Svet
Evropske unije
Bruselj, 4. maj 2018
(OR. en)8519/18

CORLX 230
CFSP/PESC 380
RELEX 352
COARM 147
FIN 356
CONUN 127
COTER 47
DOPIS O TOČKI POD „I“
Pošiljatelj:
Prejemnik:

Delovna skupina svetovalcev za zunanje odnose
Odbor stalnih predstavnikov (2. del)Št. predh. dok.:

15530/16

Zadeva:Omejevalni ukrepi (sankcije)– posodobitev najboljših praks EU za učinkovito izvajanje omejevalnih
ukrepov

1.

Odbor stalnih predstavnikov (Coreper) se je 20. decembra 2016 seznanil s posodobljenim
dokumentom o najboljših praksah EU (dok. 15530/16), ki se redno pregleduje.

2.

Delovna skupina svetovalcev za zunanje odnose v sestavi „sankcije“ se je 4. maja 2018
dogovorila o novem elementu, ki ga je treba vključiti v dokument o najboljših praksah EU, insicer v odstavek 86a.

3.

Glede na navedeno naj se Coreper seznani z najnovejšo posodobljeno različico dokumenta onajboljših praksah EU, ki je navedena v prilogi.

8519/18

lj/KT/men
DG C 1C

1SLPRILOGA

Najboljše prakse EU
za učinkovito izvajanje omejevalnih ukrepov
Stran
Uvod
A.

3
Določitev in ugotavljanje istovetnosti oseb in subjektov, za katere veljajo

4

ciljni omejevalni ukrepi
I.

B.

Ugotavljanje istovetnosti določenih oseb ali subjektov

4

II. Zahtevki v zvezi z napačno identiteto5III. Črtanje s seznama

9

Finančni omejevalni ukrepi

11

I.

Zakonodajni okvir

11

II.

Upravna in sodna zamrznitev, zaseg in zaplemba

12

III. Obseg finančnih omejevalnih ukrepov

13

IV. Vloga gospodarskih subjektov in državljanov

15

V.

16

Uporaba informacij s strani pristojnih organov

VI. Sredstva

17VII. Gospodarski viri

20

VIII. Lastništvo in nadzor

22

IX. Določeni pravni subjekti

26

X.

26

IzjemeXI. Vodilo pri obravnavi zahtevkov za izvzetja

28

C.

Prepovedi dobave blaga

31

D.

Usklajevanje in sodelovanje

318519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

2

SL

Uvod
1.

Svet je 8. decembra 2003 sprejel Smernice za izvajanje in ocenjevanje omejevalnih ukrepov v
okviru SZVP 1 (v nadaljnjem besedilu: smernice). V teh smernicah je bilo predlagano, da naj bi
za nadzorovanje in spremljanje izvajanja takšnih omejevalnih ukrepov skrbel poseben organ
Sveta. COREPER je zatem 26. februarja 2004 pooblastil Delovno skupino svetovalcev za
zunanje zadeve, da ob že danih nalogah spremlja in ocenjuje tudi omejevalne ukrepe EU, pričemer se občasno sestaja v sestavi posebnega organa za sankcije, teh sestankov pa se po potrebi
udeležujejo tudi strokovnjaki iz glavnih mest. Naloge tega organa zajemajo tudi razvoj
najboljših praks med državami članicami v zvezi z izvajanjem omejevalnih ukrepov.

2.

Ta dokument naj bi neprestano pregledovali, zlasti da bi dodajali najboljše prakse v zvezi zizvajanjem omejevalnih ukrepov.

3. Najboljše prakse naj bi veljale za splošna priporočila, ki niso izčrpna, v zvezi z učinkovitim
izvajanjem omejevalnih ukrepov v skladu z veljavnim pravom Unije in nacionalno zakonodajo.
Te prakse niso pravno zavezujoče in naj se ne bi razlagale v smislu priporočanja kakršnegakoli
ukrepa, ki ne bi bil združljiv z veljavno zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo, vključno
z zakonodajo na področju o varstva podatkov.
4. S tem dokumentom naj se ne bi podvajalo obstoječe delo, temveč naj bi se ugotovili ključni
elementi izvajanja sankcij ob upoštevanju:-

posebnega položaja v okviru pravnega sistema Evropske unije,-

pregleda trenutnega stanja izvajanja sankcij, ki ga opravlja Relex/Organ za sankcije,-pomena poudarjanja nekaterih že obstoječih najboljših praks, ki odražajo trenutne
prednostne naloge držav članic.

1

Dokument Sveta 15579/03, nazadnje posodobljen z dok. 11205/12.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

3SL

V tem dokumentu se izraz „izjema“ nanaša na uporabe, ki jih uredbe ne prepovedujejo, medtem
ko se „izvzetje“ nanaša na uporabe, ki so prepovedane, razen če jih ne odobri pristojen organ.
V pričujočem dokumentu se glagoli v sedanjem in prihodnjem času, glagol "morati" in besedna
zveza "imeti obveznost" nanašajo na pravne obveznosti, ne glede na to, ali jih nalagajo uredbe
EU ali drugi mednarodni ali nacionalni zakoni ali zakoni Unije; oblika "naj bi" se nanaša na
najboljšo prakso; medtem ko se oblika "(bi) lahko" nanaša na predloge, ki bi lahko bili ustrezni
glede na okoliščine in druge ustrezne zakone in postopke.

A.

Določitev in ugotavljanje istovetnosti oseb in subjektov, za katere veljajo ciljni
omejevalni ukrepi

I.

Ugotavljanje istovetnosti določenih oseb ali subjektov

5. Da bi izboljšali učinkovitost finančnih omejevalnih ukrepov in omejitve glede sprejema oseb ter
se izognili nepotrebnim težavam, ki jih povzročajo homonimi ali skoraj enaka imena (možnost
„napačne identitete“), naj bi bilo v trenutku ugotavljanja istovetnosti na voljo čim več posebnih
identifikatorjev, ki naj bi bili objavljeni ob sprejetju omejevalnega ukrepa. Pri fizičnih osebah bi
morali podatki vključevati zlasti priimek in ime (če je na voljo, tudi v izvirnem jeziku) z
ustreznim prečrkovanjem, kot je navedeno v potnih listinah, ali prečrkovana v skladu s standardi
Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO), vzdevke, spol, datum in kraj rojstva,
državljanstvo, naslov ter številko osebne izkaznice ali potnega lista. V vsakem primeru bi
moralo biti prečrkovanje v skladu s standardi ICAO navedeno vedno in v vseh jezikovnih
različicah pravnega akta, ki uvaja omejevalne ukrepe. V zvezi s subjekti naj bi podatki
vključevali predvsem polno ime, glavni sedež podjetja, kraj registracije poslovalnice, datum
registracije in njeno številko.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

4

SL

6.

Po določitvi (fizične ali pravne) osebe ali subjekta naj bi se identifikatorji neprestano preverjali,
da bi jih podrobneje opredelili in dopolnili, pri čemer naj bi sodelovali vsi, ki lahko k temu
pripomorejo. Vzpostavili naj bi se postopki, s katerimi bi zagotovili takšno neprekinjeno
preverjanje, pri katerem naj bi sodelovali vsi, ki lahko pripomorejo k tem prizadevanjem, zlasti
vodje misij EU v zadevni tretji državi, pristojni organi in agencije v državah članicah infinančne institucije. Kar zadeva ukrepe, usmerjene proti tujim režimom, bi lahko vsako
naslednje predsedstvo pozvalo zadevne vodje misij EU, naj preverijo in po možnosti
spremenijo in/ali dopolnijo podatke o ugotavljanju istovetnosti določenih oseb ali subjektov.
Posodobljeni seznami z dopolnjenimi podatki za ugotavljanje istovetnosti se sprejmejo v skladu
z osnovnim aktom.

7.

Uskladile naj bi se oblike seznamov oseb ali subjektov in njihovi identifikatorji.

