100 000 BILDMINNEN
BEVARANDE OCH DIGITISERING AV EN
HOTAD FOTOGRAFISK SAMLINGNORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 Bildminnen
4 juni 2024
Författare
Sara Ellenius och Karin Neander, Nordiska museet.
Medförfattare
Magnus Åhrgren, Nordiska museet
André Costa, Wikimedia Sverige
Sara Kayser, KulturIT
Anna Näslund, professor och fil.dr. i konstvetenskap Stockholms universitet
Teresa Mesquit, konsult fotokonservator
Redaktör
Sara Ellenius

LicensOm inget annat anges är detta dokument och de bilder som inkluderas i det
licensierade under en Creative Commons Erkännande 4.0 licens. Du har tillstånd
att distribuera, dela och bygga vidare på detta verk under förutsättning att duger erkännande till författarna av detta dokument. Du hittar hela licenstexten på
creativecommons.org/licenses/by/4.0/legalcode.sv
Omslagsbild: NMAx.0068774, Gustaf Emil Petterson Stockholm, Gatuvyer på Norr.
Bilden är den 100 000:e hanterade bilden i projektet. Digitaliserad av Nordiska museet. CC BY 4.0.

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Innehåll
Förord................................................................................... 5
Sammanfattning................................................................. 6
Inledning................................................................................8
Arkivets verksamhet och samlingar...............................8
Den fotografiska samlingen..............................................8
Bakgrund till projektet 100 000 Bildminnen..............10
Restvärderäddning av det
drabbade materialet..........................................................11
Projektet 100 000 Bildminnen tar form.....................14
Syfte och mål......................................................................14
Projektplanering................................................................15
Etablering av arbetslokal ................................................16
Mätning av ohälsosamma ämnen...................................16
Arkivbildare som ingick i projektet............................... 17Vård och fysiskt bevarande.......................................... 52
Fotografier som efemära föremål................................ 52
Utvecklande av vårdprocess ........................................ 52
Resonemang kring val av metod.................................... 53
Produktionsfas vård ....................................................... 54
Flödesschema vid upptining av omlagt material....... 54
Separering och torkning................................................56
Dokumentation..................................................................56
Skadebild............................................................................ 57
Skadeatlas.......................................................................... 58
Konserveringsinsatser.................................................... 64
Dokumentation och uppföljning...................................66
Digitisering och digitalt bevarande............................ 68
Digitaliseringen av fotografiskt kulturarv................. 68
Bildfångst och digitiseringsprocess............................ 70
Dokumentation av metadata......................................... 70
Metadatahantering ........................................................ 70
Bildfångstmetod............................................................... 70
Processbeskrivning digitisering.................................... 71
Licensiering och förhållningssätti samband med publicering........................................... 72
Teknik och utrustning................................................... 74
Hantering av bildfiler i Nordiska museets
samlingsförvaltningssystem Primus........................... 75
Bakgrund och förutsättningar .................................... 75
Bildimport .......................................................................... 76
Metadataimport ...............................................................77
Collagebilder .................................................................... 78Återstående arbete ........................................................ 79
Sammanfattning ............................................................... 79

Hantering av data kopplat
till metadataskrivarstuga .............................................. 79
Hantering av exporterade datafrån Wikimedia Commons ..............................................80
Beskrivning av dataexportenfrån Wikimedia Commons ..............................................80
Sammanfattande punkter efter diskussion ............... 81
Resultat .............................................................................. 81
Medskapande och tillgängliggörande........................ 83
Förmedling av bilder och metadatapå DigitaltMuseum........................................................... 83
Publicering på DigitaltMuseum ................................... 85
Sammanfattning ............................................................... 85Återföra data från Wikimedia Commonstill Primus ........................................................................... 86
Publicering på Wikimedia Commons............................ 85
Bakgrund ........................................................................... 86
Att förstå konserverings-,
digitaliserings- och uppladdningsprocessen ............ 86
Insyn i konserverings- ochdigitaliseringsprocessen................................................ 86
Inledande pilotuppladdning............................................ 87
Utbildning av museipersonal.......................................... 88
Leverans, urval och uppladdning.................................. 88
En inledande not kring urval ......................................... 88
Uppladdningen och förberedelser
på Wikimedia Commons.................................................. 89
Det ursprungligen planerade flödet............................90
Berikning............................................................................ 93
Inledande matchning av metadata................................ 94
Metadataskrivstuga........................................................ 94
Veckans tävling.................................................................95
Organiskt av gemenskapen............................................96Återförsel av information från Crowdsourcing........ 98
Statistiska mått............................................................... 101
Interaktioner, förbättringar och engagemang........ 103
Synlighet och kommunikation...................................... 106
Sammanfattning, slutsatser och
framtida arbete .............................................................. 106
Reflektioner och erfarenheter................................... 108
Digitaliseringen för framtiden..................................... 108
Utmaningar och framgångsfaktorer......................... 108
Kommunikation av projektresultaten ........................ 111
Källor.................................................................................. 112
Appendix........................................................................... 113

3

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE”Det som kunde
ha varit en katastrof
blev i stället startskottet
för en omfattande
räddningsinsats”
Sanne Houby-Nielsen

4

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

FörordDet är med stor glädje, lättnad och stolthet jag presenterar resultatet av
projektet ”100 000 Bildminnen” som nu har slutförts med framgång. Alla devattenskadade bilderna är vårdade, digitiserade och tillgängliggjorda på
nätet för allmänhet, forskare och skolor så väl nationellt som internationellt.
Projektet ”100 000 Bildminnen” föddes ur en oväntad prövning när en
kommunal vattenläcka ledde till att en betydande del av Nordiska museetsbildsamling hamnade i vatten. Men det som kunde ha varit en katastrof blev
i stället startskottet för en omfattande räddningsinsats och ett banbrytande
digitaliseringsprojekt.
Under två år har vi i bred samverkan med KulturIT och Wikimedia Sverigesamt med stöd av fotohistorisk expertis från Stockholms universitet arbetat
intensivt för att konservera och digitalisera över 100 000 historiska bilderfrån sent 1800-tal till 1970-talet. Projektet har inte bara varit en teknisk
bedrift utan även ett experimentellt och nyskapande arbete för att utveckla
metoder och arbetssätt, öka effektiviteten i digitaliseringsprocessen samt
skapa nya former för medskapande.
Med den här rapporten vill vi dela med oss av våra erfarenheter och insikter.
Vi hoppas att innehållet inte bara ska vara en sammanfattning av vårt arbete,utan även en inspirationskälla för framtida projekt inom digitalisering och
bevarande av det fotohistoriska kulturarvet.
Jag vill rikta ett varmt tack till alla som har varit involverade i projektet,både internt och externt. Ert engagemang och era insatser har varit
avgörande för att vi har kunnat nå våra mål. Ett särskilt tack vill jag rikta till
Sara Ellenius som koordinerat och lett hela projektet samt till Karin Neander
som varit delprojektledare för digitiseringen av de 100 000 bildminnena.

Sanne Houby-Nielsen
Styresman, Stiftelsen Nordiska museet

5100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Sammanfattning
Stiftelsen Nordiska museet förvaltar och förmedlar en av norra Europas mest
omfattande kulturhistoriska bildsamlingar, vilken utgör en ovärderlig källa för
tolkning och förståelse av samhällsutvecklingen i Sverige och Norden samt
för gestaltningen av människors livsmiljö.
I januari 2021 drabbades ett av museets fotoarkiv
av en vattenläcka vilket resulterade i att cirka
100 000 av de 1,1 miljoner acetat- och nitratnegativen
dränktes eller utsattes för fukt. I samband med restvärderäddningsinsatsen frystes samlingen för att
stoppa fortsatt nedbrytning. Direkt efter incidentenpåbörjades planeringen för vidare hantering, och ett
projekt med namnet 100 000 Bildminnen utvecklades
för att behandla, digitalisera och göra detta ovärderliga material tillgängligt.
Projektkomponenterna involverade utveckling av
metoder för upptining, separering och torkning av
negativ i varierande skick och förpackning, samtidigt
som överföringen av befintlig arkivinformation
säkerställdes, liksom metodutveckling för bildfångst,
digitalisering och lagring. Efter omfattande säkerhetsanpassningar, planering och testning inleddes
genomförandefasen i september 2022 genom
anställning av nio projektmedarbetare. I maj 2023
avslutades vårdfasen då 111 418 negativ hade konserverats och fått nya förpackningar. Av dessa hadeknappt 100 000 negativ dränkts av vatten.
Digitiseringsprocessen fortsatte och vid årets slut
färdigställdes projektet med uppnått mål och inom

6budget, med 100 000 digitiserade negativ från sent
1800-tal fram till 1970-talet. Bilderna som digitaliserats och tillgängliggjorts kommer från kända
fotografer som KW Gullers, Sten Didrik Bellander,
Gunnar Lundh, Gösta Glase, André och Irène Reisz
och utgör en ovärderlig resurs för den visuella förståelsen av det svenska samhället. Det tidigare osedda
materialet blir tillgängligt via DigitaltMuseum och
ett urval via Wikimediaplattformarna.
Viktiga samarbetspartners har inkluderat Wikimedia
och KulturIT. Inom projektet har ett experimentellt
och nyskapande medskapandeprojekt bedrivits med
syfte att berika bilderna med ny kunskap. Samarbetet
involverar även utveckling av processer för att koppla
samman Wikimedias plattformar med museets
samlingsinfrastruktur.
Genom digitaliseringen och de olika medskapande
aktiviteterna har projektet engagerat breda grupper
att bidra med sin kunskap, vilket leder till att bildernablir mer användbara och tillgängliga för allmänheten,
forskningen och skolan, både nationellt och internationellt. Projektet har även resulterat i viktiga erfarenheter som kan bidra till att stärka och utveckla
sektorns arbete med det fotografiska kulturarvet.

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN”En av norra Europas mest omfattande
kulturhistoriska bildsamlingar”

Exempel på digitiserade bilder i projektet. Fotograf KW Gullers.

7100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Inledning
Arkivets verksamhet och samlingar
Nordiska museet har sedan begynnelsen och
Artur Hazelius dagar parallellt med föremål ävensamlat in och bevarat källor till det immateriellakulturarvet – vittnesbörd om hur människor tänkt,trott, ätit och klätt sig, om nordbornas livsvillkor
och föreställningsvärld. Detta är ett för forskningenunikt komplement till den offentliga förvaltningens
arkiv, som annars dominerar arkivinstitutionernai Sverige och Norden.
Vid förra sekelskiftet började de text- och bildbaserade samlingarna skiljas från föremålen och arkivfunktionen fick en självständigare roll på museet.
Från 1899 förde Nordiska museets arkiv en egenaccessionsliggare och från och med 1930-talet inleddes ett systematiskt arbete med att samla ihop och
strukturera äldre handlingar som Nordiska museet
förvaltade, men som ansvarsmässigt och geografiskt
var utspridda på museet. Vid samma tid slogs bildarkivet organisatoriskt ihop med Nordiska museets
arkiv och verksamheten blev en fristående enhet påmuseet. Nordiska museets bibliotek har också varit
samorganiserat med arkivet till och från undermuseets 150-åriga historia.
Arkivbestånden på Nordiska museet kan översiktligt delas upp i några olika kategorier. Dels finns
Nordiska museets eget ämbetsarkiv som består av
protokoll, korrespondens, räkenskaper, fastighetshandlingar och utställningsdokumentation med
mera från 1873 och framåt. Detta arkiv växer löpandei och med att museet fortsätter sin verksamhet.
När det gäller arkiven från museets omfattande
dokumentationsverksamhet kan de frågelistor och
upprop som sedan 1900-talets början skickats ut till
grupper och enskilda i Sverige nämnas, en verksamhet som alltjämt fortsätter, men delvis i ny digitalform via webbplatsen minnen.se. Även fältarbeten
av museets egna anställda – om stad och land, arbete
och fritid – har gett upphov till stora arkivbestånd.
Folkminnessamlingen innehåller ett omfattande
folkloristiskt material om sägner, gåtor, visor,årets högtider med mera.

1

8

Nordiska museet under 125 år, Stockholm: Nordiska museets förlag, 1998.

Bland de förvärvade enskilda arkiven kan organisationsarkiv som Nordiska kompaniet (NK),
Svenska turistföreningen (STF) och General Motors
nämnas. Även dagböcker och personarkiv frånförfattare och kulturpersonligheter innefattas,
till exempel Märta Helena Reenstierna (Årstafrun),August Strindberg, Jenny Lind, Erik Tryggelin och
Carl Jonas Love Almqvist.
Åren omkring 1990 var en tid av stora förändringar
på Nordiska museet. Museet pekades av statsmakterna ut som nationellt ansvarsmuseum för kulturhistoria och en omfattande omorganisation genomfördes. Bildverksamheten fick i samband med detta
ett uppsving och organ för nationell samordning och
kommunikation på området inrättades på museet
under 1990-talet, bland annat Fotorådet, Fotosekretariatet och en bildbyrå/bildförmedling. Dessa verksamheter lades steg för steg ner under 2000-talet,bland annat eftersom regeringen avskaffade
systemet med ansvarsmuseer 2009.
Enhet Arkiv & Bibliotek har i dag omkring 10 medarbetare. Arkiv- och biblioteksbestånden liksom
medarbetarna är inrymda i museibyggnaden på
Djurgården, där forskarexpeditionen är öppen för
allmänheten på onsdagar. Samlingarna efterfrågas
i hög utsträckning av forskare, studenter, anställda
vid andra kulturarvsinstitutioner, släktforskare,journalister och författare – samt inte minst av
museets egen personal till exempelvis utställningar
och publikationer.
Nordiska museet arkivbestånd i dag är cirka 6 000
hyllmeter arkiv och cirka 6 miljoner fotografier.

Den fotografiska samlingen
Nordiska museet har en av Sveriges största samlingar av fotografiska papperskopior och negativ – uppskattningsvis 6 miljoner bilder – som både innehåller
ämnesordnade samlingar, företagsarkiv och enskilda
fotografers arkiv men också kameror och annan
fotografica.1 Inom museet har fotografisamlingen
använts som en kulturhistorisk bildsamling även om
bilderna har tillkommit för en rad olika syften, vissa

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

NMAx.0013033, KW Gullers,
Orrefors Glasbruk Ingeborg Lundin.

NMAx.0001272, K.W Gullers. Journalist
P. Wange Norrköping för Se 1941.

inom ramen för en privat eller offentlig verksamhet,
andra består av fotografier som har producerats ochsålts som styckevaror via bildbyråer och av enskilda
fotografer, medan andra slutligen har producerats
för personligt, privat bruk.
Nordiska museet började tidigt samla på fotografi.
Redan 1873 förvärvades så kallade visitkortsfotografier av män och kvinnor klädda i olika folkdräkter.
Det var ateljébilder som producerades av professionella fotografer som också såldes till allmänheten
som samlarbilder.2 På flera sätt har Nordiska museet
spelat en central roll på det svenska fotofältet och
för fotohistorien. 1930 arrangerade museet till exempel en stor internationell fotoutställning i Skånska
Gruvan på Djurgården. Utställningskommissarie
var museets fotograf Olof Ekberg. Museet hade vid
denna tidpunkt en ”mycket omfattande fotografisk
verksamhet”. Kameran har vid de senaste årens
stora undersökningar av gammal, svensk kultur
spelat en mycket framstående roll som svenska
dagstidningar rapporterade i samband med utställningen och ”kan sålunda sägas stå i samband med
en viktig sida av museets arbete”.3 På 1950-talet
kom Nordiska museet att spela en nyckelroll för
etablerandet av museisamlingar av fotografiskbild i Sverige. Museets intendent, Bo Lagercrantz
hade de inledande kontakterna med Helmut och Ali-

100 000 BILDMINNEN

NMAx.0011080, KW Gullers,
SAS DC 7 i luften.

son Gernsheim och visade under våren 1957 ett
urval ur The Gernsheim Collection i utställningen
Fotografiet under 100 år på museet.4 Även om Sverige
gick miste om att förvärva den världsunika samling
som istället köptes av University of Texas, Austin,
var detta det första steget i den process som resulterade i att svenska staten köpte Gernsheims dubblettsamling 1962 som så småningom kom att bli stommen i Moderna Museets fotografiska samling.5
Nordiska museet har haft en framträdande rollsom ett av landets 13 centralmuseer som kopplatstill fotografiområdet. Mellan 1977 och 2011 fannsSamdoksekretariatet (samordning, samtid,
samarbete) vid Nordiska museet. Inom ramen för
Samdoks arbete gjordes etnologiska undersökningar
av svenskt vardagsliv som inkluderade fotografiska
dokumentationer.6 I början av 1990-talet inrättades
Fotosekretariatet vid museet som ett nationellt samarbetsorgan för alla som arbetar med fotografisk
bild. Sekretariatet hade ansvar för ”samordning, utbyte av erfarenheter och rådgivning kring fotografi.
Verksamheten riktar sig till museer, arkiv och andra
fotografibevarande institutioner, fotografernasorganisationer samt enskilda personer” och gav
bland annat ut tidskriften Kontaktarket (1995–2002).
Fotosekretariatet lades ned 2011.7

2

 nna Dahlgren, ”Dräktbild, modebild, tidsbild”, Modemedvetna museer (red.) Christina Westergren och Berit Eldvik, Stockholm: Nordiska museets förlag, 2010.
A
Se även Anna Dahlgren, Ett medium för visuell bildning. Kulturhistoriska perspektiv på fotoalbumet 1850-1950. Stockholm: Makadam, 20133

 y., ”Glansfull fotografiutställning på Skansen”, Svenska Dagbladet 8/6 1930, s. 6; Osign., ”Fotografi-utställning på Djurgården. Nordiska museet anordnare, öppnas i juni”,
B
Dagens Nyheter, 5/3 1930, s. A7.

4 e katalogen Bo Lagercrantz, red., Fotografiet under 100 år: The Gernsheim Collection (Stockholm: Nordiska museet, 1957). Utställningen A Century of Photography,
S
Niépce to Moholy-Nagy hade visats 1956 på Göteborgs konstmuseum. Se även Bo Lagercrantz, ”Möten med Helmut och Alison Gernsheim” i Fotografica 67,
Årsskrift för Fotografiska Museets Vänner (Stockholm: Bonniers, 1966), s. 68–72.

5

Se vidare kap. 17b Tellgren (Fotografiska museet)6

 erklighetsbilder, 1999 s 108. Silvén, Eva ”I samtiden eller för framtiden. Om ett kunskapsbygge i senmoderniteten” i Samhällsideal och framtidsbilder. Perspektiv påV
Nordiska museets dokumentation och forskning, red. Cecilia Hammarlund-Larsson, Bo G. Nilsson & Eva Silvén, Stockholm: Carlsson/Nordiska museet, 2004 s.164.

7

 alena Rydell, ”Bildskatt riskerar gå förlorad. Fotorådet och Fotosekretariatet hotas”, Dagens Nyheter15/8 2000, s. B4. Fotosekretariatets hemsida på Nordiska museet
Mfinns inte längre kvar men information från den sidan finns idag på en mängd andra webbplatser se till exempel, Annette Rosengrens notis ”Fotosekretariatet”,
i Svenska Museer, nr 3/2004, https://remus.meta.se/smf/svenskamuseer/intressegrupper/fotosekretariatet.html

9100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SEÄndå sedan 1900-talets början och fram till idag har
Nordiska museet haft fotografer anställda för att
dokumentera samlingen, museiverksamheten ochkulturhistoriska fenomen i samtiden. 1906 anställdes
den första fotografen August Hultgren (anställd tilloch med 1911) och 1907 inrättades en fotoateljé i
museibyggnaden på Djurgården. Efter Hultgren
följde flera andra och många av museets fotografer
har varit anställda flera decennier.
Under 1950–1970-talen var antalet museifotografer
som allra störst. Till de fotografier som har varit
anställda vid Nordiska museet hör bland andra
Olof Ekberg (1924–1950), Märta Claréus (1927–1972),
Ulla Wåger (1952–1988), Terttu Höglund (1958–1996),
Birgit Brånvall (1966–2008), Mats Landin (1976–2014)
och Peter Segemark (1976–2023).8
Sammanfattningsvis är Nordiska museets fotosamling inte den numerärt största i Sverige. Inte heller är
det den internationellt mest kändistäta samlingen.
Det som istället gör Nordiska museets fotografiska
samling unik i ett nationellt perspektiv är framför
allt att samlingen påbörjades mycket tidigt, redan på
1870-talet, kombinerat med dess mångfald när det
gäller fotografiska tekniker, bildmotiv och tillkomstsammanhang. I samlingen finns allt från enskilda
modefotografers företagsarkiv till amatörfotografier
i fotoalbum, från förfotografiska bilder som klippta
silhuetter till fotografier från sociala medier på 2020talet, från tävlingsbidrag inskickade till Svenska
Turistföreningen till privata samlingar av erotica,pressbilder och museets fotodokumentationsprojekt.
Av de totalt runt 6 miljoner fotografier som finns isamlingen är en stor del negativ på olika bildbärare,
störst är samlingen av negativ på plast (nitrat på
cellulosanitrat och cellulosa-acetat), men här finnsäven en stor samling glasnegativ. Det är svårt att
med exakthet ange hur många negativ det rör sig.
Det handlar delvis om att äldre och modernare sätt
att emballera bilderna kräver olika mycket utrymme.
Museet har även en betydande samling unika fotografiska bilder i form av daguerreotyper (244),
ambrotyper (115) och ferrotyper (27).

Bakgrund till projektet 100 000 Bildminnen
Projektet inleddes som ett direkt svar på en oväntad
vattenläcka vid Nordiska museet den 21 januari 2021.
En kommunal vattenledning brast, vilket resulterade
i att vatten trängde in i museets fotoarkiv och hotade
en samling på 1,1 miljoner negativ från sent 1800-tal
och framåt. Cirka 100 000 negativ dränktes, vilket
krävde en snabb restvärderäddningsinsats som
beskrivs i nästa kapitel. Efter insatsen placerades
alla negativ i fryscontainrar och museet behövde en
betydande budget för att fortsätta arbetet.
Att värdera samlingen var komplicerat, men med
hjälp av en värderingsman från Västsvenska Handelskammaren kunde en ekonomisk ersättning på
8,4 miljoner kronor fastställas. Detta möjliggjorde
starten av ett räddningsprojekt för att bevara ochåterställa den hotade samlingen.

Exempel på bilder ur museets samlingar.

810

 -post till författaren från Nordiska museets personalavdelning 2021-08-17 samt Nordiska museets fotograf Peter Segemark 2021-08-30 (odaterad förteckning
E”Fotografer vid NM 1906–2003”). Observera att uppgifterna från förteckningen är ungefärliga. Många fotografer arbetade som tillfälligt anställda innan de fick fast tjänst ochförteckningen är odaterad och av okänd upphovsperson. Den ger dock en ungefärlig information om vilka decennier olika fotografer varit anställda och under hur lång period.

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Det torra och lättfuktiga materialet
evakuerades tillmuseets stora hall.
Foto: Sara Ellenius.

Restvärderäddning av det drabbade materialet
När vattnet upptäcktes pumpades det ut och
läckan kunde lokaliseras. Det var initialt utmanande
att få en överblick över mängden och materialtyp
av det drabbade materialet. Parallellt med att
information om samlingen inhämtades etablerades
kontakt med två externa fotokonservatorer då
Nordiska museet saknar den specifika specialistkompetensen. Ett etablerat nätverk var avgörande
för att effektivt kunna planera räddningsinsatsen
och säkerställa överenskommelser om bästa praxis.
Rekommendationer om hur restvärderäddningenborde ske hämtades från olika källor och beslut
fattades med hänsyn till vattnets egenskaper ochmångfalden i materialet.
Det första steget involverade en snabb sortering av
materialet i våta, fuktiga och torra grupper så snart
arkivet blev tillgängligt. Det torra och lätt fuktiga
materialet flyttades bland annat till museets stora
hall för vädring och lufttorkning.
I en välventilerad arbetslokal användes olika stationer för att torka det dränkta materialet. Linor spändes upp i taket för rullfilm, medan stora arbetsbord
användes för hantering av bladfilm. Arbetsstationerna var utrustade med sprayflaskor, saxar, spatlar och
skrivblock för att underlätta arbetet. Flera konservatorer samarbetade för att avlägsna negativen frånde dränkta kuverten, placera dem på tork och säkerställa arkivinformationen. Arkivinformationen separerades från kuverten genom att klippas eller rivas
loss och sedan placeras bredvid negativet. För torkning av bladnegativ användes veckade pappersremsor som monterades på syrafria kartongskivor och
staplades i torn för att maximera arbetsytan.

Arbetsbilder från restvärderäddningsinsatsen.
Foto: Teresa Mesquit.

11

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Under dagen upptäcktes olika skadetyper såsom
avtryck på gelatinskiktet från glacinkuvert vilka hade
krympt av fukten. En ytterligare skadetyp observerades på acetatnegativen; en blå- eller rosafärgning
som uppstått i antihaleringsskiktet. Det färglösa
Leuco-ämnet i antihaleringsskiktet är känsligt förlågt pH och kan återaktiveras till blått eller rosa vid
kontakt med surt pH, som från äldre syrahaltiga
kuvert.
Vid dagens slut hade 350 bladnegativ lufttorkas ochparallellt hade arkivet tömts och det stod klart att
uppskattningsvis 100 000 negativ hade hamnat
under vatten. Det var uppenbart att det inte skulle
vara möjligt att hantera allt blött material inom decirka 48 timmar som är nödvändigt innan det fannsrisk för mögelbildning i gelatinet. Det beslöts att
dagen därpå frysa hela den dränkta samlingen för
att stoppa nedbrytningen och planera för en insats
längre fram. I efterhand framstår det tydligt att akutinsatsen borde ha fokuserat på att frysa det dränkta
materialet direkt istället för att försöka lufttorka det
med tanke på den omfattande mängden material.
Inför frysningen av materialet skapades olika arbetsstationer i konserveringsateljén för tillskärning av
packmaterial, inplastning och hantering av arkivinformation. Särskilda stationer upprättades för
behandling av material som inte skulle frysas,
som glasnegativ och repronegativ.

Torkning av rullfilm hängandes i linor från tak och bladfilm på arbetsbord.
Foto: Sara Ellenius.

12

Det blöta materialet packades i mindre enheter omcirka 40 negativ med tanke på att varje enhet skulle
behöva vårdas under en och samma arbetsdag.
Enheterna förslöts i tillskuren plast, tejpades till
tätslutande paket och placerades i sina ursprungligaplåtlådor, om intakta.

