RESUM EXECUTIU - JUNY 2020

CA

EL FUTUR, PÚBLIC

CAP A LA DEMOCRATITZACIÓ DELS SERVEIS PÚBLICS
La resistència a la privatització s’ha convertit en
un decisiu motor de canvi: la (re)municipalització.
El terme «(re)municipalització» fa referència a larecuperació democràtica dels serveis públics, així
com a la creació de nous serveis públics. En els
darrers anys, el Transnational Institute (TNI) i d’altres
organitzacions col·laboradores han identificat mésde 1.400 casos d’èxit de (re)municipalització a mésde 2.400 ciutats de 58 països arreu del món.

Aquesta publicació pretén anar més enllà de lesestadístiques, però. Demostra que els serveis públics
són més importants que mai, davant la catàstrofeclimàtica, l’augment de les desigualtats i el creixent
malestar polític. La crisi de la COVID-19 també hadeixat en evidència els estralls de les polítiquesd’austeritat, les retallades a la seguretat social i laprivatització dels sistemes de salut, i ha demostrat que
els serveis públics i les persones que hi treballen són
el pal de paller de qualsevol societat sana i resistent.
Tots aquests anys de privatització i austeritat han
obstaculitzat que aquest eix vertebrador estigués
sota control democràtic i comptés amb un bon
finançament. A mesura que la privatització ha anat
fracassant, un creixent moviment internacional hatni.org/futureispublic
Descarregueu el llibre sencer

començat a reivindicar la (re)municipalització com aeina clau per restablir la gestió pública al segle XXI.

Moviments socials, sindicats i autoritats locals estantreballant conjuntament per configurar un nou model

Les experiències recollides en aquest llibre ens

que eixampli la gestió pública democràtica a tots

porten a nous països i ens presenten nous sectors

els nivells de la societat i obri noves rutes a serveis

per il·lustrar la diversitat dels projectes de (re)públics dirigits per la comunitat i amb consciència

municipalització. Cada (re)municipalització té els

mediambiental.

seus reptes específics: des de la gestió de residus a
Egipte fins a les noves farmàcies públiques de Xile,com també els nombrosos municipis d’arreu dels
Estats Units, que han creat ocupació i millorat laqualitat de vida de la seva ciutadania mitjançant eldesenvolupament d’Internet de banda ampla.

Aquest és el resum executiu del llibre «El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics».
Els 15 capítols que conformen aquest llibre aporten informació sobre les diverses lluites per la (re)municipalització arreu del món, els obstacles, les oportunitats i els resultats.
TNI.ORG/FUTUREISPUBLIC
L’enquesta mundial de (re)municipalització recull 1.408 casos de finals d’octubre de 2019. Les dades que
s’han recaptat són el resultat de l’esforç col·lectiu de totes les persones que han contribuït a l’edició, i deles 22 investigadores que han dut a terme recerques secundàries per verificar-ne les dades recollides. Per
obtenir més informació sobre la nostra metodologia de recerca, consulteu la introducció i l’apèndix del llibre.
La base de dades està disponible a: https://publicfutures.org. Aquesta base de dades interactiva es
desenvolupa en col·laboració amb la Universitat de Glasgow. A la nova base de dades s’afegiran casos i
informació addicionals a mesura que es recopilin.
DISSENYADORA Karen Paalman CORRECTORA Ann Doherty
CONTACTE Satoko Kishimoto (satoko@tni.org) o Lavinia Steinfort (l.steinfort@tni.org) al Transnational
Institute (TNI).
El Transnational Institute (TNI) és una iniciativa internacional compromesa amb la recerca i la defensa
de la construcció d’un món just, democràtic i sostenible. Fa més de 40 anys que el TNI actua com a puntde trobada entre moviments socials, i equips legisladors i acadèmics compromesos.

PUBLICAT PERLa lucha contra la privatización de los servicios públicos
La corriente neoliberal es poderosa ...
Iniciativas de financiamiento privado

Venta de bienes públicos

Corporatización
Licitaciones

Alianzas público-privadas

Externalización

Competencia del mercado liberalizado

Desprivatización/ recuperar el control de los servicios públicos
924
Remunicipalizaciones• Rescisión/ no renovación de contratos
privados• Adquisición pública• Internalización/ recuperar el control públicode los servicios

ALIANZAS ENTRE ENTIDADES PÚBLICAS Y LA COMUNIDAD
organizaciones locales sin fines de lucro

Estados Unidos
141

Chile

Francia
19• Nuevas empresas municipales• Nuevos programas de servicios públicos

copropiedad, propiedad pública
diversificada, coproducciónde servicios

94

18

ALIANZAS ENTRE ENTIDADES PÚBLICAS
Cooperación intermunicipal entre homólogos

ALIANZAS ENTRE ENTIDADES PÚBLICAS Y BIENES COMUNES

Reino Unido
Noruega484
Municipalizaciones/
creación de servicios públicos

40

109

Filipinas

21

Masa crítica de cambios locales inspira propiedad pública democrática en todo el país

El futur el trobem en la gestió pública. Avui dia, s’estan

temps. La nostra publicació de 2017, Reclaiming

construint serveis públics més eficients, democràtics

Public Services,1 va donar a conèixer més de 800

i inclusius arreu del món. En el context de la crisi

casos de (re)municipalització sorgits en tots elsclimàtica, amb l’augment de les desigualtats i el

sectors i continents. Ja érem conscients, aleshores,

creixent malestar polític, aquests serveis públics sónque probablement es tractava tan sols de la punta

més importants que mai. Aquest informe no nomésde l’iceberg.

mostra que un altre món és possible, sinó que lagent ja ha començat a construir-lo.

Aquest informe parteix de la nostra investigació
inicial. Fins ara hem identificat més de 1.400 casos

Aquest document és el resum executiu del llibre «Elde (re)municipalització o municipalització en més defutur, públic: cap a la democratització dels serveis

2.400 ciutats de 58 països. Les dades i els estudis

públics». Moltes de les organitzacions i persones

de casos il·lustren la diversitat dels esforços de (re)que són darrere d’aquesta publicació fa uns anysmunicipalització i contemplen països addicionals ieren sumant forces per oposar-se a l’onada denous sectors amb els seus reptes específics, com

privatització de l’aigua que estava arrasant el món, iara el sector dels residus en molts països africans.

donar suport a la lluita contra les empreses privades.
Aquest moviment va convertir-se ràpidament en una

La nostra investigació també mostra que no s’ha

aliança mundial per oferir una alternativa de caireaconseguit amansir les forces contràries a la (re)constructiu: la (re)municipalització. Aquest concepte

municipalització. La privatització continua essent una

recull tant la idea de revertir la privatització, com laprioritat per a les empreses privades i els mercats

de desenvolupar nous serveis públics per afrontar

financers, així com per a molts governs nacionals i

els reptes socials, ecològics i democràtics del nostre

institucions internacionals. Hi ha múltiples formes

El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics | 3

1408 remunicipalizaciones
de servicios públicos
11051

Suecia Finlandia

Noruega 42

8

4

2

Rusia

411

Reino Unido DinamarcaAlemania
135
Lituania
25
República Checa
4 1
2
3 Ucrania
10 4
Hungría
Austria11Bulgaria
Italia 51
4
2
Portugal
4 Turquía
Montenegro Grecia
Albania
1 Líbano
España119

Canadá

230

156

Estados Unidos

Países Bajos
Bélgica
Luxemburgo
Francia3

Kazajstán
1

Corea del Sur

Uzbekistán

Egipto

3
1

8

India

Honduras
1 Nicaragua
2

Venezuela

1

GuineaColombia 3

República Centroafricana

1

Bolivia16

1 Uganda

3

Indonesia

1 Tanzanía

BrasilPerú

2

4

Mozambique2

1 Paraguay

6

9Argentina
Chile

44

Australia

3

Sudáfrica

1

Uruguay

ENTRE 2000 Y 2019, MÁS DE 2.400 CIUDADES DE 58 PAÍSESREMUNICIPALIZARON LOS SERVICIOS PÚBLICOS

Sectores de remunicipalización
223

311

Gobierno local

País

Nºcasos

Francia

109
71
38
17

Alemania

305

EspañaReino Unido
Estados Unidos
Japón
Países Bajos

18
13
11
4
4

Australia
Bélgica
Dinamarca
Francia
GreciaIndia
Argentina
Bulgaria
República Checa
Honduras
Lituania
Filipinas

2
2
2
2
2
2
1
1
1
1
1
1

Ucrania1

Filipinas
ItaliaHungría
Sudáfrica
MéxicoKazajstánIndonesia
Colombia
Venezuela
Ucrania
Reino Unido
Turquía
Mozambique
Malasia
India
BrasilBolivia
Uzbekistán
Uruguay
UgandaTanzanía
SueciaRusia
Portugal
LíbanoGuineaEcuadorRepública
Centroafricana
Bélgica
Albania

8
8
7
4
4
3
3
3
3
3
2
2
2
2
2
2
2
2
2
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1

31

Alimentación y servicios de comida 28
Mantenimiento de los espacios públicos (verdes) 22
Servicios de seguridad y emergencia

17

Estacionamiento

15

Limpieza y mantenimiento de edificios

14

Deportes

12

Actividades culturales

9

Informática

7

Construcción

7

Cárceles5Servicios fúnebres

4

Recursos humanos

3

País

Nºcasos

Reino Unido
EspañaAlemania
Francia

55
40
34
21

Canadá
Dinamarca
Países Bajos
Austria
Filipinas

15
12
8
7
6

Noruega
Corea del Sur
Chile
Finlandia
Australia
Malasia
India
ItaliaNueva Zelandia
Turquía
Estados Unidos

5
5
3
3
2
2
1
1
1
1
1

192

Otros 49

Telecomunicaciones
País

Nºcasos

Estados Unidos
Alemania
Países Bajos
Canadá
Malasia

145
35
7
3
1

4 | El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics

País

Nºcasos

Japón
Malasia
Alemania
Reino Unido
Filipinas
Canadá
EspañaBrasilChile
India
Nicaragua

12
6
5
4
3
2
2
1
1
1
1

Transporte

47

Nºcasos

Francia
Reino Unido
Austria
Países Bajos
Canadá
Portugal
República Checa
India
Malasia
Turquía

21
12
3
3
2
2
1
1
1
1

1

75

Educación 38

País

Nueva Zelandia

63

Servicios sociales yde atención de la salud

Energía

Nºcasos
Vivienda

138

374

País

Estados Unidos
EspañaAlemania
Canadá
Argentina

Filipinas

21

Malasia1

Ecuador 1

Agua

Japón

3 Nepal4

México

18

5

País

Nºcasos

Chile
Noruega
Canadá
España

40
18
14
14

Reino Unido
Dinamarca
SueciaFilipinas
Malasia

10
8
7
4
4

Nepal
Australia
Alemania
Japón
Estados Unidos
Bélgica
BrasilFinlandia
India
Luxemburgo
Montenegro
Portugal

3
2
2
2
2
1
1
1
1
1
1
1

Rusia

1

85

DesechosPaís

Nºcasos

Noruega
Reino Unido
Dinamarca
Alemania
Canadá
EspañaEgiptoFrancia
Países Bajos
Paraguay
Perú

19
15
13
13
7
6
4
3
3
1
1

de privatització i diversos noms que encobreixen

poderosos, recolzada per molts fons internacionals, iaquest procés. Entre d’altres, les «col·laboracions

facilitada per unes condicions legals favorables. A més,público-privades» (PPP, per les seves sigles enpermet als polítics, temorosos dels cicles electorals, deanglès), les «iniciatives de finançament privat»

traslladar-ne els costos al següent govern municipal.

(PFI), l’externalització, la corporativització, el «dretPerò, d’altra banda, la (re)municipalització es nodreix dea la lliure elecció», la competència forçada i lales aspiracions de les comunitats i les administracions

liberalització del mercat.

locals d’assolir objectius socials i mediambientals,
fomentar la democràcia i la participació locals i, en

Davant l’alineació d’aquests grans interessos per

definitiva, recuperar el control democràtic sobre els

contrarestar la (re)municipalització, és encara mésserveis públics i els recursos locals per salvaguardar

cridaner que tants serveis i equipaments tornin ael seu futur comú. Tal com mostra aquest informe,

gestionar-se de forma pública. Això demostra que laaquestes aspiracions són tan fortes que van obrir pas

gent adopta com a seu el valor dels serveis públics, i

a 924 remunicipalitzacions i 484 municipalitzacions

posa de manifest la determinació de les comunitats,reeixides entre el 2000 i el 2019.