II. Zahtevki v zvezi z napačno identiteto8.

Če so podatki o določeni osebi ali subjektu omejeni le na ime te osebe/subjekta, bi lahko bila
določitev osebe ali subjekta v praksi težavna zaradi potencialno dolgega seznama možnih
ustrezajočih zadetkov. Zaradi tega so nujni dodatni identifikatorji. Kljub dodatnim
identifikatorjem pa bi bilo lahko razlikovanje med določenimi osebami ali subjekti innedoločenimi osebami ali subjekti še vedno težavno. V nekaterih primerih bi se lahko zgodilo,da se zamrznejo sredstva osebe/subjekta, proti kateri/kateremu omejevalni ukrepi niso bili
usmerjeni, ali da se osebi prepove vstop na ozemlje držav članic EU zaradi identifikatorjev, ki
se ujemajo z identifikatorji določene osebe/subjekta. Države članice in Komisija naj bi
vzpostavile postopke, s katerimi bi zagotovile, da so njihove ugotovitve glede zahtevkov v
zvezi z domnevno napačno identiteto s tega vidika usklajene. Države članice, Komisija, ESZD
in Svet bi morali sodelovati, da bi se izognili pozitivnemu zadetku, do katerega pride zaradi
pomanjkljivih identifikatorjev.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

5SL

9. Gospodarskim subjektom bi bilo treba praviloma svetovati, naj ne navezujejo poslovnih stikov z
osebami ali subjekti, s katerimi se razpoložljivi identifikatorji popolnoma ujemajo, razen če je
jasno, da ne gre za določeno osebo ali subjekt. Države članice, Komisija, ESZD in Svet bi
morali izmenjati informacije, če identificirajo nedoločeno osebo ali subjekt, katerega
identifikatorji se v celoti ujemajo z identifikatorji osebe ali subjekta na seznamu. Omejena
dostopnost identifikatorjev ne more upravičiti poslovanja z določeno osebo ali subjektom.

9a. Prav tako pa je pomembno zagotoviti, da se fizičnim osebam, s katerimi se razpoložljivi
identifikatorji popolnoma ujemajo, čeprav trdijo, da omejevalni ukrepi niso usmerjeni proti
njim, med preiskavami, opisanimi v odstavkih od 10 do 16, ne odtegnejo sredstva, potrebna zazadovoljevanje njihovih osnovnih potreb 2. Z drugačnim pristopom bi osebe, ki lahko sčasomadokažejo, da omejevalni ukrepi niso usmerjeni proti njim, obravnavali strože od oseb, proti
katerim so taki ukrepi dejansko usmerjeni, saj se lahko za slednje uporabljajo običajna
odstopanja za zadovoljevanje njihovih osnovnih potreb.
9b. Takim fizičnim osebam bi moralo biti na primer dovoljeno odpreti nov bančni račun, vendar bi
morali ustrezni gospodarski subjekti sredstva na tem računu proaktivno obravnavati kot
zamrznjena med izvajanjem nadaljnjih preiskav (glej odstavke od 10 do 16 v nadaljevanju) otem, ali je fizična oseba določena. V tem vmesnem obdobju bi bilo treba zadevnim fizičnim
osebam omogočiti, da pridobijo ustrezna dovoljenja od pristojnega nacionalnega organa. Če pa
se pozneje izkaže, da niso določene in da dovoljenje ni potrebno, se zamrznitev sredstev
razveljavi, dovoljenja pa niso več potrebna. Gospodarski subjekti se v primeru zahtevkov gledenapačne zamrznitve sredstev nedoločene osebe lahko sklicujejo na varstvo, zagotovljeno s
klavzulo o izvzetju od odgovornosti (glej odstavek 37 v nadaljevanju).

2

Tak primer je lahko begunec, ki zaprosi za dostop do bančnega računa zaradi prejemanjasocialne podpore.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

6SLa) Preiskave s strani pristojnih organov
10. Če oseba/subjekt, čigar sredstva ali gospodarski viri se zamrznejo, trdi, da omejevalni ukrepi
niso bili usmerjeni proti njej/njemu, naj bi stopila/stopil v stik s finančno institucijo, v kateri sobila sredstva ali gospodarski viri zamrznjeni, ali s pristojnim organom, ki je naveden na spletnih
straneh, naštetih v prilogah k uredbam EU. Če je kreditna ali finančna institucija ali drug
gospodarski subjekt v dvomih, ali je stranka dejansko določena oseba/subjekt, naj bi uporabila
vse vire, ki so ji na voljo, da bi ugotovila istovetnost te stranke. Če poizvedovanje ni uspešno,
naj bi gospodarski subjekt obvestil pristojne organe ustrezne države članice.
11. Če oseba, ki želi vstopiti v EU, trdi, da ni oseba, ki je označena v skladu z omejevalnimi
ukrepi, in/ali kadar so mejni organi/organi za priseljevanje po uporabi vseh virov, ki so jim na
voljo za ugotavljanje istovetnosti te osebe, v dvomih, ali je ta oseba dejansko določena oseba,
naj bi mejni organi/organi za priseljevanje obvestili o zahtevku ali poizvedbi pristojne organe
ustrezne države članice 3.
12. V obeh primerih naj bi pristojni organi preučili zahtevek ali poizvedbo 4.

3
4

Včasih so organi, pristojni za priseljevanje, pristojni organi tudi v tem primeru.
V primerih določitve na podlagi resolucij VSZN bi lahko bilo za pristojne organe težko, dasami opravijo takšno preiskavo; v takšnih primerih se je treba držati postopka iz (c)(ii).

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

7SLb) Pozitivni sklep v zvezi z napačno identiteto
13. Kadar pristojni organi po preučitvi zadeve sklenejo, da ob upoštevanju vseh ustreznih dejstev inokoliščin zadevna oseba/subjekt ni določena oseba/subjekt, naj bi o tej ugotovitvi obvestili
osebo/subjekt in/ali gospodarske subjekte ali zadevne mejne organe/organe za priseljevanje.
Kjer je to ustrezno, naj bi obvestili tudi druge države članice, Komisijo, ESZD in Svet, zlasti
zaradi možnosti, da bi lahko zadevna oseba/subjekt naletela na podobne težave v drugihdržavah članicah.
14. Kadar pristojni organi po preučitvi zadeve sklenejo, da ob upoštevanju vseh ustreznih dejstev inokoliščin zadevna oseba/subjekt je določena oseba/subjekt, naj bi o tej ugotovitvi obvestili, kjer
je to ustrezno, osebo/subjekt in/ali gospodarske subjekte ali zadevne mejne organe/organe za
priseljevanje.
(c) Negotovost v zvezi z zahtevki(i) Zadeve v zvezi z avtonomnimi omejevalnimi ukrepi EU
15. Kadar pristojni organi ne morejo ugotoviti pravilnosti zahtevka glede napačne identitete inzahtevek ni očitno neutemeljen, naj bi bile države članice, Komisija in ESZD obveščene o tem
zahtevku, če je to relevantno, zadevo pa naj bi obravnaval Svet, po možnosti na podlagi
dodatnih informacij, ki jih priskrbi država, ki je predlagala določitev osebe, ali vodje misij EUv zadevni tretji državi, kjer je to ustrezno, da bi tako dognali, če gre dejansko za primer
napačne identitete.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

8SL

(ii) Zadeve v zvezi z omejevalnimi ukrepi, uvedenimi na podlagi resolucij Varnostnega
sveta ZN
16. Kadar pristojni organi ne morejo ugotoviti pravilnosti zahtevka v zvezi z napačno identiteto inzahtevek ni očitno neutemeljen, naj bi bile države članice in Komisija obveščene o tem
zahtevku, če je to relevantno. Država članica, ki je preučila zahtevek, ali Komisija naj bi se
posvetovala z Odborom ZN za sankcije, ki je bil ustanovljen na podlagi zadevne resolucije
VSZN, in po možnosti prek tega odbora z državo, ki je predlagala določitev. Vprašanje bi selahko po potrebi predložilo temu odboru v odločilno razsodbo. Ta naj bi se sporočila državam
članicam in Komisiji.
(d) Ugotovitve sodišča
17. Če se je sodišče ali razsodišče države članice izreklo o zahtevkih glede napačne identitete, najbi to pristojni organi te države sporočili vsem drugim državam članicam, Komisiji in ESZD.
III. Črtanje s seznama(a) črtanje s seznama v zvezi z avtonomnimi sankcijami EU
18. Za verodostojnost in zakonitost omejevalnih postopkov je bistven pregleden in učinkovit
postopek za črtanje s seznama. S takšnim postopkom bi se lahko izboljšala tudi kakovost
odločitev o uvrstitvi na seznam. Črtanje s seznama bi bilo primerno v različnih primerih,vključno zaradi dokazane napačne uvrstitve na seznam, tehtnih naknadnih sprememb dejstev,
odkritja dodatnih dokazov, smrti osebe na seznamu ali stečaja subjekta na seznamu.
Pravzaprav je črtanje s seznama ustrezno vedno, ko merila za uvrstitev na seznam niso več
izpolnjena.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

