SZAKDOLGOZATAZ ELTE BTK KELETI NYLEVEK ÉS KULTÚRÁK ALAPSZAKKÍNAI SZAKIRÁNYÁN

I. A SZAKDOLGOZAT KÖTELEZŐ FORMAI KÖVETELMÉNYEI
A szakdolgozat megírásakor kötelezők az alábbiakban megfogalmazott stílusjegyek.
Az ezektől való eltérés alacsonyabb értékelést, illetve elutasítást vonhat maga után.
I.1. A szakdolgozat megírásakor elvárt írásmód:
•
•
•
•
•

A4-es oldalak
Margóbeállítások: bal 3,5 cm, jobb 2 cm, fent 2,5 cm, lent 2,5 cm
Betűméret: a főszövegben 12 pontos, a lábjegyzeteknél 10 pontos Times New Roman
Sortávolság: a főszövegben 1,5, a lábjegyzeteknél 1
Bekezdés: mindenütt sorkizárt
A szakdolgozat nyelve a magyar, de a témavezető és a tanszékvezető engedélyével adolgozat íródhat angol, kínai és egyéb nyelveken;

I.2. A külső borítón fel kell tüntetni:
az ALAPSZAKOS SZAKDOLGOZAT megjelölést, a készítő nevét, szakját és
szakirányát, továbbá a készítés évét (lásd http://www.btk.elte.hu/file/Kulso_borito_BA.doc).
I.3. A dolgozat belső címlapján szerepelnie kell:- a borítólap bal oldali tetején: a dolgozat benyújtási helyének teljes megnevezése (rövidítésekmellőzését kérjük):
EÖTVÖS LORÁND TUDOMÁNYEGYETEM
Bölcsészettudományi Kar- a lap közepén: az „Alapszakos szakdolgozat” megjelölés, valamint a dolgozat címe,
alcíme,- a cím alatt (pár sortávot kihagyva), a lap bal oldalán: a témavezető neve és beosztása,
és/vagy a külsős konzulens neve és beosztása, esetleg, ha van a témába vágó foglalkozása,
munkahelyi beosztása.
- a cím alatt (pár sortávot kihagyva), a lap jobb oldalán: a dolgozat készítőjének neve ésszakja (Keleti nyelvek és kultúrák alapszak – kínai szakirány)- a lap alján, középen – a beadás helye, éve(pl.: Budapest, 2016)- mintáért lásd: http://www.btk.elte.hu/file/Belso_borito_BA.doc

1I.4. További kötelező részek
A szakdolgozat mindig megfelelő (az előbb említett) formátumú címoldallal és az azt
követő új lapon a tartalomjegyzékkel kezdődik, és a felhasznált művek bibliográfiájával,esetlegesen melléklettel (függelékkel) végződik, ezt pedig az 1800–2700 írásjegynyi kínai
nyelvű összefoglaló követi.
I.5. A dolgozat terjedelme
A szakdolgozat terjedelme tartalomjegyzék, bibliográfia és mellékletek nélkül 40.000–
75.000 leütés (szóközök nélkül). Táblák, grafikonok, ábrák a fő szövegben legfeljebb azösszterjedelem egynegyed részéig számíthatóak be. Különösen indokolt esetben, a témavezető
hozzájárulásával a szakdolgozat lehet ennél hosszabb.

II. A SZAKDOLGOZAT TARTALMI ELEMEI
Alapkövetelmény, hogy bármilyen témáról legyen szó, a dolgozatnak jelentős részben
kínai (mai vagy klasszikus) nyelvű forrásokon kell alapulnia. Természetesen másodlagos
nyugati nyelvű források – ilyennek számítanak a kínai szövegek nyugati fordításai is! –szintén használhatók, de a dolgozat nem épülhet kizárólag ilyenekre, s egy csak nyugati
nyelvű források alapján írt dolgozat nem fogadható el.
Minden idézetet (elsődleges forrást, internetről vagy nyomtatott forrásból
származó idézetet) idézőjellel kell jelölni. Az idézőjellel nem jelzett szöveg minden egyes
mondatának a szakdolgozat szerzőjétől kell származnia. Idézőjellel és pontos
forrásmegjelöléssel nem jelzett, nem a szakdolgozat szerzőjétől származó mondat(ok)automatikusan elégtelent eredményez(nek).
Mindenhol kell hivatkozás, ahol az egyetemi tanulmányaikon túlmutató információt
közölnek. Amennyiben egy adott bekezdést / fejezetrészt vagy fejezetet egyetlen könyv
alapján írnak, akkor az első mondat után egy lábjegyzetben szerepeljen: „a következő
fejezetben szereplők forrása: Sommerfeld 2004: 23–134”. Mindenütt a lehető legpontosabbankell megadni az oldalszámokat (tehát nem elég a műre általában hivatkozni). Angolból vett
szó szerinti fordításoknál idézőjelet használjanak, lábjegyzetben pedig a műre oldalszámmal
történő hivatkozást. Ha nem szó szerinti az átvétel, hanem átfogalmazás, akkor csak a pontos
hivatkozás kell, idézőjel nem.
Kívánatos a dolgozat jó tagolása (fejezetek, alfejezetek, esetleg al-alfejezetek),amelynek azonban összhangban kell állnia a dolgozat terjedelmével. Az (al)fejezeteknek,
részeknek egymásra épülő, logikus struktúrában kell követniük egymást.
A dolgozatnak az alant felsorolt részeket érdemes tartalmaznia, de nem kellmechanikusan a lenti sémát követni. A konkrét felépítést a témavezetővel kell egyeztetni. A
zárójelben megadott részek bizonyos témák, szakdolgozattípusok esetén elhagyandóak.