2

els sindicats i els càrrecs electes a defensar-los.
Aquesta onada de (re)municipalitzacions sorgeix en
La nostra investigació demostra que la (re)un moment crític. La crisi de la COVID-19 ha deixat

municipalització continua reeixint en sectors com

en evidència els efectes desastrosos de l’austeritat,

l’energia i l’aigua. També ens ha permès descobrir

les retallades a la seguretat social i la privatització

tendències a l’alça de (re)municipalització idels sistemes de salut arreu del món. A més, els

municipalització en sectors inesperats, com lesmoviments polítics d’extrema dreta segueixen aspirant

telecomunicacions, que s’havien quedat fora dea capitalitzar la inseguretat i l’ira de les persones, i fanl’abast de les nostres publicacions anteriors. En elservir el racisme, el feixisme i la xenofòbia per fomentar

món actual, l’accés a Internet d’alta velocitat ésla divisió entre la gent. Les forces progressistes hanessencial per les llars i les empreses. Hem comprovat

d’oferir solucions solidàries i concretes: llocs de treballque els governs regionals i municipals intervenen perdignes, economies locals fortes, i serveis públics

pal·liar els efectes de la bretxa digital oferint un servei

per a tothom. Hem de proporcionar alternativesd’Internet d’alta velocitat assequible, assegurant-hi

públiques viables que enforteixin les comunitats il’accessibilitat, i revitalitzant les economies locals deel teixit democràtic de la societat.

les petites ciutats i zones rurals on les empreses detelecomunicacions privades es resisteixen a invertir acausa de la manca de rendibilitat. El Partit Laboristadel Regne Unit va fer pas encara més enllà en el
seu programa electoral de 2019, amb un pla denacionalització parcial de British Telecom, en el qualoferia de forma gratuïta una connexió universal debanda ampla. Això demostra que fins i tot un sectoreconòmic que sovint es considera competència delsgegants corporatius es pot transformar per oferir unservei públic universal.
Tot i que aquesta publicació mostra molts exemples
de (re)municipalització dels serveis públics —en
pràcticament tots els països i tots els sectors—, nous
casos de privatització continuen manifestant-se.
Aquest informe va més enllà de les estadístiques:examina un moviment global en creixement. En
molts sentits, la privatització és l’opció fàcil per a lesautoritats locals i nacionals: és impulsada per actors

El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics | 5

Recuperación y creación de servicios públicos:
Remunicipalización
Remunicipalización

Municipalización

924

484

55

Servicios sociales y de atención de la salud

190

Gobierno local

4

Telecomunicaciones

46

Transporte

82

Desechos

303 Agua156 Energía

LA PRIVATIZACIÓN
po

r ci

udadanos y tr

dirigidas

Energía

NUEVOS SERVICIOS PÚPÚBLICOSÚ CO

CIUDADESO REGIONESab

COOPERATIVAS
REVIERTEN

LA PRIVATIZACIÓN

3

Desechos

9

Agua

34

Administración local

81

Servicios sociales yde atención de la salud

12

Educación

187 Telecomunicaciones
2

6 | El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics

Transportes

APOYAN218

CIUDADES O REGIONESREVIERTEN

dores

Educación

a ja

26

LAS CCIUDADES O REGIONESCREANA COOPERATIVAS

PARA CREAR NUEVOS SERVICIOSPÚBLICOS

Perfils dels països

ALEMANIA DE CASOS 411
NÚMERO TOTAL

Remunicipalización 255
Municipalización 156

Servicios sociales y deatención de la salud

Desechos

Telecomunicaciones

1235

Energía

Agua

Educación

305

18

5

2

Gobierno local

34

Vivienda

4

Alimentación y servicios de comida

2

Mantenimiento de los espacios públicos (verdes) 3
Servicios de seguridad y emergencia 11
Limpieza y mantenimiento de edificios

6

Deportes

5

Actividades culturales

3

Aspectos destacados• Gracias al apoyo financiero del gobierno federal, nuevas alianzas municipales e intermunicipales han brindado servicios de banda ancha a más de
200 municipalidades en los diez últimos años.
• Como parte de la Energiewende (transición energética) de Alemania, lasmunicipalidades recuperaron el control de más de 300 servicios y redes
energéticas.
• En Berlín, el gobierno del distrito de Friedrichshain-Kreuzberg recuperó lapropiedad pública de bloques de apartamentos para evitar que aumentaran
los alquileres en 2018. En Spandau y Reinickendorf, el gobierno local recuperó 6.000 apartamentos que eran de propiedad pública en 2019.

CANADÁ DE CASOS 51
NÚMERO TOTAL

Remunicipalización 34
Municipalización 17

Transporte

Desechos

Telecomunicaciones

2

7

3

Servicios sociales y deatención de la salud

14
Gobierno local

15

Agua

Educación82
Vivienda 1

Alimentación y servicios de comida 1
Estacionamiento 3
Deportes y actividades culturales 2
Financiamiento y mantenimiento 6
Otros 2

Aspectos destacados• Desde 2017, se han registrado más de 20 casos nuevos de remunicipalización
en los sectores del agua, los desechos, el transporte, las telecomunicaciones yla atención de la salud.
• Las 15 remunicipalizaciones en gobiernos locales incluyen servicios de vivienda,
estacionamiento, seguridad, construcción de estaciones de policía y recreación.
• Los casos de remunicipalización interesantes incluyen desechos sólidos(Winnipeg, Manitoba) y aguas residuales (Taber, Alberta y Owen Sound, Ontario).
• La recuperación de servicios públicos genera servicios más eficientes y demejor calidad.

El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics | 7

CHILE DE CASOS 44NÚMERO TOTAL

Remunicipalización 2
Municipalización 42

Servicios sociales y deatención de la salud

40
Educación

Gobierno local

3

Limpieza y mantenimiento de edificios 2
Vivienda 1

Aspectos destacados

1• Entre 2015 y 2018, se crearon 40 farmacias públicas nuevas y la Asociación
Chilena de Farmacias Populares reúne a estas municipalidades (80 en total).
• Siguen el modelo de farmacia pública del gobierno local de Recoleta, donde
algunos residentes gastan un 70% menos al mes en medicamentos.
• En 2018, el gobierno local creó la Universidad Abierta de Recoleta.
• Hoy ofrece 150 cursos en disciplinas como bellas artes, ciencia,
humanidades, ciencias sociales y tecnología. En total, 3.300 estudiantes
han realizado uno o más cursos en la Universidad Abierta.

DINAMARCA DE CASOS 35NÚMERO TOTAL

Remunicipalización 29
Municipalización 6

Servicios sociales y deatención de la salud

8

DesechosEnergía

13

2
Aspecto destacados

Gobierno local

12

Limpieza y mantenimiento de edificios 7
Construcción 1
Recursos humanos 3
Otros 18 | El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics• La privatización del sector del cuidado de las personas de edad, impuesto
por las políticas fallidas de la “libertad de elección”, ha resultado inviable:
54 proveedores privados se declararon en quiebra desde 2013.
• La municipalidad de Frederiksberg (en Copenhague) ahorró más dinero de lo
previsto cuando decidió en 2011 recolectar y gestionar los desechos a
través de su propia empresa, dirigida por sus empleados.
• Varios ejemplos de remunicipalización e internalización por parte degobiernos locales y hospitales debido a servicios y normas laborales
deficientes.

ESPAÑA DE CASOS 119
NÚMERO TOTAL

Remunicipalización 105
Municipalización 14

Servicios sociales y deatención de la salud

14

Desechos

6

Energía

Agua

Educación

18

38

2

Gobierno local

41

Vivienda 2
Alimentación y servicios de comida 1

Mantenimiento de espacios públicos (verdes) 12
Estacionamiento 6
Limpieza y mantenimiento de edificios 10
Deportes 2
Actividades culturales 2
Construcción 1
Servicios fúnebres 2
Otros 3

Aspectos destacados• El número de remunicipalizaciones se duplicó con creces desde 2017.
• Un movimiento social y municipalista muy fuerte ha presionado para lograr
38 remunicipalizaciones del agua
• La remunicipalización del agua en Terrassa está dando lugar a nuevas
formas democráticas de adopción de decisiones. Con el apoyo de lasociedad civil, la ciudad creó un observatorio del agua para que los usuarios
puedan participar en la gestión pública.
• Valladolid ha ahorrado €13,3 millones desde la remunicipalización del agua
en 2017, casi un 4% del presupuesto municipal para 2018.
• En total, se remunicipalizaron 41 servicios de gobiernos locales, comocantinas escolares, espacios verdes, estacionamientos, servicios delimpieza y servicios fúnebres.

ESTADOS UNIDOS DE CASOS 230
NÚMERO TOTAL

Remunicipalización 81
Municipalización 149

Energía

11
Servicios sociales yde atención de la salud

2
Gobierno local

1

Telecomunicaciones

145
Agua

Aspectos destacados

71• Se registró un total de 11 remunicipalizaciones destinadas a combatir
la crisis climática, construir riqueza comunitaria y aumentar el control
democrático (de los usuarios).
• Desde 2002, hubo 71 remunicipalizaciones de servicios de agua,
siendo 2010 el año en que se registraron más, con un total de 10
remunicipalizaciones que redujeron los costos de los usuarios.
• Ocurrieron remunicipalizaciones emblemáticas del agua en Atlanta,
Missoula, Montara y Pittsburgh.
• Se crearon al menos 141 nuevos servicios públicos de telecomunicaciones
para mejorar el acceso y control democrático, para crear empleo y estimularla economía (Tullahoma y Chattanooga), mejorar la calidad de vida ypromover la salud y la educación (EC FIber en Vermont).
• En el estado de Washington, en el condado de Skagit y Thomasville,
hay modelos interesantes de alianzas entre entidades públicas en las queparticipan autoridades locales (Northwest Open Access Network).

Cárceles 1

El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics | 9

FRANCIA DE CASOS 156
NÚMERO TOTAL

Remunicipalización 155
Municipalización 1

Transporte

Desechos21

3Energía

Agua

2

109

Aspectos destacados

Gobierno local

21

Alimentación y servicios de comida 4
Deportes 1
Estacionamiento 3• Alrededor del 70% de los casos correspondieron al sector del agua, que haexperimentado una ola de remunicipalizaciones desde el año 2000, en laque se incluyen ciudades como París, Rennes, Grenoble, Niza y Montpellier.
• París es un modelo importante de remunicipalización, dado que introdujo
mecanismos democráticos de rendición de cuentas pioneros, que hacenhincapié en el acceso universal al agua, con inclusión de las personas sin
hogar y los migrantes, y en la adaptación al cambio climático, mientras
mantiene los precios más bajos que antes de la remunicipalización.
• El acceso a alimentos locales orgánicos en los comedores escolares y las
guarderías es otro sector donde las ciudades y autoridades locales progresistas están reinventando los servicios públicos, mediante la creación degranjas municipales y políticas de adquisiciones innovadoras.
• Varias ciudades como París y Rennes han forjado asociaciones innovadoras
con el sector agrícola para proteger la captación de agua, alentar un cambio
hacia la producción orgánica y crear nuevos mercados a través de las adquisiciones y el etiquetado público.

FILIPINAS DE CASOS 21NÚMERO TOTAL

Municipalización 21

Energía

Servicios sociales y deatención de la salud

1

4
Educación

3

Gobierno local

6

Gestión de espacios públicos (verdes) 1
Alimentación y servicios de comida 4Servicios de seguridad y emergencia 1

Agua

7

Aspectos destacados• Municipalidades filipinas están creando nuevos servicios públicos para aumentar la protección social
basada en el bienestar.
• Binalonan comenzó a brindar servicios de atención de salud eficaces a los residentes, que incluye
centros de salud y apoyo financiero para servicios de atención de la salud. La municipalidad redujo ladesnutrición infantil crónica en un 17% y aumentó el uso de anticonceptivos en un 51%.
• La municipalidad de Cainta Rizal lanzó el programa “One Cainta” en 2016, que brinda educación
gratuita a través de la creación de una universidad con una matrícula de 800 estudiantes al año,
instalaciones de atención de salud adicionales, mejorando así el acceso a servicios médicos para
grupos económicamente vulnerables.
• Las municipalidades de Filipinas están asumiendo un papel importante en el aumento de la resiliencia
climática del país, mediante la elaboración de enfoques integradores a la agricultura y la pesca, laprotección de los ecosistemas y la generación de energía (Del Carmen y Lanuza).

10 | El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics

MALASIA DE CASOS 16NÚMERO TOTAL

Remunicipalización 1
Municipalización 15

Servicios sociales y deatención de la salud

Telecomunicaciones

41

Educación

6

Transporte

Agua

Aspectos destacados

1

2• El estado de Selangor logró remunicipalizar los servicios de agua en 2018
después de un conflicto costoso que duró 20 años.
• La Iniciativa de atención popular de Selangor comenzó en 2008 como un
programa de protección social integral que abarca la educación, la atención
de la salud, la vivienda y los alimentos. Se centra en brindar a las familias debajos ingresos acceso a todos los servicios.
• El programa también incluye agua gratuita (20 metros cúbicos por mes porfamilia), transporte gratuito en autobús y 300 puntos de conexión a internet
inalámbrico gratuito.

Gobierno local

2

Vivienda 1
Alimentación y servicios de comida 1

NORUEGA DE CASOS 42NÚMERO TOTAL

Remunicipalización 39
Municipalización 3

Servicios sociales y deatención de la salud

18

Desechos

19

Gobierno local

5

Limpieza y mantenimiento de edificios 4
Servicios de seguridad y emergencia 1

Aspectos destacados• En 2017, más de 100 municipalidades asumieron el control público de larecolección de residuos tras la quiebra de RenoNorden.
• La fusión de varias localidades en una brindó una oportunidad para la
remunicipalización entre municipios o la creación de una empresa municipal
integrada con la solidaridad y construcción de capacidades del sector público.
• La remunicipalización de los servicios de cuidado (residencias y servicios deatención para personas de edad) y servicios de los gobiernos locales (organismo
de dotación de personal) son significativos.
• Los sindicatos de funcionarios desempeñaron un papel importante y estratégico
en el proceso de remunicipalización.

