/18
PRILOGA I

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

46

SL

Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) bi morala imeti ključno vlogo pri pripravi in
pregledu sistemov sankcij ter komuniciranju in ozaveščanju, ki spremljata sankcije, v tesnem
sodelovanju z državami članicami, zadevnimi delegacijami EU in Komisijo.
Predlogi omejevalnih ukrepov
1.

Predlogi omejevalnih ukrepov, vključno s predlogi za uvrstitev na sezname ali izbris iz njih,v zvezi z samostojnimi sankcijami EU za posamezne države bi morale predložiti države
članice ali ESZD. Ti predlogi bi morali biti del širšega političnega pristopa, ki ga sprejme
Svet. Načeloma bi jih bilo treba razširjati prek COREU z ustrezno oznako stopnje zaupnosti.

2.

O političnih vidikih in širših parametrih predlogov bi potem morala razpravljati zadevna
regionalna delovna skupina ob pomoči strokovnjakov za sankcije ESZD ter strokovnjakov
Komisije in pravne službe Sveta. Po potrebi bo o predlogih razpravljal Politični in varnostni
odbor ter zagotovil politične smernice za zadevne delovne skupine, zlasti glede vrste
ukrepov, izbranih za nadaljnje postopke.

3.

Vodje misij v zadevni(h) državi(-ah) bodo pozvani, naj po potrebi dajo mnenje v zvezi s
predlogi omejevalnih ukrepov ali dodatnih uvrstitev na seznam. Prav tako bodo službe
Komisije pozvane, naj po potrebi dajo mnenje v zvezi s posebnimi ukrepi, za katere je
pristojna Unija.

4.

O vseh pravnih, tehničnih in horizontalnih vidikih predlaganih omejevalnih ukrepov bi
morala razpravljati (Delovna skupina) RELEX. Predloga sklepa Sveta o uvedbi omejevalnih
ukrepov in uredbe Sveta o posebnih ukrepih, za katere je pristojna Unija, bosta pripravili
ESZD in Komisija, nato pa bo o njih razpravljala (Delovna skupina) RELEX. Po možnosti
naj bi ta pravna akta obravnaval Coreper, nato pa hkrati ali z minimalnim časovnim
razmikom med obema instrumentoma uradno sprejel Svet.

5664/18
PRILOGA I

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE47

SL

Predlogi seznamov
Identifikatorji
5.

Predlogi za samostojne uvrstitve na sezname bi morali biti jasni in nedvoumni. Namenjeni
naj bi bili zlasti vključevanju zadostnih podrobnosti (identifikatorjev), da bi odločitev ouvrstitvi na seznam – ko začne učinkovati – lahko učinkovito izvajali gospodarski subjektiin nacionalni organi (npr. banke in konzulati). Podatki za ugotavljanje istovetnosti so tudi
ključni za zagotovitev, da omejevalni ukrepi ne prizadenejo neudeleženih oseb in subjektov.
Pri navedenih fizičnih osebah podatki vključujejo zlasti priimek in ime(na) (če so na voljo,
tudi v izvirnem jeziku in z ustreznim prečrkovanjem), vključno z vzdevki, datum in kraj
rojstva, državljanstvo, številko potnega lista in osebne izkaznice, spol, naslov, če je ta znan,ter funkcijo ali poklic. Pri skupinah, pravnih osebah ali subjektih naj te informacije
vključujejo imena, kraj in datum vpisa, številko vpisa in sedež podjetja. Vključen bi moral
biti tudi datum uvrstitve na seznam. Vzorec je priložen.

6.

Običajno ima odgovornost za zagotovitev teh identifikatorjev predlagatelj. K temu postopku
morajo prispevati tudi druge delegacije. Po potrebi se bo zahteval tudi prispevek vodij misij
v zadevni(h) državi(-ah).

Razlogi za uvrstitev na seznam
7.