2

Külső borítóBelső címlap
Tartalomjegyzék(Köszönetnyilvánítás)lásd fent
lásd fenta dolgozat tagolását követve, lásd lentebb
Ha a Tanszék oktatóin és a témavezetőn kívül – akiknek nem kellköszönetet mondani – van olyan személy, akinek a szerző meg
szeretné köszönni a segítségét, azt a dolgozat elején megteheti.

Bevezetés

A témaválasztás indoklása, a szerző személyes kapcsolódása atémához,
pontosanmegfogalmazott
problémafelvetés,témamegjelölés, célkitűzés, a kutatott terület leírása, (ha van)hipotézisek vagy kérdések megfogalmazása, a munka elhelyezése atémában folytatott és folyó kutatások között, a témára vonatkozó
eddigi fontosabb kutatások/kutatók felsorolása, a módszerek
leírása, a kutatott területek hangsúlyozása. (Ajánlott oldalszám: 2–
4 oldal.)(A vizsgálat elméleti A vizsgált témával kapcsolatos hazai és nemzetközi elméleti
szakirodalom bemutatása, legfontosabb megállapításainak aháttere)kritikai ismertetése és rendszerezése. Ebben a tartalmi egységben
kell világosan kifejteni azt is, hogy a szerző milyen elméleti
alapokra, definíciókra építi vizsgálatát.
(A
kutatás A vizsgálat során alkalmazott módszerek, illetve a felhasznált
módszertana, forrásai) elsődleges források rövid és szisztematikus ismertetése. Itt kellkitérni az esetleges módszertani nehézségekre és problémákra is.
(Történeti
előzmények,
kontextus)

háttér, Itt kerülhet sor a vizsgált jelenség, téma, kérdéskör történelmi,
szellemtörténeti hátterének, előzményeinek, társadalmi vagy
kulturális kontextusának összefoglalására, a témával kapcsolatos
jelenségek már feltárt összefüggéseinek, törvényszerűségeinek
bemutatására.

a Ezekben a főfejezetekben kerül sor – a már ismertetett elméleti
és alapokra és módszerekre építve – a téma meghatározott szempontú,
részletes vizsgálatára, a vizsgált kérdéskör elemzésére és
bemutatására, az előzetesen feltett kérdések megválaszolására, ahipotézisek bizonyítására vagy elvetésére.
A
vizsgálat
problémafelvetésének,céljainak(ezek
Befejezés/Összegzésmegvalósulásának), elméleti hátterének, valamint legfontosabb
eredményeinek tézisszerű összefoglalása. Ki kell emelni a dolgozat
leglényegesebb
megállapításait,összefoglalvaavégkövetkeztetéseket, esetleg kitérni a kutatás eredményeinekhasznosíthatóságára, a további lehetséges kutatási irányok
megfogalmazására, a szerző jövőbeli terveire a témával
Törzsanyag:
vizsgálat
eredményei

3

Felhasznált irodalom

kapcsolatban. (Összegzésnél ajánlott oldalszám 2–5 oldal.)A szakdolgozatban valóban felhasznált és hivatkozott
szakirodalom és egyéb források tételes és alfabetikus felsorolása.
(Formai követelményeit lásd alább.)(Mellékletek/Függelék) Amennyiben a téma kifejtése megkívánja, a szakdolgozat
melléklet(ek)kel egészíthető ki. Ezek pótlólagos információkat
tartalmaznak, amelyek alátámasztják vagy kiegészítik a dolgozat főszövegében foglaltakat, de nem szükséges a szövegben való
elhelyezésük. Képek, térképek, ábrák, illusztrációk, grafikonok,
táblázatok, dokumentumrészletek kerülhetnek ide. A mellékleteket,
illetve azok elemeit (pl. képeket, táblázatokat) meg kell számozni,
s a főszövegben a számukkal kell hivatkozni rájuk.
Kínai nyelvű összegzés A dolgozat tartalmának 1800–2700 írásjegynyi modern kínai
nyelvű összefoglalója, amelyben a szerző ismerteti a téma lényegi
elemeit és dolgozatának főbb megállapításait
A hallgató a szakdolgozat záradékában nyilatkozik arról, hogy a
Záradék
szakdolgozat saját szellemi terméke, azt más szakon
szakdolgozatként nem nyújtották be, és csak a megjelölt
segédeszközöket használta.