El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics | 11

REINO UNIDO DE CASOS 110
NÚMERO TOTAL

Remunicipalización 96
Municipalización 14

Servicios sociales y deatención de la salud

DesechosTransporte

15

12Energía

Agua

Educación

13

2

4

9

Gobierno local

55

Vivienda 18
Alimentos y servicios de comida 3

Mantenimiento de espacios públicos (verdes) 4
Servicios de seguridad y emergencia 1
estacionamiento 1
Limpieza y mantenimiento de edificios 9
Deportes 2
Actividades culturales 1
Informática 7
Construcción 3
Cárceles 1
Recursos humanos 2
Otros 3

12 | El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics

Aspectos destacados• Dos grandes empresas de iniciativas de financiamiento privado se
declararon en quiebra en 2018 y 2019.
• Los casos de remunicipalización aumentaron de 64 en 2017 a 108 en 2019.
• Fuerte tendencia a pasar de la externalización a la internalización desde2008 en todos los sectores y principalmente en el gobierno local(informática, vivienda, limpieza y mantenimiento), así como desechos ytransportes.
• Propiedad pública del agua. La energía, el transporte ferroviario, el correo yel servicio nacional de salud cuentan con apoyo público. Por ejemplo, el
83% de la población apoya al control público del agua.
• Remunicipalización, internalización y las nuevas experiencias de servicios
públicos fomentan la creciente demanda nacional de la propiedad pública
democrática.

Principals conclusionsde negocis i de recerca. La sostenibilitat ecològica
i la consolidació social també juguen un paper clau

1. La (re)municipalització i lamunicipalització estan redefinint lapropietat pública

en la creació de riquesa comunitària compartida enl’economia local (tal com es veu en 297 dels casos
estudiats), i les apostes municipals que s’allunyen de laprivatització estimularan, o de fet han estimulat ja, una

Aquesta investigació posa de manifest com la (re)transició ecològica en almenys 119 casos. També s’hanmunicipalització i la municipalització redefineixen

evidenciat esforços cap a una coordinació integradala propietat pública i fan avançar una visió delde polítiques públiques per protegir el medi ambient

segle XXI centrada en la participació i la gestió

en les àrees d’energia, residus, habitatge, aigua,

democràtiques. Una xarxa emergent de municipis verds

alimentació i transport (209 casos). Ciutats i empreses

progressistes fa front al canvi climàtic i a l’augment depúbliques pioneres que inverteixen estratègicamentles desigualtats mitjançant estratègies que comporten

en la protecció del medi ambient al llarg termini estanla (re)municipalització. Les ciutats tenen la configuració

mostrant el seu valor com a actors públics.

ideal per desenvolupar la democràcia directa, així
com per formular models econòmics innovadors que

En diversos graus en tots els 1.400 casos vam observar

enforteixin la riquesa comunitària i creïn ocupació deque els actors públics (re)revifaven valors en pro

qualitat. Les motivacions per la (re)municipalització

del benestar públic i mediambiental a mesura que

són diverses, però sovint sorgeixen d’una privatització

recuperaven o creaven serveis públics. Junts, aquests

fallida. Això posa en primer pla les nostres conclusions,

elements clau per recuperar i ampliar els serveis

així com les diverses transformacions derivades de lapúblics possibiliten una definició sòlida de la propietat(re)municipalització. L’efecte positiu més directe depública del segle XXI. Una tendència que s’hauria dela (re)municipalització és un cost menor de gestió

mantenir.

dels serveis que es preveuen oferir, o que ja s’haofert, en un total de 245 casos. En alguns casos, les

La nostra investigació plantejava la qüestió de si la

reduccions als costos operatius servei han tingut(re)municipalització i la recuperació del control dels

efecte sobre les tarifes d’ús: això s’espera que passi,

serveis públics han donat com a resultat un milloro ja ha passat, en 188 casos. En almenys 264 casos,

control democràtic. En molts casos, la resposta és

la inversió en la millora dels serveis i la protecció delafirmativa: hem pogut trobar referències clares a lamedi ambient ha augmentat, o es preveu augmentar.

introducció o millora de mecanismes democràtics enalmenys 149 casos. Les mesures i els resultats van des

Les persones que treballen en la prestació de serveis

de la incrementada responsabilitat administrativa,

públics són actors claus, i les seves condicions laborals

i la transparència i la divulgació d’informació, finsincideixen inevitablement en la seva capacitat d’oferir

a l’establiment de l’administració participativa a lesserveis de qualitat. Al llarg dels processos de (re)empreses públiques.

municipalització estudiats, es van mantenir lescondicions generals d’ocupació. En 158 casos, finsi tot era probable que s’optimitzessin o milloressin

2. La (re)municipalització redueix els costos
i millora els serveis

notablement quan les persones treballadores,
especialment aquelles que estaven en una situació

Tot i que el cost no és l’única consideració a l’hora

de vulnerabilitat, van aconseguir millors proteccions ide decidir (re)municipalitzar un servei públic, n’és

condicions. El paper dels sindicats va ser fonamental

un dels factors més importants. Els serveis públics

en l’obtenció d’aquests resultats.

ofereixen la millor relació qualitat-preu, malgrat les
afirmacions neoliberals segons les quals la privatització,

Per al bé de les generacions futures, el nostre

les col·laboracions público-privades i l’externalització

deure col·lectiu és establir polítiques energètiques

exerceixen menys pressió sobre l’erari públic. El 2014,

i mediambientals globals que descarbonitzin lal’Auditor General de la província canadenca d’Ontariosocietat. Un nombre important de desprivatitzacions

va revisar 74 projectes de col·laboració público-tenen un impacte positiu en les economies locals, ja

privades, i va concloure que havien costat més deque ofereixen ocupació segura i atrauen nous eixos

5.000 euros més que si la província hagués apostat

El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics | 13

Las remunicipalizaciones se esfuerzan por
149

297

188

MAYOR CAPACIDAD LOCALMEJORESFACTURAS MÁS BAJAS

209

LOGRAR OBJETIVOS DE POLÍTICASQUE BENEFICIAN A LAS PERSONASY EL PLANETA

MAYOR
INVERSIÓN PÚBLICA

9UN ENFOQUE FEMINISTA A LOSSERVICIOS PÚBLICOS

SALUD
142 MEJORPÚBLICA

Y REDUCCIÓN DEL DAÑO27
RESPONDER A LA QUIEBRA
DEL SECTOR PRIVADO

76 ASOCIACIÓN ENTRE

USUARIOS, TRABAJADORES OCOMUNIDADES Y AUTORIDADESPÚBLICASPARA SERVICIOS DE CALIDAD

245

EL CONTROL DEMOCRÁTICOY LA PROPIEDAD PÚBLICA

CONDICIONESDE TRABAJOPARA LOS RESIDENTESPARA LA CONSTRUCCIÓN DELPATRIMONIO COMUNITARIO

264

158

MEJORARCOSTOS
MÁS COMPETITIVOSY AHORROS PARA EL SECTORPÚBLICO138

ACCESO UNIVERSALPARA PROTEGER LOS
DERECHOS HUMANOSY SOCIALES

119

MEDIDAS PARA COMBATIRLA CRISIS CLIMÁTICA

per la contractació pública. De la mateixa manera,

2. La privatització comporta més complexitat il’Auditor General provincial de la Columbia Britànica

costos, com ara el pagament de quotes substancialsdel Canadà en va revisar 16 el 2014, i va resoldre quepels serveis d’assessorament per a la confecció dela província havia pagat aproximadament el doble

contractes.

per finançament privat que si s’haguessin conferitels diners com a préstec.3 Al Regne Unit, un informe

3. Les autoritats públiques perden el control sobre els

de la Oficina Nacional d’Auditoria del 2018 va trobar

costos de la prestació del servei, ja que les operadores

que el finançament privat de projectes públics pot

privades tendeixen a subcontractar-ne una part a

comportar uns costos de fins a un 40% més que

altres empreses, i això sovint comporta un cost elevat.

dependre únicament de l’endeutament públic. A tall4d’exemple, un informe del comitè del tresor (Treasury

4. Els operadors privats no tenen una visió a llarg

Committee) del Regne Unit estimava que un hospitaltermini pel que fa a la gestió financera.

amb finançament privat costaria un 70% més que
un amb finançament públic.5

5. Els organismes públics solen pagar taxes d’interès
més baixes que les entitats privades, de manera que

Hi ha cinc motius principals pels quals els serveis

els seus costos d’endeutament són menors.

privatitzats solen costar més:
Hi ha proves sòlides que la privatització costa més.
1. Les empreses han de generar beneficis i pagar

Les històries de (re)municipalització ens ajuden adividends d’accions, a l’empresa matriu.

construir el nostre relat col·lectiu que els serveis
sota control públic, i prestats directament per partde les persones que treballen al sector públic, són

14 | El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics

econòmicament factibles. Com ja s’ha esmentat, hem

i es preveu que reduiran el cost de la producció

trobat almenys 245 casos de (re)municipalització qued’energia en el futur.

tenen com a objectiu, o que ja han aconseguit reduir
el cost de la prestació de serveis, així com almenys
264 casos d’empreses municipals que ja han pogut
incrementar o que preveuen incrementar la inversió

3. La gestió privada dels serveis públics
implica el risc de fallida

pública en serveis i infraestructures. Quan els serveis
tornen al control públic, els ingressos fiscals i els

La història darrere de la (re)municipalització sovint

ingressos generats per les tarifes de les usuàries es

tracta de persones veïnes, treballadores i funcionàries

poden invertir directament a millorar els serveis ipúbliques que assoleixen objectius socials i ambientals

garantir-ne la sostenibilitat.

mitjançant la recuperació dels serveis públics. Peròtambé hi ha històries de privatitzacions fallides. Vam
comptar un mínim de 27 casos de fallides d’operadores

Estudi de cas A. Valladolid, Espanya.

privades mentre compilàvem les dades de la nostra

Subministrament d’aigua

enquesta sobre la (re)municipalització. L’any 2018,el col·lapse de Carillion, una empresa britànica

L’any 2016, l’Ajuntament de Valladolid va decidir

especialitzada en l’externalització i la privatització(re)municipalitzar el subministrament d’aigua ade la infraestructura, va posar en perill 420 projectesl’àrea metropolitana, atès que el seu contracteque depenien d’iniciatives de finançament privat, així

amb un proveïdor privat caducava l’any següent.

com el futur de 18.000 llocs de feina. A Dinamarca,

Durant els vint anys anteriors, l’empresa privada

després que les anomenades polítiques de «lliuren’havia augmentat les tarifes del consum en un

elecció» introduïssin la competència obligatòria en

37,28%. Això va fer que l’aigua potable fos gairebé

l’atenció a la gent gran, un gran nombre d’empreses

inassequible per a les llars més pobres, sobretot

privades es van arruïnar. A Noruega, la fallida dedesprés de la crisi econòmica del 2008-2009. Un

l’empresa de gestió de residus RenoNorden hauria

incentiu addicional va ser la manca d’inversions

afectat més de 137 municipis si el sindicat no hagués

en la xarxa d’aigua sota gestió privada, tot i els

previst les seves dificultats econòmiques i hagués

alts beneficis que l’empresa havia obtingut finstreballat amb representants locals per preparar-ne

aleshores.

la (re)municipalització.