Predlogi za samostojne uvrstitve na sezname bi morali vključevati posamezne in posebne
razloge za vsako uvrstitev na seznam, Namen navedbe razlogov je čim bolj konkretno
obrazložiti, zakaj Svet, ki uveljavlja svojo diskrecijsko pravico, meni, da zadevna oseba,
skupina oziroma subjekt izpolnjuje merila, opredeljena v ustreznem zakonodajnem aktu, inpri tem upoštevati cilje ukrepov, kakor so navedeni v uvodnih odstavkih tega akta.

8.

Odgovornost za zagotovitev teh razlogov ima predvsem predlagatelj. K temu postopku
morajo prispevati tudi druge delegacije. Po potrebi se bo zahteval tudi prispevek vodij misij
v zadevni(h) državi(-ah).

5664/18
PRILOGA I

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

48

SL

9.

Razloge za uvrstitev na seznam dokončno oblikuje Delovna skupina RELEX na podlagi
elementov, o katerih je razpravljala regionalna delovna skupina. RELEX lahko po potrebi
zahteva dodatne informacije od regionalne delovne skupine, da se zagotovi pravna
veljavnost uvrstitev na sezname in ustrezna utemeljitev.

10.

Ti razlogi bi načeloma morali biti navedeni v posebnem stolpcu v prilogi k pravnemu aktu,
ki vsebuje seznam oseb, skupin in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi. Ker bo ta
akt objavljen v Uradnem listu, je treba zagotoviti možnost objave teh razlogov. V izjemnih
primerih, pri katerih se šteje, da razlogi za uvrstitev na seznam zaradi varovanja zasebnosti
in varnosti niso primerni za objavo, je treba razloge posebej sporočiti zadevni osebi, skupini
ali subjektu.

Obvestilo o uvrstitvi na seznam
11.

Obvestilo o sklepu in razlogih za uvrstitev na seznam se pošlje v pismu, če je to primerno,
ali objavi v Uradnem liste (serija C) na dan objave zadevnega pravnega akta; pri tem senavede, da bo Svet na zahtevo posredoval razloge za uvrstitev na seznam. Vzorec obvestila
je priložen. V obvestilu se navede, da imajo zadevne osebe, skupine in subjekti pravico
predložiti pripombe in zahtevati pregled sklepa Sveta ter pravico do vložitve pritožbe na
sklep Sveta na Splošnem sodišču v skladu z ustreznimi določbami Pogodb EU.

Posvetovanja delovne skupine
12.

Pristojno delovno skupino lahko po potrebi okrepijo strokovnjaki iz drugih delovnih skupin
Sveta.

13.

Razprave delovne skupine so zaupne. To je še posebej pomembno v primerih, pri katerih se
restriktivni ukrepi nanašajo na zamrznitev sredstev. Za zagotovitev zaupnosti v teh
postopkih bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe, zlasti v zvezi s pošiljanjem predlogov.

5664/18
PRILOGA I

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

49

SL

14.

Predsednik zadevne delovne skupine organizira seje, kadar je to potrebno; po teh razpravah
lahko predlaga potrditev predlaganih uvrstitev na sezname ali izbrisov s seznamov po tihem
postopku na ravni delovne skupine. Pred razpravo je treba delegacijam zagotoviti dovoljčasa za preučitev predlogov in pri tem upoštevati dogovorjene politične zahteve, ki lahko
vplivajo na časovni načrt v zvezi s predlogom. Pravne akte, ki se nanašajo na nujne zadeve,
je mogoče sprejeti po pisnem postopku.

Pregled ukrepov
15.

Samostojne sankcije EU ali sankcije, ki jih EU doda seznamu sankcij UN, je treba redno
pregledovati v skladu z določbami iz zadevnih pravnih aktov. Z rednimi ocenami sistemov
sankcij, ki jih izvajajo zadevne delovne skupine in RELEX, ob pomoči ESZD, Komisije invodij misij, bi morali omogočiti morebitno prilagoditev ukrepov glede na razvoj dogodkov v
zvezi z zastavljenimi cilji ter tozadevno učinkovitostjo ukrepov.