III. HIVATKOZÁSOK ÉS BIBLIOGRÁFIA
Az alábbiakban részletesen leírjuk a követendő hivatkozási rendszert.

III.1. Hivatkozások

A hivatkozásokat és egyéb megjegyzéseket lábjegyzetben adjuk meg. Végjegyzetet nehasználjunk. A jegyzethivatkozások az írásjelek (vessző, pont, felkiáltójel stb.) után álljanak1.
A lábjegyzetek is legyenek a főszöveggel azonos betűtípussal, sorkizártan szedve, abetűméretük 10-es, a sorköz 1-szeres.2 A hivatkozásszám és a lábjegyzet első betűje között
legyen szóköz (ezt a szövegszerkesztő jellemzően automatikusan generálja).
A magyar hagyományoknak megfelelően minden jegyzet egész mondatnak tekintendő,tehát nagy betűvel kezdődik, és mondatvégi írásjellel végződik. Egyszerű hivatkozásoknál
felesleges a „Lásd” szó használata.3

1 Ez a jegyzethivatkozás rossz helyen van, a pont után kéne lennie.
2 Ez a jegyzethivatkozás jó helyen van.
3 GYURGYÁK 2005: 123. Nem pedig „Lásd GYURGYÁK 2005: 123.”4

A hivatkozásoknál a szerző–évszám rendszert használjuk. A szerző/szerkesztő
vezetéknevét kiskapitálissal kiemeljük – ettől el lehet tekinteni –, ezután a mű megjelenésének
éve következik, ezután kettőspont, majd szóköz után az oldalszám. Az oldalszám után csak
akkor van pont, ha a mondat/jegyzet végén áll. Ha a műnek nem ismert a szerzője, akkor
címet (ha szükséges: rövidítve, három ponttal a végén) + évszámot + oldalszámot adunk meg.
Például:•

JANY 2010: 234, KOVÁCS 2006: 567, KOZJEK-GULYÁS 2014: 12.

•

Mingshi 1976: 2034.

•

A Kínai Népköztársaság… 1985: 234.

•

„Amit tudni akarsz Shijiazhuangról…” 2009: 234–267.

Ha nincs oldalszám, például egész műre vagy internetes forrásra hivatkozunk, akkor aszerző és évszám után nem adunk meg semmit.
Ha a hivatkozás több egymást követő oldalra vonatkozik, a hivatkozási tartomány
végét jelző oldalszámnak minden számjegyét adjuk meg: GYURCSÁNY 2010: 234–235,ORBÁN 2014: 345–398, 1056–1061. Oldalszámok között használjunk nagykötőjelet. Több
hivatkozást, oldaltartományt vesszővel válasszunk el.
Ha egy szerzőtől ugyanabban az évben több írásra hivatkozunk, akkor az évszám utána, b, c stb. betűkkel teszünk a különbséget: SMITH 2015a: 234, SMITH 2015b: 123–127.
Ha egy mű jegyzetére hivatkozunk, a fenti módon megadjuk az adatokat, az
oldalszámot, majd utána a jegyzetszámot a j. rövidítéssel (pl. „SMITH 2002: 234, 12. j.”).
A szakdolgozat végén álló bibliográfiában minden rövid hivatkozást fel kell oldani, az
adott mű teljes címét és szükséges adatait meg kell adni.

III.2. Bibliográfiai leírás a felhasznált irodalom jegyzékében

A hivatkozott művek részletes adatai a szakdolgozat végén található bibliográfiábanszerepeljenek. Oldalszám a bibliográfiában csak akkor kell, ha egy köteten/lapszámon belüli
cikket, tanulmányt idézünk; ez esetben az adott cikk, tanulmány első és utolsó oldalát adjuk
meg, ne annak a helynek az oldalszámát, amire a szakdolgozaton belül konkrétan
hivatkozunk.
A bibliográfiában minden tételt pont zár.

5

Angol könyv- és cikkcímekben a segédszók kivételével mindent nagy kezdőbetűvel
kezdünk.