El 2015, les eleccions municipals van obrir pas a un

Les fallides i els fracassos empresarials revelen lanou govern, i a l’oportunitat de posar fi a la gestió

veritat darrere de les falses promeses d’eficiència

privada de l’aigua a Valladolid. La majoria absoluta

i innovació de la privatització: molts acords dede l’Ajuntament va aprovar la (re)municipalització

privatització són econòmicament inviables. Els

dels serveis de l’aigua el desembre del 2016, i

contractes d’externalització i les col·laboracions

l’empresa pública d’aigua que en va sorgir, Aquavall,público-privades solen tenir com a meta prioritzarva passar a donar ocupació a tota la plantilla delels beneficis i els dividends per sobre de la qualitat

negoci anteriorment privat. Després de dos anysdel servei. Quan els beneficis s’esgoten o no acaben

de servei, Aquavall ja havia estalviat a la ciutat 13,3

de materialitzar-se, les empreses i els inversors se’nmilions d’euros, equivalent al 4% del pressupostvan, abandonant el servei, així com les persones que hitotal del 2018 (337,2 milions d’euros).6 Fins ara,

treballen i que depenen d’ell per sobreviure. Una altra

la nova empresa pública ha facturat 26,4 milions

il·lustració dels fracassos econòmics de la privatització

d’euros. Una gran part dels beneficis es fan servir

és la manca de voluntat per part de les operadores

per mantenir i millorar les xarxes de sanejament

privades de prestar serveis en àrees, comunitats oi distribució de la ciutat, cosa que al seu torn hagrups d’usuàries que no són prou rendibles, en no

ajudat a estabilitzar les taxes de mantenimentpoder permetre-se’n el pagament o ser més cars

pagades per les consumidores. A més, els ingressos

d’atendre. Per exemple, les principals companyies

restants s’utilitzen per generar riquesa comunitària

de telecomunicacions dels EUA no han mostrat cap

mitjançant inversions en plaques fotovoltaiques,interès a oferir servei a les zones rurals, als municipis

El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics | 15

més petits i a les comunitats amb ingressos mésbaixos. Els governs locals i les empreses de propietat
comunitària hi han intervingut per omplir el buit,desenvolupant infraestructures d’Internet de banda
ampla d’alta velocitat en moltes àrees on les empreses
privades no podien donar-hi resposta.
A la majoria dels països africans, les operadores
privades de residus només operen als barris més rics
de les grans ciutats, excloent així la gran majoria dela població. A la ciutat de Dar es Salaam, a Tanzània,la privatització dels serveis de residus ha provocat
una cobertura desigual: les zones benestants de laciutat reben un bon servei i es passa per alt els barris
més pobres. En conseqüència, el 70% dels residus
de Dar es Salaam es llencen de manera informal,
són abocats il·legalment en vies fluvials o camps,
o cremats.7

Estudi de cas C. Regió del sud de Dinamarca.
Serveis d’ambulàncies
Fins a l’estiu del 2016, la regió del sud de Dinamarca
subcontractava el servei d’ambulàncies a empreses
privades. Poc després de guanyar l’últim concurs
públic, però, la filial danesa de la companyia
holandesa d’ambulàncies BIOS tenia problemes per
reclutar conductors, a més que no podia reemborsar
un doble pagament involuntari rebut de la regió.
Com a resultat, BIOS Dinamarca va entrar en
bancarrota el juliol de 2016.
La regió va aprofitar per (re)municipalitzar elservei d’emergències, contractant 657 antigues
empleades de la BIOS i 100 tècniques mèdiquesd’emergència addicionals. En comparació amb els
costos operatius de l’anterior predecessor de la
BIOS, FALCK, la regió va poder reduir el cost dels
serveis d’ambulància en un 15%, alhora que va

Estudi de cas B - Kragerø, Noruega: Gestió deresidus
A Kragerø, la plantilla i el comitè de l’empresa
privada de recollida de residus RenoNorden van

millorar-ne la qualitat mitjançant la contractació depersonal addicional. Una majoria política a la regiódel sud de Dinamarca ha decidit excloure empreses
privades de la gestió d’operacions d’ambulàncies
al sud de Jutlàndia i a l’illa de Fiònia.9

alertar l’administració municipal el 2017 quel’empresa ja no complia les seves funcions. Desprésd’una anàlisi exhaustiva, el municipi va concórrer
i va decidir recuperar la gestió de la recollida deresidus. Va poder renunciar al contracte amb
RenoNorden abans que la companyia fes fallida,a més de poder garantir-hi tots els llocs de feina.
Com a conseqüència d’aquesta (re)municipalització,
les taxes de recollida de residus per al veïnat han
baixat un 14%, mentre que els salaris i les pensions
de la plantilla han augmentat. En evitar costosos
processos de licitació, el municipi continua estalviant
diners, i també es beneficia de la incorporació demés personal a temps complet que pot ajudar amb
altres serveis municipals.
A més d’una millor remuneració, les persones finsaleshores contractades per RenoNorden també
informen d’altres millores. Per exemple, el municipi
ofereix suport educatiu a les treballadores sense
formació professional formal per tal d’obtenir
diplomes oficials, i hi ha més personal que rep
contractes permanents a temps complet o amb
un augment d’hores.8

16 | El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics

4. La (re)municipalització ajuda a defensar ipromoure els drets humans i socials
L’informe del 2018 del relator especial de l’ONU sobre
pobresa extrema i drets humans10 apunta que la
privatització generalitzada dels serveis i infraestructures
públiques està eliminant sistemàticament la protecciódels drets humans, i marginant encara més les personesque viuen en la pobresa. El document analitza lesrepercussions de la privatització pel que fa als drets
humans en el sistema de justícia penal, els serveis
socials, l’aigua, el sanejament, l’energia, la sanitat,el transport i l’educació. El relator especial Philip
Alston critica la manca de criteris de drets humans
en la majoria d’acords de privatització; aquestes
ofertes poques vegades contemplen cap seguiment
de l’impacte sobre les persones pobres.
La (re)municipalització és un antídot contra aquesta
erosió dels drets humans. El nostre estudi va descobrir
138 casos en els quals la defensa dels drets humans
i socials consta explícitament com a objectiu polític

de la (re)municipalització, així com moltes mesuresara l’adquisició pública d’unitats d’habitatge

concretes per assolir-ho. Per exemple, l’empresa

privatitzades, i una política per aturar l’augment

pública d’aigües parisenca Eau de Paris es va crear eldel cost dels lloguers. Al districte de Friedrichshain-

2010, posant fi a un llarg període de privatització que

Kreuzberg, per exemple, el senat del districte va

havia començat a mitjan anys vuitanta. L’empresa

donar suport al veïnat a aturar la venda de 675

afirma que la seva missió va més enllà de la connexió

apartaments a la immobiliària Deutsche Wohnen.

de canonades; es compromet a defensar el dret

Les arrendatàries temien augments de lloguer

humà a l’aigua per a totes les persones a París,desproporcionats a causa dels projectes de renovació

independentment del seu estatus legal. Eau de Paris

innecessaris imposats per la empresa.14

manté i amplia una xarxa de fonts d’aigua públiquesa tota la ciutat que proporcionen accés a l’aigua a

L’estat federal de Berlín va demanar al tribunal

les poblacions més vulnerables. Aquest és un servei

de districte que impedís les vendes, però la seva

essencial per a les persones refugiades que arriben

sol·licitud va ser rebutjada el 2018. Eludint les

a la ciutat cada dia, així com per a les persones que

restriccions legals, el senat va permetre a lesviuen sense llar.

arrendatàries fer efectius els seus drets de prelació

11

mitjançant una anomenada «adquisició estesa»:
els residents podien «comprar» els seus pisos
Estudi de cas D. Estat de Selangor, Malàisia. Saluti vendre’ls a l’Associació d’Habitatge Públic de

i atenció social

Berlín. A finals del 2019, l’Associació d’Habitatge
va recuperar uns 6.000 apartaments addicionals

Després d’un canvi de govern el 2008, Selangor va

als districtes de Spandau i Reinickendorf15: la (re)posar en marxa un programa integral de protecció

municipalització més gran de la història alemanya.

social anomenat Inisiatif Peduli Rakyat («Iniciativa

L’octubre de 2019, l’estat de Berlín va aprovar una

de cures popular»). Amb finançament estatal, el

llei de control de lloguers que va congelar-los desprograma té com a objectiu millorar el benestar dede juny de 2019 per als següents cinc anys, i també

diversos grups vulnerables en les àrees d’educació,

va establir-ne un límit màxim per als preus.16

atenció social, subministrament d’aigua, transport,
habitatge i alimentació. Millorar l’atenció social

Els llogaters d’1,5 milions de llars berlinesesté un paper especialment important en aquesta

es beneficiaran d’aquests canvis. En el context

iniciativa; des del 2008, la iniciativa Skim Mesrad’aquesta decisiva activitat municipal, el moviment

Usia Emas («Per a la tardor de la vida») ofereix

de llogaters creix ràpidament, i guanyen força lesun pagament funerari de 538 € per a gent grandemandes d’un referèndum sobre la transferència

inscrita que vulgui ajudar la família a cobrir les

a la propietat pública de prop de 240.000

despeses d’enterrament. A més, un programaapartaments, actualment a mans de Deutschede salut per a les dones posat en marxa el 2010

Wohnen i altres grans empreses immobiliàries.

proporciona mamografies gratuïtes a dones de 35
anys o més. Una altra iniciativa llançada el 2017
subvenciona la prestació d’assistència sanitària

Aquest informe documenta almenys 158 casos deprimària a les llars amb baixos ingressos, per a lesmunicipalització i (re)municipalització que tenen

quals l’estat proporciona uns 108 € a l’any per a

com a objectiu millorar, o que ja han millorat, lesdespeses mèdiques.12

condicions laborals. Les millores tenen a veure enel sou, la seguretat i la salut en el treball, el dretde sindicació, la negociació col·lectiva, la llibertat

Estudi de cas E. Berlín, Alemanya. Habitatge

d’expressió i la participació de les treballadores enla presa de decisions. Aquests casos mostren que

Berlín, la capital alemanya, ha viscut una duplicació

proporcionar ocupació de qualitat i millorar lesdel preu mitjà de lloguer en només cinc anys.13

condicions de les treballadores, tot valorant els seus

Les administracions locals han respost al resultant

coneixements i experiència sobre com organitzar-seclam popular amb mesures contundents, com

i gestionar serveis, va de la mà de brindar serveis

El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics | 17

públics accessibles i econòmicament eficients. No

pel sector públic, un 70% de les quals es dediquen

és casualitat que sovint les treballadores i els seusa la neteja. Moltes d’elles ja són directamentsindicats estiguin al capdavant de les iniciatives decontractades per les dues noves corporacions(re)municipalització.

públiques, Seoul Metro Environment i Seoul Urban
Rail Green Environment. Anteriorment havien
treballat per a entitats subcontractades que no els

5. La (re)municipalització pot redreçar eltreball precari

proporcionaven proteccions socials o sanitàries, ique no els remuneraven de forma deguda. Des dellavors, els seus salaris han augmentat un 7,3% de

La privatització, la subcontractació, les col·laboracions

mitjana i els seus drets socials s’han normalitzat.

público-privades, les mesures d’austeritat i d’altres

Tot i l’augment dels costos laborals, l’equilibri depolítiques similars sovint es justifiquen amb afirmacions

la ciutat també ha millorat, ja que l’eliminació

que apunten cap a un sector privat més eficientde les comissions de gestió i els pagaments delque facilitaria estalvis al pressupostari públic. A la

10% de l’IVA a les subcontractistes n’han reduït

pràctica, però, si les operadores privades redueixen

significativament les despeses operatives.18

els costos, sovint és a costa de les treballadores delservei públic. En retallar llocs de treball, erosionar lescondicions laborals i minar la capacitat de negociació
col·lectiva, la privatització esdevé un actor clau darrere

6. La (re)municipalització pot millorar lasalut pública i reduir-ne riscosde la precarietat laboral. Això és un problema nonomés per a les treballadores, les seves famílies i les

El sector sanitari s’enfronta a pressions de privatització

comunitats locals, sinó també per a les usuàries, jacada vegada més grans, per exemple, des de laque perjudica la qualitat i l’accessibilitat del servei.

subcontractació i les licitacions competitives. Els
proveïdors i els centres de serveis lucratius gaudeixen

En canvi, hi ha molts exemples de (re)municipalització

d’un mercat en expansió gràcies a una liberalització

i recuperació a través dels quals els ajuntaments

potenciada principalment pels acords comercials i

han estalviat diners alhora que han pogut millorard’inversió internacionals.

condicions laborals i salarials. Des de 2011, l’ajuntamentde Islington (Londres) ha recuperat contractes amb

És evident, però, que la (re)municipalització i la

un valor total de prop de 420 milions d’euros, en els

municipalització en el sector de la salut afavoreixen

sectors de neteja, manteniment d’edificis i terrenys,

la salut pública, sobretot en els casos de les famílies

i gestió de residus. Aquesta iniciativa ha suposat

més vulnerables. Alguns exemples recopilats a la

millores en la remuneració i les condicions laborals

publicació són un complex hospitalari regional ade 1.200 treballadores essencials, i ha generat unHèlsinki, Finlàndia, i noves farmàcies públiques en 40

superàvit d’uns 15 milions d’euros.17 A Kragerø,municipis xilens. Aquests casos posen de manifest com

Noruega, la (re)municipalització de la gestió de residus

les administracions, mitjançant la inversió i la gestió

ha comportat una reducció del 14% de les tarifes per

directa dels serveis, han teixit ferms compromisos

al veïnat, alhora que ha permès augmentar els salarisde protegir la salut pública.

i les pensions de les treballadores.
Al nostre estudi es comptabilitzen almenys 142 casosde serveis públics de nova creació o (re)municipalització
Estudi de cas F. Seül, Corea del Sud. Neteja delque van afavorir —o que es preveu que afavoreixin—

transport urbà

la salut pública i la creació de serveis de reducció deriscos. Sovint es desatenen els serveis de reducció deSeül, una capital amb prop de 10 milions d’habitants,

riscos, que abracen un aplec de polítiques i programes

ha viscut una reforma integral de la seva política

socials i de salut, tot i que el seu paper fonamentallaboral sota el mandat de l’actual alcalde Park Won-és la millora de la salut pública. Aquests serveis

soon. Entre 2013 i 2017, la ciutat va regularitzar lacontraresten l’estigma i les conseqüències físiques delsituació laboral de 7.296 de les persones empleades

18 | El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics

consum de drogues, i donen suport en lloc d’excloure

Estudi de cas H. São Paulo, Brasil. Reducció dei criminalitzar les usuàries.

riscos

Les sales de consum de drogues supervisades, on les

Al llarg dels darrers vint anys, el barri de Luz depersones poden consumir drogues de forma segura i

São Paulo s’ha destacat per la seva elevada taxa

higiènica, sota la vigilància i el control professionals,

de sensellarisme i addicció a la cocaïna. Durant

han sorgit en 29 ciutats d’Europa, així com a Canadà,

la dècada dels 1990 i els 2000, es van engegar

el Brasil i Austràlia. Aquestes iniciatives, que ofereixen

moltes iniciatives públiques per abordar aquesta

punts de contacte d’ajuda i suport, han contribuït

situació, amb un enfocament en la seguretat delclarament a la reducció de riscos per a les persones

barri i la criminalització de les persones addictes. El

drogodependents i han combatut l’exclusió i alienació

gener de 2014, però, l’aleshores alcalde Fernandosocial.