9

SL

19. Pri obravnavi zahtevka za črtanje s seznama 5 naj bi se upoštevale vse ustrezne informacije. Ne
glede na predložitev zahtevkov za črtanje s seznama se v vseh državah članicah opravlja redni
pregled, kakor je določeno v ustreznem pravnem aktu, da se ugotovi, ali še obstajajo razlogi zaohranitev osebe ali subjekta na seznamu.
20. Pri pripravi teh rednih pregledov naj bi državo, ki je predlagala uvrstitev na seznam, zaprosili
za mnenje, ali je treba obdržati to določitev, vse države članice pa naj bi preudarile, ali imajo
dodatne informacije, ki bi jih lahko predložile. Kakršna koli odločitev o črtanju s seznama naj
bi se kar najhitreje uveljavila.
21. Osebe in subjekti, uvrščeni na seznam, lahko sprožijo postopek proti aktu, naslovljenemu
nanje. Takšni postopki se obravnavajo na Splošnem sodišču EU. Pritožbo na sodbo Splošnega
sodišča obravnava Evropsko sodišče.
22. Razglasitev ničnosti aktov, ki uvajajo omejevalne ukrepe proti osebi ali subjektu, nima učinka
takoj po izreku sodbe Sodišča, razen če je to izrecno navedeno v sodbi. Učinki aktov, ki so bili
razglašeni za nične na prvi stopnji, se zadržijo do poteka roka za vložitev pritožbe na
Evropskem sodišču (dva meseca in deset dni od vročitve sodbe). V tem času lahko pristojna
institucija EU odpravi ugotovljene kršitve tako, da sprejme, če je to ustrezno, nove omejevalne
ukrepe, ki se nanašajo na zadevne osebe in subjekte. Institucija EU lahko tudi vloži pritožbo; v
tem primeru ostane seznam veljaven v celoti, dokler pritožba ni razrešena. Po obdobju dveh
mesecev in desetih dni bodo omejevalni ukrepi proti tej osebi ali subjektu odpravljeni ali pa bi
lahko ostali veljavni v celoti, odvisno od tega, ali institucija ali drugi akterji sklenejo, da bodo
sprejeli katerega koli od navedenih ukrepov.

5

Postopkovne podrobnosti glede zahtevkov za črtanje s seznama v zvezi z avtonomnimi
ukrepi EU so v odstavkih 19 in 20 Priloge I k smernicam.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

10SL

(b) črtanje s seznama v okviru ZN (kontaktna točka, varuh človekovih pravic)
23. Varnostni svet ZN je 19. decembra 2006 sprejel Resolucijo št. 1730 (2006), s katero je
generalni sekretar vzpostavil kontaktno točko v okviru sekretariata za sprejemanje zahtevkov
za črtanje s seznama. Vlagatelji zahtevka, ki niso navedeni na seznamu sankcij proti Al Kajdi,
lahko predložijo zahtevke za črtanje s seznama kontaktni točki ali prek svoje države
prebivališča ali državljanstva. Vlagatelji zahtevka, ki so navedeni na seznamu sankcij proti Al
Kajdi, lahko svoje zahtevke za črtanje s seznama predložijo prek urada varuha človekovihpravic 6.
24. Če je oseba črtana s seznama sankcij ZN, se zadevni pravni akti EU ustrezno spremenijo.

B.

Finančni omejevalni ukrepi

I. Zakonodajni okvir
25. Uredbe EU, ki uvajajo ukrepe zamrznitve, se neposredno uporabljajo v državah članicah EU in
jih ni treba prenesti v nacionalno pravo. Uredbe o sankcijah pa zahtevajo od držav članic, dasprejmejo zakonodajo, v kateri so določene kazni za kršitev omejevalnih ukrepov. V njih jetudi določeno, da države članice imenujejo pristojne organe, določene z uredbami, in jih
navedejo na spletnih straneh, navedenih v prilogah k uredbam, kar lahko pomeni izvedbene
ukrepe na nacionalni ravni. Poleg zakonodaje, ki jo je sprejela Unija, bi države članice morale
po potrebi uvesti dodaten zakonodajni okvir, zakone ali predpise, da bi se zamrznila sredstva
in finančno premoženje ter gospodarski viri oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni
ukrepi na nacionalni ravni, vključno z osebami ali subjekti, vpletenimi v

6Glede postopkovnih podrobnosti za zahtevke za črtanje s seznama v zvezi z ukrepi ZN glej
http://www.un.org/sc/committees.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

11SL

v teroristična dejanja, ter da bi se prepovedalo, da se sredstva in gospodarski viri dajo na
razpolago ali v korist takšnim osebam in subjektom, in sicer zlasti z upravnimi ukrepi
zamrznitve in/ali z uporabo sodnih nalogov za zamrznitev z enakim učinkom. To naj bi bilo v
skladu z ustreznimi standardi FATF, zlasti s priporočilom št. 6 o ciljnih finančnih sankcijah v
zvezi s terorizmom in financiranjem terorizma7.
26. Takšni ukrepi naj bi nacionalnim organom omogočili, da nemudoma odredijo in odobrijo
zamrznitev vseh sredstev in gospodarskih virov, ki pripadajo določeni osebi ali subjektu v
jurisdikciji zadevne države članice, so v lasti te osebe ali subjekta ali pa jih ta nadzira ali z
njimi razpolaga, obenem pa bi se ukrepi lahko nanašali tudi na osebe in subjekte, ki imajo
glavni sedež, dejavnosti in cilje v Evropski uniji. Bili naj bi tudi podlaga za ukrepe zamrznitve,
dokler se ne sprejmejo sklepi o ukrepih EU za izvajanje resolucij VSZN 8.

27. V nadaljevanju so navedene najboljše prakse za izvajanje ukrepov Unije za zamrznitev
sredstev in tudi ustrezna vodila glede izvajanja nacionalnih ukrepov zamrznitve.

II. Upravna in sodna zamrznitev, zaseg in zaplemba
28. Upravna zamrznitev bi se na splošno lahko štela predvsem za ukrep, s katerim se ustvari
podlaga za splošno preprečitev vsakršne uporabe zamrznjenih sredstev in gospodarskih virov
ter vseh transakcij oseb ali subjektov, ki jih je določil pristojni organ. Upravno zamrznitev jetreba ločiti od sodne zamrznitve, zasega in zaplembe, ki jih ni mogoče odrediti v okviru
omejevalnih ukrepov, temveč le kot nacionalni izvršilni ukrep.

7

8Standardi FATF zajemajo štirideset priporočil o boju proti pranju denarja in financiranju
terorizma ter širjenju orožja, ki so na voljo na naslovu http://www.fatfgafi.org/media/fatf/documents/recommendations/pdfs/FATF_Recommendations.pdf.
Brez poseganja v sprejetje uredbe EU o omejevalnih ukrepih proti teroristom, ki delujejo
znotraj EU, na podlagi člena 75 PDEU.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

12

SL

29. Če je tako določeno v nacionalni zakonodaji o kaznih, ki se uporabljajo v primeru kršitve
sankcij 9, je preventivno zamrznitev, zaseg in zaplembo mogoče uporabiti kot kazen za kršitev
omejevalnih ukrepov.
III. Obseg finančnih omejevalnih ukrepov
30. Finančni omejevalni ukrepi v okviru uredb EU zajemajo:– zamrznitev sredstev in gospodarskih virov določenih oseb in subjektov ter– prepoved, da se sredstva in gospodarski viri dajo na razpolago takšnim osebam in subjektom.
31. Opredelijo se izrazi „zamrznitev sredstev“, „zamrznitev gospodarskih virov“, „sredstva“ in„gospodarski viri“, v posameznih uredbah pa se predvidijo izjeme in izvzetja od ukrepov.
Nekateri predlogi za zadevno standardno besedilo so navedeni v smernicah.

32. Finančni omejevalni ukrepi ne vključujejo spremembe lastništva zamrznjenih sredstev ingospodarskih virov in niso kazenski ukrepi.
33. Po začetku veljavnosti uredb, ki uvajajo ukrepe zamrznitve, imajo te uredbe prednost predvsemi nezdružljivimi pogodbenimi dogovori. Uredbe se torej uporabljajo ne glede na pravice
ali obveznosti, določene s pogodbo, sklenjeno pred začetkom veljavnosti uredb, in
preprečujejo izpolnitev aktov, s katerimi se izvajajo pogodbe, sklenjene pred začetkom
veljavnosti uredb 10.