2024

2024

NORDISKAMUSEET.SE

100 000 BILDMINNEN”Inför frysningen av materialet skapades olika
arbetsstationer i konserveringsateljén för
tillskärning av packmaterial, inplastning ochhantering av arkivinformation”

Museets personal packar och dokumenterar vattenskadade negativ inför frysförvaring. Foto: Sara Ellenius.

Tillskärning av plast, packning av mindre enheter och placering i pallkragar för frysförvaring. Foto: Teresa Mesquit.

Tätpackade plåtlådor som klipptes upp på grund av att kuverten svällt, repronegativ med upplöst maskeringsfärg
och sanering av glasplåtar. De cirka 100 000 negativen fyllde en pall med 9 pallkragar. Foto: Sara Ellenius.

13100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

PROJEKTET

100 000 BILDMINNENTAR FORM
När skaderegleringen var klar kunde ett räddningsoch utvecklingsprojekt för den drabbade samlingenbörja planeras.
Syfte och mål
Projektets syfte var att vårda, digitisera och förmedla de cirka 100 000
negativ som dränktes av vatten. Syftet var även att, inom ramen för ett
experimentellt och nyskapande samarbete med Wikimedia Sverige
och KulturIT, bedriva crowdsourcing samt utveckla och effektivisera
digitaliseringsprocesserna.
Framför allt syftade projektet till att:
• utveckla processen för fysisk vård av vattenskadade nitratnegativ•	utveckla digitala processer för digitisering, medskapande,lagring och spridning av digitiserade bilder•	genomföra vård, digitisering, dokumentation av metadata samt
tillgängliggörande av cirka 100 000 nitratnegativ•	löpande dela och kommunicera projektets resultat med omvärlden•	genom vårdinsatser rädda det vattenskadade samlingsinnehållet
för framtiden.
Projektets övergripande mål var att förstärka kunskapsinnehållet,höja kvalitén samt göra de digtiserade fotosamlingarna mer
användbara och tillgängliga för allmänheten och forskarna.
Projektets huvudmål var att:•	Genomföra vård och ompackning av cirka 100 000
vattenskadade nitrat- och acetatnegativ

14

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

Projektplanering
Planeringen av masshanteringsprojektet innebar
omfattande initiala beräkningar och tester som
skulle ge en tidsuppskattning och bild av förväntat
resultat. Den strikta budgeten medförde avgränsningar och gav enbart utrymme att ta hand om denegativ som hamnat under vatten och som var
tvunget att torkas under kontrollerade former.
De fuktdrabbade negativen som uppgick till en
miljon negativ skulle fortsätta förvaras i fryscontainrar varpå stickprov skulle visa om det
fanns behov av åtgärd i ett senare skede.

En detaljerad projektplan utarbetades med tydliga
etapper och tidslinjer för vård, digitisering, dokumentation, överföring av bilder och metadata tillmuseets samlingsförvaltningssystem. Resurser
allokerades för att säkerställa att projektet kunde
genomföras inom de angivna ramarna och en strategi
för att dela projektet med omvärlden och kulturarvssektorn planerades och implementerades. Samarbete och avtal slöts mellan Nordiska museet, KulturIT
och Wikimedia Sverige för att effektivisera digitiseringsprocessen och öka tillgängligheten för bilderna.

Rekrytera
medarbetare

Hanteraskadereglering

100 000 BILDMINNEN

Upprätta internorganisation

Avtal med
Wikimedia och
KulturIT

Göra säkerhetsanpassningar

Utveckla process
för vård av
vattenskadade
negativ

Utveckla digitalprocess för
bildfångst och
metadataöverföring

Utveckla process
för lagring och
spridning av
digitaliserade bilder

Genomföra vård,digitalisering och
dokumentation

Medskapa,
tillgängliggöra,
kommunicera

Etabelera lokal

Skiss över projektets planerade aktiviteter.

Upptining

Separering
Sanering

Dokumentation

TorkningÖverföring
information

Tillgängliggörande

Ny förvaring

Mediahantering
Kontroll av volymer
Föra statistik

Bildfångst

Filöverföring
Tillfällig lagringÖverföring av
data till bildbank

Skiss över projektets olika processer.

15

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Etablering av arbetslokal
En arbetslokal etablerades med fokus på funktionalitet, säkerhet och budget. Platsen valdes nära
museibyggnaden för enkel materialtransport ochåtkomst till negativen. Säkerhetsanpassningar
gjordes för att undvika hälsofara från potentiellagaser och lokalen delades upp i kontaminerade ochrena områden med separata slussar och faciliteter.
Ventilationen optimerades med punktutsug vid
arbetsborden och daglig städning inplanerades
liksom att kasserat material förvarades i slutna
soptunnor.
Den personliga skyddsutrustningen bestod av:•	Halvmask med aktivt kolfilter (FFABE1P3RD)
för skydd mot organiska och oorganiska gaser,sura gaser, ammoniak och partiklar upp till
30 gånger gränsvärdet
•	Heltäckande skyddsglasögon med klar
polykarbonatlins, utan ventilationsslitsar,
med slutna lameller och UV-skydd•	Nitrilhandskar•	Regelbundet tvättade bomullsrockar•	Först skoskydd, senare ersatta av arbetsskor
som ett mer hållbart alternativ.

Mätning av ohälsosamma ämnen
Bland personal och arbetsledning fanns oro för
att arbete med filmnegativ baserade på cellulosanitrat skulle leda till bildning av nitrösa gaser,
särskilt kvävedioxid (NO2), vilket är toxiskt och
kan skada lungorna. För att utvärdera luftkvaliteten
och identifiera eventuella källor till lukten, kontaktades en toxikolog vid Arbets- och miljömedicin,
Linköpings universitetssjukhus.
Under en dag då projektet arbetade med negativ tillverkade av cellulosaacetat genomfördes mätningar
av flyktiga organiska föreningar. Separat utfördes
mätningar av kvävedioxid under en vecka då endast
negativ av cellulosanitrat hanterades. Personalen
utförde mätningarna själva med passivprovtagare
efter att ha fått noggranna instruktioner.
Provtagning för kvävedioxid utfördes med diffusionsprovtagare av typen Advantec Filter badge NO2.
Det var en passiv provtagning utförd av personalen
under tre arbetsdagar under vecka 40, 2022, med en
total provtagningstid på 18,5 timmar. Provtagningarna skickades sedan med post till laboratoriet
i Linköping för analys.

16

Arbetslokal för vård och digitisering. Foto: Sara Ellenius.

För provtagning av flyktiga organiska föreningar
användes aktiv provtagning, där luft drogs genom
en absorbent (Tenax) i ett stålrör med ett flöde av
200 ml/minut. Vid provtagningen bands flyktiga ämnen i luften till absorbentmaterialet. Vid den
senare analysen lossades ämnena från materialet
och analyserades med termisk desorption och gaskromatografi med masspektrometrisk detektor.
Referensprov togs både i personalrummet ochutomhus för jämförelse.
Resultat av mätning av kvävedioxid
Resultaten av mätningen av kvävedioxid visade
en mycket liten variation mellan olika provplatser,
och nivåerna låg långt under de gällande gränsvärdena för arbetsmiljö. En högsta halt på 8,1 µg/m3
eller 0,0081 mg/m3 registrerades vid provplats 2,
vilket var cirka 118 gånger lägre än nivågränsvärdet
för arbetsmiljö. De erhållna värdena jämfördes ävenmed miljökvalitetsnormen för yttre miljö, där nivån iarbetslokalerna var mer än 10 gånger lägre än normen.
Enligt riktvärden för god luftkvalitet inomhus, satt av
WHO, låg mätvärdena väl under de rekommenderade
gränsvärdena för bostäder.

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

Resultat av mätning av flyktiga
organiska föreningar
Resultaten av mätningen av flyktiga organiska
föreningar vid arbetsborden där negativen hanterades visade låga nivåer. Acetonitril och aceton hade
högst halt, men nivåerna var så pass låga att de inte
kunde kopplas till någon ökad risk för ohälsa. Halten
av acetonitril var 73,5 µg/m3 (0,075 mg/m3), vilket
är cirka 680 gånger lägre än det svenska hygieniska
gränsvärdet för arbetsmiljö på 50 mg/m3. Halten av
aceton i samma prov var 12,3 µg/m3 (0,012 mg/m3),
vilket är närmare 50 000 gånger lägre än det svenska
8-timmars gränsvärdet på 600 mg/m3.
Andra ämnen som kunde identifieras vid arbetsborden inkluderade cyklopentan, nonanal, toluen, decanal med flera. Halterna av dessa ämnen var mycketlåga och jämförbara med vad som förväntas i vanliga
kontors- eller bostadsmiljöer. Liknande låga nivåer
av olika flyktiga ämnen observerades även i personalrummet och utomhus. Ämnen som återfanns i
inneluften, såsom acetonitril, decanal och nonanal,
fanns även i luften utanför byggnaden. Det var troligt
att en del av föroreningarna inomhus härstammadefrån uteluften och inte nödvändigtvis från arbetet
med negativen, eller kunde vara ämnen som avgavs
från ytskikt eller material inom byggnaden.
Som en jämförelse kan nämnas att halterna, uttryckta som toluenekvivalenter, i salar i en nyrenoverad
skola där en provtagning gjordes ett par veckor efter
mätningen vid Nordiska museet varierade mellan 15
och 45 µg/m3. Halten utanför skolan som var belägen
i en mindre stad i norra Småland var 7,1 µg/m3.
Slutsats
Slutsatsen var att halterna av flyktiga organiska
föreningar var låga och låg långt under den acceptabla gränsen på 300 µg/m3 (toluenekvivalenter) för
inomhusluft i bostäder enligt rekommendationerfrån Shrubsole et al. (2019) och ECA-IAQ (1997).
Halterna av kvävedioxid var också låga på alla provplatser och låg under de gränsvärden som fastställts
av Arbetsmiljöverket, WHO och Naturvårdsverket,
vilka markerar nivåer som inte orsakar hälsorisker
när de underskrids.

100 000 BILDMINNEN

Därför kunde slutsatsen dras att miljön var säker
och att luftkvaliteten inte utgjorde någon risk för
personalen. Detta ledde till att kravet på användning
av halvmask och skyddsglasögon inte längre ansågs
nödvändigt9.

Arkivbildare som ingick i projektet
De 100 000 bilderna kommer från flera olika arkiv
i Nordiska museets arkivs samling. De inkluderarsåväl enskilda fotografers arkiv, både yrkesfotografer och amatörfotografers, som institutions- eller
företagsarkiv. Här finns till exempel fotografier som
har använts som illustrationer i veckopress och dagspress, i reklam, modemagasin, för Nordiska museets
föremålsdokumentation liksom privata familjebilder.
Bilderna är framför allt tagna mellan 1930-talet och
1960-talet.

Exempel på digitiserade bilder i projektet.

De nu digitaliserade negativen är ett tvärsnitt frånsamlingen i den meningen att det representerar olika
motivtyper eller genrer, tillkomsthistorier och fotografer. De föreställer i vid mening svenskt samhälle
under 1900-talet med bilder av landskap och stad,seder och bruk, bostadsskick, fritid och arbetsliv
och porträtt. Fotografierna har både individuellt ochsom samlingar ett stort fotohistoriskt och kulturhistoriskt värde. Negativ från ett 50-tal olika arkiv,
både ordnade efter de enskilda fotografernas namn
och på basis av den organisation de tillkommit inom,ingår i digitaliseringssatsningen 100 000 bildminnen.
Nedan följer en kortfattad presentation av och
bakgrund till dessa arkiv10.

9

 edogörelsen om luftmätningarna är hämtat från Rapport från Arbets- och miljömedicin i Linköping
R”Bestämning av kvävedioxid och flyktiga organiska föreningar vid arbete med vård av äldre filmnegativ” Per Leandersson.

10

Där inget annat anges är källorna Nordiska museets arkivpersonal, Visual Arkiv, Wikipedia, accessionsbilagor i arkivet liksom Arkivdigitial och SBL/Riksarkivet.

17

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Allhems förlagAllhems förlags bildarkiv är ett omfattande bildarkiv
uppbyggt i samband med bokutgivning och består
bland annat av förlagets serie med landskapsböcker,
som till exempel Slott och Herresäten i Sverige och
Svenska folket genom tiderna där fotograf Erik Liljeroth under 1940-1970-talen dokumenterat arbetsliv, fritid, bostadsskick, seder och bruk, landskap och
stadsbilder. Det fotografiska materialet om svenska
slott och herresäten kompletterar museets eget material från herrgårdsundersökningarna. Storleken
på samlingen av negativ motsvarar 5–10 hyllmeter.

Kryssningsfartyget Stella Polaris byggdes påGötaverken för det norska rederiet BDS. Hon seglade
som Nordkapkryssare fram till 1940 då hon i stället
började användas som rekreationsfartyg för tyska
flottan och ubåtsbefäl. Efter kriget övertogs hon
av England för transport av krigsfångar innan honåterlämnades till BDS och såldes senare till japanska
International House Co. Ltd i Tokyo där hon omvandlades till restaurang och hotell. Stella Polaris förblev
där till 2006 då hon såldes till ett svenskt företag och
sjönk under bogseringen till sitt nya hem.

NMAx.0064873, Allhem förlag, Stella Polaris.

NMAx.0064876, Allhem förlag, Stella Polaris.

NMAx.0064878, Allhem förlag, Stella Polaris.

NMAx.0064878, Allhem förlag, Stella Polaris.

18

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

Sten Didrik Bellander
Bellander (1921–2001) är känd för sitt reklam- ochmodefotografi. Bellander praktiserade 1947 hosden amerikanske modefotografen Richard Avedon
och efter hemkomsten till Sverige 1948 tog hanöver ateljé Savoy i Stockholm, där han ägnade sig
åt porträtt-, reklam-, mode- och industrifotografering. Bellander deltog i den paradigmatiska utställningen Unga fotografer på Rotohallen i Stockholm
1949. Senare kom han att vara en av medlemmarna i
frilanskollektivet Tio Fotografer som bildades 1958.11
Bellander har deltagit i både separat- och samlingsutställningar samt publicerat sig i ett flera böcker.12
I Nordiska museets arkiv finns såväl negativ (cirka
20 000 negativ) som kontaktkartor och papperskopior från Bellanders verksamhet. Inom ramen för
projektet 100 000 bildminnen har cirka 12 000 bilder
av Sten Didrik Bellander digitaliserats.

100 000 BILDMINNEN

tågstationer, järnvägar och vägar, industrier och
kulturhistoriska landmärken. Bilderna publicerades
och spriddes också genom bokutgivning.13 Även stensättningar, gravhögar och annan bebyggelse som kan
skönjas som avvikelser i vegetationen blev föremål
för flygfotografering. Detta blev ytterligare systematiserat av arkeologen och majoren Esse Ericsson som
själv flög och fotograferade över Sydsverige på 1950och 1960-talen och har efterlämnat ett stort bildarkiv
till stiftelsen Institutet för Kulturforskning.14

Oscar Bladh och AB Aeromaterial
Här ingår dels en samling om 58 flygfotografiertagna av Oscar Bladh (1895–1973), dels en samlingom 2 800 bilder från Aero Materiel AB som inte alltid
är markerade med fotografens namn, men där Bladhtroligen är upphovsperson. Samlingarna innehåller
flygfotografiupptagningar från hela Sverige, i huvudsak samhällen, fabriker och byggnader. Oscar Bladh
arbetade för företaget AB Aeromaterial som var
huvudleverantör och distributör för flygfotografiöver Sverige från 1920-talet till 1950-talet.
I samlingen finns flygbilder av herrgårdar, städer och
av Skansen. Bladh började redan 1918 att fotograferafrån flygplan och blev senare knuten till firman
Aero Materiel AB som blev huvudleverantör och
distributör av flygfoton över Sverige till allt frånkartografiska publikationer till massproducerade
vykort. Generellt hade flygfotografierna motiv somskulle locka turister och kunder och som skulle
väcka den lokala, nationella och politiska patriotismen, genom bilder av kyrkor, infrastruktur som

11

NMAx.0042458, Aeromateriel AB. Syd Lysekil, 1934.

NMAx.0042459, Aeromateriel AB. Syd Lysekil, 1934.

I 10 Fotografer ingick Sten Didrik Bellander, Harry Dittmer, Sven Gillsäter, Hans Hammarskiöld, Rune Hassner, Tore Johnson, Hans Malmberg,
Pål-Nils Nilsson, Georg Oddner och Lennart Olson.

12

https://libris.kb.se/hitlist?q=bellander%2C+sten+didrik&r=&f=simp&t=&s=rc&g=&m=10

13

 e till exempel Hans W:son Ahlmann, Nutida Sverige, dess natur och kultur, med 100 flygbilder och 8 konturkartor (Stockholm: Natur och Kultur, 1934);
S
Karl Johan Rådström, Sverige från luften. En bilderbok över vårt vackra land (1937-1938).

14

Esse Ericsson och Lars Hansen, Flygspaning efter historia. Flygarkeologins mål och metoder, med katalog över Esse Ericssons flygfotoarkiv(Kivik: Institutet för kulturforskning, 1992).

19

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Carl Filip Dahlgren
Dahlgren (1865–1961) föddes i Alingsås församling (Älvsborgs län, Västergötland).
Under en tid bodde han i Uppsala och tjänstgjorde som landsfogde. Filip Dahlgren hade ett
stort fotografiskt intresse. I samlingen som omfattar 289 bilder finns till exempel familjeoch landskapsbilder, husinteriörer och exteriörer, många porträtt och blomstermotiv.

NMAx.0040858, Filip Dahlgren.

NMAx.0040670, Filip Dahlgren.

20

NMAx.0040823, Filip Dahlgren.

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Karl Werner (KW) Gullers
Gullers (1916–1998) var en av Sveriges internationellt mest kända fotografer från 1900-talets mitt.
Han drev fotoateljén Studio Gullers mellan 1938 och 1978 i Stockholm. Gullers arbetade på uppdrag av både svensk och internationell dagspress och veckopress och tog även bilder för reklam
samt svensk industri som SAS, Facit, SAAB och många andra.

NMAx.0010838, KW Gullers.
SAS Royal Viking de luxe, 1957.

NMAx.0010872, KW Gullers. SAS Royal Viking de luxe, 1957.

NMAx.0021294, KW Gullers.
Flygvapnet Västerås, 1959.

Gullers var ordförande för Svenska fotografers förbund (1953–1957) och medlem i organisationen
Svenska reklamfotografer. Hans bilder skildrar de flesta aspekter av det svenska samhället underfolkhemsperioden och Studio Gullers arkiv utgör en av de högst prioriterade delarna av Nordiska
museets bildsamlingar. Samlingen består av cirka 470 000 negativ, 100 000 kontaktkartor och
5 000 papperskopior.15

15

https://en.wikipedia.org/wiki/Karl_W._Gullers

21100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE”Studio Gullers arkiv utgör en av
de högst prioriterade delarna av
Nordiska museets bildsamlingar”

NMAx.0011987, KW Gullers. Ingrid Bergman, bakom kulisserna,1947.

22

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Samlingen består av cirka 470 000 negativ,
100 000 kontaktkartor och 5 000 papperskopior.

NMAx.0010397, K. W. Gullers,
Köpenhamn.

NMAx.0027246, KW Gullers,Operan Ballett, 1966.

NMAx.0002153, Studio Gullers
SAAB Flygverkstäderna Linköping 1976.

NMAx.0016593, KW Gullers, 1948.

NMAx.0030813, KW Gullers, Svenska Renault AB.
Bilar i natur 1967.

NMAx.0021686, KW Gullers,
Lionel Hampton i konserthuset 1956.

23

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Gösta Glase
Glase (1920–2001) är upphovsman till många klassiska Stockholmsfotografier från1950-1970-talen. Han gav ut flera böcker om Stockholm, bland annat tillsammans med
hustrun Béatrice, som var journalist.16 Glase medverkade i tidskrifter som Idun och
Veckojournalen. I hans samling i Nordiska museets arkiv finns bland annat porträtt påkända svenskar som Pär Rådström och Lars Forsell. Samlingen omfattar cirka 30 000
negativ på acetatbas, av dessa har knappt 7 500 bilder digitaliserats inom ramen för
projektet 100 000 bildminnen.

NMAx.0036014, Gösta Glase. Dahlman, Olle, IFK Östersund, slalom.

NMAx.0036761, Gösta Glase. Almqvist, Greta, Södertälje, IF.

NMAx.0039678, Gösta Glase. Militärbilder inkallad.

NMAx.0039700, Gösta Glase. Militärbilder, inkallad.

1624

 e till exempel Béatrice Glase och Glase Gösta, Gamla stan med slottet och Riddarholmen (Stockholm: Trevi, 1977)
S
och Béatrice Glase, Gösta Glase och Gunnar Härén (1988). Gamla stan: historia som lever (Stockholm: Trevi, 1988).

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Gunnar Lundh dokumenterade
livet och invånarna i Stockholm ur olika
perspektiv under hela sin karriär.

NMAx.0040207, Gunnar Lundh.

NMAx.0040154, Gunnar Lundh.

Gunnar Lundh
Lundh (1898–1960) var en av de första i Sverige att använda Leicakameran med film ismåbildsformat. Under 1920-talets första hälft arbetade han som porträttfotograf påvaruhuset Wertheim i Berlin. 1929 startade han en egen bildbyrå i Stockholm som var en
av de första moderna bildbyråerna i Sverige där kunderna kunde välja motiv från tusentals
bilder. Lundh fotograferade bland annat den då nyinvigda Slussen 1935 och fortsatte underhela sin karriär att dokumentera livet och invånarna i Stockholm ur olika perspektiv.
Som dokumentärfotograf utförde han tillsammans med Ivar Lo-Johansson bildverket
Statarna i bild (1948). Lundh följde den internationella fotoestetiska utvecklingen på
1930-talet och framåt och utnyttjade kamerans möjligheter att snabbt fånga en händelsei rörelse och arbeta med okonventionella vinklar, förkortningar och oskärpa. Arkivet på
Nordiska museets arkiv omfattar cirka 300 000 bilder och täcker de flesta aspekter av
det svenska samhället från sent 1920-tal till 1950-talet. Här finns bilder av vardagsliv,
arbete, fritid, politik och hans resor utanför Sverige. Materialet utgörs främst av filmrullar,
177 volymer med 25–50 rullar/volym och drygt 100 volymer bladnegativ.

25

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

2024

Ossian Olofsson
Olofsson (1886–1973) disputerade i marinbiologi vid Uppsala universitet 1918 och var verksam
som fiskeriintendent från 1917. Under perioden 1919–1939 var han placerad i distriktet i övreNorrland (Luleå) och var under dessa år även aktiv i Norrbottens läns fiskerinämnd och jaktvårdsförening. Han var aktiv som skribent och publicerade uppsatser och böcker om fiske,
jakt, fauna och etnologi bland annat i Fauna & Flora.17 Fotografierna i Nordiska museets
samling är från hans tjänstetid i Norrbotten 1919–1939 och omfattar fotografier av fiske,
fiskeredskap, fåglar och jakt i Västerbotten och Norrbotten. Totalt har 327 fotografiertagna av Olofsson digitaliserats inom ramen för 100 000 bildminnen.

NMAx.0100503, Ossian Olofsson.
Storavan, 1931.

NMAx.0100231, Ossian Olofsson.
Knaver 1929–1954.

NMAx.0100347, Ossian Olofsson.
Possejarve-lägret, 1929-1954.

NMAx.0100335, Ossian Olofsson.
Gavaskojan, 1929-1954.

17

26

 venska män och kvinnor: biografisk uppslagsbok, Stockholm: Bonnier, 1942–1955, s. 634-635;
Shttps://libris.kb.se/hitlist?q=Ossian+Olofsson&r=&f=simp&t=&s=rc&g=&m=10

NMAx.0100250, Ossian Olofsson.
Lax Havsöring. Porsi 1935.

NMAx.0100207, Ossian Olofsson.
Notar Lule älv. Bredåker 1936.

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

André och Irène Reisz
Fotograferna och makarna André Reisz (1897–1974) och Irène Reisz (1900–1987) kom
ursprungligen från Ungern. Efter första världskriget studerade André konsthistoria ochutbildade sig till fotograf. Under 1930-talet sökte han sig till Paris tillsammans med hustrun
Irène, där de fick kontakt med den internationellt kända bildbyrån Rapho. Under andra
världskriget flydde de till Schweiz. Tack vare förbindelser med svenska tidningar fick paretarbetstillstånd i Sverige och år 1946 startade de sin verksamhet i Stockholm. De hade redan
tidigare lyckats få sitt bildarkiv till Sverige men fortsatte samarbetet med bildbyrån i Paris.

NMAx.0053114, André&Irène Reisz.

Överst t.h. NMAx.0054038 / Överst t.v. NMAx.0053933
Underst t.h. NMAx.0053556 / Underst t.h. NMAx.0054235,
André&Irène Reisz.

André Reisz intresserade sig för den svenska
kyrkokonsten och tillsammans med överantikvarie
Bertil Berthelson gavs verket Kyrkor i Sverige ut.
Med text av Gösta Berg gav makarna Reisz ut boken
Vandring på Skansen till Skansens 75-årsjubileum.
André och Irène Reisz sålde bilder till bland annat
SAS, SJ, Vitterhetsakademin, skolförlag med flera.

Arkivet består av fotografier från 1930–1960-tal
med motiv från stora delar av Sverige (särskilt
stockholmsförorternas utbyggnad under 1950-talet
och framåt) samt USA och olika europeiska länder.
Deras arkiv består till stor del av nitratnegativ(uppskattningsvis cirka 100 000 bilder) som bara i
mindre utsträckning har digitaliserats tidigare.

27

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Rudbeck (1878–1949) var anställd
som amanuens på Skansen och
Nordiska museet från 1909.
Anna Rudbeck
Rudbeck (1878–1949) var anställd som amanuens på
Skansen och Nordiska museet från 1909. Hon hadeen textilutbildning i botten och arbetade bland annat
på textilateljén Licium (uppgick 1952 i Handarbetets
vänner) med komposition av liturgiska textilier
innan hon kom till Nordiska museet och Skansen.
Rudbeck var ansvarig för Skansens expedition och
textilkammare och deltog bland annat i arrangemangen av Skansens vårfester.18

Hennes efterlämnade handlingar finns i Nordiska
museets arkiv. De fotografier som tillskrivs henne
i arkivet föreställer framför allt människor i olika
dräkter på Skansen. Totalt finns 1 178 negativ på
nitratbas i samlingen och samtliga har digitaliserats
inom ramen för projektet 100 000 bildminnen.
Utöver detta finns en samling papperskopior och
glasplåtar i Nordiska museets arkiv.19

NMAx.0041625, Anna Rudbeck. Folkdans på Skansen.