Haddad va emprendre un nou camí: treballar amb
líders comunitaris i ONG locals per negociar laretirada de 147 tendes, i iniciar un diàleg amb els

Estudi de cas G. Recoleta (Regió Metropolitana deconsumidors de cocaïna.

Santiago), Xile. Accés a medicaments
Entre els nous projectes hi ha el programa Open
En un país caracteritzat per un neoliberalismeArms, finançat amb fons públics, que fa arribar

profundament arrelat, la comuna de Recoleta aa les usuàries de drogues ofertes d’allotjament,

Xile neda a contracorrent. En aquesta zona al nord

tres àpats al dia, una feina al municipi i accés alsde Santiago, gairebé el 14% de la població viu enserveis sanitaris: i tot això sense obligar-les a deixar

la pobresa, més del doble de la mitjana regional.

de consumir drogues. Des de la seva creació, el

L’alcalde Daniel Jadue, guanyador de les eleccions

73% de les persones ajudades per Open Arms handel 2012, ha començat a recuperar la gestió pública

deixat de consumir crack, la qual cosa ha estalviat

dels serveis sanitaris i ha instaurat nous programes

a l’Estat uns 11,8 milions d’euros.20

públics d’educació i habitatge per donar un millor
suport a la població local.
Molta gent xilena encara depèn de farmàcies

7. La (re)municipalització fa possible lagestió pública democràtica

privades per accedir a medicaments, i queda
desemparada davant la manipulació de preus no

La gestió pública no sempre és democràtica ni

regulada de les tres empreses que monopolitzen

eficient. El sector públic pot veure’s obstruït per lala gestió del 90% dels dispensaris del país. Amb

burocràcia i la ineficiència, o constret per interessos

l’objectiu de facilitar medicaments assequibles acreats, corrupció i dirigents autoritaris. No obstantla població, l’administració local de Recoleta va

això, aquests mateixos problemes poden afectar decrear la primera «farmàcia popular» del paísmanera similar les empreses i organitzacions delel 2015. En recuperar el paper de l’Estat com asector privat.

proveïdor directe de medicaments, i en facilitarhi l’accés igualitari a les persones amb ingressos

La construcció de serveis públics forts i d’alta qualitat

més baixos mitjançant subvencions, aquest model

requereix noves formes de gestió pública que permetintambé reivindica el concepte de la solidaritat a la

a la ciutadania de participar en la presa de decisions

seguretat social. Després de cinc anys de servei,

democràtiques, tant directament com indirecta. Hi

el model s’ha mostrat altament eficaç. Els càlculs

ha moltes formes de fer-ho. Els canvis resultants dedel municipi mostren una reducció important della (re)municipalització es perceben en paràmetres decost dels medicaments per al veïnat; les factures

responsabilitat més forts, transparència i divulgació

mèdiques mensuals d’algunes persones s’han vistd’informació, fins a la instauració de gestió participativa

abaixades fins al 70 per cent.

a les empreses públiques. Una nova empresa municipal

19o (re)municipalitzada pot democratitzar la seva gestió
si assegura que les usuàries siguin representades al

El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics | 19

consell d’administració, com és el cas dels serveis

taula directiva. Aquesta iniciativa de copropietat,d’aigua a Grenoble i París. A Dinamarca, la llei permet

que va sorgir de la (re)municipalització de la xarxa

a les empreses públiques reservar un terç de laenergètica local, va comportar factures més baixes,

participació al consell per a representants laborals.

inversions al jardí d’infants de la cooperativa, i una
ampliació de quasi el 100% del personal.

La inclusió de representants de les treballadores
i usuàries en els òrgans de decisió de les entitats

Curiosament, les col·laboracions i associacions

públiques és una de les maneres més importants

amb organitzacions comunitàries tendeixen ade millorar-ne la gestió i enfortir el concepte dedonar nova forma a la cultura de les institucions

la gestió pública. Aquesta representació es pot

públiques i fomentar-hi una pràctica democràtica

reforçar mitjançant la creació d’espais útils per a lesmés profunda. Remodelen les relacions entre els

usuàries, com ara els observatoris i les assemblees

governs, l’economia i la gent de manera que permeti

populars. Ciutats com a París, Barcelona i Terrassa

prioritzar objectius socials i ambientals. Hi ha molts

inclouen representants laborals i de la ciutadania

exemples d’administracions públiques que treballen

als consells assessors dels seus serveis públics. A

amb cooperatives i organitzacions sense ànim de lucre.

Terrassa, es va crear un organisme autònom anomenat

Per exemple, diversos municipis holandesos donenl’Observatori de l’Aigua de Terrassa, amb l’escomesa

suport a l’associació sense ànim de lucre Wireless Leiden

de facilitar la participació ciutadana en la co-creació

en la prestació d’internet gratuïta en algunes partsde polítiques, i en la presa de decisions que afectessinde la ciutat de Leiden, així com a d’algunes ciutats

el subministrament d’aigua municipal.

dels voltants. Arreu de l’Estat espanyol, les ciutats
més proactives trien col·laboracions amb cooperatius

La nostra investigació va identificar referències clares ad’energia com Som Energia, GoiEner i EnergÉtica en

un major control democràtic com a resultat confirmat

lloc de grans empreses privades.

o previst de la (re)municipalització en almenys
149 casos. La ciutat mexicana de Ramos Arizpe va
aturar una col·laboració público-privada del servei

Estudi de cas I. Terrassa, Espanya.

d’aigua i el va (re)municipalitzar amb èxit el 2014.

Subministrament d’aigua

L’alcalde va anunciar que la nova empresa pública,
COMPARA, s’obriria a la participació democràtica per

A la tercera ciutat més gran de Catalunya, Terrassa,

tal de transformar la relació entre el proveïdor dela plataforma ciutadana Taula de l’Aigua de Terrassa

serveis i les seves usuàries. El consell tècnic, un delsva començar a fer campanya per tornar a la gestió

principals òrgans de gestió de l’empresa, està format

pública de l’aigua el 2014. El seu Pacte Social perper l’alcalde, dos representants de l’operador d’aigua

l’Aigua Pública, que té com a objectiu garantirdel govern estatal, el gerent de COMPARA, experts

la gestió pública, integrada i participativa ded’un centre de recerca i activistes de l’associació

tot el cicle de l’aigua, va obtenir el suport delsd’usuàries.21 Exemples com aquests de Ramos Arizpe

candidats a les eleccions municipals el 2015. Un

i Terrassa mostren que el valor democràtic d’una

any després, el nou consell municipal va aprovar

empresa pública depèn de la lluita social, és a dir,una moció a favor de la gestió directa de l’aigua i

fins a quin punt s’organitza la gent per reivindicar

finalment Taigua es va constituir com a empresael control popular i la participació transcendent en

pública el 2018. Poc després, el fòrum ciutadà

la gestió d’un servei públic.

de Terrassa, una entitat consultiva amb la qual
compta l’administració local, va aprovar la creació

La gestió pública pot adoptar la forma de col·laboració

del Parlament Ciutadà de Terrassa.

amb cooperatives socials i laborals de base, o decopropietat compartida entre una autoritat pública iAquest observatori treballa independentment deluna associació sense ànim de lucre. A la ciutat alemanyamunicipi. Està circumscrit al Pacte Social per a l’Aigua

de Wolfhagen, la cooperativa que va ajudar a finançar

Pública i té el poder de decisió sobre la gestió pública

els aerogeneradors locals manté una quarta part dede l’aigua. Projectat per facilitar-hi la participació

l’empresa pública d’energia i té dos seients a la seva

ciutadana i la presa de decisions estratègiques,

20 | El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics

el màxim òrgan de govern del parlament ciutadà
està format per una persona representant de

8. La (re)municipalització ha d’involucrar
les treballadores i aprendre d’elles

cada grup polític, el govern municipal, personalde serveis tècnics, empreses, grups comunitaris,

Les aliances de sindicats i moviments socials han portat

sindicats i investigadores universitàries locals. Coma la victòria nombroses lluites contra la privatització.

a conseqüència d’assumir el repte de gestionar i

A Lagos, Nigèria, una aliança de sindicats, comunitats

cooferir serveis d’aigua juntament amb les sevesi ONG va establir una visió ciutadana i estratègies per

usuàries, el model col·laboratiu d’aigua pública delrestituir l’empresa estatal d’aigua com a alternativa

parlament ciutadà s’ha convertit en un referent

a la privatització. Pel que fa a la desprivatització,

per a molts altres municipis a Catalunya i a tot

Public Services International (PSI) ha treballat amb

l’Estat espanyol.

sindicats afiliats per identificar aprenentatges sobre

23

com preparar-se per a la (re)municipalització dels
serveis públics.25
Estudi de cas J. Plymouth, Regne Unit. Transició
energètica

La (re)municipalització dels serveis públics implica iafecta les treballadores, ja que són qui n’operen els

L’any 2013, la ciutat de Plymouth i les seves veïnes

serveis i en formen part integral. El factor laboral

van establir la Plymouth Energy Community (PEC),

exemplifica que cada cas de (re)municipalització

una organització comunitària propietat dels seusés únic, ateses les diverses normatives locals imembres, els beneficis de la qual es reinverteixen anacionals que afecten les condicions d’ocupació dela comunitat. La ciutat va facilitar-li una subvenció,

les treballadores. Algunes recomanacions importantspréstecs i coneixements tècnics per tal de potenciar

són: arribar a totes les treballadores afectades

la seva capacitat de »crear un sistema energètic

per donar-los suport durant el procés; garantir lajust, assequible i baix en carboni, amb la gent local

comunicació i la cooperació continuades entre lesal centre». El 2014, la PEC va crear la seva filial

federacions sindicals nacionals i les seves sucursals

d’energia verda, PEC Renewables, la qual finança,

locals, i intentar obrir una taula de negociació amb

arrela i gestiona projectes locals per a la generació

l’administració local tan aviat com sigui possible perd’energia renovable. Fins al 2019, PEC havia ajudattal de garantir una transició de privada a pública justaa més de 20.000 llars a estalviar més d’un milió

per a totes les treballadores del servei.

de lliures en factures d’energia, i havia liquidat
un total de més de 26.000 lliures en deute petit.

El sindicat de treballadores municipals noruegues va

PEC també ha construït una granja solar en una

desplegar unes estratègies eficaces després de la fallida

parcel·la de terra contaminada que, combinada amb

estrepitosa de RenoNorden el 2017, que va afectar

plaques solars als terrats de les escoles i edificis

els serveis de recollida de residus de 137 municipis.26

comunitaris, ha permès a la ciutat produir prou

La seu nacional del sindicat va col·laborar amb les

electricitat neta per subministrar 2.000 llars. Els

sucursals locals per tal d’incidir en els ajuntaments

ingressos, que s’espera que ascendiran a 1,6 milionsdels municipis afectats perquè votessin en contra ded’euros durant els 20 anys de vida del projecte, es

la nova licitació, i així recuperar la gestió pública delsreinvertiran en iniciatives per reduir les emissions

serveis de residus. La sucursal d’Oslo de Fagforbundet,de carboni i la pobresa energètica a Plymouth. A

el sindicat noruec de serveis públics, va fer d’un període

mesura que el municipi continua treballant al costat

de transició inestable una oportunitat a la mesurade PEC, aquesta associació público-comunitat s’haque va augmentar la seva afiliació amb estratègies

convertit en el motor democràtic de la transició

d’inscripció inclusives. Els equips de Fagforbundet vanenergètica de la ciutat.

allistar treballadores de l’empresa privada —molts

24d’elles persones migrades amb contractes temporals—abans de la (re)municipalització. Van consolidar lasolidaritat amb les treballadores no afiliades ensindicats durant la transició, i finalment van aconseguir
una contractació permanent i millors condicions
laborals per a les treballadores remunicipalitzades.