16.

Za zagotovitev učinkovitosti omejevalnih ukrepov pri uresničevanju želenih političnih ciljev
sta bistvena njihova enotna in dosledna razlaga ter učinkovito izvajanje. Države članice se
medsebojno obveščajo o ukrepih, sprejetih na podlagi zadevnih pravnih aktov, in druga
drugi predložijo vse druge ustrezne informacije v zvezi s temi akti, s katerimi razpolagajo,
zlasti informacije glede kršenja in težav pri uveljavljanju ter sodb, ki so jih izrekla
nacionalna sodišča. Tudi informacije o računih in zamrznjenih sredstvih je treba zagotoviti v
skladu z ustreznimi pravnimi zahtevami. Poleg tega se države članice medsebojno obveščajo
o vseh odobrenih izvzetjih, v skladu s postopki, določenimi v teh aktih. Komisija in ESZD
bi morala v celoti sodelovati v tem procesu. Pravna služba Sveta bi morala zadevno delovno
skupino in RELEX obveščati o vseh zadevnih sodbah, ki jih izdajo sodišča EU.

17.

Države članice in njihovi strokovnjaki bi morali v zvezi z vprašanji razlage in izvajanja
uporabljati vzpostavljeni forum delovne skupine RELEX/sankcije in neformalni t. i. forumza sankcije.

5664/18
PRILOGA I

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

50

SLObravnava zahtevkov za izbris s seznamov
18.

Posamezne prošnje za izbris s seznama je treba obravnavati takoj po njihovem prejetju v
skladu z veljavnim pravnim instrumentom in najboljšimi praksami EU za učinkovito
izvajanje omejevalnih ukrepov37.

19.

Generalni sekretariat Sveta zbira prošnje za izbris s seznama. Kakršne koli pripombe ali
zahtevek za ponovno obravnavo uvrstitve na seznam je treba poslati v pisni obliki, skupaj z
dokazili, Svetu Evropske unije v skladu z določbami o postopku pregleda, ki so navedene v
zadevnem sistemu sankcij, in kakor je pojasnjeno v priloženem obvestilu, objavljenem v
Uradnem listu, ali v uradnem obvestilu, v katerem je na voljo naslov.

20.

Ko Svet prejme takšno prošnjo, jo pošlje pristojni regionalni delovni skupini, ta pa joobravnava na podlagi predhodne analize, ki jo pripravita ESZD in pravna služba Sveta. O
pravnih, tehničnih in horizontalnih vidikih zahtevkov za izbris s seznama in odgovoru EU
razpravlja Delovna skupina RELEX.

Ozaveščanje in komuniciranje
21.

Učinkovitost omejevalnih ukrepov je neposredno povezana s sprejetjem podobnih ukrepov v
tretjih državah. Zato je načeloma zaželeno, da se sankcije sprejmejo v okviru ZN. Če to ni
mogoče, bi moral biti cilj, da se v največji možni meri zagotovi pritisk mednarodne
skupnosti na zadevno državo.

37

Odstavek 17 dokumenta 8666/1/08.

5664/18
PRILOGA I

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

51

SL

22.

EU bi si morala pri sprejemanju samostojnih sankcij prizadevati za ozaveščanje in aktivno
sodelovanje ter po možnosti sprejetje podobnih ukrepov v zadevnih tretjih državah, da bi čim
bolj zmanjšali nadomestitev učinkov in izboljšali učinkovitost omejevalnih ukrepov. Zlastidržave kandidatke bi morali sistematično pozivati, naj se pridružijo ukrepom, ki jih uvede EU.
Poleg tega bi morali v posvetovanja s ključnimi partnerji redno vključevati vprašanje enotne
in dosledne razlage ter učinkovitega izvajanja sistemov sankcij ZN. Delegacije EU bi moralev celoti sodelovati v tem procesu.

23.