NMAx.0041352, Anna Rudbeck. Skansen Ringleksbarn 1941.

18

Redogörelse för Nordiska museet, 1914, s. 35; Fataburen. Redogörelse för Nordiska museets utveckling och förvaltning, 1909.

19

 engt Nyström, ”De kvinnliga amanuenserna” i Nordiska museet under 125 år, red. Hans Medelius,
B
Bengt Nyström & Elisabet Stavenow-Hidemark, 1998; Fataburen. Redogörelse för Nordiska museets utveckling och förvaltning, 1913.

28

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Det är interiörer och porträtt,familje- och semesterbilder som troligen är
tagna någon gång mellan 1920 och 1940.

Britta Oskarsson
Det finns mycket lite information om denna fotograf och samling. De bilder som
nu har digitaliserats är negativ på nitratbas och omfattar totalt 29 bilder. Utöver detta
finns även 210 glasnegativ. Det är interiörer och porträtt, familje- och semesterbilder
som troligen är tagna någon gång mellan 1920 och 1940.

NMAx.0042490, Britta Oskarsson. Åsträsk.

NMAx.0042484, Britta Oskarsson. Uppsala.

NMAx.0042478, Britta Oskarsson. Uppsala.

NMAx.0042479, Britta Oskarsson. Uppsala.

29

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

2024

Holméns bilder för NK tillhör de bilder som
har allra störst skador, vilka kan ha uppstått bådeföre och i samband med vattenskadan 2022.

NMAx.0000239, Erik Holmén. 1929–1930.

NMAx.0000149, Erik Holmén, 1929–1930,
Kvinna i motionsmaskin.

Nordiska kompaniets (NK) arkiv
Arkivet innehåller främst modefotografier på
nitratbas producerade från 1920-talet till 1950-talet.
Det införlivades i Nordiska museets arkiv 1977.
Alla bilder i NK:s arkiv är inte signerade men den
absoluta majoriteten av dessa fotografier är tagna
av fotografen Erik Holmén (1893–1963).
Holmén började redan som 13-åring som fotografassistent hos hovfotograf Anton Blomberg på
Bryggaregatan 17 i Stockholm. Efter tio år hos
Blomberg startade han sin egen rörelse 1916 och
tog inledningsvis mest bilder för veckotidningarna Idun och Veckojournalen. Holmén arbetade på
uppdrag för NK i drygt 40 år, mellan 1917 och 1963.
Holmén gjorde både redaktionellt arbete och

NMAx.0000065, Erik Holmén 1929.

annonsbilder till NK:s tidskrift Stil och hans bilder
användes i reklam för NK i andra veckotidningar.
Holmén tog bilder av hela varuhusets sortiment,
glas, möbler, inredningar och kläder och skor.
I arkivet finns cirka 40 000 papperskopior och cirka
35 000 negativ (cellulosanitrat, acetat samt glasplåtar) från NK:s arkiv. Av dessa har ett stort antal
bilder (cirka 70 000) redan digitaliserats och publicerats inom ramen för ett Europeana projekt ommode (2012–2015).20 Inom ramen för projektet 100
000 bildminnen har sammanlagt 290 negativ digitaliserats. Holméns bilder för NK tillhör de bilder som
har allra störst skador, vilka kan ha uppstått bådeföre och i samband med vattenskadan 2022.

20 F ashion/Photographs/Nordic Museum = 3 768 st träffar.
https://www.europeana.eu/sv/search?page=1&qf=collection%3Afashion&qf=proxy_dc_type.en%3A%22Object%20Type%5C%3A%20fashion%20photograph%22&qf=DATA_PROVIDER%3A%22Nordic%20Museum%20Foundation%22;
https://www.nordiskamuseet.se/sites/default/files/public/amnen/modedrakt/646.pdf;
https://www.mynewsdesk.com/se/nordiska_museet/pressreleases/nordiska-museets-modesamlingar-nu-mer-tillgaengliga-aen-naagonsin-1127918
Sökning på Mode/Nordiska museet = 51

30

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

NMAx.0000151, Erik Holmén 1929.
31

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Nordiska museets nitratnegativmagasin
Samlingen är en del i museets ämbetsarkiv och innehåller bland annat negativ till depapperskopior som finns i arkivets topografiska och ämnesordnade arkiv. Totalt består
det av 98 000 negativ. Här finns till exempel av fotografier av föremål, byggnader och
landskap, människor i folkdräkter och bilder av människor som utför vardagssysslor.

NMAx.0045124, Nordiska museets nitratnegativmagasin, Oscar V:s begravning.

NMAx.0052347, Nordiska museets nitratnegativmagasin.

NMAx.0043872, Nordiska museets
nitratnegativmagasin.

32

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Nordiska museet Tyresö
Samlingen är en del av ämbetsarkivet och en av totalt tre volymer har kopplingtill markis Claes Lagergrens (1853–1930) memoarer. Arkivet består av reprofotograferingar av fotografiska porträtt, målningar och grafiska blad frånsamlingen som härrör från Tyresö slott.

NMAx.0040899, Nordiska museet Tyresö.

NMAx.0040992, Nordiska museet, Tyresö, Colonna De tre bröderna.

Axel Sjögren
Sjögren (1857–1920) föddes i Värmland och reste på 1880-talet till Amerika
där han jobbade på flera järnvägsbolag. Tillbaka i Sverige 1896 blev han vd för
Svenska Spiralfabriken. Uppfinnare av skjutvapen. En mindre del av samlingenär från Amerika, bland annat Denver.

NMAx.0072756, Axel Sjögren.

NMAx.0072731, Axel Sjögren.

33

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

2024

Elsa Gernandt af Ekströms samling
Gernandt af Ekström (1904–1984) var gift med adelsmannen
Carl Sigurd Fredriksson af Ekström och hon har utöver negativäven lämnat in föremål till museet.

NMAx.0071412, Elsa Gernandt af Ekströms
samling «Östersundshemmet. Mamma, Pappa,
Märta och mina allra käraste + Kungsör.

NMAx.0071409, Elsa Gernandt af Ekströms samling «Östersundshemmet.
Mamma, Pappa, Märta och mina allra käraste + Kungsör.

Halina Neujahr
Neujahr (1924–2006) var en förintelseöverlevande, biokemist och professor.
Efter kriget kom Neujahr till Sverige med ett fartyg från Röda Korset.
Hennes arkiv på museet innehåller fyra fotoalbum med bilder från1945–1970-tal samt negativ från 1945–1980.

NMAx.0099073,
Halina Neujahr, Normandie.

34

NMAx.00009582,
Halina Neujahr, SP Dans.

NMAx.0099871,
Halina Neujahr, Verbier Julen/Väddö våren, Israel.

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Harriet Hjorth
Hjorth (1908–1977) föddes i Stockholm och växte upp på Östermalm. Under 1930-talet
började hon i hemlighet skriva veckotidningsnoveller under pseudonym. I likhet medmånga andra svenska författare ville Harriet Hjorth ut i Europa så fort som möjligt
efter krigsslutet.
Redan vintern 1945 reste hon till det nyligen befriade Paris. Hon försörjde sig där på
tidningsartiklar i svenska tidningar. Bland annat var hon första svenska journalist som
intervjuade feministikonen Simone de Beauvoir 1945. Senare slog hon sig på folklivsskildringar bland annat i böckerna Irlands kust, 1947, och Keltisk kust, 1954.

NMAx.0072627, Harriet Hjorth.
Concarneau.

NMAx.0072206, Harriet Hjorth.
Hamnen i Dungloe.

NMAx.0072208, Harriet Hjorth.
Donegal Dungloes storgata.

Sigurd Wallin
Wallin (1882–1968) var etnolog, verksam vid Nordiska museet som intendent för
Högreståndsavdelningen och gav ut flera böcker om bostadsskick inom detta område.
Han var även ledamot av Kungliga Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien.
Sigurd Wallins arkiv består av handlingar och fotografier.

NMAx.0072775, Sigurd Wallin, William Andersson
Kristianopel Blekinge, Östra hd 1929.

NMAx.0072780, Sigurd Wallin, W Andersson
Karlskrona, Fisktorget. Typer från Hässlö m.fl. öar Juli 1929.

35

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

2024

Rörstrand AB
Rörstrand AB kollektionsavdelnings mönsterarkiv består av handlingar som har tillkommit
genom Rörstrands verksamhet under 1800- och 1900-talet. Som företag har Rörstrand funnits sedan 1700-talet, och hade länge en ledande ställning inom svensk porslinsproduktion.
Under 1800-talets andra hälft utvecklades Rörstrand till att bli en keramisk storindustri,
med en bred och omfattande produktion. Företaget tillverkade främst servis- och hushållsvaror, kakelugnar, och teknisk porslin. Rörstrand har dessutom nått stora framgångar med
sina konst- och prydnadsföremål.

NMAx.0069093,
Rörstrand, publikation.

NMAx.0069219, Rörstrand publikation.

Carl-Herman Tillhagen
Tillhagen, intendent vid Nordiska museet, deltog i undersökningar och genomförde
fältarbeten. Det insamlade materialet, uppteckningar och fotografier lämnades tillSocialstyrelsen och genom Tillhagen sedan till Nordiska museet. Tillhagen fortsatte att
vara anställd som sakkunnig långt in på 1960-talet där han fortsatte att samla in material.

36

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNENBo Nettelbladt
Bo Nettelbladt (1911–1996) var civilingenjör, verksam bland annat sombyråchef vid Kungliga Marinförvaltningen och ledamot av Statens nämnd för
arbetstagares uppfinningar. Arkivet utgörs dels av en resedagbok och ett
fotoalbum från en examensresa till Sovjetunionen 1936 då teknologer frånKungliga Tekniska Högskolan reste runt på vattenvägarna i 20 dagar,dels av bladfilmsnegativ som troligen tagits av hans svärfar.

NMAx.0069647, Bo Nettelbladt.

NMAx.0069695, Bo Nettelbladt.

NMAx.0069692, Bo Nettelbladt.

NMAx.0069649, Bo Nettelbladt.

Arkivet utgörs dels av en resedagbok
och ett fotoalbum från en examensresa
till Sovjetunionen 1936.

37

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Ernst E Aréen
I museets arkiv finns bland annat fotografier av jakt och sällskapsliv från Tjockö skärgård,liksom foton från bland annat Stjärnsund och Skottorp. Aréen (1882–1943) arbetade vid
patologiska institutionen i Uppsala, farmakologiska institutionen vid Lantbruksakademienoch Centralanstalten för försöksväsendet på jordbruksområdet samt senare som direktöri AB Scriptor, institut för forskning och kulturell förmedling. Aréen gjorde flera studie- ochforskningsresor utomlands och utgav avhandlingar och uppsatser rörande bland annat
konst- och kulturhistoria, genealogi, numismatik och vapenhistoria.

NMAx.0069704, Ernst E Aréen.

NMAx.0069708, Ernst E Aréen.

NMAx.0069709, Ernst E Aréen.

NMAx.0069710, Ernst E Aréen.

38

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Gösta Bodman
Bodman (1875 – 1960) deltog i Otto Nordenskjölds Antarktisexpedition 1901–1903
som meteorolog och fysiker. Han arbetade sedan som lärare vid Chalmers tekniska
högskola där han 1918 blev professor i organisk kemi och mineralogi. Bodman utgav
flertalet vetenskapliga avhandlingar liksom industrihistoriska arbeten rörande
främst Göteborgs utveckling som industristad. Efter pensionen flyttade Bodman
till Stockholm för att på Tekniska museet arbeta som arkivsamordnare och museiguide.
I Gösta Bodmans arkiv finns handlingar från åren 1900–1956.

NMAx.0069711, Gösta Bodman.

NMAx.0069719, Gösta Bodman.

NMAx.0069717, Gösta Bodman.

39

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Olle Homman
Homman (1893 – 1980) var konstnär, etnolog, hembygdsforskare samt museitjänsteman vid
Nordiska museet. Hans dokumentationer omfattar bland annat hus och gårdar i Hockfjärd
och Gagnef. Professor John Granlund vid Stockholms universitet, skrev i sin minnesrunaöver Olle Homman följande: ”Med Olle Hommans död försvann den utan tvekan främsta
kännaren av gammal svensk allmogebebyggelse från medeltiden och fram till 1800-talet.
År 1926 infångades han av Sigurd Ericsson till Nordiska museet och blev genom sina undersökningar på svensk landsbygd från sydligaste Skåne till översta Norrland en av de mångsidigaste och kunnigaste kännarna av utvecklingen av svensk byggnadskultur och svenskt
arbetsliv. Tusentals teckningar av konstruktioner, planlösningar och byggnadsdetaljer,
som Olle Homman undersökt i fältet förvaras nu i Etnologiska undersökningens arkiv vid
Nordiska museet och ligger till grund för Sigurd Ericsson och andra forskares publicerade
kartor, böcker och Uppsatser. Alla vi som haft vår glädje i svensk allmogeforskning minns
med tacksamhet och saknad Olle Homman, hans godhet och försynthet”.

NMAx.0069797, Olle Homman.

NMAx.0069817, Olle Homman.

Ernst B Persson
Perssons (1878-okänt datum) arkiv består av glasplåtar och nitratnegativfrån tiden 1900–1930-tal.

NMAx.0069846, Ernst B Persson.

40

NMAx.0069848, Ernst B Persson.

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Gerard Odencrantz
Odencrantz (1888 - 1967) var läkare och praktiserande i Stockholm och lärare i hälsolära vid
Birkagårdens folkhögskola. I Gerhard Odencrantz arkiv finns fotografier varav en samling
porträtt, natur- och resebilder efter Arvid Odencrantz, 1881–1959, och konstruktör av
flygkamera för fotogrammetri.

NMAx.0069858, Gerard Odencrantz.

NMAx.0069850, Gerard Odencrant, En kyrkbåt lägger till Leksand.

Sigurd Erixon
Erixon (1888–1968) var ledande inom svensk etnologi under 1900-talets första hälft och
fungerade som mentor och banbrytare för en hel generation forskare. Han började sin forskningsresa vid Nordiska museet år 1912 med sina byundersökningar. Därefter ledde han flera
etnologiska projekt vid museet och år 1934 tillträdde han den Hallwylska professuren i nordisk
och jämförande folklivsforskning vid Institutet för folklivsforskning vid Stockholms högskola
och Nordiska museet. Hans huvudsakliga teoretiska ramverk, diffusionism, präglade hansarbete och ledde till den omfattande etnologiska kartläggningen av Sverige för att identifiera
kulturområden, kulturgränser och spridningsvägar. Detta resulterade i det banbrytandeverket Atlas över svensk folkkultur som publicerades 1957.

NMAx.0069947, Sigurd Erixon.

NMAx.0069946, Sigurd Erixon.

Erixonvar ledande
inom svensk
etnologi under
1900-talets
första hälft.
41

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Olle Ekberg
Ekberg (1900–1995) var anställd som fotograf vid Nordiska museet och Skansen tidigt
1900-tal, därefter egen firma. Nordiska museets material består av mer än 5 000 glas- ochacetatnegativ från olika perioder. En hel del från Nordiska museet och Skansen, men senare
accessioner innehåller även arbeten som Ekberg gjort för egna firman på uppdrag av andra
museer, så som Waldemarsudde, Millesgården, Etnografiska museet etcetera.
En del av materialet från andra institutioner återlämnades till dessa i samband med
museets arkivflytt 2013–2015.

NMAx.0069956, Olle Ekberg.

NMAx.0069958, Olle Ekberg.

Kerstin Gerbro
I Nordiska museets arkiv finns bland annat fotografier från en resa till Runö, Estland 1935.

NMAx.0070238, Kerstin Gerbro.

42

NMAx.0070253, Kerstin Gerbro.

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Rickard Nyström
Nyström (Okänt födelsedatum - 1957) var amatörfotograf och hans arkiv
består av familjebilder från Stockholm och Karlstad.

NMAx.0070282, Rickard Nyström.

NMAx.0070292, Rickard Nyström.

NMAx.0070273, Rickard Nyström.

Konrad Elméus
Elméus (1868 – 1940) var arkitekt med examen från Byggnadsyrkesskolan
vid Tekniska skolan i Stockholm. Han studerade och arbetade även i Hamburg,
Hannover och Strasbourg. Elméus ritade kyrkor, gravkapell och flera skolor
i Stockholm, och år 1921 blev han ledamot av Stockholms skönhetsråd.
I Konrad Elméus arkiv ingår ritningar, fotografier och pressklipp.

NMAx.0070109, Konrad Elméus.

NMAx.0070173, Konrad Elméus.

43100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

2024

Sune AmbrosianiKarl-Runo Lindström

Ambrosiani (1874–1950) var kulturhistoriker ochintendent vid Nordiska museet. Ambrosiani kan
sägas vara en pionjär inom den svenska fältforskningen. Han fotograferade på 1890-talet medeltida
kyrkor och byggnader och publicerade 1916 den
första handledningen av uppteckningar av allmogens
materiella kultur. Ambrosiani publicerade undersin verksamhetstid en rad arbeten om bland annatskråväsen, hantverk och medeltida byggnadsskick.
Från och med år 1932 ansvarade han för Nordiska
museets registreringsavdelning. Han medverkadeäven till bildandet av Föreningen för svensk kulturhistoria och var redaktör för dess tidskrift RIG.

Lindström (1915–1942) var 3:e styrman på motorfartyget Luleå när det 1942 torpederades och
gick under. Lindström följde fartyget i djupet.
1947 förvärvade Nordiska museet dagböcker
samt annat material i original och i avskrift med
kommentarer av fadern handlanden J W Lindström,
Uppsala. Ett antal fotografier finns i museets
nitratmagasin.

Sune Ambrosianis arkiv består av handlingar,
fotografier och pressklipp.

NMAx.0070503, Karl-Runo Lindström.

NMAx.0070496, Sune Ambrosiani.

NMAx.0070574, Karl-Runo Lindström.

NMAx.0070593, Karl-Runo Lindström.
NMAx.0070474, Sune Ambrosiani.

44

NMAx.0070513,
Karl-Runo Lindström.

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Oscar Montelius
Montelius (1843 – 1921) var arkeolog, riksantikvarie ochledamot av Svenska Akademien år 1917–1921 på stol nummer 18.
Han var även ledamot i ett stort antal föreningar och lärda
samfund i såväl Sverige som utomlands, däribland den Kungliga
Vetenskapsakademien. Montelius insatser under sin verksamhetstid har fått grundläggande betydelse för både nordisk arkeologi
liksom för förhistorisk forskning i hela världen, och hansvetenskapliga produktion omfattar över 400 arbeten.
Oscar Montelius arkiv består av en samling placeringskort
och negativ.

Sigurd Dahlbäck
Dahlbäck (1866 - 1932) var etnolog, advokat och författare.
Han lämnade Stockholm för övre Norrland och på uppdrag av
Vitterhetsakademien utforskade han Norrbottens förhistoria,
kolonisation och etnografi. Sigurd Dahlbäcks arkiv innehåller
bland annat anteckningsböcker, skisser och fotografierfrån norra Sverige.

NMAx.0070962, Sigurd Dahlbäck.

NMAx.0071291, Oscar Montelius.

NMAx.0071331, Sigurd Dahlbäck, Västerbotten Holmön.
Fotografens anteckning: Kvarnen vid skolan.

Maj Florin
Florin (1912 – 1940) var etnologistudent under professor
Sigurd Erixson. I Maj Florins arkiv finns handlingar och fotografiertagna vid inventeringar i samband med etnologiska undersökningar
om silversmide i Dalarna och Hälsingland åren 1934 och 1936.

NMAx.0071400, Maj Florin.

45

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Christa Lindberg
Det saknas information om Lindbergs arkiv som består av 134 nitratnegativ.
Bilderna ser ut att vara tagna under 1910–1920-talet. Motiven utgörs av fritidsbilder:studentfiranden, utflykter i skog och mark, resor i skärgård och fjälltrakter.

NMAx.0071541, Christa Lindberg.

NMAx.0071544, Christa Lindberg.

46

NMAx.0071545, Christa Lindberg.

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Gustaf Emil Petterson
Petterson (1855–1933) var en svensk arkitekt och fotograf som verkade under början av
1900-talet. Petterson hade en mångsidig karriär inom arkitektur och kyrkorestaurering.
Som fotograf dokumenterade han svenska städer och landskap. I hans arkiv finns detäven en hel del familjebilder.

NMAx.0066718, Gustaf Emil Petterson, Dala Husbyresan 1902.
Färja vid Dalälfen Dala-Husby Speglingsborg.

NMAx.0068603, Gustaf Emil Petterson, Kalmar 1900.

NMAx.0068807, Gustaf Emil Petterson, Stockholm ¨Kåkar¨.

NMAx.0067466, Gustaf Emil Petterson, självporträtt.

NMAx.0067305, Gustaf Emil Petterson, Stockholm,
Gatulif Invign. af Poltavamonumentet & John Erikssons.
47

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Walldéns släktarkiv
Folke Walldén (1903–1965) var tillsammans med sin familj i Japan under andra världskriget
där de fick erfara bombanfall och Walldén själv var en av de första att besöka Hiroshima
efter katastrofen. På uppdrag av FN ansvarade han för att bistå västerländska krigsfångar
att komma hem efter kriget. Efter krigsslutet 1945 lyckades familjen ta sig hem till Sverige
med fartyg, bland annat via Filippinerna och USA, och resan dokumenteras i handlingar som fotografier och pressklipp från 1945–1946. 1952 återvände familjen till Japan och
Walldén tillträdde tjänsten som konsul vid svenska konsulatet i Kobe, en befattning som
han innehade till sin död 1965.

NMAx.0101256, Folke Walldén, Folke och geisha vid ljuslykta, Japan 1938.

NMAx.0101393, Folke Walldén, torg, Japan 1938.

NMAx.0101264, Folke Walldén, Japan 1938.

NMAx.0101268, Folke Walldén, Japan 1938.

48

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Svenn Poulsen
Poulsen (1872 – 1937) var en dansk journalist, jurist och redaktör och arbetade bland annat
för Berlinske Tidende. Han gjorde reportageresor till bland annat Island 1907 och senare
Grönland. Enligt museets arkiv reste han runt i Sverige tidigt 1900-tal och under första
världskriget besökte han Finland.

NMAx.007160, Svenn Poulsen. Anders Zorn isläde samt Albert Engström 1905.

NMAx.00715941, Svenn Poulsen. Anders Zorns hus
med Zorn, hustru, syster och Albert Engström 1905.

NMAx.0071644, Svenn Poulsen. Jämtland 1905.

NMAx.0071621, Svenn Poulsen.
Stockholm, Idrottsparken, 1905.

NMAx.0071628, Svenn Poulsen. Stockhom 1905 Nubro,
Operan från slottet mod Kungsträdgården 1905.

NMAx.0071615, Svenn Poulsen. Utflykt till Gripsholm-Målsåker 1905.

49

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Gösta Selling
Selling (1900–1996) var museiman och tecknare. Han var anställd vid Nordiska museet och
Skansen 1923–1937, stadsantikvarie och chef för Stockholms stadsmuseum 1937–1960, riksantikvarie och chef för Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museum 1960–1966.
Han producerade en mängd kulturhistoriska texter, främst rörande Stockholm, under helasin karriär liksom ett par böcker. Selling var även ledamot av Vitterhetsakademien och
Vetenskapsakademien, och erhöll utmärkelser som Samfundet S:t Eriks första plakett för
berömliga insatser för Stockholm. I Gösta Sellings arkiv finns framför allt fotografier menäven vykort och andra handlingar.

NMAx.0071656, Gösta Selling.

NMAx.0071657, Gösta Selling.

Louise Hagberg
Hagberg (1868–1944) var folklivsforskare och amanuens vid Nordiska museet 1891–1931 och
blev sedermera hedersdoktor i Uppsala 1942. Hennes arkiv i Nordiska museet omspänner
åren 1880–1940 och består huvudsakligen av forskningsmaterial där det ingår en serie
fotografier men också en mängd släkthandlingar. Hagberg företog under åren 1912–1929
flera forskningsresor i Sverige under vilka hon samlade in föremål till museet samt fördeanteckningar om folklig tradition i tro och sed. Detta material låg som grund för flera
uppsatser i Fataburen, Rig och Svenska Landsmål samt publikationen Påskhögtiden (1920)
och det stora arbetet När döden gästar (1937).

NMAx.0100169, Louise Hagberg.

50

NMAx.0100170. Louise Hagberg.

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Callisjendorff/Klingspor
Staffan Wathier Klingspor (1866–1953) var läkare, utbildad i Strängnäs och Uppsalaoch verksam som bland annat lasarettläkare i Nyköping och Karlskrona, stadsläkare i
Söderhamn och Umeå, och hade i Stockholm egen privatpraktik. Han beskrivs som
händig och konstnärlig. I Staffan Klingspors arkiv finns fotografier från 1870-talet
fram till 1920-talet.

NMAx.0101678, Callisjendorff/Klingspor.

51

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SEVård ochfysiskt bevarande
Fotografier som efemära föremål

Utvecklande av vårdprocess

Analoga fotografier är efemära föremål som med
tiden bryts ned.21 Olika bildbärare är olika känsliga
för luft, ljus och olika temperaturer.22 De bilder som
nu har digitaliserats inom projektet 100 000 Bildminnen har helt stått under vatten eller utsatts för
hög luftfuktighet under cirka 12 timmar i samband
med vattenläckan. Av de skador som har uppstått
på negativen är tydligt att vattnet har varit i rörelse
eftersom vissa skador på negativen visade karakteristiska mönster eller spår som indikerade att
vattnet hade förflyttat sig över ytan.23 De bilder som
vattenskadades i museets arkiv är negativ på olika
materiella bildbärare samt ett fåtal positiv eller
papperskopior. Fotografierna på nitratbas innefattar huvudsakligen tiden från sent 1800-tal framtill 1960-talet. För vissa av dessa finns papperskopior i samlingen, för andra inte. Så som samlingenär ordnad och förtecknad i nuläget är det inte alltid
möjligt att koppla samman ett negativ med en positiv
papperskopia av ett specifikt motiv. Såväl de negativ
som de papperskopior som finns i samlingen måste
därmed räknas som unika och oersättliga bilder.

Även om det inte finns några sammanhängande
fallstudier om masskonservering av vattenskadat
fotografiskt material, så finns det värdefull kunskap
och erfarenheter tillgängliga inom internationella
fotokonserveringsnätverk. Dessa erfarenheter finnsbåde inom institutioner och hos privatpraktiserande
konservatorer och dessa har varit mycket användbara för projektet.