El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics | 21

La cooperació local a tres bandes s’exerceix enla divisió del treball que sustenta el nostre model

més de la meitat dels municipis noruecs. Personeseconòmic té un fort biaix de gènere; però també deinvolucrades en l’esfera política, l’administració oracialització. Tant és així que per a la realització deels sindicats treballen de manera constructiva perbona part d’aquesta feina se subcontracten dones decrear una cultura de la col·laboració que afavoreixi

color. És per tant aquesta part de la societat que solla cerca col·lectiva de les millors solucions locals per

responsabilitzar-se de l’educació, la salut i la neteja,als reptes específics que afronta el municipi. Es posaqui acaba testimoniant la sobrecàrrega ingent quea la disposició de les persones treballadores, i també

suposa, sobre les seves espatlles, cada nova onada

d’altres ens que habitualment no tenen veu en lade privatitzacions.

gestió municipal, un fòrum en el qual poden anarcompartint les seves idees i propostes, que es van

Els efectes de la privatització afecten els grups socials

recollint i responent sistemàticament. Fagforbundet

que pateixen més exclusió, especialment aquells

sosté que aquesta cooperació triangular posterior a laque perceben més discriminació en l’àmbit laboral,(re)municipalització és una eina útil per millorar els

i aquells amb ingressos més baixos. Qui en paga

serveis, des del punt de vista de les treballadores, i queel preu més alt, doncs, són les dones racialitzades,

ajuda a contrarestar els embats de la subcontractació

indígenes i migrades, i les persones LGTBIQ+, entre

i privatització del sector públic.

d’altres. S’evidencia així com la justícia de gènere i27

la privatització xoquen frontalment. Ara bé: encara
que el retrocés dels processos de privatització i

9. Transformar la propietat pública per als
serveis públics ecofeministes

la reconstrucció dels serveis públics incrementinl’accessibilitat a aquests serveis, ni tan sols el fet
que la propietat sigui pública no garanteix la justícia

Els serveis públics ecofeministes posen al centre lesde gènere.

cures de les persones i del planeta, en lloc del lucre.
Adoptar un enfocament ecofeminista dels serveis

És veritat que cal que les dones tinguin tanta

públics ens empeny a reconèixer que els éssers humans

representació com els homes en posicions desom profundament interdependents els uns dels altres,

lideratge; però això no garanteix que se satisfacinaixí com ho som del bioespai que habitem. És per

les necessitats bàsiques de les dones més pobres, iaixò que podem considerar que aquesta perspectiva

tampoc que aquest esquema es reprodueixi arreu.

advoca per una transformació de les formes de la

Un enfocament ecofeminista hauria de permetre

propietat i organització dels serveis públics.

nivells de democratització més profunds: aconseguir
gestionar els serveis públics de baix a dalt, i tenint

La privatització, les col·laboracions público-privades

en compte tant la cura de la vida humana com la

i la subcontractació persegueixen els beneficis ano-humana. Finalment, cal que feminitzem lescurt termini. Aquests models de prestació de serveis

formes de fer política.28 D’aquesta manera, des detendeixen a eixamplar les injustícies existents i serla política i l’administració pública no només s’haurà

destructives amb els diversos ecosistemes. També solend’escoltar la ciutadania, sinó que a més, se l’haurà

perjudicar especialment les persones vulnerables, mésde fer partícip dels processos polítics i de presa dedependents dels serveis públics. Dins d’aquest grup,

decisions. Això requerirà nous mecanismes que

hi predominen en desmesura les dones. A més, aquest

concedeixin un poder real als grups socials mésafany per la cerca de beneficis acaba desembocant envulnerables, per així assegurar que els serveis públics

una pujada de tarifes, la qual cosa obstaculitza que

contribueixen a millorar la vida de la majoria, enaquests serveis segueixin sent accessibles.

lloc d’estar configurats per servir una reduïda elit.

Quan les polítiques d’austeritat i les privatitzacions

I és que la mateixa COVID-19 ens ha ensenyat que

provoquen una retallada d’ajuts, hi ha una sèrie dela seguretat, la salut i la resistència de les persones

serveis, com ara l’atenció a la infància i la gent gran,més vulnerables és un retrat de la seguretat, la salut

que esdevenen inassumibles. I qui s’acaba fent càrrec

i la resistència de les nostres societats.29

d’aquestes tasques domèstiques i de cures solen ser

Algunes ciutats filipines són al capdavant pel que

les dones, que sovint no perceben una remuneració a

fa a la prestació de serveis adreçats a les dones. La

canvi, i quan en perceben, sol ser insuficient. En efecte,

22 | El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics

cooperativa Bagong Silang, situada a Caloocan, va serreducció dels costos a assumir per part de qui en fa

fundada per dones locals amb la finalitat de proveir la

ús. Per exemple, Islington, al Regne Unit, va recuperar

població d’aigua a granel d’aquesta pobra comunitat

35.000 habitatges socials el 2011. Sis anys després, elurbana. Els beneficis que se n’extreuen es retornen

municipi va crear una nova empresa pública d’energia,

als membres de la cooperativa i es reinverteixen en

Angelic Energy. Aquestes decisions permeten alserveis públics, per exemple, serveis per a la curaconsistori proporcionar habitatges, electricitat i gas

d’infants. El 2019, Bagong Silang ja arribava a 742

a un preu més just, en particular, per a les llars amb

llars. Un altre exemple és el municipi de Binalonan,

ingressos més baixos.

a les Filipines, que proporciona ajuda financera adones, infants, famílies monoparentals i gent gran,La nostra recerca ha comptabilitzat 297 casos d’aquesta

així com serveis de cura d’infants i d’atenció primària(re)municipalització que han contribuït, o que tenen elde salut gratuïta des de 2015.30

potencial de fer-ho, a la creació de riquesa comunitària
i al manteniment d’una sòlida economia local. Alguns
tenen a veure amb un ús més intel·ligent dels recursos

10. La (re)municipalització pot enfortir la«riquesa comunitària» i les economies
localsnaturals que predominen a cada territori, mentre
que d’altres estan més enfocats en la creació de llocs
de treball significatius per a la ciutadania, i novesactivitats empresarials més sostenibles. La suma i

Recuperar i crear serveis de propietat pública

emmagatzematge de coneixements i experiències

com ara la recollida de residus, aliments, neteja iecològiques locals són fonamentals per construir

telecomunicacions té el potencial de transformar

serveis públics amb garantia de futur.

comunitats senceres. Quan una empresa de serveis
públics està controlada democràticament, és molt
més probable que reinverteixi els seus beneficis en la

Estudi de cas K - Ciutats dels EUA:

comunitat i, d’aquesta manera, contribueixi a enfortir

telecomunicacions

l’economia local. La «creació de riquesa comunitària»,
una expressió encunyada per l’organització Democracy

En els darrers anys, les autoritats locals dels Estats

Collaborative —amb seu als EUA— fa referència a laUnits han creat un total de 141 nous serveis públics

intervenció de les anomenades «institucions clau».

de telecomunicacions. Per tal de millorar l’accés

Són aquestes que, amb les seves decisions en matèria

a aquests serveis, i de garantir que disposin dede contractació, ocupació i inversió, poden posar

control democràtic, des dels diferents municipis

un granet de sorra per bastir un desenvolupaments’han elaborat plans per oferir llocs de treball ieconòmic ecològic i equitatiu.

augmentar l’activitat econòmica (per exemple, aTullahoma, Chattanooga i Thomasville, Tennessee);

Aquestes institucions clau poden ser des del propi

millorar la qualitat de vida (a Wilson, Carolina

municipi, fins a hospitals, universitats, empresesdel Nord i Mount Washington, Massachusetts); i

públiques de telecomunicacions o instal·lacions

avançar en l’accés a l’atenció sanitària i l’educació

comunitàries de residus. Es tracta d’entitats amb un(per exemple, amb l’organització sense ànim defort arrelament local, i una important capacitat delucre de serveis d’Internet ECFiber, a Vermont).

millorar la qualitat de vida de les persones. Per exemple,
alguns governs locals utilitzen la contractació pública

A Thomasville, Geòrgia, s’ha concedit un ajut a laper establir acords amb cooperatives de treball per la

CNS (Community Network Services), de propietat

neteja les seves ciutats (Valparaíso, a Xile, n’és un cas

pública, per donar suport a les petites empreses,paradigmàtic). N’hi ha que s’associen amb agricultors

així com al desenvolupament d’una zona dellocals per protegir les aigües subterrànies i vendre

centre que es troba en plena efervescència. El

aliments orgànics als restaurants de les escoles (comgovern local del comtat d’Scott, a Minnesota, va

és el cas de Rennes, a França). Aquest enfortiment decrear una xarxa pública de fibra vinculant diverses

l’economia local també pot expressar-se mitjançantinstitucions clau, com ara escoles i ens municipals.

la recuperació dels serveis públics privatitzats, i laAquesta xarxa ha creat més de 1.000 llocs de treball

El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics | 23

i ha millorat amb escreix l’accés a Internet de lesinstitucions educatives de la zona. La propietat

11. La (re)municipalització és una estratègia
per fer front a l’emergència climàtica

pública també ha suposat un important estalvi per
al districte escolar local, que ha reduït les despeses

Serà molt difícil abordar la crisi climàtica si lesen telecomunicacions de 58 dòlars a 7 dòlars per

operadores privades segueixen portant els serveis i les

MB. A Morristown, Tennessee, la FiberNET deinfraestructures energètiques amb fins lucratius. En

nova creació i propietat pública ofereix serveis

efecte, l’afany per incrementar les vendes i recuperar lesd’Internet excel·lents i assequibles per a famílies,

inversions no va precisament de la mà d’una reducció

empreses i institucions públiques. A més, la xarxa

significativa del consum d’energia. Tanmateix, passarde fibra ha suposat estalvis significatius, ha generat

per aquest estadi de transició cap a una economia

ocupació, i ha empès les empreses a traslladar-baixa en carboni és necessari si volem deixar enrere

se a Morristown, atès que ha esdevingut un delsaquest model de «creixement» extractiu que segueix

punts amb més velocitat d’Internet de la zona.

fomentant el catastròfic canvi climàtic.

31

Els municipis i les autoritats públiques tenen mésCas d’estudi L. Comunitat zabaleen a El Caire,

capacitat que les empreses multinacionals de prioritzar

Egipte. Gestió de residus

les preocupacions ecològiques a llarg termini per sobrede les consideracions financeres a curt termini. Tot

La gestió de residus del Caire es va privatitzar ai que és evident que la coordinació internacional i

principis de l’any 2000. Les empreses que van agafar

nacional és clau per assolir una transició energètica

les regnes d’aquesta tasca, que tradicionalment

arreu del món, moltes comunitats, ciutadans i ciutats

havia estat a càrrec de persones del grup social

ja estan treballant per combatre la crisi climàtica,

zabaleen, només van aconseguir reciclar un 25%

sigui amb la remodelació dels parcs d’habitatges, lade les deixalles. De fet, ni tan sols van poder

generació d’energia renovable a les seves zones, larecollir els residus de certes àrees de la ciutat.

transformació de les cadenes de distribució alimentàries

Això va requerir que la població, que pagava per

a una escala més local, i la posada en funcionamentaquest servei nefast a través de les factures de la

de mecanismes per afrontar possibles condicions

llum, els hagués de portar a uns punts de recollida

meteorològiques extremes.

establerts. A banda d’això, els membres de lacomunitat zabaleen que havien estat reclutats

La nostra investigació va concloure que plantar cara

per ajudar aquestes empreses, ara guanyaven un

a la crisi climàtica, per exemple, per mitjà del salt a

75% menys que abans.

les energies renovables i la reducció de les emissions
de CO2, era una raó de pes per (re)municipalitzar

Després de centenars de denúncies contra la

un servei públic en almenys 119 casos, la majoria

inclusió de les despeses de la gestió de residus adels quals, dins del sector energètic. D’acord amb el

les factures de l’electricitat, el govern del Caire

nostre estudi, el nombre de (re)municipalitzacions

va decidir (re)municipalitzar el sistema el 2017 ienergètiques a tot el món ha augmentat gairebé un

tornar a associar-se amb la comunitat zabaleen. El

20% entre 2017 i 2019, i arribant a un total de 374.

sistema de gestió de residus gestionat per aquesta
comunitat demostra que és possible crear una

En força països, un petit nombre de grans empreses

economia circular fins i tot en megaciutats com

privades monopolitzen el mercat energètic. I, malgrat

El Caire, amb 18 milions d’habitants.

la pressió exercida des de la societat civil durant

32

totes aquestes dècades, la majoria de les empreses
energètiques extreuen cada vegada més combustibles
fòssils. És per això que és essencial que la població,
i les ciutats, reverteixin aquest procés privatització
de l’energia, o que facin com a Nottingham (Regne

24 | El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics

Unit), en què s’han creat noves empreses energètiques

Recuperar els serveis de transport i residus també

municipals. En un mercat energètic liberalitzat en el

pot ajudar a reduir les emissions de gasos d’efecte

qual la competència afavoreix els peixos grossos, lahivernacle. La recent (re)municipalització del transport

majoria dels municipis no tenen la capacitat d’expropiar

públic a les ciutats holandeses de Rotterdam i La

les empreses privades. Tot i això, poden crear novesHaia, per exemple, ha permès que les dues ciutats

empreses públiques d’energia que inverteixin en

substituïssin parcialment les seves flotes per autobusos

projectes d’eficiència energètica i generin energia solar

elèctrics. En un altre cas, la ciutat francesa de Briançoni eòlica a escala local. A més, mitjançant la rehabilitació

es va comprometre amb el «residu zero» quan va

d’edificis públics i residencials, els municipis poden(re)municipalitzar els seus serveis de gestió de lesarribar a reduir significativament el consum d’energia

deixalles el 2013, i ja ha reduït la quantitat de residus

i fer que aquesta sigui més assequible per tothom.

produïts en un 33%.