910

Uredbe o sankcijah zahtevajo od držav članic, da sprejmejo zakonodajo, v kateri so
določene kazni za kršitev omejevalnih ukrepov (glej odstavek 19).
Sodba v zadevi Möllendorf, C-117/06, EU:C:2007:596, točka 62.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

13

SL

34. Zamrznitev zajema vsa sredstva in gospodarske vire, ki pripadajo ali so v lasti določenih oseb
in subjektov, pa tudi sredstva in gospodarske vire, s katerimi takšne osebe in subjekti
razpolagajo ali jih nadzirajo. Razpolaganje ali nadzor naj bi zajemala vse situacije, v katerih
lahko določena oseba ali subjekt brez lastništva zakonito razpolaga s sredstvi ali
gospodarskimi viri, katerih ni lastnik, ali jih prenaša, ne da bi za to potrebovala predhodno
odobritev zakonitega lastnika. Šteje se, da določena oseba razpolaga s sredstvi ali
gospodarskimi viri ali jih nadzira, če med drugim:(a) ima bankovce ali dolžniška potrdila, izdana na nosilca,(b) ima v svojih prostorih premičnine, ki jih ima v lasti skupaj z nedoločeno osebo ali
subjektom,(c) je pridobila polna ali podobna pooblastila, da zastopa lastnika, kar ji omogoča, da odreja
prenos sredstev, ki niso v njeni lasti (npr. za namene vodenja posebnega bančnega računa), ali(d) je roditelj ali varuh, ki upravlja bančni račun mladoletne osebe v skladu z veljavno
nacionalno zakonodajo.
Pojma lastništva in nadzora v kontekstu prepovedi dajanja sredstev in gospodarskih virov na
razpolago sta podrobneje opisana v oddelku B dela VIII.
35. Zamrznitev naj načeloma ne bi vplivala na sredstva in gospodarske vire, ki jih določene osebe
in subjekti nimajo v lasti ali jim ne pripadajo, z njimi ne razpolagajo ali jih ne nadzirajo. Takona primer niso zajeta sredstva in gospodarski viri nedoločenega delodajalca določene osebe,razen če jih ta oseba ne nadzira ali z njimi ne razpolaga. Prav tako niso zajeta sredstva ingospodarski viri nedoločenega subjekta, ki ima drugačno pravno osebnost kot določena oseba
ali subjekt, razen če jih določena oseba ali subjekt ne nadzira ali z njimi ne razpolaga. Kljub
temu pa so v praksi v celoti zajeta sredstva in gospodarski viri, ki jih imata v skupni lasti
določena oseba ali subjekt in nedoločena oseba ali subjekt.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

14

SL

36. Nedoločena oseba ali subjekt lahko naknadno zaprosi za dovoljenje za uporabo takšnih
sredstev in gospodarskih virov, kar bi lahko vključevalo ločitev skupnega lastništva, da bi selahko delež te osebe odmrznil.
Izvzetje od odgovornosti
37. Oseba ali subjekt, ki izvršuje zamrznitev, pri čemer ni malomarna in ravna v dobri veri, da jetakšno dejanje v skladu z uredbo, ne velja za odgovorno 11 v razmerju do osebe ali subjekta, ki
je predmet takšnega ukrepa. Dejanja oseb in subjektov ne smejo povzročiti odgovornosti, če ti
niso vedeli ali imeli utemeljenega razloga za sum, da bi s svojimi dejanji lahko kršili
omejevalne ukrepe. V ta namen je v večini uredb vključena določba o izvzetju ododgovornosti, v oddelku G dela III smernic pa je navedeno zadevno standardno besedilo.
Določba o odsotnosti terjatev
38. Osebe ali subjekti, ki izpolnjujejo obveznosti po uredbah, v razmerju do določene osebe ali
subjekta niso odgovorni za škodo, ki bi jo lahko zaradi tega utrpela slednja oziroma slednji.
Dokazno breme, da izpolnitev takšnega odškodninskega zahtevka ni prepovedana, nosi oseba,
ki uveljavlja ta zahtevek. V ta namen je v več uredbah vključena določba o odsotnosti terjatev,
v oddelku H dela III smernic pa je navedeno zadevno standardno besedilo.
IV.

Vloga gospodarskih subjektov in državljanov

39. Uredbe, ki uvajajo ukrepe zamrznitve, se med drugim uporabljajo za pravne subjekte EU indruge gospodarske subjekte, vključno s finančnimi in kreditnimi institucijami, ki poslujejo v
celoti ali delno v EU, ter za državljane EU.

11

Tudi kazensko; glej sodbo v zadevi Mohsen Afrasiabi in drugi, C-72/11, EU:C:2011:874,
točka 55.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

15

SL

40. Zakonodaja o preprečevanju pranja denarja nekaterim podjetjem in poklicem nalaga določenezahteve glede preverjanja istovetnosti strank in glede preprečevanja anonimnih transakcij v
nekaterih okoliščinah. V nekaterih primerih lahko uredbe, ki nalagajo finančne omejevalne
ukrepe, uvajajo dodatne obveznosti za gospodarske subjekte, da „poznajo svoje stranke“. V ta
namen glej tudi oddelek B dela VIII o lastništvu in nadzoru.
41. Vse osebe in subjekti, ki spadajo v pristojnost Unije, morajo pristojnim organom sporočiti vse
informacije, ki so jim na voljo in ki bi lahko olajšale uporabo finančnih omejevalnih ukrepov.
To vključuje podrobnosti o zamrznjenih računih (imetnik računa, številka, vrednost
zamrznjenih sredstev) in druge podrobnosti, ki bi lahko bile koristne, npr. podatke o identiteti
določenih oseb ali subjektov in, kjer je to ustrezno, podrobnosti o prilivih, ki se knjižijo v
dobro zamrznjenega računa v skladu s posebno ureditvijo finančnih in kreditnih institucij, oposkusih strank ali drugih oseb, da bi brez dovoljenja dale določeni osebi ali subjektu na
razpolago sredstva ali gospodarske vire, in informacije, po katerih bi bilo mogoče sklepati, daso se ukrepi zamrznitve zaobšli. Prav tako morajo sodelovati s pristojnimi organi pri
preverjanju informacij. Kjer je to ustrezno, bi lahko priskrbeli tudi podrobnosti o osebah insubjektih, katerih imena so zelo podobna ali enaka imenom določenih oseb ali subjektov.

V. Uporaba informacij s strani pristojnih organov
42. Uredbe določajo, da lahko pristojni organi uporabijo prejete informacije le v namene, za katereso bile te priskrbljene. To vključuje zagotavljanje učinkovitega izvajanja ukrepov inkazenskega pregona ter, kjer je tako določeno v uredbi, sodelovanja z ustreznim odborom ZN
za sankcije. Pristojni organi torej smejo na podlagi ustreznih uredb ali ustrezne nacionalne
zakonodaje med drugim izmenjevati informacije:

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

16

SL

-

s Komisijo, Svetom, ESZD in pristojnimi organi drugih držav članic,-z organi kazenskega pregona in z ustreznimi sodišči in razsodišči, odgovornimi za
izvrševanje uredb o uvedbi ukrepov zamrznitve in zakonodaje o preprečevanju pranja
denarja,-z drugimi preiskovalnimi organi in organi pregona,-s pristojnim odborom ZN za sankcije in-s kreditnimi in finančnimi institucijami, kolikor je to potrebno za izvrševanje finančnih
omejevalnih ukrepov ali za preprečevanje pranja denarja.

43. Pristojnim organom se ne bi smelo preprečiti, da v skladu z nacionalno zakonodajo
izmenjujejo informacije s pristojnimi organi ustreznih tretjih držav in med seboj, kadar je topotrebno za pomoč pri povrnitvi odtujenega premoženja. Uredbe določajo, da si morajo
pristojni organi in Komisija izmenjavati informacije 12.

VI. Sredstva(a) Zamrznitev sredstev, ki pripadajo, so v lasti, z njimi razpolaga ali jih nadzira določena oseba ali
subjekt
44. Zamrznitev sredstev v nasprotju z zaplembo ne vpliva na lastništvo zadevnih sredstev. Od
oseb, ki razpolagajo s sredstvi v lasti določene osebe ali subjekta (npr. če so bila sredstva
izročena kreditni instituciji kot poroštvo) ali takšna sredstva nadzirajo, se ne zahteva, da seodrečejo takšnemu razpolaganju ali nadzoru ali da pridobijo dovoljenje, da to nadaljujejo.