Negativen var redan innan vattenläckan mer eller
mindre under nedbrytning. Vissa skador är väl
synliga som när den ljuskänsliga emulsionen heltsläppt från plastfilmen, eller skrynklat sig eller
spruckit, andra är osynliga, men även när bilder
idag inte har synliga skador kan en nedbrytningsprocess av negativen ha påskyndats i och med
kontakten med vatten.24

21

Genom kontakt med flera nordamerikanska fotokonservatorer inom American Institute of Conservation,
Photographic Materials Group (AIC/PMG), bekräftades insikten att varje vattenrelaterad händelse
innebär unika utmaningar. Det beror på olika faktorer som mängd och variation av drabbat material,
hur länge det har varit utsatt för fukt eller väta samt
vattnets karaktär; om det är sött eller salt, rent ellersmutsigt. Denna information var av stor betydelse
för projektet och bidrog till att utforma lämpligaåtgärder för att kunna hantera materialet på bästa
möjliga sätt.
I Europa har det tidigare genomförts två projekt
som båda ger exempel på arbetsflöden vid massbehandling av fotografiskt material. Den ansvarige
konservatorn för ett vårdprojekt på Nederländska
Fotomuseum kontaktades och kunde ge en närmare
beskrivning av arbetsflödet vid en massbehandling
av cirka 45 000 mögelangripna färgdiabilder av fotografen Ed van der Elsken. Diskussioner med dennakonservator kretsade också kring uppskattning av
tidsåtgång för vård och digitalisering.

 igitala fotografier är även de efemära, men det är en helt annan historia. Digital produktion och cirkulation av fotografiska bilder är beroende av olikaDmateriella bildbärare eller system. Frågan om hur digitalt födda fotografier ska kunna bevaras rent tekniskt över lång tid, migreras både mellan hård- och mjukvara,är brännande aktuell men inte alltid så artikulerad inom minnesinstitutionerna. Se till exempel Connect to Collect, red. Kajsa Hartig, Paula Uimonen & Elisabeth Boogh(Stockholm: Nordiska museet, 2020) och Digitisation and IPR in European Museums, NEMO, Network of European Museums, July 2020.

22 H
 antering av fotografiskt material Vägledning, Version 1.0 Datum: 2020-07-07.
https://riksarkivet.se/Media/pdf-filer/doi-t/Hantering_av_fotografiskt_material_Vägledning_Version_1.0_2020-07-07.pdf.
23 Sten, Edith och Eleonora Papa, Slutrapport för vårdinsatser under projektet 100 000 Bildminnen, Intern arbetsrapport Nordiska museet, 12/5 2023.
24 Sten, Edith och Eleonora Papa, Slutrapport för vårdinsatser under projektet 100 000 Bildminnen, Intern arbetsrapport Nordiska museet, 12/5 2023.

52

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

Utöver kontakten med Nederländerna inhämtades
erfarenheter från ett vårdprojekt på Historisches
Archiv der Stadt i Köln, där cirka 18 000 kopior, filmoch glasnegativ, videokassetter och album utsattes
för omfattande vattenskador vid arkivets kollaps
år 2009. Detta material frystes i väntan på denvårdinsats som inleddes år 2013.

Resonemang kring val av metod
Valet av vårdmetod i detta projekt baserades på
flera fördelaktiga aspekter, bland annat var vattnet
rent och materialet skulle inte behöva sköljas för
att avlägsna föroreningar, vilket var fallet i Köln
där detta steg krävdes. Dessutom var materialet
relativt homogent, huvudsakligen bestående av
nitrat- eller acetatnegativ i formaten bladfilm,
packfilm eller uppklippt rullfilm, även om de var
i varierande tillstånd.

100 000 BILDMINNEN

ibland under lätt eller hård press och med kontrollerad luftfuktighet. Denna metod valdes till projektet ien något modifierad form.
En särskild torkningsmapp, kallad Klugmapp, utvecklades och tillverkades senare av arbetsgruppen.
Klugmappen bestod av en styv syrafri pappersskiva(Klugboard), ett lager syrafri non woven polyester, såkallad Hollytex, ett lager med negativ, ett nytt lager
Hollytex och ett topplager av klar polyesterfilm. Alla
lager var fästa i ena sidan av mappen så att topplagren kunde rullas ihop mot ryggen av mappen varpå
negativen placerades på skivan. Lagren kunde sedan
gradvis rullas fram över negativen för att hålla enkontrollerad fuktnivå.

Metoden valdes för att ge bästa möjliga resultat
för de flesta negativen inom projektets budgetram.
Detta innebar en inriktning på grundläggandeåtgärder som säkrade att negativen avlägsnadesfrån sura kuvert och efter digitalisering ompackades
för långtidsförvaring enligt rekommendationer för
plastnegativ.
Initiala tester för upptining, isärtagning utan
vattenbad och lufttorkning utfördes av en fotokonservator och en arkivarie. Att arbeta i teammöjliggjorde effektivitet och innebar ett kontrollmoment genom att två personer höll koll på antalet
negativ och arkivinformation. Denna metod säkerställde att arbetet utfördes på ett optimalt sätt
med respekt för både resurser och bevarandekrav.
Traditionellt har torkning av filmnegativ inom
fotobranschen utförts i torkskåp där filmrullar eller
bladfilm hängs upp i krokar. I detta massbehandlingsfall valdes dock en annan metod, inspirerad
av tekniker inom papperskonservering. Här torkas
blött material plant liggande mellan läskpapper,

Utvecklande av rutiner för dokumentation av arkivinformationen.

Initiala tester inför val av vårdmetod.

53

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Samtidigt utformades rutiner för att dokumentera
arkivinformation på originalkuverten under arbetetsgång för att säkerställa att den alltid följde med detillhörande negativen på torkskivan. Denna arkivinformation skulle under arbetets gång överföras till
nya syrafria kuvert. Arbetet med vård och arkivdokumentation synkroniserades så att båda momenten
var klara när negativen skulle gå vidare till digitisering.

Upptining

Torkningen skulle behöva genomföras i en så dammfri miljö som möjligt för att undvika att partiklar
fastnade i negativets blöta gelatin och dessutom var
det önskvärt att torkningsstationen tog upp så lite
plats som möjligt. Det beslutades därför att projektet skulle använda ett torkställ som tidigare använts
inom den grafiska branschen och då för torkning av
affischer i storformat. Klugmapparna med de blöta
negativ kunde skjutas in på torkställets 50 blad.
Dessa var numrerade för att arbetsgrupperna skulle
kunna hålla koll på placeringen av sitt pågående
arbete.

Dagen före varje arbetsdag placerades frysta negativpaket i en kylväska som flyttades till ett kylskåp
över natten. Upptiningsprocessen i kylväskan tog
olika lång tid beroende på hur materialet var förpackat, vilket resulterade i varierande tider mellan
14 och 38 timmar.

Produktionsfas vårdOrdning i fryscontainer
I fryscontainern stod arkivvolymerna inplastadeoch utan någon specifik ordning sinsemellan.
Volymerna bestod främst av plåtlådor vilka utöver
negativ ibland även innehöll papperskopior,enstaka glasnegativ och olika typer av originalmaterial såsom filmaskar, fotopåsar med tryck
och album där vissa bildnegativ förvarades.
Flera av papperskopiorna var kontaktkopior
som förvarades tillsammans med sina
motsvarande negativ.

Det första steget i vårdprocessen var upptining av
det frysta materialet. Detta steg visade sig vara av
stor betydelse för arbetsflödet och hanteringen av
negativen. En passande mängd material behövde
tas ut från frysen och tinas tillräckligt för att kunna
hanteras, samtidigt som materialet inte fick vara
för blött vilket skulle kunna ge upphov till skador
under hanteringen.

Material som förvarades i moderna papperskuvert
hade absorberat mycket vatten vilket lett till kraftig
isbildning. Till skillnad från negativ som var förvarade i glacinkuvert, tog dessa betydligt längre tid att
tina upp. Dessutom påverkade format och fotografisk process upptiningsprocessen. Med hänsyn tilldessa faktorer utvecklades ett flödesschema25 för
att underlätta beslutsprocessen för upptining.

Inför projektet fotograferades varje volym och
information om arkivbildaren, antalet volymer,
ungefärligt format och om materialet var omlagt
eller inte, dokumenterades noggrant.
Därefter ordnades volymerna efter arkiv, och enprioriteringsordning fastställdes baserat på
bedömt bevarandebehov, värde och betydelse.
Sedan hanterades arkiven enligt denna ordning.

Flödesschema vid upptining av omlagt material

Negativ inplastade i mindre enheter har tinats upp i kylväska.
Foto: Sara Ellenius.

25 Utvecklades av projektanställd konservator Edith Steen.

54

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

Flödesschema vid
Flödesschema
vidupptining:
upptining
avOmlagt
omlagtmaterialmaterial
Ja

Ja

Hur gammal uppskattas
materialet vara?

Nej

Ja
Nej

Hur gammal uppskattas
materialet vara?

Hur gammal uppskattas
materialet vara?

Är paketet
ovanligt stort?

Nej

Hur gammal uppskattas
materialet vara?

Är paketet tungt?
(Innehåller det mycket
vatten)

Ja

Ja

Nej

Hur gammal uppskattas
materialet vara?

Är paketet
ovanligt stort?

NejÄr det mycket
information på
kuvertet eller är
texten svår att
tyda?

10

Hur gammal uppskattas
materialet vara?

9Ja

Hur gammal uppskattas
materialet vara?

8

Nej

7

Är paketet
ovanligt stort?

Nej

61930 eller äldre

10. Tina i god tid. Förbered kuverteringsmaterial. Överväg skrivhjäp.

1930-tal-1940-tal

9. Tina i god tid. Förbered kuverteringsmaterial. Överväg skrivhjäp.

1950-tal eller yngre

8. Tina i god tid. Förbered kuverteringsmaterial. Överväg skrivhjäp.

Är paketet
ovanligt stort?

Är det mycket
information på
kuvertet eller är
texten svår att
tyda?

Ja

100 000 BILDMINNEN

Hur gammal uppskattas
materialet vara?

1930 eller äldre

9. Tina i god tid. Överväg skrivhjäp.

1930-tal-1940-tal

8. Tina i god tid. Överväg skrivhjäp

1950-tal eller yngre

7. Tina i god tid. Överväg skrivhjäp

1930 eller äldre

9. Tina i god tid. Förbered kuverteringsmaterial.

1930-tal-1940-tal

8. Tina i god tid. Förbered kuverteringsmaterial.

1950-tal eller yngre

7. Tina i god tid. Förbered kuverteringsmaterial.

1930 eller äldre

8. Tina i god tid.

1930-tal-1940-tal

7. Tina i god tid.

1950-tal eller yngre

6. Tina i god tid.

1930 eller äldre

9. Överväg skrivhjäp. Förbered kuverteringsmaterial.

1930-tal-1940-tal

8. Överväg skrivhjäp. Förbered kuverteringsmaterial.

1950-tal eller yngre

7. Överväg skrivhjäp. Förbered kuverteringsmaterial.

1930 eller äldre

8. Överväg skrivhjäp.

1930-tal-1940-tal

7. Överväg skrivhjäp.

1950-tal eller yngre

6. Överväg skrivhjäp.

1930 eller äldre

8. Förbered kuverteringsmaterial.

1930-tal-1940-tal

7. Förbered kuverteringsmaterial.

1950-tal eller yngre

6. Förbered kuverteringsmaterial.

1930 eller äldre

7

1930-tal-1940-tal

6

1950-tal eller yngre

55Flödesschema vid upptining:

Flödesschema vid upptining
Ej omlagt material
av ej omlagt material

Ja

Ja

Hur gammal uppskattas
materialet vara?

Nej

Ja
Nej

Hur gammal uppskattas
materialet vara?

Hur gammal uppskattas
materialet vara?

Är paketet
ovanligt stort?

Nej

Hur gammal uppskattas
materialet vara?

Är paketet jämnt
fuktat?
(i motsats till bara ikanter till exempel.)

Ja

Ja

Nej

Hur gammal uppskattas
materialet vara?

Är paketet
ovanligt stort?

Nej
10

Är det mycket
information på
kuvertet eller är
texten svår att
tyda?

9

Ja

Hur gammal uppskattas
materialet vara?

Hur gammal uppskattas
materialet vara?

8

7

6

Nej

10. Tina i god tid. Förbered kuverteringsmaterial. Överväg skrivhjäp.
9. Tina i god tid. Förbered kuverteringsmaterial. Överväg skrivhjäp.

1950-tal eller yngre

8. Tina i god tid. Förbered kuverteringsmaterial. Överväg skrivhjäp.

Är paketet
ovanligt stort?

Är det mycket
information på
kuvertet eller är
texten svår att
tyda?

Ja

1930 eller äldre
1930-tal-1940-tal

Är paketet
ovanligt stort?

Nej

Hur gammal uppskattas
materialet vara?

1930 eller äldre

9. Tina i god tid. Överväg skrivhjäp.

1930-tal-1940-tal

8. Tina i god tid. Överväg skrivhjäp

1950-tal eller yngre

7. Tina i god tid. Överväg skrivhjäp

1930 eller äldre

9. Tina i god tid. Förbered kuverteringsmaterial.

1930-tal-1940-tal

8. Tina i god tid. Förbered kuverteringsmaterial.

1950-tal eller yngre

7. Tina i god tid. Förbered kuverteringsmaterial.

1930 eller äldre

8. Tina i god tid.

1930-tal-1940-tal

7. Tina i god tid.

1950-tal eller yngre

6. Tina i god tid.

1930 eller äldre

9. Överväg skrivhjäp. Förbered kuverteringsmaterial.

1930-tal-1940-tal

8. Överväg skrivhjäp. Förbered kuverteringsmaterial.

1950-tal eller yngre

7. Överväg skrivhjäp. Förbered kuverteringsmaterial.

1930 eller äldre

8. Överväg skrivhjäp.

1930-tal-1940-tal

7. Överväg skrivhjäp.

1950-tal eller yngre

6. Överväg skrivhjäp.

1930 eller äldre

8. Förbered kuverteringsmaterial.

1930-tal-1940-tal

7. Förbered kuverteringsmaterial.

1950-tal eller yngre

6. Förbered kuverteringsmaterial.

1930 eller äldre

7

1930-tal-1940-tal

6

1950-tal eller yngre

5

5

55

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Separering och torkning
Efter att ett tinat paket placerats på arbetsbordet,
separerade konservatorn ett kuvert i taget frånresten av paketet. Arkivinformation från kuvertet
klipptes eller revs bort för senare transkribering.
Negativen togs ut från sina kuvert, antingen nästan
helt tinade eller, om negativen var i dåligt skick,i halvkristallint tillstånd. I vissa fall placerades
negativen där fiber fastnat i emulsionen i ett bad
med kranvatten. Negativen arrangerades i raderpå Klugskivorna under tillhörande lappar med arkivinformation, och torkmappens topplager rullades
gradvis ut för att kontrollera luftfuktigheten under
torkningen.
Om negativen var mycket blöta byggdes luftkanaler
inom mappen med små skum- eller kartongbitar för
att förhindra att negativen fastnade i Hollytexen.
När Klugskivan var full placerades den i torkställningen över natten, minst 12 timmar.

Dokumentation
I vårdprocessen dokumenterades löpande befintliga
arkivuppgifter och ytterligare information som
Klugmappens nummer, antal kuvert och negativ
samt negativens format i en arbetsjournal. I arbetsmappen registrerades även skador på negativen
vilket beskrivs närmare i avsnittet Skadebild.
Nästföljande dag transkriberades arkivinformationen i arbetsjournalen till nya kuvert.
Placering av negativ och arkivinformation på Klugskivorna.
Foto: Teresa Mesquit.

Dokumentation i arbetsjournal. Foto: Sara Ellenius.

56

Placering av en Klugmapp med negativ i torkställningen. Foto: Sara Ellenius.

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Problemlösningar
En del problemlösning ägnades åt belysningen dåvård och bildfångst ägde rum i samma lokal,
där konservatorer behövde lampor med dagsljus och
fotografens arbete krävde mörkare omgivning.
För att lösa det monterades svarta skivor bakom
fotostationerna och ett svart draperi hängdes
upp för att dela in lokalen i en ljus och en mörk del.

För äldre tunna nitratnegativ, som producerades
före utvecklingen av anti-curling skiktet, ledde denlåga luftfuktigheten under vintermånaderna till att
de krullade ihop sig trots insatser med luftfuktare.
Även om negativen aldrig blev helt plana kunde dedigitaliserades genom användning av glasskivor.

Justering av fotografernas arbetsplatser. Foto: Sara Ellenius.

Bilden visar negativ som rullade ihop sig under de torraste månaderna.
Foto: Karin Neander.

Skadebild
Skadorna som uppkommit är direkt koppladetill negativets material och uppbyggnad.26
Under 1900-talet har negativ på plastbas varit det
mest förekommande materialet och typen av plast
har varierat. Nitrat (cellulosanitrat) är basen i detäldsta materialet följt av acetat (cellulosaacetat av
olika typ) och polyester i modernare material.
Även fast materialens nedbrytning skiljer sig åt ärde uppbyggda på liknande sätt och förenklat kan
man se på plastnegativ som ett laminat i tre lager
vilket illustreras som ett tvärsnitt. Det första lagret
är bildbärande och består av en emulsion av gelatinoch silverpartiklar i svartvit film, eller skikt av
gelatin och färgämne i färgfilm och dia. Det andra
lagret agerar bärare och refereras till som plastbas idenna rapport. Ett tredje lager är ett extra lager med
gelatin placerat på negativets baksida för att motverka deformation då emulsionsskiktet expanderaroch kontraherar. Detta lager brukar kallas anti-curl.
Således kommer nedbrytning framför allt komma att
påverka tre olika materialtyper: gelatin, det bildformande ämnet (silver/färgämne) och plasten (acetat,
nitrat eller polyester).

Emulsion bestående av gelatin och
silverpartiklar (svartvitt) eller färgämne(färg) som skapar bildskiktet
Plastbas av nitrat, acetat eller polyester
Anti-curl som är ett skikt av gelatin som
förhindrar att negativet krullar ihop sig
Tvärsnitt som illustrerar uppbyggnaden av ett
negativ på plastbas. Illustration Edith Steen.

26 Texten om skadebilden är hämtad från intern rapport, skriven av projektets konservatorer Edith Steen, Eleonora Papa och Tanja Obradovic.

57

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SEÖversikt av de olika skadekategorierna som noterades i projektet

Skadeatlas
I ett tidigt skede under arbetet sågs ett behov att få
en översiktlig tillståndsbedömning av materialet varpå en skadeatlas utvecklades som underlag för skadeinventering. Dokumentet baserades på en skadeatlas från Filmcare.org som beskriver typiska skador
och projektets version använder bilder av de 12 mest
förekommande skador som kunde kopplas specifikt
till projektets material. Utöver att ge en uppfattningom samlingens stabilitet kan den fungera som ett
visuellt arkiv över olika skador och variationer och
användas som kunskapsbank27.
Skadeinventeringen skulle vara tidseffektiv ochövergripande och kategorierna är därför byggda på
grupperingar av skador, som skada i plastbas ellerskada i emulsion. Vilka skador som är inkluderade
i vilken grupp presenteras i närmare detalj nedan.
Fokus har inte lagts på mindre skador som är vanligt
förekommande i samlingar och som inte påverkar
objektets stabilitet. Till exempel har silverspeglingoch spridda repor inte tagits med i bedömningen.
Förekomst av eventuellt mögel har heller inte noterats och inga tydliga exempel har heller observerats,

27

58

däremot har misstankar förekommit speciellt med
tanke på blötläggningen kombinerat med gelatinets
fuktkänslighet. Dock har en identifieringsprocess av
detta fallit utanför projektets tidsramar.
Eftersom skadorna noterades på volymnivå går det
inte att korrelera en specifik skada till ett specifikt
negativ, utan inventeringen presenterar en generellskadebild av materialet. I efterhand har behovet av
en skadegradering blivit tydligt eftersom alla synliga
skador har markerats vilket kan ge en missvisandebild av materialets tillstånd. Ett mycket nedbrutet
negativ kan därför se likadant ut i statistikföringen
som ett med låg skadegrad. Nu behövs en god insikt
i projektet och i materialet för att kunna utläsa ochtolka informationen.
Ingen närmare identifikation av de olika fotografiska teknikerna har gjorts, till exempel särskiljning
av acetat och nitrat vid svårtolkade fall på grund av
att det är en tidsödande uppgift, eller för svart-vitt
respektive färgfilm. Detta kan påverka tolkningen
av resultatet då skador förekommer i varierad gradinom de olika teknikerna.

Skadeatlasen utvecklades av projektets konservatorer Edith Steen, Eleonora Papa och Tanja Obradovic.

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

A - Antihalering

B - Avtryck efter glacine/pergamyn

Antihaleringsskiktet består av ett färgämne
som är inbäddat i gelatinlagret, oftast i anti-curlskiktet på negativets baksida. Det har som funktion
att förhindra oönskade reflektioner inuti kameran
när fotografiet tas. Detta färgämne, som ofta ärblått eller rosa, görs osynligt vid framkallning genom
att färgämnet är känsligt för pH-förändringar och”bleks” av det basiska framkallningsbadet.
Det förblir oftast osynligt med kan återaktiveras
vid kraftiga pH-förändringar. Det mest kända
exemplet är när cellulosaacetat bryts ner ochättiksyra bildas.

Historiskt sett har det varit vanligt att förvara
negativ i glacine/pergamyn kuvert. Det semi-transparenta pappersmaterialet användes för att det
skulle var lätt att hitta i bildsamlingen men har ofta
orsakat problem då det har reagerat med materialet
och fastnat i gelatinet vilket lämnat märken.

C – Pappersrester
Rester av kuvert som har fastnat på gelatinet.
Det har antigen har tagits bort inför digitalisering
eller lämnats kvar om det var svårt att avlägsna
inom den uppsatta tidsramen.

D - Bortfall i emulsionen
Skador som har lett till förlust av emulsion.
Då emulsionen är bildskiktet ser detta ut som håleller bortfall i den slutliga bilden.

59100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

E - Missfärgningar och fläckar i basen

F - Deformerat gelatinDå plastbasen bryts ner skiftar plasten i ton. Det kan
ske övergripande som en jämn missfärgning menockså som lokala fläckar. Det är extra tydligt i cellulosanitrat som först får en gul missfärgning som kan
skifta till brunt vid långt gången nedbrytning.

När gelatin kommer i kontakt med vatten och sväller
för att sedan torka kan ytan deformeras. Då detta
händer kan rynkor eller luftbubblor lätt skapas.
Bilden kan förvrängas om detta sker i emulsionen.
I vissa fall bryts acetatbasen ner till den grad att den
krymper och gelatinet ser då ut att ha expanderat.

G - Avtryck I gelatinet

H - Blödning av tusch eller bläck

Gelatin är ett hygroskopiskt material, det vill säga,
sväller kraftigt i kontakt med vatten. Då blir gelatinets yta väldigt formbar och risken för avtryck blirhög vid kontakt med andra material under torkningen. Vanliga avtryck som har observerats i projektetär från ark av non-woven polyester som användes
i torkningsprocessen när vattenhalten i gelatinet
har varit högt men även avtryck från äldre kuverteringsmaterial har förekommit. När denna skadebildnoterades ändrades processen för att undvika att
detta skedde.

Handskrift på kuvert eller kanten på negativ kan,beroende på vattenkänslighet, lösas upp och
spridas till bildytan.

60

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

I - Vit utfällning

J – Fysisk skada i basen

Då plastbasen bryts ner kan mjukgörare, det vill säga
tillsatser som ökar materialets plasticitet, läcka ochbilda utfällningar på gelatinytan. Stora mängder
kan bilda ett vitt pulver som vid första anblick ser ut
som matta vita fläckar. Detta är ett distinkt teckenpå plastnedbrytning som innebär en ökad bräcklighet. Mindre mängder kan vara svåra att skilja fråntorkfläckar eller andra ytligare fläckar och dessa har
därför fått en egen kategori i skadeatlasen.

Denna kategori innefattar både fysiska skador
som uppstått vid tidigare hantering, så som revor,
och ytförändringar som skett på grund av
nedbrytning av plastbasen.

K - Totalt Bortfall /Oläslig bild
Denna kategori kom till för att föra statistik överbilder som är utom räddning. Det kan innebära att
bildytan är så pass skadad att den inte längre är
läsbar. Som exempel kan tas ett fotografi där stora
delar av emulsionen har lösts upp på grund av
vattenskadan, men det kan också vara när väsentlig
information saknas, så som bortfall i ansiktet i ett
porträtt. Det kan också betyda att nedbrytning ärså pass långt gången att negativet inom snar framtid
kommer att gå förlorad. Bilder som exemplen till
vänster ser ut att ha tappat all sin bildinformation
men under digitisering fick fotograferna ändå ut
betydligt mer information och kunde framställa enhel bild, även om den blev missfärgad och missformad.
Endast en mycket liten del av samlingen visadedessa skador.

61

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

L – Ytliga fläckar
Med ytliga fläckar menas fläckar på emulsion eller
anti-curl skiktet. Ingen distinktion har gjorts på olika
typer av fläckar då dessa kan vara svåra att skilja påkort varsel. Vanligt förekommande fläckar är torkfläckar från vatten, adhesiv-rester och mjukgörare iplastbasen som har migrerat till ytan. Denna kategori är tätt sammankopplad till kategori (I) -vit utfällning. Båda skadorna kan bero på nedbrytningen av
mjukgöraren i plastbasen. I vissa fall kan mjukgöraren finnas i så stora mängder att de ytliga fläckarna
känns kladdiga. I andra fall kan mjukgöraren kristalliseras och blir då ett vitt pulver.

Användning av skadeatlasen
Skadebilden efter en vattenskada är både komplex
och svåranalyserad. Dels måste man ha tidigare
skador och nedbrytning i åtanke, dels vattenskadan.
Att särskilja de två aspekterna kan vara utmanande
framför allt då en vattenskada kan förvärra redan
existerande skador.
Under arbetet observerades det olika typer av
skador och mönster som ibland tydde på vattenskada och ibland på tidigare nedbrytning.
Vissa skador hade tydligt orsakats av vattenläckan:vattenlösligt bläck som har blött på negativ (H),fiber och märken från glassine och papperskuvert(B och C) och stora delar av de fläckar som har
observerades (L). Avtryck i emulsionen skedde
vid torkningsprocessen eller orsakades av deblöta förpackningarna (G).

Torrt acetatnegativ. Foto: Tanja Obradovic.