EU in njene države članice bi morale dejavno in sistematično obveščati o sankcijah EU, da bi
bile te prepoznavne in ne bi bile napačno razumljene, zlasti s strani lokalnega civilnega
prebivalstva. S takšnim obveščanjem naj bi zagotovili tudi največji mogoči politični učinek
ukrepov. O skupnih sporočilih bi morala razpravljati zadevna geografska delovna skupina, opravnih, tehničnih in horizontalnih posledicah ukrepov pa naj bi se posvetovala z Delovno
skupino RELEX.

5664/18
PRILOGA I

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

52

SL

Dodatek

Vzorci obrazcev za uvrstitev na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere veljajo
omejevalni ukrepi

A.

Seznam obrazcev za uvrstitev na seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi

Ime, priimek (če je na voljo, tudi v izvirnem jeziku in z ustreznim prečrkovanjem):
Vzdevek:
Datum rojstva:
Kraj rojstva (mesto, država):Državljanstvo:Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo izdajateljico, datumom in krajem
izdaje):Spol:
Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto, država):
Funkcija ali poklic:
Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa):

5664/18
PRILOGA I

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

53

SL

B.

Vzorci obrazcev za uvrstitev na seznam skupin in subjektov, za katere veljajo omejevalni

ukrepi.
Ime:
Kraj registracije:
Datum registracije:
Registrska številka:Sedež podjetja:
Druge informacije:

5664/18
PRILOGA I

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE54SL

VZOREC OBVESTILA
Svet Evropske unije
Osebam, subjektom in organom, navedenim na seznamu iz Priloge k Sklepu Sveta [številka] z dne[datum]38, sporočamo naslednje:
Svet Evropske unije je ugotovil, da osebe, subjekti in organi, ki so na navedenem seznamu,
izpolnjujejo merila iz člena … Uredbe Sveta (ES) xxxx/200X z dan/mesec/leto o ……………39 inso bili torej na podlagi omenjenega sklepa vključeni v Prilogo XX k tej uredbi. Ta uredba med
drugim določa, da se zamrznejo vsakršna denarna sredstva, drugo finančno premoženje ingospodarski viri, ki pripadajo zadevnim osebam, subjektom ali organom, ter da se tem ne smejo dativ razpolaganje, neposredno ali posredno, nobena denarna sredstva, drugo finančno premoženje ingospodarski viri.
Zadevne osebe, subjekte in organe je treba opozoriti, da lahko pri pristojnem organu zadevne države
članice oziroma zadevnih držav članic, kakor je navedeno na spletnih mestih v Prilogi XX k Uredbi,vložijo prošnjo za pridobitev dovoljenja glede uporabe zamrznjenih sredstev za nujne potrebe ali
posebna plačila (glej člene XX Uredbe).
Prav tako lahko osebe, subjekti in organi Svetu skupaj z dokazili predložijo zahtevek, naj se sklep onjihovi uvrstitvi na navedeni seznam ponovno preuči.

38
39

UL L …
UL L …

5664/18
PRILOGA I

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

55

SL

Vsak tovrstni zahtevek je treba poslati na naslednji naslov: Council of the European Union, General
Secretariat, DG C Coordination Unit, Rue de la Loi, B-1048 Bruxelles.
Zadevne osebe in subjekte obenem obveščamo, da lahko odločitev Sveta izpodbijajo pred Splošnim
sodiščem Evropske unije v skladu s pogoji iz členov 275(2) ter 263(4) in (6) Pogodbe o delovanju
Evropske unije.

5664/18
PRILOGA I

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

56

SLPRILOGA II

Seznam opreme, ki bi jo lahko uporabili za notranjo represijo

Oprema za notranjo represijo, predvidena v členu (X)1.

Naslednje orožje, strelivo in pribor zanje:
1.1orožje, ki ni vključeno na ML 1 in ML 2 Skupnega seznama vojaške opreme EU;

1.2

strelivo, posebej izdelano za orožje pod 1.1 in posebej zanj izdelani sestavni deli;

1.3

namerilne naprave za orožje, ki niso vključene na Skupni seznam vojaške opremeEU.