33

El 2018, la ciutat búlgara de Dobrich va (re)municipalitzar l’enllumenat públic. A finals de 2019, el

Estudi de cas M. Ciutats de les Filipines. Abordar

municipi havia substituït 1.500 bombetes antigues perels impactes dels condicions meteorològiques

unitats LED d’eficiència energètica. Això va reduir unextremes

47% l’ús d’electricitat destinada a l’enllumenat públic.
La ciutat també va reformar 71 edificis municipals i

A les ciutats filipines de Dumangas, Gerona i Siargao,

41 blocs d’apartaments residencials, la qual cosa va

els governs locals han creat escoles climàtiquesabaratir les factures del gas en un 30-60% per a

perquè els membres dels gremis de l’agricultura imilers de famílies.34

la pesca tinguin més eines a l’hora de fer front als
impactes dels fenòmens meteorològics extrems i

Posar fi a la privatització permet als municipis dealtres perills relacionats amb el clima que amenacen

coordinar polítiques públiques per afrontar els reptes

els seus ingressos i mitjans de subsistència.

més grans que es van presentant, entre d’altres,

Aprenent a gestionar els canvis meteorològics i ael combat de la crisi climàtica i de la pobresa. La

ajustar-hi les pràctiques agrícoles, l’estudiantat denostra recerca va identificar almenys 209 casos del’escola climàtica de Dumangas ja ha aconseguit(re)municipalització que estan reformulant les seves

millorar la producció local d’arròs.36

polítiques per millorar la igualtat, la sostenibilitat ila cohesió social. Ho fan relacionant, per exemple,
la reducció d’emissions i la pobresa energètica. Per

Estudi de cas O. Lanuza, Filipines. Reducció delcontra, les empreses elèctriques privatitzades continuen

risc de desastres i reconstrucció

depenent dels combustibles fòssils, i les seves pujades
de preus poden provocar situacions dificultoses a les

La ciutat surfista de Lanuza ha creat una unitat dellars que viuen en situació de pobresa energètica.35

reducció dels riscos de desastres i de reconstrucció
per tal d’incrementar la resistència del municipi

Tant els impactes de la crisi climàtica com les respostes

davant l’agreujament de la crisi climàtica. Com

que s’hi donen des de l’àmbit municipal són diverses

que l’economia local depèn en gran mesura delsd’un context geogràfic a l’altre. Atès que moltes

seus boscos, conques hidrogràfiques i manglars,

comunitats del Sud global han estat en primera

se serveix d’un marc ampli, que té en compte lalínia de la crisi climàtica durant molt de temps, lesinterdependència entre els mitjans de subsistència

autoritats locals han hagut de mitigar els efectes delsde les persones i el conjunt de l’ecosistema.

anomenats «desastres climàtics». A les Filipines,

Per tal de millorar la resistència de la ciutat, laper exemple, els municipis estan desplegant serveis

unitat prioritza específicament les necessitats deper donar suport a les persones que es dediquen a ladones, infants, persones grans i persones amb

pagesia, però també a les persones més vulnerables

discapacitat.37

de la societat.

El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics | 25

Estudi de cas N. Rennes (França). Gestió del’aigua, agricultura ecològica i alimentació de

La cooperació entre organismes públics també

qualitat per a les escoles

continua sent essencial en la fase posterior a la (re)municipalització; especialment, quan es tracta deRennes, a la regió de Bretanya francesa, va (re)recerca i desenvolupament, ja que els nous serveis

municipalitzar el seu servei d’aigua el 2014. En una

públics han de consolidar-se i ser capaços de donar

regió coneguda per la seva contaminant agricultura

resposta als nous reptes que es presenten. Els convenis

industrial, protegir les fonts d’aigua era crucial, aentre operadores públiques, juntament amb els vincles

llarg termini, per l’operadora remunicipalitzada. El

amb institucions acadèmiques, poden oferir respostes

programa »Terre de sources» (en català, »Terraefectives en aquest sentit. El motor que empenyde recursos») de la ciutat, iniciat el 2015, ha estat

aquesta forma de generar i gestionar el coneixement,

donant un cop de mà al gremi de l’agricultura perperò, no són els fins comercials, el desenvolupament o

fer una transició cap a un model de producció

la venda de solucions tecnològiques patentades, sinó

agroecològic lliure de pesticides, com a forma

l’interès públic. I això proporciona certa flexibilitat ade prevenir la contaminació de l’aigua des dell’hora d’adaptar el coneixement a les característiques

començament. Simultàniament, la iniciativa hade cada territori.

suposat un increment de la demanda de productes
agraris locals, fruit de la vinculació d’aquesta

Aquestes formes de cooperació pública també són

producció amb els menjadors escolars de l’entorn

necessàries per estendre els serveis públics en zones

rural de Rennes, i de la creació de l’etiqueta

en les quals el sector privat no ha volgut o no ha pogut»Terre de sources» per facilitar la distribució

proporcionar cobertura: regions rurals, barris amb

als supermercats de l’alimentació local produïda depocs recursos, comunitats en procés de desinversió...

manera sostenible. Altres ciutats franceses, com ara

Va ser bàsic per poder expandir la infraestructura

París, han desenvolupat programes similars amb

d’Internet de banda ampla de propietat comunitària

la finalitat de protegir les seves àrees de captació,

a les ciutats petites i rurals dels Estats Units. En elaixí com proporcionar aliments de qualitat a lessector de l’aigua, els convenis entre organismes públics

escoles i fer més econòmic el tractament de l’aigua.

sense ànim de lucre i algunes operadores establertes

38

han ajudat les operadores petites o de nova creació(per exemple, al Sud global) a consolidar-se i ser

12. La cooperació entre organismes públics
pot contrarestar el poder de les empreses

més eficients.
Sovint l’establiment de serveis públics en zones rurals

La (re)municipalització pot ser una batalla molt

i urbanes (és a dir, la fusió de petits serveis públics

desigual. Les autoritats públiques locals, així com

locals en d’altres de més grans) és vista com quelcom

la població, tenen molts menys recursos que lesque afavoreix la privatització, ja que eixampla els

grans empreses. La cooperació local, nacional i

mercats, fent-los més atractius per les empreses

internacional entre operadores públiques és clau

privades. Curiosament, però, aprofitar la fortalesa deper canviar l’equilibri de poders. La cooperació entre

la cooperació entre organismes públics pot capgirarorganismes públics, formalitzada o no per les pròpies

aquesta situació, i convertir aquesta consolidació

institucions, ha estat sovint fonamental per alen una oportunitat per a la (re)municipalització i

creixement del moviment (re)municipalitzador. En

l’aprofundiment de la democratització.

el cas del sector de l’aigua a l’estat francès, on Suez i
Veolia manipulaven inicialment tots els fils del poder—política, investigació, tecnologia i assessorament

Estudi de cas P. Àrea metropolitana de Niça,

a les administracions locals—, algunes autoritats

França. Aigua

públiques pioneres, com ara Grenoble i París, vanjugar un paper clau en la posada en marxa i foment

L’Ajuntament de Niça, i alguns ajuntaments de lesd’aquest tipus de col·laboració activa. Sense aquesta

comunes contigües, van anunciar el 2013 que elssinergia municipal, la (re)municipalització no hauria

serveis d’aigua de la ciutat anirien assumint-se

estat possible.39

26 | El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics

gradualment des de la gestió pública. L’empresadels seus serveis des de diferents racons del país.

privada que s’havia encarregat de la gestió deL’empresa reinverteix tot el seu excedent (més del’aigua en aquesta ciutat, la cinquena més gran221.000 € el 2019) perquè els serveis energètics

de l’estat francès, havia estat en funcionament

siguin més renovables i assequibles. Entre d’altres,des de la creació del primer sistema d’aigua de la

ofereix el descompte »llar càlida», manté convenismetròpoli el 1864.

amb associacions d’habitatge social, i col·labora

La Costa Blava niçarda era la primera »àreaamb diversos municipis en la prestació de serveis

metropolitana» del país quan es va crear el 2012.

d’eficiència energètica.41

La zona és única, perquè gran part de la seva
extensió es troba en zones rurals o muntanyoses,
que van des dels cims alpins del Parc Nacional del
Mercantour fins al mar Mediterrani. El principal
motiu pel qual la ciutat va escollir el camí de la(re)municipalització va ser la voluntat d’establir
una »solidaritat territorial» en aquesta àmplia idiversa àrea; la gestió privada s’havia convertit en»inadequada» per una àrea d’aquestes dimensions.
Avui dia, 33 dels 49 municipis de Niça —és a dir,un 80% de la població de la zona— depenen dela nova empresa pública Eau d’Azur.
Hom pensava que tan sols la gestió pública era
capaç de promoure relacions solidàries, i de l’acte
tan necessari de »posar en comú recursos» entre
els municipis de l’àrea metropolitana. Eau d’Azur
ara està procurant estandarditzar encara més laqualitat del servei i els preus de l’aigua a tota l’àrea
metropolitana de Niça.40

Estudi de cas Q. Nottingham, Regne Unit.
Subministrament d’energia
Robin Hood Energy és un proveïdor municipal
d’energia (i un »empresari de salari vital») aNottingham. Es va crear el 2015 per lluitar contra
la pobresa energètica i desafiar les empreses
energètiques Big Six del país, garantint transparència
pel que fa a les tarifes, prohibint les bonificacions
a les direccions, i excloent-hi les participacions
privades.
Avui, aquesta empresa sense ànim de lucre ajuda
i col·labora amb altres nou ciutats del Regne
Unit que han creat les seves pròpies empresesde marca blanca per oferir una mateixa tarifa,
assequible per a tota la ciutadanis. És mitjançantaquests convenis públics que Robin Hood Energy haaconseguit que més de 130.000 persones gaudeixin

El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics | 27

Conclusió: avancemAixò no obstant, ens enfrontem a un enemic poderós:
un conglomerat d’empreses es mou conjuntament a pas

La (re)municipalització i la municipalització sónde gegant per fer-se amb el domini, la competència i

estratègies polítiques poderoses per la lluita contra lala privatització del mercat. La Directiva de serveis deprivatització i l’economia extractiva en general. Mentre

la Unió Europea —també coneguda com a «Directiva

la majoria dels governs nacionals no aconsegueixen

de Bolkestein»— ja ha impulsat la liberalització d’unfer front a la desigualtat extrema i la crisi ecològica,bon ventall de serveis al llarg de l’última dècada.

moltes ciutats s’estan posant mans a l’obra per acarar

El 2018, els poderosos lobbies empresarials queaquests reptes i incrementar la qualitat de vida deanhelaven una liberalització encara més extrema

la seva ciutadania. Tant les persones que resideixen

gairebé aconsegueixen pressionar la UE perquè

com les que treballen a les ciutats hi tenen molt aguanyar, si pressionen els seus governs locals perquèaprovés la directiva de notificació de serveis. Gràcies

reverteixin la privatització i democratitzin els serveis

a la unió d’esforços de diversos grups de la societat

públics.

civil d’arreu d’Europa, aquesta directiva va quedar ensuspens durant més d’un any. Però el març de 2020, els

Algunes de les ciutats amb governs especialment

comissaris europeus hi van donar una nova empenta

progressistes estan reestructurant les seves polítiques,

amb el llançament del pla d’acció per a l’aplicació

així com els seus serveis públics, per tal de posardel mercat únic. Si aquesta iniciativa tira endavant,al capdavant de l’agenda municipal les necessitats

aquest procediment de «notificació» podria reduirde les persones més vulnerables, entre d’altres,el dret democràtic dels municipis a regular gegantsles persones migrades sense papers, aquelles amb

corporatius de la talla d’Airbnb o Carrefour.42

discapacitat, i les famílies amb escassos ingressos. I
els municipis més democràtics encara han anat més

Hi ha quantitats ingents d’acords comercials ienllà, obrint-se a compartir el seu poder de decisió,d’inversió que proporcionen eines legals a les empreseso a compartir la seva gestió amb representants detransnacionals per denunciar els governs nacionals

persones usuàries i treballadores, de la societat civil i

per centenars de milions, o fins i tot milers ded’institucions de recerca. Allò públic té sovint la famamilions d’euros, quan les decisions democràtiquesde ser gestionat de dalt a baix, lluny de la realitats

que es fan des dels municipis amenacen els seusdel carrer. Però molts dels casos que hem exposat

potencials beneficis. Alguns d’aquests acords, com

en aquest text demostren com les innovacionsara el Tractat sobre la Carta de l’Energia de la UE,

pràctiques en matèria de democràcia, si es fan des’utilitzen explícitament per obstaculitzar les polítiques

forma organitzada, són capaces de retornar allò que

ambientals.43 A més, sempre que les empresesés de tothom, allò «públic», a la gestió pública. Sónmunicipals i les cooperatives es troben en una cursa

petits passos que seran essencials per a la gestió

amb les grans empreses, la majoria de solucions

democràtica dels serveis públics del segle XXI.

que es poden desenvolupar a petita escala tenen lesde perdre. Una trista mostra d’això és la quantitat

Les ciutats són a l’avantguarda de la democratització

de cooperatives energètiques daneses i alemanyes

de la gestió pública. Les seves pràctiques —desque s’han vist empeses a desaparèixer a causa dedel foment de mecanismes de participació delsl’augment de la competència.44

observatoris de la ciutadania fins a la diversificacióde la propietat pública i el compromís de les persones