62Återaktivering av antihaleringsskiktet observerades både på vattenskadat och torrt material, som
kontrollerades för jämförelse. Det fanns dock tydliga
skillnader i både förekomst och intensitet.
Majoriteten av de vattenskadade acetatnegativen
visade en tydlig blåfärgning (Bild 1), särskilt de somförvarats i glacine. Det torra materialet visade svagare färgskiftningar och i mindre omfattning (Bild 2).
Den svaga skiftningen beror på bildning av ättiksyra
när cellulosaacetat bryts ner.
Den starka färgskiftningen hos det blöta materialet
kan troligen härledas till att negativen kom i kontakt
med vatten som hade fått en kraftig pH-sänkning pågrund av det äldre sura förpackningsmaterialet.

Vattenskadat acetatnegativ. Foto: Tanja Obradovic.

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Plastnedbrytning i acetat och nitrat visar särskilda tecken som
uppmärksammades under arbetets gång. Dessa inkluderar missfärgning
av plastbasen i olika grader (E), deformerad gelatin (F), deformation och
fysisk skada på plastbasen (J), samt vita utfällningar (I).
När nedbrytningen hade nått långt förekom flera skadekategorier samtidigt.
En kombination av missfärgning i basen, deformerad gelatin och fysisk
skada på plastbasen indikerade en hög grad av nedbrytning. Vita utfällningar
fungerade också som en tydlig indikation på ett avancerat stadium
av nedbrytning.28

Nedbrutet acetatnegativ med skadekategorier A, E, F, J från skadeatlas.
Foto: Tanja Obradovic.

G rupp 2-röd
Dat umNedbrutet nitratnegativ med skadekategorier E, F, J, L från skadeatlas.
Foto: Tanja Obradovic.

K lugmapp 19-24 T orkisblad 19-24
A r kiv

S er ie.volym

P aket nr .

N r . påklugmapp

Ange antal negativ för varje skadekod. R egistreras för varje klugskiva
A nt al negat iv pås kivaA nt alkuver tF or mat

K omment ar

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

L

Exempel på en arbetsjournal som användes för dokumentation av arkiv och skador.

28 Resultatet med skador per arkivbildare redovisas inte här.

63100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Konserveringsinsatser
På grund av projektets form som ett masshanteringsprojekt fanns inte tid för omfattande konserveringsinsatser men i vissa fall genomfördes några mindre
insatser. Tex dök det ibland upp papperskopior i
negativsamlingen där de flesta var kontaktkopior
som förvarades direkt med tillhörande negativ.
Då dessa inte var anpassade för torkning i torkstället,
planlades de separat genom att de fuktades upp pånytt under kontrollerade former och placerades
under press. Fukt tillfördes med hjälp av en sprayflaska och kopiorna placerades i en sandwich bestående av lager av finvävd Hollytex (non-vowen polyester), flera lager läskpapper och ett tjockt plexiglas
på varje sida. De låg sedan i press i minst en vecka.

I Gullers arkiv fanns flera diabilder monterade i
passepartout av kartong eller i diaramar av plast och
metall. Diaramarna öppnades för att låta negativet
torka för att minimera risk för mögel eller ytterligare
vattenskador, för att sedan återförslutas. Diabilderna i passepartout var monterade med tejp somåldrats och tappat sin greppförmåga. För att återmontera diorna förbereddes fotohörn i polyester
som fästes i passepartout med filmoplast p90.
När glasplåtar kom fram bland materialet separerades dessa från den övriga samlingen och i de fallde var skadade gjordes måttanpassade förvaringsbrickor. Tre negativ var spruckna och förvarasi brickor.
Ett brev med papperskopia fastsatt med tejp dök
upp bland negativsamlingen. Tejpen var åldrad
och hade tappat greppförmåga. För att montera
papperskopian igen användes Klucel G (10 % i etanol)och japanpapper.

64

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Dokumentationoch uppföljning
Att nå målet har krävt noggrann kontroll över alla faser och processer samt
en strukturerad metodik för uppföljning. En stram budget fanns tillgänglig och
samtliga 100 000 negativ skulle hanteras inom angiven tidsram.
Tack vare noggrann dokumentation och tydlig
planering minimerades risken för fel och förlust avnågra bilder. Det var möjligt att effektivisera arbetsflödet vid eventuella områden där processen inte flöt
smidigt och åtgärder kunde vidtas för att förbättra
dem. Detta kunde inkludera resursomfördelning,arbetsflödesoptimering och implementering av
nya metoder och verktyg.

En kontinuerlig redovisning av produktionstakt och
förståelse för variationerna i produktionen beroendepå materialens olika karaktärer har tydliggjort för
projektmedarbetarna vad deras samlade insatser
inneburit för resultat och kvalitet.
Nedan följer exempel på några av de många dokument som användes för att kunna hålla den önskade
kontrollen av de olika arbetsflödena.

Dat umFrys (mat erial ut )FormatPaket / delpaket

13 sepKWG

1.6:29 (SAAB)

6 x 6 m fl

1
1:1.
1:2.
1:3.
1:1.
1:2.
1:3.
1:2.
1:1.

5
14
21
6
15
22
10
1

48
57
69
54
44
49
28
26

x
x
x
x
x
x
x
x

x
x
x
x
x
x
x
x

x
x
x
x
x
x
x
x

x
x
x
x
x
x
x
x

x
x
x
x
x
x
x
x

x
x
x
x
x
x
x
x

KWG

1.6:296 x 6 m fl

2
2:1.
2:2.
2:3.
2:2.
2:3.
2:1.
2:3.

1
11
21
14
22
2
23

46
56
46
43
55
62
50

x
x
x
x
x
x
x

x
x
x
x
x
x
x

x
x
x
x
x
x
x

x
x
x
x
x
x
x

x
x
x
x
x
x
x

x
x
x
x
x
x
x

KWG

1.6:296 x 6 m fl

3
3:1.
3:2.
3:3.

3
15
24

42
59
43

x
x
x

x
x
x

x
x
x

x
x
x

x
x
x

x
x
x

14 sep14 sepKlugmapp Ant al neg. Vård Torkis

Kuvert ering

Digit isering Hos arbet sledare Avslut , ny plac

Arbetsledarens uppföljningsdokument kallat placeringsöversikt vilken visar
status på vårdprocessen, per arkiv. Det sammanfattar de olika arbetsbordens
arbetsjournaler som löpande fyllts i av konservatorer och assistenter.

65

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

ANTAL
NEGATIVRESULTATANTAL NEG

NK.K3c:1

138

138

NK.K3c:2

136

sep 12--16

Gullers 1.6:29

1858

sep 12..16

Gullers 1.6:30

449

38

sep 19..23

Gullers 1.6:29

350

38

sep 19..23

Gullers 1.6:30

3018

38

sep 19..23

Gullers 1.6:32

998

39

sep 26..30

Gullers 1.6:32

984

39

sep 26..30

Gullers 1.6:65

1417

40

okt 3..7

NM nitratnegativmagasin v.72

348

40

okt 3..7

NM nitratnegativmagasin v. 73

464

40

okt 3..7

NM nitratnegativmagasin v. 74

212

40

okt 3..7

NM nitranegativmagasin v. 289

106

40

okt 3..7

NM nitratnegativmagasin v. 75

348

40

okt 3..7

NM nitratnegativmagasin v. 76

348

1826

41

okt 10..14

Gullers 1.6:65

1305

1305

42

okt 17..21

Gullers 1.6:66

2567

42

okt 17..21

Gullers 1.6:67

1308

42

okt 17..21

Gullers 1.6:68

1219

43

okt 24..28

Gullers 1.6:101

448

43

okt 24..28

Gullers 1.6:102

2149

43

okt 24..28

Gullers 1.6:103

1792

43

okt24..28

Gullers 1.6:66

230

43

okt24..28

Gullers 1.6:68

1331

44

okt 31..4nov

Gullers 1.6:102

235

44

okt31..4nov

Gullers 1.6:103

403

VECKA

DATUM

ARKIV/VOLYM

36

sep 5..937

sep 12..16

37
37

NK
NK
KW Gullers
K3c:1
K3c:2
v. 29
pl
dig.
dig.
504-540/ 19
KW Gullers
KW Gullers
KW Gullers
v. 102plv. 102lapp
v. 103pl
2354-2358
2358-2373 1-8
Bellander 4 pkt
Bellander 3 pkt
Bellander
v. 5
pl
v. 5
lapp
v. 6
lapp
113 306-399
113 400-571
Bellander
Bellander
Glase
K5
v. 44
lapp
v. 44
lapp
v. 38
pl
Reklam 281-300(230)
NM Tyresö 2
NM Tyresö
Filip Dahlgren
lapp
Lagergrens memo- 1.3:3
pl
arer
pkt
Aero
Aero
Oscar Bladh
v. 15
lapp
v. 16
pl
v. 7
NM nit rat negat ivmagasin
v. 143pl
NM nit rat negat ivmagasin vol. 140
344.N.1 pkt
Reisz
3 pkt
v. 108
pl
35201-35400
AllhemV
lapp
4365-4664

NM nit rat negat iv- NM nit rat negat ivmagasin
magasinv. 159plv. 160pl
NM nit rat negat iv- NM nit rat negat ivmagasin vol.220 magasin vol. 290
v. 429. N-T ev. ej v. v. 451.R.b. pkt
Reisz
7 pkt
Reisz
4 pkt
v. 109plv. 110pl
35401-35700
35701-35900
AllhemAllhem
V
lapp
v. 29
lapp
4665-4999

Klara separaret / kuvert erat
Under arbet e
I kylväska/ kylskåp

KW Gullers
v. 29
lapp

Klara digit aliseratPågående digit alisering

4366
2401

5094

5950

Uppföljning av statistik för produktionstakt
för vård respektive digitisering.

KW Gullers
v. 104lappb
Bellander
v. 7
lapp

KW Gullers
v. 31
lapp
585
KW Gullers
v. 137
pl2738-2749
Bellander
v. 7
lapp

Glase
v. 40

Glase
v. 41

Ossian Olofsson
KII:2
pl

Anna Rudbeckpl

KW Gullers
v. 30
lapp

K5
pl

K5
pl

Anna Rudbeck
Skansen lapp

KW Gullers
v. 32
pl
585
KW Gullers
v. 137lapp
Bellanderv. 8
pl130-142
Glase
K5
v. 41
lapp
Brit t a Oskarsson
v. 1
pl

KW Gullers
v. 65
lapp
1670-1678
KW Gullers
v. 138pl2750-2770
Bellander
v. 8
lapp
Lundh
v. 186

lapp

Aero
v. 1

blå låda

KW Gullersv. 66pl1678-1716 H-P
KW Gullers
v. 138lapp
Bellander 5 pkt
v. 41
lapp
213 (44-229)
Lundh
v. 230(ev238) pl
T13305-1360A
Aero
v. 2
lapp

KW Gullers
v. 67
lapp
1708 A-X I-II
KW Gullers
v. 139pl2771-2777
Bellander 2 pkt
v. 41
lapp
Lundh
v. 232pl
T13904-14207
Aero
v. 2
lapp

NM nit rat negat iv- NM nit rat negat iv- NM nit rat negat iv- NM nit rat negat iv- NM nit rat negat iv- NM nit rat negat iv- NM nit rat negat iv- NM nit rat negat ivmagasin
magasinmagasinmagasinmagasinmagasinmagasinmagasin
v. 72
pl
v. 73
pl
v. 74
pl
v. 75
pl
v. 76
pl
v. 77
pl
v. 138plv. 139pl
NM nit rat negat iv- NM nit rat negat iv- NM nit rat negat iv- NM nit rat negat iv- NM nit rat negat iv- NM nit rat negat iv- NM nit rat negat iv- NM nit rat negat ivmagasin
magasinmagasinmagasinmagasinmagasinmagasinmagasinv. 161plv. 161lappv. 220plv. 221
plv. 222
plv. 223plv. 224plv. 286plReisz
5 pkt Reisz
8 pkt Reisz
4 pkt Reisz
3 pkt
Reisz
5 pkt Reisz
5 pkt Reisz
7 pkt Reisz
v. 40
pl
v. 41
pl
v. 42
pl
v. 42
lapp
v. 43
pl
v. 44
pl
v. 45
pl
v. 43
lapp
12601-12900
12901-13200
13201-13501
13502-13802
13803-14100
14101-14400
33401-33700
Reisz
3 pkt
AllhemAllhemAllhemAllhemAllhemAllhemAllhemv. 111
II
4 pkt
II
8 pkt
III v. 28 lapp
III v. 31 pkt
III v. 32 pkt
III v. 33 plVpl
36001-36100
1551-1799
1800-2279
3563-3692
3951-4075
4076-4201
4202-4299
1956-2256
AllhemAllhemAllhemAllhemAllhemOaccederat
Okänd proviniens lådfront ut an t ext
v. 29
pl+ lapp v. 30
plSt ella Polaris SP1- St ella Polaris SP1- St ella Polaris SP461pl
lapp vid plkolla om pl
3817-3950
3817-3950
SP460 pl
SP460 (låda2) lappSP904 lappid ändå
ej t orrt
NM nit rat negat ivmagasin
v. 225pl
KW Gullers
v. 27
480-480/ z
KW Gullersv.15Plåt låda
79-89

Kolla

2443

KW Gullersv. 30
pl541-595
KW Gullers
KW Gullers
v. 103lapp
v. 104planges 3 pkt i v. 101 a
Bellander
Bellander 2 pkt
v. 6
lapp
v. 7
pl
114-129
Glase
K5
Glase
K5
v. 38
lapp
v. 39
pl
Anna Rudbeck
Skansen pl

2024

ej t orrt
NM nit rat negat ivmagasin
v. 291pl
KW Gullers
v.7
50/ 167-50/ 227
KW Gullersv.16Plåt låda

Reisz
v. 103KW Gullersv. 68pl1717-1731
KW Gullers
v. 139lapp

KW Gullers
v. 68
lapp

NM nit rat negat ivmagasin
v. 140pl
NM nit rat negat ivmagasin
v. 287
pl
Reisz
3 neg
v. 104
pkt
34001-34300
AllhemVlapp
2257-2557

NM nit rat negat ivmagasin
v. 141pl
NM nit rat negat ivmagasin
v. 288
pl
Reisz
4 pkt
v. 106
pl
34601-34900
AllhemVpl3762-4062

KW Gullers
v. 101pl(även 103) 2329-2354
KW Gullers
v. 140lapp

KW Gullers
v. 140pl
2778-2795
Bellander
Bellander
Bellander
v. 42
lapp
v. 43
lapp
v. 43
lapp
Reklam 230-249(70)Reklam 249(72)-280
Lundh
Lundh
NM Tyresö 1
v. 233lapp/ pkt v. 234
pkt
plinnehåller okänd prov.
Aero
Aero
Aero
v. 14
pl
v. 14
lapp
v. 15
pl
NM nit rat negat ivmagasin
v. 142pl
NM nit rat negat ivmagasin
v. 290
pl
Reisz
4 pkt
v. 107
pl34901-35200
AllhemVpl4063-4363

1 pkt
pkt

Allhem 1 pktHarriet Hjort
Gullers
Gullers
V
K3
vol. 25 1 frysbox vol. 26 1 frysbox
2558-2858
4 plåt lådor
KW Gullers
Gust af E. Pet t ersson
KW Gullers
KW Gullers
KW Gullers
v.9
K1c:1
v. 8
Plåt låda v. 13
Plåt låda v.14
Plåt låda
50/ 272-50/ 317
50/ 228-50/ 271
50/ 496-50/ 518
66-78
KW Gullers
KW Gullers
KW Gullers
KW Gullers
KW Gullersv.17Plåt låda v.18
Plåt låda v.1
Plåt låda v.2
Plåt låda v.3
Plåt låda

Samtliga volymer som ingick i projektet. Löpande färgmarkerades om volymerna var obehandlade, under arbete eller klara.

UTTAG

UNDER ARBETE

ARKIV/VOLYM/ANTAL PAKETFÖRVARING EFTER UTTAG

söndag 23måndag 24

Gullers. 3 pkt

acetatarkivet, med kylklamp i kylväskamåndag 24

tisdag 25

Gullers/102,103. 4 pkt

konserveringskyl, med kylklamp i kylväska

tisdag 25

onsdag 26

Gullers 4 pkt, 102, 103

konserveringskyl, med kylklamp i kylväska

onsdag 26

torsdag 27

Gullers 4 pkt, 68, 102,103

konserveringskyl, med kylklamp i kylväska

torsdag 27

fredag 28

Gullers, 4 pkt, vol 66, vol 102/103. 1708, 2358/8, 2358/28, 2358/40

kyl arbetslokal, med kylklamp i kylväska

fredag 28måndag 31

Gullers, 3 pkt vol 103, 104. 2365, 2373/9, 2373/14

konserveringskyl, med kylklamp i kylväskamåndag 31

tisdag 1

Gullers 4 pkt, vol 103/104. 2373/44, 2373/30, 2373/21, 2373/37

konserveringskyl, med kylklamp i kylväska

tisdag 1

onsdag 2

Gullers 3 pkt, vol 137, 138. 2738, 2744/1, 2768/4

konserveringskyl, utan kylklamp i kylväska

onsdag 2

torsdag 3

Gullers 3 pkt, vol 137. 2742/2, 2744/7, 2744/14

konserveringskyl, utan kylklamp i kylväska

torsdag 3

fredag 4

Gullers 3 pkt-kolla i plac.översikten.. 2747, 2753

kyl arbetslokal, med kylklamp i kylväska

OktoberNovemberUppföljning av var volymerna befann sig i processen.

66

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Digitisering och
digitalt bevarande
En central del av projektet 100 000 bildminnen har varit att utveckla,
effektivisera och höja kvaliteten på digitaliseringsprocesser och tillgängliggörande.
Projektet inkluderar till exempel automatiserad metadatasättning i bildfilnamnen.
Digitaliseringen av fotografiskt kulturarv
Generellt är digitaliseringsgraden låg i svenska
musei-, arkiv- och bibliotekssamlingar. I genomsnittär runt fem procent av svenska minnesinstitutioners
samlingar digitaliserade. I jämförelse med övriga
Europa, där i runt 20 procent av museers, arkivs och
bibliotekssamlingar är digitaliserade, ligger därmed
svenska minnesinstitutionerna lågt när det gäller
digitaliseringsinsatser.29 Nordiska museet är inget
undantag i detta hänseende och av de cirka sex
miljoner fotografier som finns i samlingen är drygt
170 000 digitaliserade (skannade eller digital reprofotograferade) i den interna databasen Primus.
Av dessa finns runt 1 procent av fotografisamlingendigitaliserad och 35 procent av föremålssamlingendigitaliserad med bild. En del av dessa finns publicerade på DigitaltMuseum och på Wikimedia. Ett urval
bilder från projektet 100 000 bilder publicerades
löpande på Wikimedias Commons plattformar och
vid storsläppet den 9 april 2024 blev alla bilder som
digitaliserades (undantaget de som hade restriktioner) fritt tillgängliga på DigitaltMuseum.30

För större, löpande och systematisk digitaliseringfinns sällan anslag i svenska kulturarvsinstitutioner.
Digitaliseringsåtgärder har typiskt skett antingenpå basis av externa beställningar från till exempel
journalister, bokförlag och forskare eller inom
ramen för tidsbegränsade riktade statliga insatser.
Under 1990-talet sjösattes till exempel det så kallade
SESAM-projektet (1995–1998), vilket både hade
ett arbetsmarknadspolitiskt och ett kulturarvsbevarande syfte. Det resulterade både i att betydliga
mängder material blev katalogiserat digitalt och att
medelåldern inom minnesinstitutionerna sänktes.31
Ett motsvarande projekt genomfördes även på
00-talet, det så kallades Access-projektet (2006–2008) som syftade till att bevara, vårda och menockså tillgängliggöra kulturarvet digitalt.32
Privata eller stiftelsedrivna kulturarvsinstitutioner(som Nordiska museet) omfattas generellt inte avsådana statliga stödinsatser för digitalisering.
Digitaliseringen av fotografin och av informationshantering generellt har på ett avgörande sätt påverkat hur kulturarvsinstitutioner, museer, arkiv och
bibliotek, har dokumenterat, förtecknat och förmedlat sina samlingar.

29 T oma Tasovac, Sally Chambers, and Erzsébet Tóth-Czifra, “Cultural Heritage Data from a Humanities Research Perspective: A DARIAH Position Paper”,
A DARIAH Position Paper (HAL archives-ouvertes, 2020), hal.archives-ouvertes.fr; Gerhard Jan Nauta, Wietske van den Heuvel, and Stephanie Teunisse,“Europeana DSI 2 – Access to Digital Resources of European Heritage. D4.4. Report on ENUMERATE Core Survey 4”, 31 August 2017;“Digitization and IPR in European Museums” (NEMO, Network of European Museum Organisations, June 2020), www.ne-mo.org;
Digitalisering av kulturarvet – nuläge och vägvalsfrågor: Sammanfattning och analys från arbetet med digitaliseringsplaner vid de statliga kulturarvsmyndigheterna och institutionerna, RA 06–2013/4851, 30 March 2015. ​​https://digisam.se/wp-content/uploads/2013/05/Digitalisering%20av%20kulturarvet_nulage_och_vagvalsfragor.pdf.
30 A
 vancerad sökning: typ fotografi, institution: Nordiska museet, obs att detta både inkluderar fotografier av fotografier och fotografier av föremål o samlingen.
https://digitaltmuseum.se/search/?q=&aq=type%3F%3A%22photograph%22+owner%3F%3A%22S-NM%2
https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:100_000_Bildminnen
https://digitaltmuseum.se/0210913270579/100-000-bildminnen
31

Sysselsättningsåtgärder inom kulturområdet, SESAM-projektet Skr. 1999/00:65. https://www.regeringen.se/rattsliga-dokument/skrivelse/2002/02/skr.-19990065/.

32 Access: Delutvärdering av sysselsättningsåtgärder inom kulturområdet, Kulturrådets skriftserie 2007:6 (Stockholm: Statens kulturråd, 2007).

67

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Sedan 2006 använder Nordiska museet den interna
databasen Primus för att registrera och dokumentera samlingarna, såväl föremål som bilder, vilket också
inkluderar fotografiska bilder. Redan 1997 började
dock museet digitalisera fotografisamlingen inom
bildbeställningsprogrammet Iconaut. Historisktär det alltså främst de fotografier som har beställts
genom museets bildbyråverksamhet som har
digitaliserats. Tillkomstsammanhanget, dvs bildförmedling, har givetvis påverkat det digitala gränssnittets utseende. Det har ett tydligt fokus på bildinnehåll och fungerar som en klassisk bildbyrå där
man i första hand söker på bildmotiv.
Digitaliseringen av fotografin var inledningsvis
kopplad till militär forskning men under 1980- och
1990-talen började digitala kameror och digital bildbearbetning användas bland professionella fotografer för civila ändamål. Under samma period utvecklades även olika standarder för digitalt fotografi som
TIFF (1986) och JPEG (1992). Först ut i det digitala
skiftet var resursstarka, professionella fotografer,som till exempel arbetade med reklam och modebild.

Avgörande för att kulturarvsinstitutioner i större
skala kunde förmedla sina bildsamlingar i digitalform var infrastrukturen WWW. Den första webbläsaren som medgav bilder, Netscape Navigator,
lanserades 1993 och från mitten av 1990-talet började svenska museer lägga ut sina databaser online.
År 2002 hade dock bara 24 av Sveriges 5000 museer
gjort delar av sina samlingar tillgängliga online.33
Ett annat viktigt skede i det digitala skiftet kom påmitten av 00-talet med det som kommit att kallas
Web 2.0, dvs möjligheten för den breda allmänheten
att lägga upp information online. Från 00-talet kom
olika sociala medieplattformar på internet (till exempel Facebook 2004, Youtube 2005, Instagram 2010)
men också digitala communities som syftade till att
samla och sprida information och kunskap på nätetöppet som till exempel Wikipedia (2001) och Wikimedia (2003). Internationellt har webbens möjligheter
att samla in metadata från allmänheten använts av
flera stora kulturarvsinstitutioner, bland annat genom gränssnittet FlickrCommons men också genom
institutionsspecifika plattformar online.34

33 https://www.diva-portal.org/smash/get/diva2:1310469/FULLTEXT01.pdf; Leif Jonsson, Museer på nätet –En strategi för styrning och stöd.
Leif Jonsson och Statens Historiska Museum, 2004; https://www.raa.se/app/uploads/2018/04/Nulägesanalys-museers-digitala-förmedling.pdf
34 R iksantikvariämbetet var tidigt ute på FlickrCommons (2004) och fick därmed stort genomslag internationellt för sina samlingar. Library och Congress (US) och
Smithsonians (US) är två kulturarvsinstitutioner som har haft ett omfattande och systematiskt arbete med så kallad crowdsourcing, dvs användargenererad
metadata/katalogisering via egna onlinegränssnitt.

68

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

NMAx.0000489, KW Gullers. Ultuna Fjäderfälaboratorium.

69

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Bildfångst och
digitiseringsprocess
Efter genomförd vårdprocess var negativen omemballerade i nya fotokuvert
med samma information som originalkuverten, dvs. textinformation om, i varierande
grad, serienamn, negativnummer, motivbeskrivningar med mera. Det tidigare
antalet arkivvolymer utökades markant beroende på att fotonegativen placeradesi nya kuvert om högst sex negativ medan de gamla kuverten ofta innehöll betydligt
fler, upp till ett hundratal. De ursprungliga volymernas plåtlådor ersattes med
syrafria kartonger med lock.
Dokumentation av metadata

Bildfångstmetod

De olika ingående arkivbildarna var till stor del inte
tidigare förtecknade vilket gjorde att uppgifter om
serier, antal volymer och bildinnehåll ofta saknades.
För vissa arkivbildare fanns liggare eller andra
register med upplysningar om hur materialet var
ordnat eller tydliga ordningsmönster på materialet,som att det var ordnat i bokstavs- eller nummerordning. När sådan information saknades, ordnades
materialet utifrån den ordning materialet låg i.

Vid valet av bildfångst för digitiseringen var det
avgörande att välja en metod som var effektiv och
kunde hantera stora volymer av bilder inom en rimlig
tidsram liksom att så mycket av originalkvaliteten
som möjligt kunde bevaras. Det var viktigt att hakontroll över hela processen för att undvika förlust
av data och för att säkerställa att bilderna korrektöverfördes till museets bildbank. Metoden behövdeockså vara flexibel nog att kunna hantera olika typer
av bilder.