III.2.1. Könyv bibliográfiai adatai

Tudnivalók:•

Az egyes bibliográfiai tételek a szerző (szerkesztő) vezetéknevével kezdődjenek, ezt
kövessék azon keresztnevei, amelyeket az idézett műben használ. Vagyis angol,
francia, német stb. szerzőkénél a vezeték- és keresztnevet meg kell cserélni, s avezetéknév után vesszőt kell tenni. Ha a szerző magyar, kínai, japán stb., akkor
természetesen nincs szükség cserére és vesszőre, ez alól azonban kivétel, ha a szerző anevét a műben angolosan használja (pl. CH’EN, KENNETH; CSIKSZENTMIHALYI,MIHALY).

•Ha a szerző saját nevét rövidíti, mi is tegyünk úgy, pl. HULSEWÉ, A. F. P. 1955.

•

Érdemes – de nem kötelező – minden nevet kiskapitálissal szedni, nagy (kapitális)kezdőbetűvel.

•Ha a könyvnek az illető nem szerzője, hanem szerkesztője, neve után zárójelbenszerepeljen az „ed.” (vagy több szerkesztő esetén az „eds.” ), illetve magyar szerkesztő
esetén a „szerk.” rövidítés.

•Több szerző, szerkesztő, kiadó vagy kiadási hely esetében nagykötőjelet használunk,előtte és utána szóközzel (pl. „HALOUN, JOHN – HENNING, PETER 2008.”, „London –Chicago”).

•

Háromnál több szerző/szerkesztő esetén az első szerző után használható az „et al.”rövidítés.

•A keresztnév után a mű kiadásának éve következik, s ezt pont követi.

•

Az évszám utáni pontot a mű címe követi. Az alapszabály az, hogy ha a mű önálló,kézbe fogható kötet, akkor a címet dőlt betűvel szedjük, idézőjel nélkül, ha viszont
egy köteten, folyóiratszámon belüli tanulmány, fejezet, vagy pedig internetes közlés,
akkor normál betűvel, idézőjelben adjuk meg.

•

A cím után pont következik (hacsak a címet nem felkiáltó- vagy kérdőjel zárja, ez
esetben nem kell pont).

•

Ha a hivatkozott mű címe nem magyar, angol, német, francia, olasz vagy spanyol
nyelvű, akkor a – nem latin betűs keleti nyelvek esetén latin betűs átírással és eredeti

6nyelven is megadott – cím után közvetlenül, szögletes zárójelben adjuk meg a cím
magyar fordítását, normál betűkkel, idézőjel nélkül, ponttal lezárva a szögletes
zárójelen belül. A folyóiratok címét és a kiadók nevét nem kell lefordítani.
•

A könyvcímeket kurzívval szedjük, így az eredeti címben szereplő kurzív
kifejezéseket úgy emeljük ki, hogy normál betűvel szedjük őket (pl. „MAIR, VICTOR H.
1993. The Linguistic and Textual Antecedents of The Sutra of the Wise and theFoolish. Philadelphia, PA, University of Pennsylvania.”)•

Többkötetes műnél a kötet száma a cím után szerepel, idegen nyelvű könyvnél „Vol.
XII.” formában, magyarnál „XII. kötet”-ként.

•

A címet lezáró pont után, ha van, a sorozatcím és sorozaton belüli kötetszám
következik, sima zárójelben, ponttal lezárva.

•Ezután következnek az alábbi adatok: 1) kiadás helye (utána kettőspont); 2) kiadó
neve (utána pont).

•

Ha a könyvben nem szerepel a kiadás ideje, helye, vagy a kiadó neve, használjuk az„é. n.” (év nélkül), „h. n.” (hely nélkül), „k. n.” (kiadó nélkül) jelzéseket.

•

Ha a műnek ismeretlen a szerzője, vagy a mű elsősorban címéről ismert, s nem aszerzőjéről (ilyen például sok történeti mű, a nagy enciklopédiák, számos buddhista
szútra stb.), akkor a bibliográfiában a szerzőt nem adjuk meg, csak a címet, s az
alfabetikus listában a mű a címének megfelelően szerepel (az „A”, „Az”, „The”
névelőket nem kell figyelembe venni).

•

Ki nem adott szakdolgozat, disszertáció adatait hasonló módon adjuk meg, de a cím
után zárójelben szerepeljen a „Ph.D. dissertation.”, „M.A. Thesis.”, „Nagydoktoriértekezés.” stb. megjelölés, illetve kiadó helyett az intézmény nevét adjuk meg.

Példák:•CHENG MANCHAO 1999. The Origins of Chinese Deities. Beijing: Foreign Languages
Press.

•JAYANAMA, DIREK 1964. The Evolution of Thai Laws. Bonn: Royal Thai Embassy.

•

FUNG YU-LAN 1952. A History of Chinese Philosophy. Vol. I. Princeton: Princeton
University Press.

•

Mo Yan 莫言 2010. Feng ru fei tun 丰乳肥臀. [Dús keblek, nagy fenekek.] Peking:Beijing Shiyue Wenyi Chubanshe.
7

•

VASZILJEV, L. SZ. 1977. Kultuszok, vallások és hagyományok Kínában. Budapest:
Gondolat.