2.

Bombe in granate, ki niso vključene na Skupni seznam vojaške opreme EU.

3.

Naslednja vozila:
3.1

vozila, opremljena z vodnimi topovi, posebej izdelana ali prirejena za namene
obvladovanja nemirov;

3.2

vozila, posebej izdelana ali prirejena, ki jih je mogoče naelektriti zaradi odganjanja
protestnikov;

3.3

vozila, posebej izdelana ali prirejena, za odstranjevanje ovir, vključno z gradbeno
opremo z balistično zaščito;5664/18
PRILOGA II

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

57

SL

3.4

vozila, posebej izdelana za prevoz ali prenos zapornikov in/ali pripornikov;

3.5

vozila, posebej izdelana za razporeditev mobilnih ovir;

3.6

sestavni deli za vozila, opredeljena v točkah 3.1 do 3.5, ki so izdelani posebej za
namene obvladovanja nemirov.

Opomba 1: Ta točka ne vključuje vozil, posebej izdelanih za namene gašenja požarov.
Opomba 2: Za namene točke 3.5 izraz „vozila“ vključuje priklopnike.
4.

Naslednje eksplozivne in sorodne snovi:
4.1

oprema in naprave, posebej izdelane za sprožanje eksplozij z električnimi ali
neelektričnimi sredstvi, vključno z napravami za vžig, detonatorji, netili, ojačevalci
eksplozije in vžigalnimi vrvicami, ter zanje posebej izdelani sestavni deli; razen
posebej v določene komercialne namene izdelane opreme in naprav, ki z
eksplozivnimi sredstvi povzročajo aktiviranje ali sprožitev druge opreme ali naprav,katerih funkcija ni povzročanje eksplozij (npr. polnilci zračnih blazin pri
avtomobilih, prenapetostna zaščita sprožilcev gasilnih škropilnih naprav);

4.2

eksplozivni naboji z linearnim rezalnim učinkom, ki niso vključeni na Skupni
seznam vojaške opreme EU;

4.3

drugi eksplozivi, ki niso vključeni na Skupni seznam vojaške opreme EU, innaslednje sorodne snovi:

5664/18
PRILOGA IIa.

amatol;b.

nitroceluloza (z vsebnostjo več kot 12,5 % dušika);c.

nitroglikol;d.

pentaeritritol tetranitrat (PETN);e.

pikril klorid;f.

2,4,6-trinitrotoluen (TNT).

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

58

SL

5.

Naslednja zaščitna oprema, ki ni vključena v ML 13 Skupnega seznama vojaške opreme:
5.1

zaščitni jopiči, ki so neprebojni in/ali omogočajo zaščito pred vbodi;

5.2

neprebojne zaščitne čelade, policijske čelade, policijski ščiti ter neprebojni ščiti innjihovi posebej izdelani sestavni deli.

Opomba Ta točka ne vključuje:6.

–

opreme, izdelane posebej za športne dejavnosti;–

opreme, posebej izdelane za zahteve varnosti pri delu.

Simulatorji, ki niso vključeni v ML 14 Skupnega seznama vojaške opreme EU, za vadbo
uporabe strelnega orožja ter njihova posebej izdelana programska oprema.

7.

Naprave za nočno opazovanje, toplotno slikanje in svetlobne ojačevalne cevi, razen tistih, ki
niso vključene na Skupni seznam vojaške opreme EU.

8.

Bodeča žica.

9.

Vojaški noži, bojni noži in bajoneti z več kot 10 cm dolgim rezilom.

10.

Proizvodna oprema, posebej izdelana za vse stvari, naštete na tem seznamu.

11.

Posebna tehnologija za razvoj, proizvodnjo ali uporabo stvari, navedenih na tem seznamu.

5664/18
PRILOGA II

to/AK/men
DGC 1C

LIMITE

59

SL