Metadatahantering
För att kunna tillföra rätt metadata till varje digitiserad bildfil behövdes ett kalkylark med en rad per
fotonegativ, dvs förtecknat på objektnivå. Ett kalkylark upprättades med information för varje arkivvolym som skulle digitiseras. Data för varje enskilt
negativ registrerades i kalkylarket för att senare
kunna sammanföras med de digitiserade bilderna.
Kalkylarket innehöll fält med arkivinformation menockså kontrollfält med uppgifter som organiserade
de fysiska kuverten, då varje kuvert kunde innehålla
som mest ett hundratal negativ. Förekomsten avövrigt material markerades i kalkylarken som arkivinformation i en kommentarskolumn. Kalkylarken
lagrades i den så kallade mellanlagringen, dit bådefotograf och fotografassistent hade åtkomst.

70

För att uppnå detta utvecklades en struktureradprocess som hanterade alla steg från förberedelsetill slutlig överföring av bildfiler till museets digitala
bildbank. Genom att automatisera vissa processeroch optimera andra kunde stiftelsen säkerställa att
ett stort antal bilder kunde digitiseras utan att kompromissa med den avsedda kvaliteten.
Bilderna skapades i tre format: ett dng, som ses som
digitalt original, en tiff och en jpg. Utifrån det digitala
originalet ska negativet kunna återskapas och det
går därmed att redigera kvalitativa bilder.
För att belysa variationerna på negativen gjordes ett
eller flera så kallade collage för varje arkivvolym för
att i högre grad visa hur negativen ser ut oredigerade
med viss bevarad materialitet. Collagen gjordes inte
på större format än mellanformat där istället enstaka
volymer fotograferades med fast exponering.

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Exempel på två serier collage.

Processbeskrivning digitisering
Processen byggdes för att hantera ett massdigitiseringsprojekt och
figuren nedan beskriver de olika stegen och sambanden i processen.

Processbeskrivning digitisering,

Som underlag till digitiseringen skapade
arkivassistenten kalkylark med metadata.
Kalkylarket hanterades vidare av fotoassistenten som också bistod med att
lägga fotonegativ i ordning till fotografen.
Bildfångsten utfördes med mycket begränsad redigering. Bildfilerna sparades på enseparat hårddisk innan de exporterades
till en kontrolldator där fotoassistenten
säkerställde att bildfiler och metadatainformation från kalkylarken stämdeöverens. Filerna överfördes därefter frånkontrolldatorn via ett synkroniseringsprogram, Sync Pro, till en tillfällig lagring
på lokal server, den så kallade mellanlagringen. I ett sista steg i processenöverfördes filerna med skript till museets
bildbank, Masterbild. Undantaget var
jpeg-filerna som hämtades till Primus somär museets samlingsförvaltningssystemsom är integrerat med DigitaltMuseum
där bilderna tillgängliggörs.

71100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

2024

Licensiering ochförhållningssätt isamband med publicering
Huvudsakligen tillämpas licensen CC-BY-SA (Erkännande, Dela Lika)
för alla digitaliserade bilder. Metoden för bildfångst och massdigitisering
innebär att bilderna automatiskt tilldelas denna licens.
Bilder på upphovsrättskyddad
konst i offentlig miljö:
I enlighet med Högsta domstolens prejudicerande
dom från 2016 har stiftelsen valt att inte webbpublicera bilder på upphovsrättsskyddad konst i offentlig
miljö, om konsten är huvudmotivet. Däremot kan det
i projektet förekomma bilder på människor, parker
eller byggnader i stadsmiljö, där konst är en del av
motivet.
Avtal och överenskommelser om arkiven:
När det gäller avtal med personer och organisationer
som lämnat in arkiv och fotografier är situationen
troligen likartad på de flesta kulturarvs-institutioner,så även Nordiska museet. De senaste decennierna
har det skrivits ordentliga avtal i samband med
förvärv, som reglerar upphovsrätt, ägande, åtkomst
med mera. Längre tillbaka i tiden handlar det ofta om
bristfälliga skriftliga avtal och överenskommelser
som inte alltid är lätta att tillämpa i dag, till exempel
om publicering på internet kan accepteras.
Äldre bildarkiv där
avtal/överenskommelser saknas:
Nordiska museet saknar helt avtal med flera fotografer vars bilder ingår i projektet. Flertalet av dessa
har dock utslocknad upphovsrätt, det vill säga 70 år
efter fotografens död. Liberaliseringar av upphovsrättslagen som trädde i kraft den 1 januari 2023 hardelvis möjliggjort webbpubliceringar av resterandebilder. Bedömningen är att de enklare skrivningar om
material som gåvor och tillgänglighet för forskningär tillräckliga även om lagstiftningen är relativ ny ochdet är inte helt klart hur den i alla delar ska tillämpas.

72

Känsliga personuppgifter och bilder:
Bilder på människor, det vill säga personuppgifter,
har webbpublicerats med stöd av allmänt intresse
enligt GDPR och stiftelsens uppdrag enligt museilagen. Vid publicering har stiftelsen strävat efter att
i så hög utsträckning som det är möjligt i ett sådant
här omfattande massdigitaliseringsprojekt inte
webbpublicera motiv med känsliga personuppgifter, om uppgifterna inte är väl kända sedan tidigare.
Även enstaka bilder som kan uppfattas som stötandeeller kränkande har undanhållits från webbpublicering.
Ålderdomliga begrepp och beskrivningar
av människor:
Det kan finnas formuleringar som inte anses acceptabla i dag men som har tagits med för att visa hur
objekten beskrevs vid tiden för förvärvet. Objekt
med känsligt innehåll eller med uppgifter som
kan äventyra enskilda personers integritet är intepublicerade av etiska skäl i enlighet med rådande
dataskyddsförordning (GDPR). Mer information
kan dock lämnas via kontakt med Nordiska museet,så länge de inte är fullständigt sekretessbelagda. I
projektet 100 000 Bildminnen webbpublicerar stiftelsen endast de bilder som stiftelsen efter internt
utredningsarbete bedömt att verksamheten har den
ekonomiska upphovsrätten till.

NMAx.0008127, Foto: KW Gullers,
Facit, Sao Paulo, Brasilien 1963.

2024

NORDISKAMUSEET.SE

100 000 BILDMINNEN

73

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Teknik och utrustning
För digitiseringen användes huvudsakligen följande utrustning:•	Kaiser Reprostativ RS1 med kameraarm RT1 K5511•	Kaiser FilmCopy Vario filmhållare för 135/120 K2457•	Kaiser Slimlite Plano LED Ljuslåda 22x16cm 5000k K2453•	Nikon Z7 II inkl. FTZ-II Adapter•	Nikon Nikkor Z MC 105mm f/2,8 VR S Macro•	Apple Mac Mini M18-Core CPU, 8-Core GPU, 16 GB, 256 GB•	BenQ SW270C 27¨Usb-C 60w Bildskärm•	Samsung SSD T7 2 TB
•	BenQ SW270C + Calibrite ColorChecker Display Pro•	BenQ SW270C 27” usb-c 60w•	OWC Thunderbolt 4 Dock
•	Acer Aspire 5 A515-57-78XX bundle Windows 11 Pro,•	Microsoft Office 365•	Adobe Photographers Package

74

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Hantering av bildfiler
i Nordiska museets
samlingsförvaltningssystem Primus
KulturITs roll i projektet har fokuserat på förvaltningen och förmedlingen
av digitiserade bildfilerna, men har även bidragit till den digitala processen.
Nedan beskrivs processerna som de har utvecklats under projektets gång och
fokuserar på hanteringen i Primus då detta varit den huvudsakliga uppgiften.
Bakgrund och förutsättningar
I projektets pilotfas testade arbetsgruppen att följa
den metod för bildfångst, bildimport och katalogisering i Primus som utvecklades i Nordiska museets
och Riksarkivets pilotprojekt Fotodigg. Tack vare att
detta tidigare projekt samarbetat med utvecklarna
av Primus, fanns det redan bra förutsättningar för
att det skulle gå att arbeta effektivt med bildinläggning och metadataimport. Efter en testperiod och
efter noggrant övervägande blev det dock nödvändigt att modifiera metoden något, framför allt för att
förutsättningarna för ett tidsbegränsat projekt för
massdigitisering i bevarandesyfte inte är detsamma
som i ett mer avgränsat material.
Under Fotodigg digitiserades ett avgränsat ochnoga beskrivet material vilket innebar att mycket
information kunde förberedas på förhand. Undersådana förutsättningar kan metadata kontrolleras
och kvalitetssäkras innan den läses in i bildfilen.
Denna möjlighet fanns inte i 100 000 Bildminnen,då mycket kring materialet var okänt.

Den metod som togs fram och beskrivs här växte
fram under projektets första månader och baseradespå de förutsättningar som fanns, bland annat:•	Vad som fotograferades bestämdes av den
fysiska bevarandeprocessen. Det gick alltså
oftast inte att förutse exakt vilken volym som
skulle fotograferas härnäst.
•	Metadata på objektnivå var inte känd innan
projektet startades utan skapades efterhand
som negativ hade varit igenom en åtgärdsprocess
och innan de fotograferades.
•	Projektet var tidsbegränsat men med ett mål om
att fotografera en ovanligt stor mängd negativ,
allt skedde alltså också under stor tidspress.
•	Utöver själva förvaltningen av bildfilerna och
metadatan i Primus, ingick även en förmedlingsdel. Förutsättningarna för denna ändrades under
projektets gång.

75

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Bildimport
Vid uppladdningen av bildfilerna i Primus hämtas först JPG-filerna från mellanlagringentill lokal dator. Därefter importeras filerna via massuppladdningsfunktionen.
När bildfilerna hämtas in skapas en post för metadata i Primus samtidigt.

De nya fotoposterna samlas i en mapp som sedan kan användas för att påföra
metadata och för kontroll av importen. Via funktionen Hämta metadata från bildfilen,
hämtas bildfilens namn till fältet Alternativt nummer. Detta försäkrar att bilden kan
hittas i Primus både via det nya identifikationsnumret och via det tidigare filnamnet(det som DNG och TIFF fortfarande har).

76

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

Metadataimport

100 000 BILDMINNEN

Metoden för metadataimport utvecklades under
projektets gång. I början hanterades det mesta som
ren katalogisering direkt i systemet via funktionen
metaoperation. Detta är en funktion som låter användaren batch-uppdatera poster med information.
Denna metod fungerade bra så länge informationen
som följde med bildfilerna var ganska lik, det vill
säga om bilderna var tagna vid samma tidpunkt
och hade samma motiv. Så fort det skiljer sig mellanmotivbeskrivningarna måste datasetet delas in i
mindre delar och då är det inte längre lika effektivt
att använda metaoperationer. I RA-projektet löstes
detta med hjälp av ExifTool som är ett verktyg som
kan användas för att skriva ITPC-data till bildfiler.

Utöver detta så fanns det inte heller någon resurs iprojektet som hade tillräcklig kunskap om ExifTool
för att kunna programmera en fil som skulle fungera
med fotografens inställningar. Det bestämdes därför
att KulturIT skulle göra en import av metadata i
efterhand. För de första importerna skapades en
csv-fil för varje fotograferad volym med kolumner för
Identifikationsnummer, Objekttyp, Namn – fotograf,
UUID för fotografens KulturNav-post, Datering – fotografering och Motivbeskrivning som motsvarar fält i
Primus. För att skapa dessa dokument exporterades
en lista över filerna som lagts in per volym för att fåfram identifikationsnumret i Primus. Denna lista
kombinerades sedan med informationen från kalkylarket som ifyllts i samband med fotograferingen.

För 100 000 bildminnen-projektet var detta inte en
aktuell lösning då den metadata som fanns tillgänglig
inte var kvalitetssäkrad. All metadata som fanns tillgänglig transkriberades på kort tid från kuvert som
inte sällan var skadade, till ett kalkylark med upp till
3 000 rader per volym. Vilket naturligtvis ledde till
att den ibland innehöll skrivfel, felstavningar och
osäkerheter. Allt detta skulle ha lästs in i bildfilen.
Då det är betydligt svårare att ändra metadata i enbildfil i efterhand än det är att ändra den i samlingsförvaltningssystemet, valdes denna metod bort.

Detta visade sig vara en väldigt tidskrävande metod
så under projektets gång ändrades metodiken så att
det ursprungliga kalkylarket istället användes för importen. Bildfilen kopplas då till metadata via Primusfältet Alternativt nummer dit bildfilens namn hämtats vid bilduppladdningen. Även här krävdes det endel manuell kontroll, men sammantaget var detta en
mer effektiv lösning. Information som inte fanns med
i kalkylarket, så som fotografens UUID, bildlicens och
information om projektet, hämtades via en kopplingtill en separat tabell.

77

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Collagebilder
Serien presenteras både som negativ och som positiv. Collagen hanteras som serier i
Primus och får kopplingar till varandra samt de efterarbetade versionerna av bilderna.
Syftet med collagebilder är att visa de ursprungliga negativens olika exponering för att
skapa förståelse för hur fotografen tagit bilderna. Varje collageserie visar ett urval av bilderfrån en volym och består av tre till sex negativ som bara avfotograferats utan att något
digitalt efterarbete gjorts. Serien presenteras både som negativ och som positiv.
Collagen hanteras som serier i Primus och får kopplingar till varandra samt de efterarbetade versionerna av bilderna.

78

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024Återstående arbete
Ett fotomotiv i Primus kan kopplas ihop med information om det fysiska exemplaret, som får en egenpost. Det återstår att samla in information om defysiska negativen så att exemplarposter kan skapas
för alla digitaliserade negativ. När informationen
finns är det enkelt att skapa exemplarsposterna
via en metaoperation i Primus som lägger till ett
exemplar till varje fotomotiv.
En del bilder fotograferades felvända och det har
inte varit möjligt att kontrollera alla bilder innan
import till Primus. Därför har dessa bilder importerats felvända och i vissa fall även publicerats till
DigitaltMuseum. När en felvänd bild upptäcks kan
de vändas rätt i Primus och publiceras på nytt.

Hantering av data kopplat
till metadataskrivarstuga
Tillsammans med Wikimedia Sverige och Flygvapenmuseum anordnades en metadataskrivarstuga på
Flygvapenmuseum i Linköping i april 2023, se nedan
sidan 94.
Inför skrivarstugan fick Nordiska museet föreslå
vilken typ av information som var intressant att
samla in för museets räkning. Berättelser runt personerna och detaljer runt arbetslivet föreslogs, samt,

100 000 BILDMINNEN

om det var möjligt, att deltagare kunde använda sig
av den etablerade listan över ämnesord för att tagga
bilderna. Det senare var inte möjligt att uppfylla,då sammanhanget gjorde att det blev ett ganska
ostrukturerat samtal runt bilderna. Wikimedia noterade detaljer så gott det gick i ISA Tool. Från museetssida gjordes också ett försök på att notera informationen i Primus, men då bilderna visades slumpmässigt i ISA-verktyget var det svårt att hänga med
och hitta rätt bild. Den information som samlades
in noterades i fältet Övrig information (intern),
ett fält som inte publiceras till DigitaltMuseum,men som är synligt för de som söker och registrerar
i Primus. På så sätt kan det tas ställning till informationen vid ett senare tillfälle.
Vid framtida skrivarstugor som museet deltar iskulle det vara en fördel om ett avgränsat urval av
bilder används och förbereds så att informationen
kan samlas in i Primus och ISA Tool samtidigt.
Allra helst skulle deltagarna få fylla i ett formulär
om bilderna som motsvarar strukturen i Primus.
Här skulle utvalda ämnesord finnas med och en
mall för namn och beskrivningar. Alternativet är
att metoden som beskrivs nedan förfinas så att det
går att exportera informationen från ISA Tool i ett
anpassat format.

79

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Hantering av exporterade datafrån Wikimedia Commons
För museet och för KulturIT var målet med dennapilot att ta reda på:
1. Hur kan museet ta tillvara information som
skapas runt bilderna på Wikimedia Commons?
2.	 Hur ska sådana ”publikbidrag” hanteras isamlingsförvaltningsystemet Primus?
3. Hur bör museet förmedla sådan information
på DigitaltMuseum?
För att kunna besvara frågorna behövde arbetsgruppen först ta reda på vilken typ av information
som skapas av gemenskapen på Wikimedia och ivilket format den lagras (som koncept eller fritext).
Vidare fanns det även funderingar på om data skulle
verifieras och kvalitetssäkras eller bara hämtas till
Primus som den är.
Wikimedia gjorde först ett arbete med att ta ut enexport med data. Det går att läsa i detalj i Wikimediasdelrapport hur detta gjordes.
Wikimedia lämnade först över en json-fil och senarei csv-format med stor mängd data som skapats isamband med bildernas publicering. Den bedömdes
först av KulturIT utifrån hur den skulle kunna
anpassas till Primus, men det var även viktigt att få
med museets perspektiv på om det var information
som man ville ta vara på.
För att informationen skulle vara hanterlig och
förståelig, gjordes en del arbete med att filtrera,
sortera och dela in data i kolumner som någotsånär
motsvarade Primus fältstruktur för fotografier.
Resultatet diskuterades sedan med representanterfrån arkivet och ansvariga för Primusdatabasen.
Nedan följer anteckningar från mötet.

Beskrivning av dataexportenfrån Wikimedia Commons
Projektet fick en export från Wikimedia med data
som ansågs vara relevanta för museet. Exporten
innehåller både information som kommer frånprojektet, exempelvis fotograf, datering och motivbeskrivning och information som lagts till av Wikimedias medarbetare eller utomstående personer
som arbetat med bilderna på plattformen. Dessa
tillägg innehåller ibland mycket värdefull information, så som geografisk plats, namn på monument
och personer och detaljerade motivbeskrivningar.

80

Den vanligaste typen av information består dock av
beskrivningar så som ”Photographs by K W Gullers”,”Göteborg in 1947” eller andra varianter av museets/
fotografens egen motivbeskrivning och annan metadata som medföljde bilden.
Några bildfiler har fått länkar till Wikidata.
Dessa återges som objektkod, exempelvis ’P180’,’Q726’. För att förstå vad koden står för så måste
det göras en sökning på Wikidata. P180 är en kod
för en egenskap (property) och står för motiv
https://www.wikidata.org/wiki/Property:P180
Slår man upp Q726 så ser man att det representerar
termen häst https://www.wikidata.org/wiki/Q726
KulturIT arrangerade ett möte med arkivavdelningen och databaskoordinatorn på Nordiska museet för
att få deras perspektiv på hur informationen skulle
kunna hanteras i Primus.
Kritiska punkter som diskuterades var:•	Fungerar exportformatet som det ser ut nu?
Förutom att det är en del information som
duplicerar det som redan finns, så fungerar det
bra att få ut data i csv-format. Det hanteras enkelt
av KulturIT och ger bra översikt för de som ska
hantera informationen.
•	Hur ska data från Wikimedia hanteras i Primus?
Museet vill gärna att informationen som importeras till Primus får en signatur och datering så att
det blir tydligt att den kommer från Wikimedia.
Särskilt eftersom det inte är möjligt att faktagranska all information. Men med ämnesord,
så som häst eller stadsmotiv, är det för nuvarande
inte möjligt att lägga en kommentar om att det
kommer från Wikimedia och inte granskats.
Däremot kan man lägga en kommentar på ortposter och även i textfält. KulturIT tar med sig behovet
av att kunna skilja på olika typer av information
med hjälp av typning eller kommentarsfält.
•	Hur hanterar arbetsgruppen att all information
på Wikimedia kan ändras? De bilder som berikatsfrån Wikimedia 2023 kan alltså ha fått ytterligare
information 2024. Ska den importeras regelbundet?
Här föreslogs att man kunde göra en årlig export,men då uppstår frågan hur man hanterar information som ändrats. Ska den skriva över existerande
information, eller tillföras? Hur mycket handpåläggning krävs då? Detta är en avgörande fråga.

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

Sammanfattande punkter efter diskussion•	Alla tycker det skulle vara bra att få ta del av
ny information som tillförs bilderna påWikimedia Commons.
•	Formatet på informationen som den ser ut nu
är dock svårhanterlig, eftersom den till exempel
kan vara på engelska eller för att den består av
en sammanfattning av den information som
redan finns. Skulle man hämta in information
som ”Göteborg in 1947” så skulle den troligtvis
läggas i Övrig information (intern) för framtida
bearbetning. Men risken är att det aldrig blirnågot mer gjort med den.
•	Det hade varit att föredra om arbetsgruppen
kunde få ut egenskaperna och termerna som text(”motiv”, ”häst”, osv.) så att de ska kunna avgöra
om det är information som ska föras in i Primus.
Det önskas även att Wikidata-koncept läggs påfler bilder, hellre än kategorier, eftersom det
formatet med förutbestämda, enkla begrepp
passar Primus bättre.
•	Det verkar inte praktiskt att exportera information från Wikimedia årligen, så möjligtvis får man
koncentrera sig på data som kommer till i samband
med kampanjer som utlysts för att få hjälp med
identifiering och kategorisering av utvalda bilder
eller via skrivarstugor.

NMAx.0067015, Konsert i Vasaparken 1941.
Foto: KW Gullers, Nordiska museet.

100 000 BILDMINNEN

Wikimedia fick ta del av inspelen från mötet och
gjorde några ändringar i exportfilen, så att till
exempel koncept och namn visas istället för
Wikidata-koden, samt att information som skapats
som en del av uppladdningen av filen och följaktligen
kom från museet från början, filtrerades bort.

ResultatSammanfattningsvis så fann arbetsgruppen att följande utmaningar gjorde att de inte går vidare med
en import till Primus inom ramen för projektet:
1. Informationen från Wikimedia Commons är
för ostrukturerad.
2. För mycket information är på engelska.
3. Mycket av informationen är bara en annan variant
av det som redan kommit fram i metadata frånmuseet och tillför därför inget värde.
4. Det behöver avgöras internt hur information frånexterna publika källor ska märkas upp i Primus.

NMAx.0067360, Tempoflicka framför biografen Draken vid
Fridhemsplan i Stockholm 1941. Foto: KW Gullers, Nordiska museet.

81100 000 BILDMINNEN

82

NORDISKAMUSEET.SE

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Medskapande ochtillgängliggörande
Förmedling av bilder och metadatapå DigitaltMuseum
När bilderna laddats upp och fått all metadata, så ärde klara för publicering på DigitaltMuseum. Bilder
som kan vara känsliga att publicera, antingen på
grund av motivets natur eller på grund av osäkerhet
kring rättigheter, sorteras bort först. I Primus finns
flera möjligheter för att se till att känslig information inte publiceras. Posten kan få ett förbehåll som
gör att den inte läses in på DigitaltMuseum även omnågon publicerar den. Om metadata kan publiceras
men inte bilden, kan man markera bildfilen med en
status som talar om att den bara är för internt bruk.
Slutligen kan känslig information läggas i fält som
inte publiceras. Utöver dessa förbehåll för publicering, beslutades det under projektets gång att bara
utvalda delar av bildmaterialet skulle publiceras
medan projektet pågick så att ett större släpp av
materialet kunde ske som en avslutning av projektet.
Detta ledde till att den vanliga rutinen för publicering, som innebär att bilder publiceras efterhand
som de är klara, fick modifieras. Då en viktig delav projektet bestod av att förmedla bilder även på
Wikimedia Commons, var den ursprungliga tanken
att bilder först publiceras till DigitaltMuseum och att
de bilder som var relevanta för Wikimedia Commonskunde hämtas därifrån. Från Wikimedias håll ville
man av naturliga skäl koncentrera bilduppladdningen på material som det fanns intresse för bland de
aktiva delarna av gemenskapen.
Enligt den nya rutinen skulle bilder publiceras på
Wikimedia Commons samtidigt som de publiceradespå DigitaltMuseum med ungefär en månads mellanrum. Utöver detta visade det sig att Wikimedia
Commons bara tar emot högupplösta TIFF-filer och
det innebar att bilderna på DigitaltMuseum inte varanvändbara. Dessa omständigheter – bara utvaldadelar publiceras, Wikimedia Commons hanterar
bara TIFF och bilder som kan vara intressanta för
gemenskapen - resulterade i en något omständlig
urvalsprocess (som beskrivs i detalj i Wikimedias
rapport och därför bara sammanfattas här).

Efterhand som bildfiler med metadata var klara för
publicering från Primus till DigitaltMuseum fickWikimedia tillgång till ett kalkylark som innehöll
bildens identifikationsnummer, namn på fotografen,
bildernas datering samt motivbeskrivningar. I ett
senare skede fick de även pdf-filer med tumnaglar av
bilderna för att underlätta i urvalet. Utifrån denna
information valdes ett antal teman ut i varje batch.
Det rörde sig i första hand om bilder som kunde kopplas till det pågående Wikipedia för hela Sverige-projektet samt bilder som det fanns specialintresse för, så
som Göteborgsboken, flygvapnet och bilproduktion.
När Wikimedia gjort sitt urval behövde detta
godkännas av projektledarna för att det säkert inteskulle följa med material som inte fick publiceras.
Det gav även projektmedlemmar en möjlighet att
föreslå ytterligare material som kunde vara
intressant att ha med i publiceringen.
Varje uppladdning innehöll mellan ett och 5 000
bilder. Eftersom Wikimedia endast publicerar
högupplösta TIFF och Nordiska museet publicerar
JPEG till DigitaltMuseum, var det inte möjligt för
Wikimedia att hämta bilder och metadata därifrån,utan all data fick delas via projektets FTP-server.
De första överföringarna innebar ett tidskrävande
jobb med att matcha Wikimedias urval med rätt bildfiler. Eftersom TIFF-filerna behåller det ursprungliga
filmnamnet, stämmer inte detta överens med det
Identifikationsnummer som bilderna får i Primus och
på DigitaltMuseum (och som används på Wikimedia).
Det krävdes därför att urvalet jämfördes med en export från Primus som innehöll både bildfilens namn
och identifikationsnumret. Den processen ledde till
att det ibland var fel filer som laddades upp eller att
det saknades någon fil vid uppladdningen. Eftersom
servern dessutom bara gick att koppla på från en viss
IP-adress så kunde det dröja innan det var möjligt
att koppla upp på den adressen igen för att rätta fel.
Trots dessa hinder överfördes över 7 000 bilder till
Wikimedia för uppladdning till museets sidapå Commons.

83100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE”Materialet har digitaliserats i bevarande- och digitaliseringsprojektet 100 000 Bildminnen,
2022–2023. Projektet syftade till att vårda, sanera, digitalisera och förmedla en del av
de negativ som berördes av en vattenläcka 2021. I projektet utvecklades en sammanhållen
process för fysisk vård av vattenskadade nitratnegativ och digitalisering med bildfångst,
metadataöverföring och spridning av digitaliserade bilder. Det analoga materialet kommer
att bevaras för framtiden men har en begränsad livslängd. Genom digitaliseringen sparas
informationen för eftervärlden och bilderna görs mer användbara och tillgängliga för
allmänheten och forskningen”.
Publicering på DigitaltMuseum
Då det var tänkt att samma material skulle finnas
på DigitaltMuseum och Wikimedia Commons,
gjordes samma urval i Primus så att endast delar av
det färdigdigitaliserade materialet publicerades.
Allt material publicerades precis som det var registrerat, utan ytterligare förfinade metadata, eftersom
det huvudsakliga målet med projektet var att bevara
och tillgängliggöra 100 000 bilder. Varje bild publicerades med information om projektet, så att besökare
som tar fram bilderna på DigitaltMuseum förstår att
dessa poster inte har katalogiserats enligt museets
vanliga standard.