Atès l’encongiment dels pressupostos municipals

treballadores— poden ser una font d’inspiració

causat per les mesures d’austeritat posteriors a la crisi

que instauri la filosofia de la gestió democràtica dede 2008, és indispensable transformar la manera de«la cosa pública» a una escala més elevada, pergestionar els recursos públics. Tal com ha demostrat

exemple, l’estatal. Per tant, no és només que sigui

la pandèmia provocada per la COVID-19, els serveis

urgent instaurar aquest tipus d’iniciatives, sinó que

públics són el pal de paller de la nostra societat. Araa més poden crear un precedent perquè s’estenguibé, perquè les societats confiïn en aquests serveis,

la gestió democràtica dels serveis públics a tots els

és imprescindible disposar d’un finançament sòlid,nivells i a totes les regions.

especialment, en temps de crisi. I tot i que alguns

28 | El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics

governs ja s’han compromès a incrementar la inversió

món, per transformar-la en una empresa enterament

pública en el sector de la salut, cal anar amb peus

pública i al servei de la gent.47 També és inspirador elde plom i seguir vetllant perquè aquests diners es

manifest elaborat el 2019 per part del Partit Laborista

destinin realment a allò públic, i no s’acabin utilitzant

al Regne Unit —malgrat la seva derrota electoral—,per promoure col·laboracions público-privades, oen què esbossava justament el tipus de marc polític

altres formes d’afavoriment del sector privat.

i suport institucional que és necessari perquè els
governs locals puguin recuperar els serveis públics i

En el model actual, les finances públiques s’utilitzen

tornar a ser capaços d’oferir serveis locals directament.

per assumir el risc i així assegurar els beneficis dels
inversors privats. Això suposa un cost públic molt

Aquesta investigació demostra que quan els serveis

elevat. Segons Thomas Marois, les institucions debàsics són de propietat pública i s’organitzen

finances públiques tenen actius a tot el món per una

democràticament poden enfortir de manera eficaçsuma de 61 bilions d’euros, més de la meitat delsla riquesa de la comunitat i l’economia local, iquals són a mans de bancs públics.45 En total, aixòsatisfer les necessitats col·lectives de les persones.

equival al 93% del producte interior brut global. Per

Per tant: portem a l’extrem la democratització d’allòtant, seria molt més eficaç que els governs nacionals ipúblic, i comencem a reivindicar l’accés universal amunicipals prescindissin dels grans intermediaris

tots els serveis públics per garantir una vida digna i

privats i invertissin aquests fons públics directamentsatisfactòria a tota la ciutadania.

en la societat. La combinació de la inversió pública
directa amb el tan necessari sistema impositiu

A mesura que avança el racisme, el feixisme i l’extrema

progressiu podria fomentar la solidaritat territorial

dreta, es fa més necessari posar en marxa solucions

fent que els serveis públics universals esdevinguessinde caràcter sistèmic a tots aquells problemes que

una realitat. Si els serveis públics de qualitat fossin

afecten tant les persones com el planeta. Pot seruniversals, des dels serveis local fins als nacionals, desuna oportunitat clau per reconstruir les nostresdels urbans als rurals, podrien ser un instrument dedemocràcies, societats i economies i fer que laredistribució de la riquesa i servir així per combatre

solidaritat i la cooperació en siguin els pilars, deles desigualtats geogràfiques. Si els moviments socials

manera que a partir d’ara treballin per al benestar

actuen conjuntament per exigir una gestió pública

de la majoria, i no tan sols d’una minoria. El futur

democràtica a escala regional i estatal, podremd’allò públic és a les mans de les comunitats; no dereconfigurar la manera amb què es gestionen lesles empreses.

nostres economies i serveis públics. Als Estats Units,
ja són força ciutats les que reivindiquen que tantl’energia com els bancs siguin de propietat i control
local. Des de 2019, el moviment Sunrise, encapçalat
per gent jove, treballa juntament amb diversos
sindicats, i el mateix candidat a la presidència Bernie
Sanders, per promoure un Green New Deal d’àmbit
estatal, centrat en la propietat pública de l’energia,
l’habitatge i les finances. El brot de COVID-19 ha
fet encara més urgents i necessàries aquest tipus depeticions. I és que, quan els municipis van de la màdels moviments socials, són capaços de redissenyar
l’agenda política de tot un país.46
Bona part d’aquesta inspiració rau també en la feina
que s’està duent a terme des dels sindicats i altres
organitzacions de la societat civil sud-africanes, queestan plantant cara al seu govern i estan reconstruint
Eskom, una de les empreses elèctriques més grans delEl futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics | 29

Referències

17.

Vegeu el capítol 6, «National, regional and local moves
towards public ownership in the UK», de David Hall.

1.

18.

ソウルの市民民主主義 日本の政治を変えるために、白石 孝(編著)2.

Kishimoto, S. i Petitjean, O. (2017). Reclaiming PublicServices: How citizens and cities are turning backprivatisation, Amsterdam: Transnational Institute. https://www.tni.org/en/publication/reclaiming-public-services
Aquestes forces inclouen el Fons Monetari Internacional,
el Banc Mundial, l’Organització Mundial del Comerç,l’Organització per la Cooperació i el DesenvolupamentEconòmic, la Unió Europea, les cambres nacionals
de comerç i els ministeris de comerç, les empreses
transnacionals i els lobbies que les representen, i les firmes
d’auditoria «Big Four» Deloitte, PricewaterhouseCoopers,
Ernst & Young i KPMG, entre d’altres.

3.

Vegeu el capítol 3, «Canada: Local insourcing in face ofnational privatization push» de Robert Ramsay.

4.

Informe sobre les iniciatives de finançament privat i les
col·laboracions público-privades, per l’Oficina Nacional
d’Auditoria, gener de 2018. https://www.nao.org.uk/
report/pfi-and-pf2/

5.

HC Treasury Committee, Private Finance Initiative, 17è
informe de la sessió 2010-2012, HC 1146, juliol de 2011,
paràgraf 48.

6.

Es refereix a les xifres publicades pel municipi deValladolid: https://www.valladolid.es/es/actualidad/
noticias/aquavall-consigue-beneficios-13-milloneseuros-destinados-i

7.

Vegeu el capítol 5, «Africa: Private waste service failure &alternative vision», de Vera Weghmann.

8.

Vegeu el capítol 1, «Norway: Bankruptcy sparks morethan 100 cases of remunicipalisation», per part de Nina
Monsen i Bjørn Pettersen.

9.

Vegeu el capítol 4, ‘Outsourcing: Problems without
benefits? The Danish experience with outsourcing andremunicipalisation», de Thomas Enghausen.

10.

Informe del relator especial sobre pobresa extrema idrets humans, Assemblea General de les Nacions Unides,
setembre de 2018. https://undocs.org/A/73/396

11.

Vegeu el capítol 2, «Paris celebrates decade of public
water success», de Celia Blauel.

12.

Portal Rasmi Kerajaan Negeri Selangor, «Inisiatif
Peduki Rakyat», disponible a: https://www.selangor.
gov.my/index.php/pages/view/2534 Vegeu també el
capítol 7, «Putting the ‘public’ in public services: (Re)municipalisation cases in Malaysia and the Philippines»,de Mary Ann Manahan i Laura Stegemann.

13.
14.

15.

16.

Per obtenir més informació, vegeu: https://interaktiv.
morgenpost.de/berlinmieten/
Paul, U. (2019), Deutsche Wohnen: Warum das Urteil zur
Karl- Marx-Allee für Berlin positiv ist, Berliner Zeitung, 19d’abril. https://www.berliner-zeitung.de/berlin/deutschewohnen-warum-das-urteil-zur-karl-marx-allee-fuerberlin-positiv-ist-32402122
rbb 24 (2019), Land Berlin kauft 6.000 Wohnungenzurück, 27 de setembre. https://www.rbb24.de/politik/
beitrag/2019/09/berlin-kauft-6000-wohnungenzurueck.html
Per obtenir més informació, vegeu: https://
stadtentwicklung.berlin.de/wohnen/wohnraum/
mietendeckel/

30 | El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics、2018年

19.

Vegeu el capítol 8, «Rebuilding public ownership in Chile:
The social practices of the Recoleta commune and thechallenges to overcoming neoliberalism», d’AlexanderPanez Pinto.

20.

Rui, T. (2016), Relatório da Pesquisa de Avaliação
Preliminar do programa ‘De Braços Abertos’, Plataforma
Brasileira de Política de Drogas. https://pbpd.org.br/
pesquisa-de-bracos-abertos/21.

Per obtenir més informació, vegeu: http://www.(re)municipalització. org/#case_Ramos%20Arizpe

22.

Russell, B. (2019). Aquesta petita ciutat alemanyava recuperar el poder i es va viure una completa
renovació. Ponderwall. https://ponderwall.com/index.
php/2019/12/08/wolfhagen-german- town-fullyrenewable/

23.

Vegeu el capítol 10, «A new water culture: Catalonia’s
public co- governance model in the making», de Míriam
Planas i Juan Martínez.

24.

Per obtenir més informació, vegeu: https:/municipalpower.
org/articles/ plymouth-energy-community-a-storyabout-energy- transition-and-social-justice/

25.

Vegeu el capítol 12, «The labour dimension of
remunicipalisation: Public service workers and tradeunions in transition», de Daria Cibrario.

26.

Vegeu el capítol 1, «Norway: Bankruptcy sparks morethan 100 cases of remunicipalisation», per part de Nina
Monsen i Bjørn Pettersen.

27.

Ibídem.

28.

Roth, L i Shea Baird, K. (2019), Municipalism and the
Feminization of Politics. Roarmag. |||UNTRANSLATED_CONTENT_START|||Issue 6. https://roarmag. org/
magazine/municipalism-feminization-urbanpolitics/|||UNTRANSLATED_CONTENT_END|||

29.

Billing, L. (2020), What does feminist leadership look
like in a pandemic?, Mitjà. https://medium.com/@leila_
billing/ what-does-feminist-leadership-look-like-in-apandemic- 35b2ee0eb994

30.

Quiray, KM i Manahan MA (2012), Bridging the Brow
in Water Service Provision in the Philippines: New
Roles for Communities, Focus on the Global South.
https://focusweb. org/bridging-the-gap-in-waterservice-provision-in-the- philippines-new-roles-forcommunities/

31.

Vegeu el capítol 9, «USA: Communities providing
affordable, fast broadband Internet», de Thomas M.
Hanna i Christopher Mitchell.

32.

Vegeu el capítol 5, «Africa: Private waste service failure &alternative vision», de Vera Weghmann.

33.

Vegeu el capítol 15, «Putting energy democracy at
the heart of a Green New Deal to counter the climate
catastrophe» de Lavinia Steinfort.

34.

Per obtenir més informació, vegeu: https://
municipalpower.org/ articles/how-dobrich-is-pioneeringthe-energy-transition- in-bulgaria/

35.

La pobresa energètica té relació amb la impossibilitat
de proporcionar llum, i d’escalfar o refredar bé la casa,a causa d’una combinació de preus elevats en la factura

energètica, ingressos baixos i/o un habitatge inadequat.
https://righttoenergy.org/

36.

Per obtenir més informació, vegeu: https://www.unescap.
org/resources/climate-field-school-philippinesexperience-dumangas-agromet-station

37.

Cadiogan, A. (2016), A test of local climate adaptation,
Rappler, 29 de novembre. https://www.rappler.com/
moveph/test-local-climate-adaptation

38.

Binctin, B. (2020), Quand la protection de l’eau setransforme en repas de qualités pour les écoliers,
Observatoire des Multinationales. https://multinationales.
org/Quand-la-protection-de-l-eau-se-transforme-enrepas-de-qualites-pour-les

39.

Vegeu el capítol 11, «The empire strikes back: Corporate
responses to remunicipalisation» d’Olivier Petitjean.

40.

Per obtenir més informació, vegeu: http://www.
remunicipalisation.org/#case_Nice41.

Presentació de Mark Bramah, consultor de Robin Hood
Energy: https://www.cn2019.org/fileadmin/inhalte/
Presentations/WS4_The_city_as_an_energy_services_
provider.pdf

42.

Hoedeman, O. (2020), How EU rules are getting in the wayof progressive public policy – and how cities are fighting
back. openDemocracy. https://www.opendemocracy.net/
en/oureconomy/how-eu-rules-are-getting-in-theway-of-progressive-public-policy-and-how-cities-arefighting-back/43.

Eberthardt, P. i Olivet, C. (2018), One Treaty to rulethem all. Transnacional Institute i Corporate Europe
Observatory. https://www.tni.org/files/publicationdownloads/one_treaty_to_ruled_them_all.pdf

44.

Wierling, A. et al. (2018), «Statistical evidence on therole of energy cooperatives for the energy transition in
European countries». Sostenibilitat 10 (9). https://www.
mdpi.com/2071-1050/10/9/3339

45.

Marois, T. (2019), «Public Banking on the Future
We Want», a Public Finance for the Future We Want.
Amsterdam:Transnacional Institute. https://www.tni.org/
en/publicfinance46.

Per obtenir més informació, vegeu: https://berniesanders.
com/issues/green-new-deal/47.

Per obtenir més informació, vegeu: https://www.eskom.
co.za/Pages/Landing.aspx

El futur, públic: cap a la democratització dels serveis públics | 31