12

Glej na primer člen 9(3) Uredbe Sveta (EU) št. 270/2011 z dne 21. marca 2011 oomejevalnih ukrepih zoper nekatere osebe in subjekte glede na razmere v Egiptu.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

17

SL

45. Za vsakršno uporabo in ravnanje s sredstvi, obračanje in spremembe, kot je upravljanje
portfelja, bodisi s strani določene osebe ali druge osebe, ki razpolaga s takšnimi sredstvi ali jih
nadzira, je potrebno predhodno dovoljenje. Skupno lastništvo sredstev ne izniči te zahteve,čeprav premoženje tretje strani kot tako po uredbah ni zamrznjeno.
46. Upniki določene osebe ali subjekta lahko brez dovoljenja prenesejo svoje terjatve (tj. zahtevke,
ki prinašajo finančne koristi) do določene osebe ali subjekta na katerokoli nedoločeno osebo.
Določena oseba ali subjekt pa nasprotno potrebuje dovoljenje, da prenese svojo terjatev dokaterekoli druge osebe ali subjekta na katerokoli drugo osebo.
47. Določeni osebi ali subjektu oziroma nedoločeni osebi ali subjektu, ki uveljavlja odškodninski
zahtevek zoper določeno osebo ali subjekt, je prepovedano uveljavljati pravico do pobota,
razen če to ni predhodno dovoljeno.
48. Uredbe ne dajejo pravice do zaplembe gotovine in denarnih sredstev, ki jih ima pri sebi
določena oseba; takšna zaplemba bi lahko bila ustrezna v nekaterih okoliščinah po nacionalni
zakonodaji. Vseeno pa morajo organi preprečiti, da se takšna sredstva obračajo, prenašajo,spreminjajo, uporabljajo, se do njih dostopa ali se z njimi ravna na način, ki ga uredbe
prepovedujejo. Kadar organi vedo, da ima določena oseba pri sebi gotovino ali druga sredstva,
lahko vseeno izkoristijo svoja pooblastila v okviru obstoječega pravnega okvira, na primer na
podlagi zakonodaje s področja boja proti terorizmu in pranju denarja. Od držav članic bi selahko zahtevalo, da spoštujejo privilegije in imunitete, ki jih ima po mednarodnem pravu
določena oseba, kar bi lahko omejilo možnosti ukrepanja 13.

13

Na primer, če določena oseba potuje na sedež mednarodne organizacije in se pri tem
uporabljajo posebne določbe ustreznega sporazuma o sedežu.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

18

SL

(b) Dajanje sredstev na razpolago določeni osebi ali subjektu
49. Dajanje sredstev na razpolago določeni osebi ali subjektu, najsi bo to kot plačilo blaga instoritev, darilo, vračilo sredstev, ki so bila prej vezana po pogodbenem dogovoru, ali drugo, je
na splošno prepovedano, razen če pristojni organ ne izda dovoljenja v skladu z ustrezno
izjemo, določeno v uredbi (glej tudi del X o izjemah).
50.

Obresti, ki se natečejo od zamrznjenega računa, in plačila, zapadla na podlagi predhodnih
pogodb, sporazumov ali obveznosti, pa se lahko vknjižijo na ta račun brez predhodnega
dovoljenja 14.

51. Razen teh primerov potrebuje predhodno dovoljenje tudi tretja stran, ki želi prenesti sredstva
določeni osebi. Finančni ali kreditni instituciji v EU, ki prejme sredstva, ki jih je tretja oseba
prenesla na zamrznjen račun, je dovoljeno, da takšna sredstva vknjiži v dobro tega računa brez
predhodnega dovoljenja 15. Če oseba prenese sredstva na zamrznjen račun brez predhodnega
dovoljenja, a trdi, da je šlo za pomoto, bo morala zaprositi za dovoljenje, da se ji sredstva
vrnejo, s čimer se pristojnemu organu omogoči, da preveri to trditev. Vseeno pa lahko
finančna institucija popravi brez dovoljenja v svojem računovodskem sistemu lasten prenos
sredstev na zamrznjen račun, če je do tega prišlo po pomoti.
52.

Nacionalna zakonodaja lahko določa postopke za ravnanje s sredstvi, ki so predmet poskusa
prenosa, ki krši omejevalne ukrepe.

14
15

Glej smernice, odstavek 83, pododstavek 2.
Glej smernice, odstavek 84.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

19

SL

VII. Gospodarski viri(a) Zamrznitev gospodarskih virov, ki pripadajo, so v lasti, z njimi razpolaga ali jih nadzira določena
oseba ali subjekt
53. Gospodarski viri se zamrznejo, da bi se preprečila njihova uporaba kot vzporedno ali
nadomestno plačilno sredstvo in da bi se preprečilo izogibanje zamrznitvi sredstev. Pristojniorgani naj bi zaradi tega predvsem preprečevali, da zadevne osebe in subjekti ne pridobijo
finančnih ali gospodarskih koristi (npr. sredstev, blaga ali storitev) iz gospodarskih virov.
Preprečevanje potrošniške, osebne uporabe gospodarskih virov pa ni zaželeno niti predvideno.
54. Uredbe ne prepovedujejo določeni osebi osebne uporabe zamrznjenih gospodarskih virov (npr.
prebivanje v lastni hiši ali vožnja lastnega avtomobila), za katero torej ni potrebno dovoljenje.
Premoženje, ki je primerno le za osebno rabo ali potrošnjo in ga določena oseba torej ne more
uporabiti za pridobitev sredstev, blaga ali storitev, ni zajeto v opredelitvi "gospodarskih virov".
Zaradi tega ga torej uredbe ne zajemajo, prav tako pa ni potrebno dovoljenje, da se ga dadoločeni osebi na razpolago.
55. Če pa bi uporaba zamrznjenih gospodarskih virov pripeljala do gospodarske dejavnosti, ki bilahko imela za posledico, da določena oseba pridobi sredstva, blago ali storitve (npr. čedoločena oseba skuša dati v najem svojo hišo ali svoj avtomobil uporabljati kot taksi), bo
predhodno dovoljenje potrebno.
56. Za vsakršno uporabo gospodarskih virov, najsi bo s strani določene osebe ali druge osebe, ki
razpolaga s takšnimi sredstvi ali jih nadzira, s katero bi se lahko zadevni osebi priskrbelasredstva, blago ali storitve, je potrebno predhodno dovoljenje. Skupno lastništvo gospodarskih
virov ne izniči te zahteve, čeprav premoženje tretje strani kot take po uredbah ni zamrznjeno.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

20

SL

(b) Dajanje gospodarskih virov na razpolago
57. Dajanje gospodarskih virov na razpolago določeni osebi ali subjektu, vključno z darili,
prodajo, menjavo ali vračilom gospodarskih virov, s katerimi razpolaga ali jih nadzira tretja
stranka, zadevnemu lastniku, je prepovedano, če pristojni organ ni izdal dovoljenja v skladu z
ustrezno uredbo.
58. Dajanje na razpolago premoženja, ki je primerno le za osebno uporabo ali potrošnjo in ga
določena oseba torej ne more uporabiti za pridobitev sredstev, blaga ali storitev, ne velja za"dajanje gospodarskih virov na razpolago" v smislu uredb in zaradi tega zanj ni potrebno
dovoljenje (glej tudi del X o izvzetjih).

59. Izraz „dajati na voljo gospodarske vire“, ki ni opredeljen v uredbah, ima po razlagi Sodiščaširok pomen. Ne gre za posebno pravno opredelitev, pač pa vključuje vsa dejanja, za katera je
na podlagi veljavnega nacionalnega prava potrebna izvršitev, da bi oseba dejansko pridobila
pravico do popolnega razpolaganja z zadevnim gospodarskim virom. Prepoved dajanja
gospodarskih virov na voljo se uporablja za vsako dajanje gospodarskih virov na voljo, neglede na protidajatev. Zaradi tega ni pomembno, ali se gospodarski viri dajo na voljo ob
plačilu protidajatve, ki bi lahko štela za ustrezno 16.
60. Ukrepi zamrznitve ne zahtevajo od oseb, ki razpolagajo z gospodarskimi viri v lasti določene
osebe ali subjekta (npr. če je bil odobren najem premičnin ali če so bile premičnine izročene
kot poroštvo) ali pa jih nadzirajo, da vrnejo takšne gospodarske vire njihovemu lastniku, za
tovrstno nadaljnje razpolaganje ali nadzor pa ni potrebno dovoljenje. Vendar pa je od trenutka
zamrznitve takšnih gospodarskih virov potrebno predhodno dovoljenje za kakršenkoli nov
pogodbeni dogovor v zvezi z njihovo uporabo ali ravnanjem z njimi.