•

Yisilanjiao yu Zhongguo wenhua 伊斯兰教与中国文化. [Az iszlám és a kínai
kultúra.] 1995. Yinchuan: k. n.

•

Mingshi 明史.[A Ming-dinasztia története.] 1976. Beijing: Zhonghua Shuju.

III.2.2. Tanulmánykötetben megjelent tanulmány bibliográfiai leírása

Az előző pontban leírtaknak megfelelően megadjuk a szerzőt és évszámot. Ezután a cím
következik, ezt normál (tehát nem dőlt) betűkkel, idézőjelben szerepeltetjük, s ponttal zárjuk
le (az idézőjelen belül). Ezután az „In:” szócska következik (kettősponttal), majd a kötet
adatait adjuk meg, a fentieknek megfelelően, de az évszámot elhagyva. Tehát a kötet
megadandó adatai: 1) szerző/szerkesztő, kiskapitálissal, a név után szerk., ed. vagy eds.; 2) akötet címe dőlt betűkkel, ponttal a végén; 3) kiadás helye (utána kettőspont); 4) kiadó neve(utána vessző); 5) a hivatkozott tanulmány oldalszámai nagykötőjellel.

Példák:•ECSEDY ILDIKÓ 2000. „Csillagok a Selyemút felett Kínától a Római Birodalomig.” In:
HAMAR IMRE (szerk.) Mítoszok és vallások Kínában. (Sinológiai Műhely 1.) Budapest:
Balassi, 17–21.

•

LOEWE, MICHAEL 1974. „The Campaigns of Han Wu-ti.” In: KIERMAN, FRANK A., JR.
– FAIRBANK, JOHN K. (eds.) Chinese Ways in Warfare. (Harvard East Asia Series 74.)
Cambridge, Mass.: Harvard University Press, 67–122.

III.2.3. Folyóiratban és újságban megjelent cikk bibliográfiai leírása

Ha a hivatkozott mű folyóiratban megjelent tanulmány, akkor a szerzőt és a címet az V.2.
pont alapján adjuk meg, majd „In:” jelzés nélkül következzék 1) a folyóirat címe dőltbetűkkel; 2) a folyóirat évfolyama; 3) ha egy évfolyamon belül több kötet (lapszám) van,akkor az évfolyamszám után közvetlenül pont, majd a kötet sorszáma, ezután kettőspont; 5)végül a cikk oldalszáma nagykötőjellel.

8

Példák:•RUEGG, DAVID SEYFORT 1971. „On the Knowability and Expressibility of Absolute
Reality in Buddhism.” Indogaku Bukkyōgaku Kenkyū 印度学仏教学研究 7.1: 48–53.

•

ZÜRCHER, ERIK 1980. „Buddhist Influence on Early Taoism.” T’oung Pao 66: 84–147.

Újságcikkek esetén hasonlóan járjunk el, de itt az évfolyamot nem kell megadni, viszont
szerepeljen a pontos dátum. Példa:•KRAJCZÁR GYULA 2006. „A kínai sárkány.” Népszabadság, 2006. október 6., 12.

III.2.4. Internetes anyag bibliográfiai leírása

Ha egy cikket vagy könyvet az internetről töltöttünk le (pl. folyóirat-adatbázisból), deaz azonos formátumban nyomtatásban is megjelent, akkor azt nyomtatott forrásként kezeljük,
nem kell jelölnünk az internetes eredetet.
Internetes forrásokat lehet használni, de mindig pontosan hivatkozzanak rá.
Amennyire lehetséges „komoly” oldalakról vegyék az információkat, és a mennyiségét ne
vigyék túlzásba, 50%-nál ne legyen több. Nem minősül internetes hivatkozásnak, ha például abooks.google.com-on talált egyik könyvből idéznek, ilyenkor (pontos oldalszámmal)
nyugodtan lehet az eredeti könyvre hivatkozni.
Ha az anyag eredetileg is internetes forrásként jelent meg, akkor az alábbiak szerint
járunk el: A fentiekhez hasonlóan adjuk meg a szerzőt és a címet (ez utóbbit idézőjelben).
Ezután következzék az adott internetes orgánum neve (nem az url-je!) kurzívval; ha aforrásunk egy intézmény honlapja, ennek a nevét adjuk meg (normál betűvel), ha szükségesaz „XY Intézet honlapja” kitétellel. Ezután következzék a cikk dátuma (ha van). Majd az„URL:” kifejezés kettősponttal, ezután maga az url, végül zárójelben az „utolsó letöltés:”
kifejezés és a dátum. A hónap nevét írjuk ki minden esetben magyarul, ne rövidítsünk.
Példák:•„Hogyan hivatkozzunk internetes forrásokra?” 2013. Nyelv és Tudomány, 2013. április
20.