84

Inför storsläppet kommer även artiklar som beskriver arbetet i mer detalj och förklarar resonemanget
bakom publiceringen på DigitaltMuseum av bildfiler
som bara delvis har efterbehandlats.
Innan publicering skapas en mapp i Primus, en så
kallad DIMU-mapp, för att det ska vara enkelt att i
efterhand se vilka bilder som publicerades tillsammans. Mappen publiceras med en rubrik som beskriver innehållet, samt en kort text om samlingarna.
Varje bild i Primus får en länk till motsvarande bildpå Wikimedia, så att man kan ladda ned en högupplöst TIFF därifrån och ta del av information som
gemenskapen bidragit med. Se Wikimedias rapport
för detaljer om hur bilderna hanterades där.

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Sammanfattning
Delar av processen som beskrivits i det här kapitlet
kan med fördel förfinas inför framtida projekt.
•	Filer förs över till Wikimedia löpande. Det vill säga
att TIFF-bilder som sparas på museets servrar och
som ska delas även laddas upp via FTP-servern till
Wikimedia. Då ser de också löpande vad som kan
vara intressant att ladda upp på Commons•	Publicering på DigitaltMuseum och uppladdning
på Wikimedia blir två separata processer där alltsom är klart i Primus kan publiceras så snart det är
klart och Wikimedia laddar upp motsvarande när
de gjort sitt urval.
•	Volymer hålls ihop och publiceras som en enhet
för bättre kontroll och översyn vilket också underlättar beskrivningar av materialet och ytterligare
katalogisering i Primus.

Återföra data från Wikimedia Commonstill Primus
Ett viktigt mål med att publicera bildmaterialet på
Wikimedia Commons var att laborera med att återföra information som skapas av gemenskapen där till
Primus och DigitaltMuseum. Detta blir särskilt intressant för material som inte är så väl beskrivet ellerbara beskrivet på arkivnivå, det vill säga där det saknas information om motivet på individuella negativ.
Bilder som tillgängliggörs på Wikimedia Commons
når ut till en publik som kanske inte uppehåller sig
på DigitaltMuseum, samt med Wikimedias gemenskap når bilderna en allmänhet med specialintressen
som kanske kan mer om ett ämne än museets arkiv
har möjlighet att ta fram. Genom denna så kallade
crowdsourcing får museet hjälp med att identifiera
platser och personer och i många fall kan kunniga
utanför museet även bidra med nya och oväntade
perspektiv på bilderna. All sådan information är
värdefull för museet, men tyvärr så hamnar ofta den
här typen av information vid sidan av samlingsförvaltningssystemet och får inte det sammanhang somär önskvärt. Data utan kontext förlorar sedan snabbt
sitt värde. Projektet ville därför undersöka hur museer kan arbeta med Wikimedia för att den kunskap om
bilderna som skapas där ska kunna tas till vara. Datasamlades in via två olika metoder: i samband med enskrivarstuga som fokuserade på en del av bildmaterialet och via en export av metadata från Wikimedia
Commons plattformen.

NMAx.0000452, K.W. Gullers, Ultuna 1944.

Publicering på Wikimedia Commons
BakgrundSyftet med Wikimedia Sveriges deltagande i projektet var att öka effekten av digitaliseringsprocessen
samt göra Nordiska museets samlingar mer användbara och tillgängliga för allmänheten. Projektet var
experimentellt och arbetet anpassades kontinuerligt.
Wikimedia Sverige arbetade tillsammans med
Nordiska museet för att ladda upp de digitaliserade
bilderna på Wikimedia Commons. När materialet är
uppladdat kan Wikimediagemenskapen, de volontärer som är aktiva på plattformarna, fritt använda
materialet för att till exempel illustrera artiklar på
Wikipedia. Genom sin interaktion med materialet
bidrar de även med ytterligare information om,
och kontext kring, bilderna.
Det som för Wikimedia Sveriges del gjorde denna
insats unik var att Wikimedia Sverige fick hjälpa till
i ett så tidigt skede av digitaliseringsprocessen.
Det gav organisationen en bättre förståelse avbåde konserveringsprocessen och gjorde att detillsammans kunde identifiera tidiga insatser som
underlättade för tillgängliggörandet och berikade
digitaliseringsinsatsen. Det gjorde det även möjligt
för Wikimedia att redan från början lägga grunden
för att kunna hämta tillbaka tillagd information frånWikimediaprojekten och återintegrera dem med
materialet i Nordiska museets samlingar.

85

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Att förstå konserverings-,
digitaliserings- och uppladdningsprocessen
Tidigt i projektet säkerställdes att både Wikimedia
Sverige och Nordiska museet fick god insikt i deprocesser som den andra arbetar enligt, samt debegränsningar som processen, materialet eller
plattformen medför. Detta kombinerades med en
mindre pilotuppladdning av en handfull bilder till
Wikimedia Commons. Denna transparens ochömsesidiga förståelse medförde:• Rimliga förväntningar kring metadata.
•	En bättre informerad diskussion om formatering
av metadata för uttag av Wikimedia Sverige.
•	Bättre förståelse av de skador materialet kan hasamt vilka typer av skadat material som ändå är
intressant på Wikimedias plattformar.
•	Ändrad lösning för hur länkarna till Wikimedia
Commons kopplas till bilderna.

Insyn i konserveringsoch digitaliseringsprocessensållats bort innan Wikimedia Sverige kommer in ibilden. Detta föranledde en diskussion där Nordiska
museet fick en bättre insyn i hur även skadat material
kan vara av intresse för Wikimediagemenskapen
som till exempel kan vilja restaurera små skador eller
välja att beskära mer skadade bilder där intressantadetaljer ändå finns kvar.
Utöver huvudsyftet, att ge båda organisationerna en
bättre förståelse av varandras arbete, så ledde det
fysiska besöket och de resulterande diskussionerna
till två direkta förändringar i projektet. Metadata somlevererades till Wikimedia Sverige struktureradesom och utgick istället från det format som skapats
för kalkylarket, istället för exif-formatet. Istället för
bara de oskadade bilderna så skulle alla bilder
levereras, tillsammans med en skadegradering,till Wikimedia Sverige som sedan skulle återkoppla
om det fanns en skadenivå där materialet var så
pass skadat att det ej längre var av nytta för
Wikimediagemenskapen.36

Wikimedia Sverige bjöds in för en guidad tur av
det rum, samt en demonstrering av de processer,som satts upp för att konservera och digitalisera
negativen efter att de tagits ut ur frysen. Detta gav
Wikimedia Sverige möjlighet att se hur både konserveringen och digitalisering fungerar i praktiken.
Det fysiska ursprunget för bildernas metadata
visades vilket gav en bättre förståelse för de inneboende begränsningar det innebär. I detta fall består
samlingen av kartonger vilka i sin tur innehåller flera
kuvert där vart kuvert i sin tur innehåller flera bilder.
Det finns en liten mängd data på var kartong, samt enliten mängd information på vart kuvert. Var kartong,
brev och bild får en unik referens och denna data,tillsammans med metadata om själva digitaliseringen, sammanställs i ett kalkylark för att sedan sparas
ned i Exif-data för den digitaliserade bilden.35
På grund av vattenskadan som föranledde digitaliseringen, men även på grund av materialets ålder, hadedelar av materialet i olika utsträckning blivit skadat.
Genom direkta observationer, samt en genomgång
av den skadeatlas Nordiska museet tog fram, fickWikimedia Sverige en god inblick i de olika typer av
skador som materialet kunde ha drabbats av. Detta
gav en unik inblick då skadat material vanligen har

35 https://sv.wikipedia.org/wiki/Exchangeable_image_file_format
36 OBS! Detta reviderades senare, se Leverans, urval och uppladdning.

86

En skadad bild kan beskäras och restaureras och därigenom
vara till nytta på Wikimedia-plattformarna trots skadan.
Foto: Erik Holmén / Nordiska museet, CC BY-SA 4.0.

2024

2024

NORDISKAMUSEET.SE

100 000 BILDMINNEN

Skadade bilder kan även användas för att illustrera själva skadorna och därigenom ge en värdefull inblick i konserveringsarbetet.
Foto: Erik Holmén / Nordiska museet, CC BY-SA 4.0.
87

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Inledande pilotuppladdning
För att få ett praktiskt exempel på vilket ytterligare
diskussioner kring uppladdnings-, och återföringsprocessen kunde baseras genomfördes en pilotuppladdning av 20 bilder, tre med en normal
mängd metadata.
Pilotuppladdningen möjliggjorde även manuellainsatser för att berika metadata (se Berikning).
Detta innebar i sin tur att dessa bilder kunde
användas som referensobjekt under framtagandet
av ett verktyg för att hämta ut berikad metadata(se Extraheringsverktyg).37
Detta medförde även att Wikimedia Commonslänkarna för de uppladdade bilderna kunde levereras
tillbaka till Nordiska museet. Det föranledde en
diskussion om hur dessa länkar borde lagras och
med det en ändring i projektplanen där man valde
att frångå idén om att dessa länkar skulle ligga ibildens exif-data. Istället kom dessa att lagras isamlingsdatabasen.
Två aspekter av processen som inte testades var
storskalig leverans av bildfiler till Wikimedia Sverigesamt uppdateringen av bilderna på Wikimedia
Commons med länkar till DigitaltMuseum.38
Det senare då bilderna inte tillgängliggjordes påDigitaltMuseum förrän långt senare under projektet.

Utbildning av museipersonal
Tidigt under projektet höll Wikimedia Sverige ävenen utbildning för personal på Nordiska museet om
vad Wikimediarörelsen är, och hur den fungerar,samt grunderna i Wikipedia, Wikimedia Commonsoch verktyget OpenRefine (se Uppladdningen och
förberedelser på Wikimedia Commons). Detta gjordes
för att ge samtliga deltagande personal en bättre
förståelse för vad som är, och inte är, möjligt att
göra med materialet på Wikimediaplattformarna.
Det inkluderar även Wikimedia Sveriges roll där
organisationen inte själv lägger in material på
Wikipedia, men kan verka för att gemenskapen
gör det samt att organisationen inte heller kan
styra över den interaktion som sker med materialet
efter att det tillgängliggjorts på plattformarna.

37

https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:100_000_Bildminnen/Pilot_upload

38 https://digitaltmuseum.org/0210913270579/100-000-bildminnen
39 https://commons.wikimedia.org/wiki/Commons:Structured_data

88

Efter att den inledande pilotuppladdningen skett
genomfördes ytterligare en utbildning som fördjupade kunskapen om hur Wikimedia Commons
fungerar – informationsmallar, kategorier samt
strukturerad data på Commons (SDC).39
En översikt av pilotuppladdningen gavs för att
exemplifiera hur museets metadata kan översättas
till informationsmall på Commons. En demonstration av hur OpenRefine används för att interagera
med materialet gavs även. Denna utbildningmöjliggjorde konkreta diskussioner kring att
optimera det format som användes för den
metadata som produceras av museet för att i ett
senare steg kunna underlätta bearbetning påWikimedias plattformar.

Leverans, urval och uppladdning
Kärnan i Wikimedia Sveriges insats i projektet
bestod av att göra de bilder som digitaliserats
av Nordiska museet tillgängliga på Wikimedia
Commons. Detta innefattar dock ett flertal steg
som tillsammans utgör ett flöde.
Inom ramen för detta projekt har arbetsgruppen
upprepade gånger behövt revidera dessa flöden
för att hitta en balans mellan den krävda arbetsbördan och resultatet. Ursprunget till denna
komplexitet är samlingens särart (skadat material,
en relativt liten mängd metadata och en stor bredd i
vad materialet avbildar samt för vilka ändamål
det har skapats). Det var huvudsakligen när det kom
till urval och leverans som dessa revideringar skedde
medan metoden för uppladdning och den uppladdade datastrukturen var relativt stabil.
Wikimedia Sverige försöker i nästa avsnitt redogöra
för hur processen såg ut med ett särskilt fokus på hurleverans och urval ursprungligen planerades och
därefter utvecklades.

En inledande not kring urval
Under projektets gång tog Nordiska museet ett
beslut om att bara tillgängliggöra, på både sina egnaoch Wikimedias plattformar, en del av materialet(cirka 10 procent) parallellt med att digitaliseringenpågick. Resten av det material som digitaliserades

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

skulle göras tillgänglig vid ett officiellt släpp för
att fira att målet med 100 000 digitaliserade bilderuppnåtts. I den utsträckning Wikimedia Sverige gjort
ett urval av vilket material som skulle laddas upp till
Wikimedias plattformar var detta med förståelsen
att det handlade om när det skulle laddas upp,
och att allt material skulle laddas upp i slutet
av projektet.
Urvalet gjordes utifrån vad som i närtid bedömdes
ha goda chanser att skapa engagemang samt leda tillen berikning av materialet, något som var en central
anledning till att Wikimedia var med i projektet fråndigitaliseringsprocessens start. Urvalet tittade ävenpå synergieffekter med andra pågående projekt,då särskilt Wikipedia för hela Sverige, genom vilka
särskilda insatser kring lokalt engagemang kunde
fokuseras.40
Det enda underlag som fanns tillgängligt för att göra
urvalet var den motivbeskrivning som finns angiven
för varje bild. Denna har en väldigt varierande grad
av information från Saab flygverkstäderna, Linköping
till Dimma. Fokus blev således på motiv som var
så konkreta som möjligt där dels svenska orter(Borås, Finspång), dels svenska industrier (Saab,Vårgårda Havregryn) särskilt sticker ut.
Utöver detta identifierade Wikimedia även en delmotiv som kunde vara särskilt intressanta för
samarbeten med andra aktörer såsom Sveriges
lantbruksuniversitet eller Flygvapenmuseum.

Uppladdningen och förberedelser
på Wikimedia Commons
Innan bilderna kunde laddas upp till Wikimedia
Commons krävdes det att en del strukturer kom påplats, såsom en projektkategori 100_000_Bildminnen som används för att samla alla bilder som laddas
upp.41 Eftersom informationen om bilderna var enhetligt strukturerad önskade Wikimedia även att
de skulle se likadana ut efter att de laddats upp.
När man skapar filsidor organiserar man filens
data i en informationsmall. Man kan välja en av destandardmallar som finns eller skapa en ny mall
med en standardmall som grund, vilket var lösningen

100 000 BILDMINNEN

arbetsgruppen valde. Att använda en egen mall görs
främst om man laddar upp en stor, sammanhållen
samling och har då fördelen att mallens utseendekan kontrolleras samt att man kan sätta vissa fält
till att alltid vara ifyllda med samma information.
Den mallen som skapades angav alltid att bilden
kom från Nordiska museet, med länk till en sida om
projektet, automatisk kategorisering i projektkategorin samt licensen CC BY-SA 4.0.42 Utöver detta
innehåll den fält för den metadata som levererades
med bilden; motiv, inventarienummer, arkivkod,
år samt fotografens namn.
När det gällde fotografens namn behövde det
först kontrolleras att fotografen redan var känd
på Wikimedia Commons (med en egen kategori
och Creatormall), annars borde dessa skapas.43
Eftersom det endast förekom ett fåtal olika fotografer i de samlingar arbetsgruppen jobbat med
kunde detta göras för samtliga fotografer.
Motivfältet användes för flera syften. Dels använde
Wikimedia det för de dubbla beskrivningsfälten
som fanns i informationsmallen. Dubbla beskrivningsfält är nödvändiga för att både kunna ange
museets ursprungsbeskrivning och som ett startvärde för den beskrivning Wikimedia senare uppmanar gemenskapen till att förbättra. Mallen gör det
tydligt att ursprungsbeskrivning ej bör uppdateras,även om det i praktiken inte finns något tekniskt
hinder för dem att göra det.
Motivfältet låg även till grund för att skapa
lämpliga tematiska kategorier inom projektets
kategoriträd, till exempel fick alla bilder med«Norrköping» i motivfältet kategorin 100_000_
Bildminnen/Norrköping även om det förekom olika
motiv på dem, som Norrköping Staden, Harvester.
Norrköping. Skörde- och jordbruksmaskiner och
Journalist P. Wange Norrköping för Se. Dessa tematiska kategorier gör det enklare att senare kommunicera om materialet och komma med uppmaningar
att berika det utifrån lokalkunskap.
Slutligen används motivfältet som en av komponenterna i det filnamn som behöver skapas när man
laddar upp filer. Museets ursprungliga filnamn
bestod enbart av arkivkoden och är därmed inte

40 https://wikimedia.se/2022/09/30/wikipedia-for-hela-sverige/
41

https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:100_000_Bildminnen

42 https://commons.wikimedia.org/wiki/Template:Nordiska_museet_Bildminnen_image
43 https://commons.wikimedia.org/wiki/Creator:K.W._Gullers

89100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

informativ för den som kommer utifrån. Wikimedia
Sverige har en egen praxis i att namnge filer som
gjorts tillgängliga av samarbetspartners enligt
mönstret “Kortbeskrivning - Institutionens namn
eller förkortning - Inventarienummer”. Detta gör
att det är lätt att avgöra var filen kommer ifrån,både från vilken institution och att den troligtvis
laddats upp av oss. Wikimedia följde detta mönster
och således fick till exempel en bild med motivet
Astra Göteborg och inventarienumret
NMAx.0023707 namnet Astra Göteborg - Nordiska
museet - NMAx.0023707.tif.
Arkivkoden lades dels till i informationsmallen,
men användes också för att identifiera den bildfil
som hör till var metadatapost. För att genomföra
den faktiska bilduppladdningen användes verktyget
OpenRefine.44 Verktygets huvudsakliga syfte är
databearbetning men kan sedan 2022 även användas
för att förbereda och genomföra bilduppladdningar
till Wikimedia Commons. Eftersom verktyget ävenstödjer arbete med länkade data kunde relevantadelar av filens metadata även läggas till som SDC.
Wikimedia använde sig dessutom av egenskapenpå fokuslista för Wikimedia-projekt för att ange att
bilden hör ihop med projektet.

Det ursprungligen planerade flödet
I den första plan som togs fram var avsikten att
Nordiska museet skulle skadegradera varje bild,enligt en eller flera parametrar. Wikimedia Sverige
skulle sedan sätta ett gränsvärde där alla bilder med
lägre skadegradering framöver automatiskt skulle
tillgängliggöras på Wikimedia Commons.
För dataleveranser var tanken att Nordiska museet
löpande skulle kunna leverera metadata för det
senast digitaliserade materialet och att Wikimedia
Sverige därefter skulle meddela vilka bildfiler som
var nästa på tur. Detta gjordes genom breda instruktioner i stil med ”alla bilder med Borås i motivbeskrivningen”.
Detta skulle vara startskottet för museets process
för att på sin sida godkänna bilderna för publicering
varefter de skulle göras tillgängliga på en yta sombåda hade tillgång till. Därefter skulle Wikimedia

44 https://commons.wikimedia.org/wiki/Commons:OpenRefine
45 https://digitaltmuseum.org/s-nm/
46 För det faktiska innehållet i var batch se Appendix A
4790

https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:100_000_Bildminnen/Nordiska_kompaniet

Sverige processa metadata för bilderna, för att fåfram data kompatibla med Wikimedia Commons,samt därefter ladda upp bilderna dit. Slutligen skulle
Wikimedia Sverige leverera en lista med länken till
var uppladdad fil vilka Nordiska museet sedan kunde
importera till sin samlingsdatabas. När Nordiska
museet sedan publicerade bilderna på den egna
plattformen för publik delning, DigitaltMuseum,skulle de i sin tur skicka en lista med dessa länkar
till Wikimedia Sverige som därefter lade till dessa ibildinformationen på Wikimedia Commons.45
För att enklare kunna kommunicera om de bilder
som tillgängliggjorts, samt skapa engagemang kring
dem, var avsikten att göra uppladdning i omgångar,så kallade batcher, med ett tematiskt fokus allt eftersom materialet digitaliserades.46 Det vill säga när
det utifrån metadata gick att avgöra att det fanns entillräcklig mängd av exempelvis Stockholmsbilderså skulle dessa kunna laddas upp som en samladmängd. Tanken var att inledningsvis fokusera på
mindre batcher för att därigenom kunna finjustera
processen.
Första batcherna (januari–mars 2023)
Redan innan den första riktiga uppladdningen blev
det tydligt att en skadegradering per bild skulle
innebära en orimlig arbetsbörda. I den första uppladdningen, med material från Nordiska Kompaniet,
skedde urvalet därför utan kunskap om materialets
skadestatus och i detta material kan Wikimedia
därför se exempel på tydligt skadat material.47
För senare batcher var det mest skadade materialet
exkluderat redan vid de leveranser av metadatasom gick till Wikimedia Sverige.
Tanken kring att tematiskt samla material för att
ladda upp det i batcher kunde inte helt realiserats
då det i ett stort antal fall fanns otillräcklig metadataom vad bilden avbildade, eller den kontext inom
vilken den skapades, för att det alls skulle gå att
koppla dem till ett tema. Den tematiska grupperingen
blev istället en indirekt effekt av att det fysiska
materialet redan var tematiskt grupperat vilket
medförde att denna gruppering återfanns efter att
de digitaliserats.

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

Utifrån levererad metadata identifierades ett par
olika teman, urvalet av dessa avgjordes främst på om
motivet var något väldigt konkret (som en industri)eller av om det kunde kopplas till de geografiska
fokusområden som gällde för Wikipedia för hela
Sverige, då detta projekt senare kunde marknadsföra materialet genom sina insatser. Särskilt värt
att nämna är här den samling av bilder från SAAB
som utgjorde fokusmaterialet för metadataskrivstugan på Flygvapenmuseum.
Några av erfarenheten från de första batcherna var:•	Att det fanns många exempel på bildserier med
nästan identiska bilder. Detta är ett resultat av
att delar av bildmaterialet utgörs av det råa bildmaterial som skapats och där enbart en av dessa
bilder senare använts. Detta är inte i sig ett problem för Wikimedia Commons men kan ha ennegativ effekt när man önskar engagera en
bredare allmänhet i att bidra till materialet.
•	Den skrala metadata som fanns tillgänglig för defysiska bilderna gjorde det ibland svårt att vara
träffsäker i de tematiska urvalen. Som exempel
kan ges en batch med bilder som valts ut för att
de märkts upp med Helsingborg men där det

100 000 BILDMINNEN

senare visade sig att de samtliga avbildar enhemmiljö vilket inte gjorde dem lämpliga att
användas för att engagera Helsingborgsbor
att bidra med sin lokalkunskap.
•	Att motivbeskrivningar fanns på kuvertnivå,snarare än bildnivå, resulterade i att motiven
ibland inte alls var de man kunde förvänta sig frånmotivbeskrivningen. Som exempel kan ges en serie
flygfoton på SAAB gripen som även inkluderarbilder av natur och båtar, troligen tagna i väntan
på att flygplanet ska flyga förbi igen. Då motivbeskrivningen ligger till grund för både filnamn
och initiala kategorier kan detta leda till förvirring.
•	Processen med att Wikimedia Sverige först
begärde bilder som Nordiska museet sedan
manuellt gjorde tillgängliga på en FTP-server
visade sig kräva mycket handpåläggning.
Då processen till största delen var manuellökade även risken för att fel filer delades.
För Wikimedia Sverige var dock det mest tidskrävande steget bearbetningen av metadata, inte för
urvalet, utan för att bearbeta det så att det är kompatibelt med Commons (till exempel identifiera
grundläggande kategorier för materialet).

Bilder vänster

Bilder höger

Det fanns flera exempel
med bildserier som var nästan
helt identiska.

Två bilder ur bildserien Viggen i action
för Know How II, varav en har tydlig
avsaknad av Viggenplan.

Foto [1, 2, 3, 4, 5]: Peter Gullers /Nordiska museet, CC BY-SA 4.0.

Foto [1, 2]: Björn Enström /Nordiska museet, CC BY-SA 4.0.

91

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Nästkommande batcher (maj–oktober 2023)
Utifrån de tidigare identifierade problemen med
bland annat dålig träffsäkerhet vid urval och många
identiska bilder testade arbetsgruppen i dennaomgång att Nordiska museet först levererade bildrapporter med 6–10 tumnagelbilder per sida jämte
bildens ID-nummer och motivbeskrivning.
För att underlätta arbetet med att leverera filerna till
Wikimedia Sverige gjordes samtliga filer, koppladetill den aktuella leveransen av metadata, tillgängliga
på FTP-servern direkt. Wikimedia Sverige skickade
sedan en lista med det önskade urvalet till Nordiska
museet för att få dessa godkända för publiceringvarpå den metadata som fanns för filerna levererades
till Wikimedia Sverige.
När de godkänts för publicering publicerades deäven på DigitaltMuseum. Genom att tillgängliggöra
dem där först kunde DigitaltMuseum-referensen
läggas till redan under uppladdningen till Wikimedia
Commons, istället för att som tidigare kräva en
separat extra körning.
Några av erfarenheten från dessa batcher var:•	Bildrapporten gav en bra möjlighet att få en bättre
bild av material som kunde vara visuellt intressant.
•	Att utgå från bildrapporterna visade sig docksnabbt extremt tidskrävande, då det handlar om
flera hundra sidor bildrapport att bläddra sig
igenom, samtidigt som det också kan vara enklare
att identifiera intressanta titlar i det mer kompakta
kalkylarksformat som används för metadata.
Det var även enklare att upptäcka eventuellakonstigheter i metadata när det var denna man
utgick från.
•	Om man i bildrapporterna identifierat en större
batch med intressanta bilder, som SAS med 900
bilder, blev detta orimligt att titta på varje sida.
Istället var det, när batchens storlek blev tydlig,
bara möjligt att göra ytterligare stickprov blandbilderna. Som ett resultat slank felaktigheter återigenom här.48•	Att först göra urvalet för att sedan invänta
godkännande om publicering medförde en pausoch fördröjning i processen. I åtminstone ett fallvisade det sig dessutom att några av bilderna i en
motivkategori som valts ut av integritetsskäl inte
borde publiceras.

Ett exempel på en sida ur en bildrapport.
Foto (avbildade): K.W. Gullers / Nordiska museet, CC BY-SA 4.0.