16

Sodba v zadevi Möllendorf, EU:C:2006:596, točke 51, 56, 58 in 59.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

21

SL

61. Uredbe ne prepovedujejo oskrbe gospodinjstva s komunalnimi storitvami, kot so plin,električna energija, voda in telefonske povezave, saj zaradi njihove potrošniške narave niso
prenosljive.
VIII. Lastništvo in nadzor
Lastništvo
62. Pri oceni, ali je pravna oseba ali subjekt v lasti druge osebe ali subjekta, se upošteva merilo
lastništva več kot 50 % lastniških pravic subjekta ali lastništva večinskega deleža v njem 17. Če
je to merilo izpolnjeno, se šteje, da je pravna oseba ali subjekt v lasti druge osebe ali subjekta.
Nadzor
63. Pri oceni, ali je pravna oseba ali subjekt pod nadzorom druge osebe ali subjekta, bodisi
samostojnim nadzorom ali nadzorom v dogovoru z drugim delničarjem ali drugo tretjo stranjo,
se med drugim lahko upoštevajo naslednja merila:(a) imeti pravico ali pristojnost za imenovanje ali odpoklic večine članov upravnega,
vodstvenega ali nadzornega organa take pravne osebe ali subjekta;(b) imenovati, zgolj na podlagi uveljavljanja glasovalnih pravic, večino članov upravnih,
vodstvenih ali nadzornih organov pravne osebe ali subjekta, ki so svoje funkcije opravljali v
preteklem finančnem letu in jih opravljajo tudi v tekočem finančnem letu;(c) nadzorovati, samostojno ali v dogovoru z drugimi delničarji ali člani pravne osebe ali
subjekta, večino glasovalnih pravic delničarjev ali članov v tej pravni osebi ali subjektu;

17

Merilo iz opredelitve pojmov v Uredbi št. 2580/2001.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

22

SL

(d) imeti pravico do izvajanja prevladujočega vpliva nad pravno osebo ali subjektom v skladu z
dogovorom, sklenjenim s to pravno osebo ali subjektom, ali v skladu z določbo v statutu
tega podjetja, kadar zakonodaja, ki ureja tako pravno osebo ali subjekt, to dopušča;(e) imeti pristojnost za uveljavljanje pravice do izvajanja prevladujočega vpliva iz točke (d) inne biti lastnik te pravice 18;(f) imeti pravico uporabljati vsa premoženjska sredstva pravne osebe ali subjekta ali del teh
sredstev;(g) voditi posle pravne osebe ali subjekta na enotni podlagi in objavljati konsolidirane zaključne
račune;(h) skupaj in solidarno porazdeliti finančne obveznosti pravne osebe ali subjekta ali jamčiti
zanje.
64. Če je katero od teh meril izpolnjeno, se šteje, da je pravna oseba ali subjekt pod nadzorom
druge osebe ali subjekta, razen če ni mogoče dokazati nasprotnega za vsak posamezni primer.
65. Izpolnjevanje zgornjih meril za ugotavljanje lastništva ali nadzora se lahko izpodbija za vsak
posamezni primer.
Posredno dajanje sredstev ali gospodarskih virov na razpolago osebam in subjektom s seznama
66. Če se v skladu z navedenimi merili ugotovi lastništvo ali nadzor, se dajanje sredstev ali
gospodarskih virov na razpolago pravnim osebam ali subjektom, ki niso na seznamu in jih ima
oseba ali subjekt s seznama v lasti ali pa jih nadzira, načeloma šteje za posredno dajanjesredstev ali gospodarskih virov na razpolago osebi ali subjektu s seznama, razen če je glede na
posamezen primer z uporabo analize tveganja in ob upoštevanju vseh ustreznih okoliščin,vključno s spodaj navedenimi merili, mogoče upravičeno ugotoviti, da zadevna oseba ali
subjekt s seznama ne bo uporabil zadevnih sredstev ali gospodarskih virov oziroma da mu ti
ne bodo namenjeni.

18

Vključno v obliki navideznih družb.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

23

SL

Med drugim je treba upoštevati naslednja merila:(a)datum in naravo pogodbenih razmerij med zadevnimi subjekti (na primer prodajne ali
nakupne pogodbe ali pogodbe o delitvi dobička);(b)pomen sektorja dejavnosti subjekta, ki ni na seznamu, za subjekt s seznama;(c)značilnosti sredstev ali gospodarskih virov, ki se dajo na razpolago, vključno z njihovo
morebitno uporabo v praksi s strani subjekta s seznama in z možnostjo njihovega
prenosa temu subjektu.

67. Če oseba ali subjekt, ki ni na seznamu, uporablja gospodarski vir za ustvarjanje dobička, ki semorda delno distribuira delničarju s seznama, to samo po sebi ne šteje, kot da je bil uporabljen
v korist osebe ali subjekta s seznama.
68. Treba je opozoriti, da lahko posredno dajanje sredstev ali gospodarskih virov na razpolago
osebam ali subjektom s seznama vključuje tudi dajanje teh sredstev ali virov na razpolago
osebam ali subjektom, ki jih subjekti s seznama nimajo v lasti ali jih ne nadzirajo.
Izvzetje od odgovornosti
69. Našteti elementi ne vplivajo na določbe o izvzetju od odgovornosti, ki so navedene v ustreznih
pravnih aktih.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

24

SL

Izmenjava informacij
70. Ustrezne uredbe EU 19 določajo, da so države članice v skladu s pravom EU zavezane
izmenjavi ustreznih informacij, s katerimi razpolagajo; takšna izmenjava informacij prispeva klažji izvedbi navedenih ocen. Kadar ima pristojni organ države članice informacije o tem, da jepravna oseba ali subjekt, ki ni na seznamu, v lasti ali pod nadzorom osebe ali subjekta sseznama, ali kakršne koli informacije, ki bi lahko vplivale na učinkovito izvrševanje prepovedi
posrednega dajanja sredstev ali gospodarskih virov na razpolago, bi morala zadevna država
članica v skladu z nacionalno zakonodajo izmenjati zadevne informacije z drugimi državamičlanicami in Komisijo.
71. Brez poseganja v veljavna pravila o poročanju, zaupnosti in poklicni skrivnosti bi moral
gospodarski subjekt, ki ve, da je pravna oseba ali subjekt, ki ni na seznamu, v lasti ali pod
nadzorom osebe ali subjekta s seznama, o tem neposredno ali prek države članice obvestiti
pristojni organ zadevne države članice in Komisijo.
Predlogi za uvrstitev na seznam
72. Zadevne države članice po potrebi tudi predlagajo, da se na seznam uvrsti pravna oseba ali
subjekt, za katerega je ugotovljeno, da je v lasti ali pod nadzorom osebe ali subjekta, ki je že
na seznamu.

19

Na primer člena 40 in 44 Uredbe (EU) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu terčlena 29 in 30 Uredbe (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

25

SL

IX. Določeni pravni subjekti
73. V primeru, da se določi pravni subjekt in je treba uveljaviti ukrepe zamrznitve, se obstoj tegasubjekta kot takega ne prepove. V primeru podjetja bo zamrznitev njegovega premoženja
vplivala na njegovo delovanje in imela neposredne posledice za tretje osebe, na primer
zaposlene, upnike in druge, ki morda nimajo nič opraviti s tem, da je bil subjekt uvrščen na
seznam. Pri poslovanju s takšnim subjektom mu je na splošno treba dati na razpolago sredstva
ali gospodarske vire ali spremeniti obliko njegovih sredstev ali gospodarskih virov, oboje pa je
prepovedano oziroma je za to potrebno predhodno dovoljenje pristojnih organov.
74. V primerih, ko se zamrznitev premoženja nanaša na sredstva in gospodarske vire kreditne ali
finančne institucije, se za sprostitev sredstev z računov, ki jih imajo osebe ali subjekti, ki jih
ukrepi ne zadevajo, v zadevni kreditni ali finančni instituciji uporabi izjema „predhodnih
pogodb“, če je bil račun odprt pred datumom uvrstitve zadevnega subjekta na seznam. 20
75. Glede nadaljevanja dejavnosti določenega pravnega subjekta in zaradi preprečevanja zlorab
sredstev je treba določiti ustrezne pogoje, ki jih je treba še oblikovati. Med te pogoje se lahko
vključijo ukrepi, s katerimi se zagotovi upravljanje subjekta na način, ki ne bo ogrozil
zamrznitve denarnih sredstev in gospodarskih virov ter prepovedi glede dajanja na razpolago
denarnih sredstev in gospodarskih virov. Države članice bodo nadalje preučile, kako bi to
izvedle v praksi. Za ponovno prosto delovanje brez omejitev je potrebno črtanje s seznama.
X.