URL:

http://www.nyest.hu/hirek/hogyan-hivatkozzunk-internetes-forrasokra(utolsó letöltés: 2014. április 20.).

9•„Population and Its Composition.” 2013. A Kínai Országos Statisztikai Hivatalhonlapja, 2013. március 12. URL: http://www.stats.gov.cn/tjsj/ndsj/2013/indexeh.htm(utolsó letöltés: 2014. április 32.).

•

NYILAS GERGELY. 2014. „Csúnyán verték szét az esernyős forradalmat.” Index.hu,
2014. október 15. URL: http://index.hu/kulfold/2014/10/15/csunyan_vertek_szet_az_
esernyos_forradalmat/ (utolsó letöltés: 2014. október 18.).

Megjegyzés: hosszú url-ek széttördelhetik a sorainkat, és óriási szóközöket csinálhatnak akörnyéken; ilyen esetben érdemes az url belsejében valamelyik „/” jel vagy szóvég után
nyomni egy shift+entert, ezzel a link második fele a következő sorba kerül, de megmarad
linknek. Például ily módon a csúnya
NYILAS GERGELY: „Csúnyán verték szét az esernyős forradalmat.” 2014.
Index.hu,

2014.

október15.

URL:

http://index.hu/kulfold/2014/10/15/csunyan_vertek_szet_az_esernyos_forradal
mat/ (utolsó letöltés: 2014. október 18.).
helyett ez lesz:
NYILAS GERGELY. 2014. „Csúnyán verték szét az esernyős forradalmat.”Index.hu,

2014.

október15.

URL:

http://index.hu/kulfold/2014/10/15/

csunyan_vertek_szet_az_esernyos_forradalmat/ (utolsó letöltés: 2014. október18.).

III.3. A szakdolgozat végi bibliográfia

A bibliográfia a tanulmány végén szerepeljen, külön oldalon kezdett „Felhasznált irodalom”
címmel. Az irodalomjegyzék függő behúzású legyen, a behúzás mértéke 1,25 cm. Ez azt
jelenti, hogy minden tétel első sora a főszöveg bal szélének vonalában kezdődik, a tétel
további sorai viszont 1,25 cm-rel beljebb. A műveket a szerzők vezetékneve alapján
rendezzük ábécé sorrendbe. A jegyzékben csak a ténylegesen hivatkozott anyagokszerepeljenek!
Ha ugyanannak a szerzőnek több művére hivatkozunk, a szerző nevét minden
bibliográfiai tételnél újra meg kell adni (tehát ne használjunk valamiféle ismétlőjelet), s atételek a kiadás éve szerinti sorrendben szerepeljenek.

10

Ha egy szerzőtől ugyanabban az évben több írásra hivatkozunk, akkor az évszám utána, b, c stb. betűkkel jelezzük a különbségtételt: KOVÁCS PÉTER 2015a. Erkölcs és
intelligencia. Budapest: Akadémiai Kiadó.
Vigyázzunk, a Word automatikus sorba rendező eszköze nem figyel az „A”, „Az”,„The” stb. névelőkre, és az idézőjellel kezdődő tételeket hajlamos előre tenni. Ezért nehagyatkozzunk csak a szoftverre, ellenőrizzük, hogy az ábécé sorrend rendben van-e.
A bibliográfiának természetesen összhangban kell állnia a jegyzetbeli hivatkozásokkal(és viszont).
Példa:

Felhaszált irodalom

CHENG MANCHAO 1999. The Origins of Chinese Deities. Beijing: Foreign Languages Press.
EBINE TOSHIRO 海老根聡郎 1986. „Kin Shoshi fude jūō zu 金処士筆十王図.” [Jin Chushi
Tíz Király festményei.] Kokka 国華 10: 20–29.
FUNG YU-LAN 1952. A History of Chinese Philosophy. Vol. I. Princeton: Princeton University
Press.
FUNG YU-LAN 1966. A Short History of Chinese Philosophy. New York: The Free Press.
HAMAR IMRE (szerk.) 2000. Mítoszok és vallások Kínában. (Sinológiai Műhely 1.) Budapest:
Balassi, 121–123.
„Hogyan hivatkozzunk internetes forrásokra?” 2013. Nyelv és Tudomány, 2013. április 20.
URL: http://www.nyest.hu/hirek/hogyan-hivatkozzunk-internetes-forrasokra (utolsó
letöltés: 2014. április 20.).
JAYANAMA, DIREK 1964. The Evolution of Thai Laws. Bonn: Royal Thai Embassy.
KLEMENSITS PÉTER 2009a. „A Controversial Figure of the Desert War: Major-General
Dorman-Smith and the First Battle of El Alamein.” Aarms 8.1: 53–71.
KLEMENSITS PÉTER 2009b. „Hitler és az észak-afrikai hadszíntér – Német stratégiai döntések
az események tükrében 1.” Honvédségi Szemle 63.4: 72–74.
KLEMENSITS PÉTER 2009c. „Hitler és az észak-afrikai hadszíntér – Német stratégiai döntések
az események tükrében 2.” Honvédségi Szemle 63.5: 63–66.
Mingshi 明史. [A Ming-dinasztia története.] 1976. Beijing: Zhonghua Shuju.