Izjeme76. Pristojni organ, ki ukrepa v skladu s črko in duhom uredb, pri odobritvi izjem upošteva
temeljne pravice določenih oseb in subjektov. V skladu s posebnimi odstopanji, določenimi v
ustreznih uredbah, lahko pristojni organi upoštevajo naslednje:

20

Točka 28 smernic.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

26

SL

- osnovne potrebe določenih oseb, vključno s plačili za živila, najemnino ali hipoteko,
zdravila in zdravstveno oskrbo, davke, zavarovalne premije in pristojbine za storitve
javnih gospodarskih služb;- pravico do obrambe v zvezi izdatki, povezanimi z zagotavljanjem pravnih storitev;- lastninsko pravico določene osebe ali subjekta (ko zamrznitev premoženja ne vpliva na
lastništvo določene osebe ali subjekta, temveč na možnost uporabe sredstev):- lastninsko pravico nedoločene pravne osebe ali subjekta, ki hrani zamrznjena sredstva;- lastninsko pravico določene osebe ali subjekta in tudi nedoločene osebe ali subjekta v
razmerju do pogodb, sklenjenih med njimi pred uvrstitvijo na seznam;- mednarodno pravo o diplomatskih in konzularnih odnosih;- varnost ljudi in varstvo okolja ali- humanitarne namene, kot so zagotavljanje ali lajšanje zagotavljanja pomoči, vključno z
zdravili in hrano, ali premestitev humanitarnih delavcev in s tem povezana pomoč ali za
evakuacijo iz ciljne države.
77. Finančni omejevalni ukrepi ne vplivajo na svobodo določene osebe do dela. Za plačilo za
takšno delo pa je vseeno potrebno dovoljenje. Pristojni organ naj bi opravil ustrezne poizvedbe(npr. da se potrdi zaposlitev) in postavil ustrezne pogoje, da se prepreči izogibanje ukrepom. V
takšnih okoliščinah naj bi dovoljenje običajno predvidevalo, da se plačila nakazujejo na
zamrznjen račun. Vsa plačila v gotovini bi bilo treba izrecno dovoliti. Dovoljenje naj bi pravtako omogočilo običajne odbitke za prispevke za socialno varnost in davke 21. Dovoljenje jepotrebno tudi, da se določeni osebi da na razpolago socialna podpora.

21

Odbitke za prispevke za socialno varnost in davke je mogoče odobriti na podlagi izjeme za
osnovne izdatke (glej smernice, odstavek 83, pododstavek 1).

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

27

SLPrenos sredstev med kreditnimi in finančnimi institucijami EU ter kreditnimi in finančnimi
institucijami v tretji državi v zvezi z nekaterimi obveznimi pristojbinami ali pristojbinami za nujne
primere78. Če uredbe prepovedujejo prenos sredstev med finančnimi in kreditnimi institucijami EU na eni
strani ter kreditnimi in finančnimi institucijami v tretji državi na drugi strani, bi to moralo
vplivati na stroške storitev, opravljenih s strani vlade te tretje države v povezavi s preleti ali
pristanki v sili zračnih plovil, ki so v lasti ali upravljanju osebe, registrirane v EU, pod
pogojem, da (i) se plačilo niti posredno niti neposredno ne izplača določeni osebi ali subjektu
ali v korist tej osebi ali subjektu ter da (ii) plačilo upošteva vse obveznosti obveščanja ali
pridobitve dovoljenja, določene v veljavnih pravnih aktih.
79. Če uredbe prepovedujejo prenos sredstev med finančnimi in kreditnimi institucijami EU na eni
strani ter kreditnimi in finančnimi institucijami v tretji državi na drugi strani, bi to moralo
vplivati na stroške storitev, opravljenih za vstop v sili v pristanišče te tretje države ladij, ki sov lasti ali upravljanju osebe, registrirane v EU, pod pogojem, da (i) se plačilo niti posredno niti
neposredno ne izplača določeni osebi ali subjektu ali v korist tej osebi ali subjektu ter da (ii)plačilo upošteva vse obveznosti obveščanja ali pridobitve dovoljenja, določene v veljavnih
pravnih aktih.
XI.

Vodilo pri obravnavi zahtevkov za izvzetja

80. Določene osebe in subjekti lahko zaprosijo za dovoljenje za uporabo njihovih zamrznjenih
sredstev ali gospodarskih virov, na primer, če želijo izpolniti obveznosti do upnika. Vendar pa
se določene osebe in subjekti ne morejo sklicevati na ukrepe zamrznitve kot izgovor za
neizpolnjevanje obveznosti, če niso zaprosili za dovoljenje.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

28

SL

81. Sredstva, ki se v imenu osebe ali subjekta na seznamu prenesejo z banke, ki ni v EU, v
povezavi s plačilom državljanu ali subjektu EU za opravljene storitve ali dobavljeno blago,
preden je bila oseba/subjekt, ki je zahtevala prenos, uvrščena na seznam, se lahko načeloma
dovolijo, če je na podlagi ocene za vsak primer posebej ugotovljeno naslednje: (i) prenos jenamenjen državljanu/subjektu EU, (ii) prenos se opravi za plačilo storitev ali blaga,
opravljenih oziroma dobavljenega, preden je bila oseba/subjekt, ki zahteva prenos, uvrščena na
seznam, (iii) plačilo se ne izplača osebi ali subjektu na seznami ali v korist tej osebi ali
subjektu ter (iv) plačilo se ne izvede z namenom izogibanja omejevalnim ukrepom.
82. Zainteresirane strani prav tako lahko zaprosijo za dovoljenje za dostop do zamrznjenih
sredstev ali gospodarskih virov v skladu z nacionalnimi postopki. Določena oseba naj bi bila,
kolikor je to mogoče, obveščena o takšnih zahtevkih. Postopek za izdajo dovoljenja ne
izključuje običajnih postopkov, potrebnih za določitev veljavnosti zahtevkov do določene
osebe ali subjekta, dovoljenje pa samo po sebi ne daje pravice. Pri obravnavanju takšnih
zahtevkov naj bi pristojni organi med drugim upoštevali dokaze, ki jih priskrbita upnik indoločena oseba ali subjekt glede tega, ali obstaja pravna obveznost (pogodbena ali določena z
zakonom) za zagotovitev sredstev ali gospodarskih virov, obenem pa naj bi preučili, če obstaja
nevarnost izogibanja ukrepom (npr. če vezi upnika z določeno osebo ali subjektom dajejo
povod za sum).
83. Oseba ali subjekt, ki želi dati določeni osebi ali subjektu na razpolago sredstva ali gospodarske
vire, mora zaprositi za dovoljenje, razen v posebnih primerih, ko velja zagotovitev sredstev ali
gospodarskih virov za izjemo po veljavni uredbi. Pri obravnavi takšnih zahtevkov naj bi
pristojni organi med drugim upoštevali dokaze, ki se priskrbijo glede utemeljenosti zahtevka,obenem pa naj bi tudi presodili, ali so vezi prosilca z določeno osebo ali subjektom takšne
narave, da bi lahko posumili na njuno sodelovanje v namen izogibanja 22 ukrepom zamrznitve.

22

Glej tudi sodbo v zadevi Mohsen Afrasiabi in drugi, EU:C:2011:874, točke 60–62 in 68. Za
razlago zveze „zavestno in namerno“, uporabljene v zvezi z izogibanjem, glej točko 68 istesodbe.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

29

SL

84. Pri obravnavanju zahtevkov za dovoljenje za uporabo zamrznjenih sredstev ali gospodarskih
virov ali za dajanje na razpolago sredstev ali gospodarskih virov naj bi pristojni organi opravili
kakršnekoli nadaljnje poizvedbe, ki bi se jim zdele ustrezne glede na okoliščine, med drugim
bi se lahko posvetovali tudi z drugimi zainteresiranimi državami članicami. Prav tako naj bi
pristojni organi upoštevali pogoje ali nadzorne ukrepe, s katerimi bi se izognilo temu, da se
sproščena sredstva ali gospodarski viri uporabijo v namene, ki niso združljivi z namenomizvzetja. Na primer, neposredna bančna nakazila imajo prednost pred gotovinskimi plačili.
85. Kjer je to potrebno, naj bi se ob odobritvi dovoljenja predvideli tudi ustrezni pogoji ali
omejitve (npr. glede količine ali vrednosti sredstev ali gospodarskih virov, ki bi se lahko dalina razpolago vsak mesec), in sicer ob upoštevanju meril, določenih v uredbah. Vsa dovoljenja
naj bi bila izdana v pisni obliki in pred uporabo zadevnih sredstev ali gospodarskih virov
oziroma njihovim dajanjem na razpolago.
86. Po uredbah morajo pristojni organi obvestiti osebo, ki vloži zahtevek, in druge države članice,ali je bilo zahtevku ugodeno 23. Takšna izmenjava informacij omogoča državam članicam, da
usklajujejo odobritev izvzetij v okoliščinah, ko so sredstva ali gospodarski viri določene osebe
zamrznjeni v več kot eni državi članici.
Humanitarna dovoljenja
86a. Da bi se bolje odzivali na nujne in spreminjajoče se razmere na terenu, bi pristojni organi
prošnje za dovoljenje za humanitarne namene morali obravnavati prednostno, kadar je toprimerno, in zagotoviti, da prosilci poznajo postopek, kontaktne točke in okvirni časovni
razpored postopka odobritve.

23

Uredba (ES) št. 2580/2001 prav tako zahteva, da se ta informacija zagotovi katerikoli drugi
osebi, organu ali subjektu, za katerega je znano, da ga to neposredno zadeva. To bi lahkobila najboljša praksa tudi v primerih, kjer uredbe tega ne zahtevajo.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

30

SL

Prosilci morajo pristojnim organom pojasniti nujnost in temeljni humanitarni namen prijave.
C.

Prepovedi dobave blaga

87. Če uredba določa in zahteva ureditev za izdajanje dovoljenj, bi moral pristojni organ v primeru
zavrnitve prošnje za dovoljenje o tem obvestiti druge pristojne organe in Komisijo. V
nekaterih uredbah obveznost uradnega obveščanja o zavrnitvi prošnje za dovoljenje ni izrecno
navedena, kljub temu pa bi si pristojni organi morali prizadevati za uradno obveščanje ozavrnitvi dovoljenj, da se zmanjša tveganje za izkrivljanje konkurence na notranjem trgu.
D. Usklajevanje in sodelovanje
88. Države članice bi morale zagotoviti učinkovite nacionalne mehanizme usklajevanja inkomunikacije med vsemi ustreznimi vladnimi agencijami, organi in službami, ki so pristojni
na področju omejevalnih ukrepov, na primer ministrstva, enote za finančni nadzor, finančni
inšpektorji, obveščevalne in varnostne službe, pravosodni organi, javno tožilstvo in drugiorgani kazenskega pregona, kjer je to ustrezno.
89. Usklajevanje bi moralo omogočiti hitro razpolaganje z obveščevalnimi podatki in na podlagi
teh ukrepanje s strani drugih udeleženih akterjev. Poleg tega bi morale biti poizvedbe, kjer je
to mogoče, osredotočene na situacije, povezane z velikim tveganjem. Takšen pristop na
podlagi obveščevalnih podatkov in ocene tveganja bi lahko prispeval k večji učinkovitosti.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

31

SL

90. Države članice bi si morale izmenjevati informacije, med drugim tudi z drugimi državamičlanicami, Komisijo, ESZD, Europolom, Eurojustom, FATF, odbori za sankcije, ki jih
ustanovi Varnostni svet ZN (vključno z odborom, ustanovljenim na podlagi Resolucije 1267
(1999) v zvezi z Al Kajdo), in Protiterorističnim odborom VSZN, kjer je to ustrezno. 24
91. Treba bi bilo poskrbeti za postopke usklajevanja in izmenjave informacij ter tako zagotoviti,
da se informacije, na katerih bi lahko temeljil predlog za uvrstitev na seznam ali za črtanje z
njega, pošiljajo brez nepotrebnih zamud. Takšne postopke bi bilo treba vzpostaviti na
nacionalni ravni znotraj držav članic in med državami članicami ter po potrebi tudi med EU,
tretjimi državami, ZN in drugimi ustreznimi mednarodnimi organizacijami.
Analiza finančnih računov
92. Države članice naj bi zagotovile, da ustrezne agencije ali službe analizirajo finančnetransakcije, povezane z računi določenih oseb ali subjektov. Druge države, mednarodneorganizacije in ustrezni organi EU, pristojni za področje financiranja terorizma, na primer
Europol, naj bi bili obveščeni o rezultatih takšnih analiz, kolikor je to pravno mogoče. Države
članice naj bi imele v ta namen pripravljene ustrezne postopke. V nekaterih uredbah so izrecno
navedene analize sumljivih pravnih poslov s strani pristojnih organov po priglasitvi finančnim
institucijam 25.
Povezanost in dialog s finančnim sektorjem o ukrepih zamrznitve

93. Države članice naj bi v zvezi z izvajanjem ukrepov zamrznitve razvile strukturiran dialog insodelovanje z ustreznimi zasebnimi organizacijami, ki spadajo pod njihovo pristojnost, na
primer s kreditnimi in finančnimi institucijami, da bi zagotovile učinkovito izvajanje,
optimizirale instrument omejevalnih ukrepov in skušale olajšati upravno breme tehorganizacij, kolikor je to mogoče.

24
25

Glej tudi točko 17 Priloge I k smernicam (neuradni forum za razprave o vprašanjih
izvajanja).
Glej člen 30(6)(d) Uredbe Sveta (EU) št. 267/2012 z dne 23. marca 2012 o omejevalnih
ukrepih proti Iranu in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 961/2010.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

32

SL

94. Komisija ter, če je ustrezno, ESZD in Svet bodo z ustreznimi finančnimi organizacijamivzdrževali dialog na ravni EU o vprašanjih izvajanja in zakonodajnih vprašanjih. V primerih
financiranja terorizma si bodo države članice prizadevale tudi, da bodo finančnemu sektorju
zagotovile ustrezne (in pravočasne) informacije in povratne informacije, kjer je to mogoče,tudi obveščevalne narave, ter posodobljene informacije o vzorcih financiranja terorizma.
95. Države članice bi lahko premislile tudi o vzpostavitvi kanalov za zagotavljanje smernic innasvetov zakonodajalcem na finančnem področju ter kreditnim in finančnim institucijam.
Razširjanje informacij o ukrepih zamrznitve med druge osebe
96. Države članice naj bi organizacije gospodarskih subjektov, ki ne spadajo v finančni sektor, injavnost obveščale o obstoju finančnih omejevalnih ukrepov, zlasti glede prepovedi dajanja
sredstev in gospodarskih virov na razpolago določenim osebam, ob čemer naj bi razložile
podrobnosti glede teh ukrepov.
Instrumenti uporabe
97. Komisija naj bi nadaljevala zagotavljanje dostopa javnosti (zlasti kreditnih in finančnih
institucij) do "elektronskega zbirnega seznama ciljnih finančnih sankcij" (electronicConsolidated Targeted Financial Sanctions List (e-CTFSL)), kakor sta ga sestavila Komisija
in evropski kreditni sektor.
98. Komisija naj bi zagotovila, da se seznam redno posodablja.
99. Države članice naj bi, kjer je to ustrezno, zagotovile dostop javnosti (zlasti kreditnih in
finančnih institucijam ter drugih ustreznih gospodarskih akterjev) do ustreznih informacij
glede nacionalnih ukrepov, vključno z določitvijo oseb in sodnimi nalogi, na primer v zvezi st. i. domačimi teroristi.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

33

SL

Ocenjevanje
100. Ocenjevanje učinkovitosti omejevalnih ukrepov EU je pomembno, pri njem pa naj bi se
upoštevale povratne informacije na primer s strani držav članic, Komisije, ESZD, vodij misijEU, carinskih organov, zasebnega sektorja, ZN in drugih ustreznih institucij.
101. Države članice naj bi si prizadevale, da vzpostavijo ustrezne nacionalne postopke ocenjevanja,
zlasti učinkovitosti nacionalnega ukrepanja pri uporabi omejevalnih ukrepov, med drugim ob
upoštevanju rezultatov dialoga z zasebnim sektorjem 26.
102. Rezultati takšnega ocenjevanja naj bi se po potrebi sporočali Relexu/Organu za sankcije.

26

V skladu s priporočiloma št. 6 in 7 Mednarodnih standardov boja proti pranju denarja ter
financiranju terorizma in širjenju orožja.

8519/18
PRILOGA

lj/KT/men
DG C 1C

34

SL