11„Population and Its Composition.” 2013. A Kínai Országos Statisztikai Hivatal honlapja,
2013. március 12. URL: http://www.stats.gov.cn/tjsj/ndsj/2013/indexeh.htm (utolsó
letöltés: 2014. április 32.).
VASZILJEV, L. SZ. 1977. Kultuszok, vallások és hagyományok Kínában. Budapest: Gondolat.
Yisilanjiao yu Zhongguo wenhua 伊斯兰教与中国文化. [Az iszlám és a kínai kultúra.] 1995.
Yinchuan: k. n.

IV. EGYÉB FORMAI MEGJEGYZÉSEK

IV.1. Tagolás
A belső alcímeket rendezzük balra vagy középre. Betűméretük 12-es legyen,formátumuk félkövér. Ha számozást használunk, az legyen következetes és egységes (felső
szint: római szám; alsó szint: arab szám; pl. I., II., III. stb. vagy I.1., I.2., II. III.1., III.2., III.3.,
IV. stb.)
A bekezdéseket a magyar hagyományoknak megfelelően kezdjük beljebb.
Szövegpozícionálásra ne használjunk szóközöket, a bekezdések első sorának behúzását vagy
tabulátorral oldjuk meg, vagy pedig a bekezdésre vonatkozó behúzás mértékének
megadásával. A behúzás mértéke 1,25 cm legyen.
A bekezdések között nem kell üres sort vagy térközt hagyni. A térköz eszközt
egyáltalán ne használjuk a dolgozatban, állítsuk 0-ra. Alcím előtt és után egy-két üres sorthagyjunk.
IV.2. TördelésA főszöveget – a címek, alcímek kivételével – igazítsuk sorkizártra
A lábjegyzeteket a főszövegével azonos betűtípussal, 10-es betűmérettel, 1-szeres
sorközzel, sorkizártan szedjük.
Az oldalakat számozzuk, az oldalszám a lap alján jobb oldalon szerepeljen, afőszöveggel azonos betűtípussal.
IV.3. Átírások

A szakdolgozatban a kínai nevek és kifejezések megadására a pinyin átírást
használjuk. Kivételt jelent ez alól a magyarban már másként meghonosodott néhány szó(tacepao, Peking, Kanton, Jangce, Hongkong). Egyéb keleti nyelveknél a legelterjedtebb„angolos” vagy „nemzetközi” átírásokat alkalmazzuk, amelyeken a nyugati szakirodalom

12

leggyakrabban emlegeti az adott személyt/fogalmat (pl. japán: Hyōjunshiki/Hepburn, koreai:
McCune-Reischauer, szanszkrit: IAST, tibeti: Wylie).
A kínai neveket és írásjegyeket első előfordulásukkor meg kell adni írásjegyekkel is! Írásjegy
csak átírással együtt szerepeljen. Kínai írásjegyek és az előtte szereplő pinyin között spacelegyen. A kínai szavak esetében ragozni a pinyint kell, nem az írásjegyet. Például:
Chen Beixi 陳北溪 1223-ban…
Ishida Baigan 石田梅岩 úgy gondolta…
Chen Beixivel 陳北溪
JELLEGZETES HIBÁK:első előforduláskor csak átírás szerepel, írásjegy nem:

Chen Beixi

csak írásjegy szerepel, átírás nem:

陳北溪írásjegy zárójelben szerepel az átírás után:

Chen Beixi (陳北溪)írásjegy elől, átírás utána:

陳北溪 Chen Beixiírásjegy előtt/után nincs space:

Chen Beixi陳北溪embereivel
Chen Beixi 陳北溪-vel]toldalék az írásjegyen:

Ha a dolgozatban más nyugati nyelvű könyvből átvett egyenes idézet szerepel, akkor
az adott szövegrészben szereplő kínai szavakat is át kell tenni pinyin átírásba. Ezt azonban abevezetésben vagy egy lábjegyzetben jelezni kell.
A törzsszövegben előforduló könyvek, művek címei, valamint a kínai közszavak
végig dőlt betűkkel szerepeljenek (pl. Xin Tangshu, wuwei stb.). A tulajdonneveket neszedjük dőlt betűkkel. A ragokat közvetlenül, kötőjel nélkül kapcsoljuk a kínai
szavakhoz, a toldalékokat ne kurziváljuk (pl. Shanghaiban, daót). Ügyeljünk a magyar
helyesírás szabályaira: ha az idegen szó utolsó betűje a, e, o, ö, akkor ha a szóhoz ragot
kapcsolunk, e négy szóvégi magánhangzó hosszúvá válik (pusapusát stb.). Ugyanakkor apinyinben -e végződéssel szereplő szavak után a ragot kötőjellel kapcsoljuk (vagyis Lao Shevel, nem pedig Lao Shével vagy Lao Shevel).
Ha a szövegben először nem pinyin áll, hanem pl. fordítás, akkor zárójelben kellmegadni a pinyin+space+írásjegy kombinációt, írásjegy ne álljon előtte lévő pinyin nélkül,
pl.: A Történetíró feljegyzéseiben (Shiji 史記), de a hosszabb, magyarra fordított kínai
idézeteknél nem kell pinyin.
A dinasztia szó kötőjellel kapcsolódik a névhez, a név pedig álló (nem kurzív): Zhoudinasztia, Qing-dinasztia.
13

IV.4. Különleges karakterek, rövidítések

A lehető legkevesebb különleges karaktert, szimbólumot használjuk.
Ügyeljünk rá, hogy gondolatjel (–, a gyakorlatban ugyanaz, mint a nagykötőjel)helyett ne használjunk kiskötőjelet (-) és viszont.
Ne alkalmazzunk felesleges, az olvashatóságot rontó rövidítéseket, vagy olyanokat,
amelyek csak 1–2 betűvel rövidítik meg az adott szót (pl. nem „l.” vagy „ld.”, hanem „lásd”;
nem „sz.”, hanem „század”, stb.). Az évszázadok arab számokkal szerepeljenek.
Az „i. e.” és „i. sz.” formát használjuk.

IV.5. Idézetek

Figyeljünk arra, hogy szövegszerkesztőnk az idézőjeleket a magyar szokásnak
megfelelően használja, vagyis az idézetkezdő idézőjelet alulra („), az idézetzárót pedig felülre(”) helyezze.
A rövidebb idézeteket elhelyezhetjük a főszövegen belül, ilyenkor természetesenidézőjellel kell jelezni, hogy idézetről van szó. A hosszabb idézeteket viszont érdemes
tipográfiailag is jól elkülöníteni a szöveg többi részétől.

Ilyenkor az idézet előtt hagyjunk ki egy sort. Az idézetet magát 11-esbetűmérettel, sorkizártan szedjük, és az egész idézetnek adjunk egy 1,25-ös behúzást
mindkét oldalon. Mivel az idézet így jól elkülönül a főszövegtől, ilyen esetben nincs
szükség idézőjelre. Az idézet forrását megadó jegyzet hivatkozását az idézet
legvégére helyezzük.4

Klasszikus vagy modern kínai szöveg idézésekor a magyar fordítás legyen elől, alattaa kínai eredeti, a fenti formátumban. Lábjegyzetben meg kell adni, hogy az adott eredetiműben hányadik fejezetből van az idézet (lehetőleg a mű modern kiadásának oldalszámát ismeg kell adni kettősponttal (pl. „Huainanzi 4: 562” azt jelenti, hogy a Huainanzi című mű 4.
fejezetéből van az idézet, a bibliográfiában idézett modern kiadás 562. oldaláról). Ha angol
fordítást is használtak (ami természetes), akkor azt is írják oda. Ha már létezik a műnek
magyar fordítása, akkor értelemszerűen arra kell hivatkozni.

4 Ide.

14

IV.6. További megjegyzésekÜgyeljünk rá, hogy „-tól -ig” oldalszámok és évszámok megadásánál a két szám közé
nagykötőjel (= gondolatjel) kerüljön, ne pedig kiskötőjel.
Minden történeti személy után legyen születési és halálozási évszám (uralkodóknál
uralkodási időszak, „ur.”, rövid u-val, ne hagyjuk, hogy a Word kijavítsa úr-ra); ha egyévszám nem biztos, akkor a bizonytalan évszám elé „kb.” kerül, ha csak az illető „virágzásiidőszaka” ismert, akkor fl. (= floruit).
Ügyeljünkrá,hogy hivatkozásaink

ésbibliográfiánk

legyenektökéletesenösszehangolva.
Ha valamely kérdést a jelen leírás nem tisztáz, a józan észnek és a következetességnek
legjobban megfelelő megoldást válasszuk, illetve konzultáljunk a témavezetővel.
A kész(nek vélt) szakdolgozatot lehetőleg nyomtassuk ki, és ellenőrizzük papíron is:
egy sor hibát csak így vesz észre az ember, képernyőn nem.
A formai követelményeknek nem megfelelő szakdolgozat elfogadását a témavezető
megtagadhatja.

15