•	Efter att urvalet hade gjorts visade det sig
vara komplicerat att gå mellan metadata ochbildrapporten eftersom det krävde att man
genom att bläddra i bildrapporten identifierade
var batchen började och slutade för att sedan
identifiera motsvarande bilder i kalkylarket.
För större batcher kunde detta innebära upp mot
100 sidor som åter behövde bläddras igenom.
•	Att ha tillgång till bilderna innebar även att vi
vid åtminstone ett tillfälle identifierade en större
samling bilder som såg väldigt intressanta ut men
där motivbeskrivningen (enbart “Historieboken”)
var för svag för att Wikimedia skulle kunna
använda materialet i en riktad insats eller ge
det ens grundläggande kategorier på Wikimedia
Commons.
För Wikimedia Sveriges del blev det mest tidskrävande steget nu istället urvalet (scrollandet ibildrapporterna) samt, efter urvalet, matchningenmellan bildrapport och metadatafil. Detta då detvå filerna strukturerade sitt innehåll utifrån två
olika identifierare.
Ett bättre upplägg här skulle vara att leverera bildrapporterna tillsammans med filernas metadata.
Då skulle bildrapporten kunna användas för att få enbättre bild av det material som via metadata redan
identifierats som intressant.
Sista batcherna (november–december 2023)

48 Se exempelvis bilden SAS DC 7 i luften färg (NMAx.0010983) som i själva verket avbildar Tower Bridge i London.

92

2024

2024

NORDISKAMUSEET.SE

Flödena för de tidigare batcherna var samtliga
arbetsintensiva och lämpade sig bättre för de mindrebatcher Wikimedia fokuserat på där avsikten var att
ta fram material som var särskilt lämpat för engagemang och berikningsinsatser. För de sista batchernaville arbetsgruppen istället ladda upp en större
mängd material och vi ändrade därför i flödet genom
att eliminera urvalsprocessen.
När ett urval inte längre var aktuellt behövde Nordiska museet redan i förväg godkänna samtliga bilder
för publicering innan de levererades till Wikimedia
Sverige. Därigenom publicerades bilderna även på
DigitaltMuseum vilket medförde att länkarna dit
fanns tillgängliga i den metadata som levererad.
Länkarna till DigitaltMuseum innebar att denna
plattform kunde nyttjas på ett liknande sätt som detidigare bildrapporterna om det fanns ett särskilt
behov av en snabb visuell kontroll av en bild.
Genom att inte behöva fokusera på vilka motiv
som kan vara särskilt intressanta, eller tolka vadde betyder (till exempel om det är namnet på en ort
eller industri) minskades arbetsinsatsen väsentligt.
Ännu mer så då den visuella bedömningen av
bildrapporterna också kunde elimineras.
Genom att prova tre variationer på samma grundläggande flöde kunde arbetsgruppen eliminera några
upptäckta komplikationer, som att det till exempel
var lättare att göra alla filerna tillgängliga på FTPytan direkt samt publicera dem på DigitaltMuseum
innan de laddas upp till Wikimedia Commons.
Wikimedia identifierade även flöden som fungeradebättre i vissa situationer än andra som bildrapporter
vilka var nyttigare för mindre batchar samt att urvalsprocessen lämpar sig väl när man vill ta fram ett
material särskilt anpassat för engagemang mot vissa
grupper. Utvecklingsmöjligheter för framtiden skulle
här vara om man kunde generera bildrapporter
direkt utifrån ett urval i kalkylarket för metadata.
Vad som genomgående karakteriserat uppladdningarna var dock att skral information om bildernas
motiv gör insatserna kring att matcha metadata mot
strukturer på Wikimedia Commons betydligt mer
arbetsintensiva än liknande insatser där det funnits
tillgång till mer information. Unikt för denna samling
har även varit de situationer där bilderna utgjort ett
underliggande råmaterial för fotoreportage vilket
medfört många snarlika bilder eller “andra bilder på

100 000 BILDMINNEN

samma rulle”-situationer där motivbeskrivningen
kan vara missvisande för en delmängd av bilderna.
De bilder som laddats upp inom ramen för Wikimedias
insats utgör bara en delmängd av de bilder som har
digitaliserats inom ramen för 100 000 Bildminnenprojektet. I samband med släppet av dessa (planerad
till våren 2024) planeras även en sista större uppladdning av bilder. Denna uppladdning ligger utanför
ramen för denna rapport men Wikimedia ser redannu att den stora mängden bilder kommer att medföra
att flödet för uppladdning åter måste justeras något.

BerikningAtt tillgängliggöra bildmaterialet på Wikimediaplattformarna fyller ett syfte genom att materialet
blir tillgängligare för fler och därigenom även serytterligare vidareanvändning. Men det är också enplattform för crowdsourcing där materialet kan
berikas med ny information. Detta kan ske bådegenom bidrag i fritext, strukturerad informationeller med länkade data. Utöver detta kan berikningen
ske genom redigeringar av själva bildfilen.
Fritextbidragen tar främst formen bildbeskrivningar
på Wikimedia Commons samt bildtexter där bildernaanvänds, till exempel på Wikipedia. Dessa bidrag
kan ske på olika språk men kräver att man känner
kontexten för att avgöra vilket språk det är.
Bidrag genom strukturerad information tar huvudsakligen form genom kategorisering av bilderna påWikimedia Commons samt captions på samma plattform.49 De kategorier som läggs till är på engelska
men kan i vissa fall kopplas till Wikidata-objekt.
De beskriver vad bilden avbildar eller den kontext
under vilken den skapades. Captions är generaliserade bildtexter som även innehåller semantisk
information om vilket språk de är på.
Den länkade data som läggs till bilderna kan ta flera
former från att beskriva fotograf och när bilden togs
till att beskriva var bilden togs och vad den avbildar.
De koncept som används härstammar från Wikidata.
Den vanligaste typen av denna berikning är depictspåståenden, det vill säga påståenden om vad bilden
avbildar.
Inom ramen för detta projekt arbetade Wikimedia
Sverige huvudsakligen med fyra olika spår.

49 Captions kallas Bildtexter på svenska, men för att undvika förväxling med de bildtexter som används på exempelvis Wikipedia använder vi här den engelska termen.

93100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Inledande matchning av metadata

Metadataskrivstuga

I samband med att bilderna först laddas upp till
Wikimedia Commons (se Uppladdningen och förberedelser på Wikimedia Commons) sker vanligtvis
ett inledande försök att automatiskt matcha den
metadata (i fritext) som levererats med bilderna mot
koncept på Wikidata eller kategorier på Wikimedia
Commons. Detta görs dels för att underlätta för
gemenskapen att upptäcka för dem relevanta bilder,dels för att bättre kunna dra nytta av deras bidraggenom att använda den för insatser som inte kan
göras automatiskt.

Inom ramen för detta projekt, och Wikipedia för hela
Sverige, tog Wikimedia Sverige fram ett helt nytt
koncept, Metadataskrivstugan.51 Det är ett tillfälle
där deltagarna får dela med sig av sin kunskap och
berika bilder på Wikimedia Commons med strukturerad metadata och beskrivande bildtexter.

Eftersom den motivbeskrivning som fanns
kopplad till var bild var samma för samtliga bilder
i ett kuvert, visade det sig dock snabbt att det för
denna samling inte gick att tillförlitligt användas
dessa för att kategorisera bilderna i “riktiga”
kategorier. Dessutom var det inte ovanligt att motivbeskrivningen beskrev den kontext eller uppdrag
inom vilken bilderna skapats, snarare än vad deras
motiv vilket ytterligare gjorde dem olämpliga för
automatiserad metadatamatchning.
Det visade sig istället lämpligare att, som tidigare
beskrivits, samla bilder med liknande motivbeskrivningar i kategorier inom projektets kategoriträd.
Detta gav gemenskapen en ingång för att arbeta med
bilderna och i vissa fall kunde hela denna kategori
sedan läggs i en riktig kategori.
Wikimedia ser exempelvis de bilder som alla har
motivbeskrivningen Flygvapnet Västerås.50 En logisk
automatisk kategorisering av dessa, utifrån motivbeskrivningen, hade varit Västerås, men det är inte
bilder på Västerås. En användare ur gemenskapen
kunde istället manuellt koppla alla dessa bilder till
Västmanlands flygflottilj (F 1 Hässlö), vilket inte
hade varit möjligt att göra automatiskt.
Försöken att automatiskt matcha metadata gjorde
istället behovet av crowdsourcing extra tydliga och
detta blev fokus för våra fortsatta berikningsinsatser.

50 https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:100_000_Bildminnen/Flygvapnet_Västerås
51

https://sv.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Skrivstuga/Metadataskrivstuga

52 https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:100_000_Bildminnen/SAAB

94

Ett av fotona som fick uppdaterad metadata och beskrivning underarrangemanget. Bilden föreställer sammanbyggnadsarbete av Saab 35 Draken
i hall 2, i Saab- fabriken i Linköping. Flygplanen har en väv på sig med röd plastfärg på, som skydd under arbetet när arbetarna går på dem. Siffran på fenanbeskriver individnumret för varje flygplan. Nummer 824 och 825 slutgodkändes
2 maj 1963, så fotot är taget tidigare samma år.
Foto: K.W. Gullers / Nordiska museet, CC BY-SA 4.0.

Under arbetet med uppladdningarna hade ett stortantal bilder av Saab i Linköping identifierats.52
Därför ville arbetsgruppen samla människor med
stark koppling till Saab, som jobbat eller jobbar där
själva, som kunde berätta vad bilderna föreställde.
På så sätt skulle Wikimedia direkt kunna lägga till
depicts-påståenden, captions och beskrivningar tillbilderna.

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

Hos Flygvapenmuseum i Linköping samlades därför ett drygt tiotal personer med koppling till Saabs
flygplanstillverkning på orten. Bland annat var
föreningen för Saab-veteraner och Östergötlands
Flyghistoriska Sällskap inbjudna till arrangemanget,
som anordnades av Wikimedia Sverige i samarbete
med Nordiska museet och Flygvapenmuseum.

100 000 BILDMINNEN

med information om både den och andra bilder.
De berättade bland annat om lokalerna, flygplansmodellerna, utrustningen, syftet, vilka foton som visade faktisk verksamhet och vilka som var iscensatta.
Eftersom konceptet var framgångsrikt var planen att
genomföra ytterligare två metadataskrivstugor inom
ramen för projektet varav ett med fokus på en annansamling. Tyvärr innebar kalenderkrockar och andraåtaganden att en av dessa inte kunde genomföras
medan den andra slutligen genomfördes på SLU utan
Wikimedia Sveriges eller Nordiska museets direkta
inblandning.

Veckans tävling
För att bjuda in den bredare Wikimediagemenskapen
till engagemang med bilderna genomförde Wikimedia
Sverige den 27 november–3 december en Veckans
tävling på svenskspråkiga Wikipedia med fokus på
att både använda bilderna i Wikipediaartiklar samt
att förbättra informationen om bilderna.54

En av deltagarna tittar på ett foto av sig själv från 1976. På det fotot
genomför han undersökningar på en nosvinge från ett Saab 37 Viggen-flygplan,
troligen i samband med haveriundersökningar som gjordes efter att flera
flygplan av den modellen fått haverier. Han hade fått tips om arrangemanget
efter att en bekant hade sett honom i tidningen efter Wikimedia Sveriges
pressmeddelande.
Foto: Sven Rentzhog, CC BY 4.0.

Under eventet användes verktyget ISA Tool för att
både sätta depicts-påståenden till bilderna och
att lägga till captions.53 Verktyget funkade bra för
detta men sämre när flera bilder liknar varandra ochi princip skulle kunna ha fått samma taggar och
beskrivningar, eftersom informationen inte går
att kopiera på något smidigt sätt.
Höjdpunkten på eventet var att en man som syntes
på ett av fotografierna själv var på plats under kvällen.
Han kunde berätta många detaljer om vad han gjorde
när fotot togs, och varför. Övriga deltagare fyllde på

Veckans tävling är en fokuserad satsning med ett
gamifieringsvinkel, där onlinegemenskapen arbetar
med materialet under en vecka och man får poäng för
olika insatser. Vinnaren, samt alla som får överett visst antal poäng, får en digital utmärkelse.
I detta fall fick pristagarna även priser som donerades
av Nordiska museet. Även om tävlingen ägde rum påsvenskspråkiga Wikipedia så omfattades lämpliga
redigeringar på alla Wikimedia-plattformar. Wikimedia Sverige marknadsförde tävlingen på svenskspråkiga Wikipedia, Wikimedia Commons samt
sociala medier.
Ett viktigt betänkande när man sätter upp denna
typ av tävling är att designa den på ett sätt somleder till konstruktiva redigeringar som är i linje
med vad gemenskapen på det projektet skulle
vilja se. Beroende på tävlingens form finns det olika
taktiker för detta. I detta läge bedöms risken låg och
var främst kopplad till att en användare skulle lägga
in stora gallerier med bilder i artiklar, utan att ge
bilderna någon kontext. För att motverka detta gavs
extra poäng för bildtexter samt för bilder som lades
till artiklar som tidigare saknade illustration.

53 https://commons.wikimedia.org/wiki/ISA_Tool
54 https://sv.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Veckans_tävling/Bildminnen

95

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Bildbeskrivning efter tävlingen (inte alla språk):EN: The Brandenburg Gate at the Pariser Platz in Berlin,
photographed from the West German sector. In the background,
you see the Eastern part of the city.
SV: En röd Volvo 144 framför Brandenburger Tor 1967.
Bildbeskrivning innan tävlingen: Tyskland Berlin, allmänt.
Foto: K.W. Gullers / Nordiska museet, CC BY-SA 4.0.

Uppslutningen i tävlingen var i linje med andra
Veckans tävling med totalt 8 deltagare varav 5
gjorde tillräckligt stora bidrag för att vinna pris.55
Inom ramen för tävlingen förbättrades 300 unika
bilder (cirka 6 procent av bilderna).56 Utöver dessadeltagare såg Wikimedia även en ökad interaktion
med bilderna av användare som inte skrev upp sig
som deltagare i tävlingen. En mätning av antalet
förbättringar, under tävlingsperioden samt deefterföljande fyra dagarna, visar att fler än 900
unika bilder förbättrades, det vill säga enbart ⅓ av
förbättringarna rapporterades till tävlingen.57
Enbart 13 artiklar fick nya bilder inlagda vilket kan
anses vara ett relativt lågt resultat. För att få en
djupare förståelse för varför har Wikimedia ställt
ett antal uppföljningsfrågor till några av deltagarnai tävlingen.
Utöver denna återkoppling har Wikimedia även själva
identifierat ett antal möjliga orsaker till detta:•	Det är svårare att hitta en lämplig artikel för enbild än att förbättra denna med beskrivningar
eller kategorier. Detta hade delvis kunnat åtgärdas
genom att ytterligare öka antalet poäng som
illustration av en artikel gav.

•	De tävlande utgick ofta från en eller en handfullbatcher. Inom varje batch är materialet ofta liknande så det kan vara svårt att identifiera mer än enbild som kan användas för att illustrera en artikel.
•	Många av bilderna lutade mer åt konstnärlig
vardagsfotografi vilket gör att de ofta inte är
encyklopediskt relevanta.
•	I flera batcher var det svårt att identifiera exakt
vad som avbildades. Ju enklare något är att
identifiera, desto troligare att det är känt nog
att redan ha en illustration på Wikipedia.
Det deltagarna återkopplade som mest givande
med tävlingen var att arbeta med bilderna och
upptäcka detaljerna i dem. Det som var mest frustrerande var fel i metadata, antalet dubbletter och
snarlika bilder där samma information måste
läggas till på flera bilder.58 ¨

Organiskt av gemenskapen
Genom att mer informellt engagera gemenskaperna
på Wikimediaprojekten kring tematiskt avgränsat
materialet har Wikimedia också sett goda resultat.
Genom det rika mångfald av olika typer av gemenskaper på plattformarna har Wikimedia kunnat
pröva detta både på geografiskt avgränsat material

55 Snittet för de tio direkt föregående tävlingarna var 6,1 deltagare. Illustrationstävlingar har dock historiskt haft högre deltagande än snittet.
56 Utifrån att 4832 bilder var uppladdade vid tävlingens start.
57

Denna gjordes med hjälp av Extraheringsverktyget.

58 Statistiken för förbättringarna finns i Appendix B.

96

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN”Göteborgs hamn frånStenpiren till Fiskhamnen
kände jag dels från söndagspromenader med min pappa,dels från egna turer tillsammans
med en kamrat något ellernågra år senare.”
CITAT FRÅN EN AV DELTAGARNA I PROJEKT GÖTEBORG.

(Göteborg och Köpenhamn på två olika språkversioner
av Wikipedia, se nedan) samt material fokuserat på flygplan(genom WikiProject Aviation på Wikimedia Commons).59
För batchen med bilder för Göteborgsboken frågade
Wikimedia Projekt Göteborg på svenskspråkiga Wikipedia
om de kunde hjälpa till att identifiera bilderna.60
Bilderna inspirerade till en fantastisk diskussion med
mycket lokalkunskap, barndomsminnen av Göteborg på
40-talet och insikter som utmynnade i ett intensivt arbete
för att försöka identifiera varje bild. Resultatet var att
alla 110 bilder fick förbättrad bildinformation.
Från batchen med SAS-bilder identifierades en delmängd
av bilderna som avbildar Köpenhamn. För dessa frågade
Wikimedia Sverige på danska Wikipedia om de kunde
hjälpa till att identifiera vad de avbildar.61 Utöver att
identifiera vilken gata, torg etcetera som avbildas på
samtliga 149 bilder kunde gemenskapen även säga exakt
när bilderna togs genom att identifiera att de sammanföll
med Drottning Elizabeth II besök i Köpenhamn samma år.
Ett fantastiskt exempel på lokalkunskap och engagemang.

Från de brittiska flaggorna framför stadshuset
kunde man avgöra när bilderna togs.
Foto: K.W. Gullers / Nordiska museet, CC BY-SA 4.0.

Från samma bild kunde man även utvinna en illustration
av en tidstypisk dansk buss av känd modell.
Foto: K.W. Gullers / Nordiska museet,
CC BY-SA 4.0 (beskuren).

59 https://commons.wikimedia.org/w/index.php?title=Commons_talk:WikiProject_Aviation&oldid=825489 795#Archival_Scandinavian_Airlines_photos_-_call_for_help
60 https://sv.wikipedia.org/w/index.php?title=Wikipediadiskussion:Projekt_Göteborg&oldid=52876257#Ti ps: _nya_bilder_från_Nordiska_museet,_Göteborgsmotiv_att_identifiera
61

https://da.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Landsbybrønden/Historiska_foton_från_Köpenhamn_på_Commons97

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SEÅterförsel av information från Crowdsourcing
Även om det finns ett stort värde av att gemenskapen via olika insatser berikar det uppladdade
materialet på Wikimedias plattformar så realiseras
det fulla värdet först när museet kan återföra dettamaterial till sina egna plattformar (så kallad roundtripping). Samtidigt är det viktigt att ämnesexperterna vid museet själva äger sin data och kan godkänna eventuella uppdateringar, alternativt att det material som inte kvalitetskontrollerats internt tydligt
kan märkas upp. Detta är viktigt för museet trovärdighet, men också för Wikimedia-projekten
för att förebygga så kallad citogenesis.62Svårigheter kopplade till att ta ut
och förstå ändringar
Roundtripping har tittats på tidigare, bland annat ien rapport från Riksantikvarieämbetet från 2019.63
Fokus här är därför på följande svårigheter.

Ett exempel på en bild av en SAS DC7 i luften som den först såg ut,
samt nedan, den version som tre användare tillsammans restaurerat och
som därefter utsetts till Utvald bild.
Foto: K.W. Gullers / Nordiska museet, CC BY-SA 4.0(den nedersta bilden är modifierad).

Wikimedia har även sett hur gemenskapen själva
organiskt har upptäckt materialet och gjort olika
insatser kring att förbättra det. Utöver de typer av
förbättringar Wikimedia redan belyst bör ävensärskilt nämnas insatserna kring att beskära ochretuschera bilder. Oftast är syftet att ta bort skador
samt den svarta ram som ligger runt bilderna för
att de ska passa bättre in i en Wikipedia-artikel
men det görs även mer krävande retuscheringar
för att höja bilderna till statusen Utvald bild vilket
markerar dem som en av de finaste bilderna påWikimedia Commons.

62 https://xkcd.com/978/63 https://meta.wikimedia.org/wiki/Wikimedia_Commons_Data_Roundtripping98Ändringarna finns både som wikitext och länkad
data (SDC). Sedan 2019 finns två olika format för att
lagra informationen som gemenskapen lägger till på
filer på Wikimedia Commons. Även om de visuellt
presenteras på samma plats utgör de två olika datamängder som både är olika i sin natur och i hur man
kommer åt dem. En stor del förändringar som sker
med wikitexten är dessutom kring kategorier somutgör en form av strukturerad, men olänkad data.
En stor del av den länkade data som läggs till utgör
information som maskinellt utvunnits ur wikitexten,
så som upphovsman, tillkomstår med mera. Däremot
finns det ingen mekanism som säkerställer att de två
datamängderna (SDC och wikitext) inte börjar divergera eller rent av motsäger varandra.
Ändringarna är inte statiska. Förändringar av bildinformationen sker löpande; det är därför viktigt att
kunna särskilja mellan vilka ändringar man redan
tagit ställning till och vilka som tillkommit därefter.
Eftersom användare ofta redigerar bara en av datamängderna kan detta resultera i att SDC och wikitexten påstår olika saker, även i de fall där samma
SDC-data från början extraherades ur wikitexten.

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

Information kan både läggas till och tas bort.
Ändringarna innebär inte bara att information
läggs till, utan även att information kan tas bort.
Detta sker om till exempel felaktig information avlägsnas men också (särskilt för kategorier och SDC)
om information görs mer specifik/fördjupas.
Ett typiskt fall är när en väldigt generell kategori(Göteborg) tas bort och ersätts med en mer informativ (Eriksberg, Göteborg). När denna fördjupninggörs i en redigering är den enklare att identifiera somsådan, men ofta (alltid för SDC) sker fördjupningen
genom två redigeringar där den fördjupande informationen läggs till och den gamla tas bort separat.
Samma mönster ser Wikimiedia även på vandalism
som sedan återställs. En sista typ av informationsfördjupning som sakta tilltar är att wikitext raderas
till förmån för SDC-data. Visuellt så tas ingen information bort, då SDC-data presenteras på den plats där
wikitexten tidigare syntes, men för den som gör ett uttag av bara wikitexten saknas nu denna information.
Informationsförädling är inte avgränsat till enbart
Wikimedia Commons. Bilderna som laddas upp
utgör en resurs för alla Wikimediaprojekten ochbildernas användning på dessa kan i sin tur utgöra
informationsförädling. Exempel på detta är bildtexter som läggs till i samband med att bilden
används i en Wikipediaartikel, eller att bilden
används som illustration på ett väldigt specifikt
Wikidataobjekt (till exempel en person eller
fordonsmodell). Detta är information som inte
finns tillgänglig om man bara ser till bildens filbeskrivningssida på Wikimedia Commons.
Vissa förädlingar är grafiska. Utöver de mervanligt förekommande förädlingarna finns det ävenförädlingar som är grafiska. Exempel på detta är
restaurering/retuschering av bildfilen (för exempel
se Gemenskapen / Organiskt av gemenskapen),
uppladdningar av nya bilder härledda från originalbilden samt modern fotografering av samma objekt/vy, så kallad re-photography. Dessa kan vara svåra
att identifiera, då resultatet oftast laddas upp som
en separat fil, och även när länken mellan originalfilen och den nya filen är explicit kan det vara svårt
att maskinellt avgöra relationen mellan dem.

100 000 BILDMINNEN

Extraheringsverktyg
Inom ramen för detta projekt tog Wikimedia Sverige
fram en första version av ett verktyg, Commons-diff,avsett att extrahera de förändringar som skett kopplat till en fil på Wikimedia Commons.64 Verktyget är
byggt för att kunna användas av flera aktörer/institutioner och tillåter därför ett antal val kring vilka
typer av förändringar som ska hämtas ut och levererar sedan denna data i ett standardiserat format.
Förväntningen är att man från en viss institution dels
ställer in vilka ändringar man vill ta ut, dels bygger
ett tillägg som översätter standardiserade utdata
till det format och struktur som är bäst lämpat föråterbruk i det egna systemet.
Verktyget kräver att man åtminstone anger en
kategori samt ett startdatum.65 Det hämtar sedanut alla förändringar sedan det datumet för alla filer
som idag ligger i kategorin (dock ej i eventuellaunderkategorier). Om filen laddats upp efter det
datumet så hämtas alla ändringar efter den första
(där filen laddades upp).66Detta kommer åt svårigheten med att berikade data ej är statiskt då eninstitution kan plocka ut förändringarna periodvis,
och då bara de ändringar som uppstått sedan det
förra uttaget.
Som svar på problemet med olika datamängder
kopplade till filen låter verktyget användaren angebåde vilka egenskaper (SDC) samt vilka fält i informationsmallen (wikitext) som hen vill ta ut.67 Detta gör
det även lättare att exkludera maskinellt utvunnen
data om denna inte är önskvärd. Kategorier och
captions tas alltid med och presenteras separat.
Att informationsförädling kan vara uppdelat i flera
redigeringar angriper verktyget genom att den bara
jämför informationen i början och slutet av tidsspannet. Detta medför en informationsförlust i
metadata om bland annat vem som gjort en vissändring men erbjuder istället ett mer lättkonsumerat
datauttag med fokus på den data som ändrats.
Detta innebär även att vandalism som återställs
exkluderas från uttaget.

64 https://github.com/Wikimedia-Sverige/commons-diff
65 Man kan istället för en kategori välja att förse verktyget med en lista på de filnamn som ska behandlas.
66 Då bilduppladdningen i praktiken kan bestå av flera separata redigeringar sätts startpunkten till den första redigering gjord av ett annat konto än det som laddat upp filen.
67

I inställningarna kan man även ange vilken informationsmall som förväntas.

99

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Verktyget har en del kända begränsningar, några
är ett direkt resultat av den information som finns
tillgänglig via Wikimedia Commons.68 Främst blanddessa är att om man utgår från en kategori så är det
de filer som idag är medlemmar i den som behandlas,inte de som var medlemmar vid ett givet start-/slutdatum. Det går därför inte att säga om avsaknaden av
en fil mellan två uttag beror på att filen har raderats
eller bara tagits ur kategorin.
Informationsförädling från andra Wikimediaplattformar inkluderas ej i den data verktyget levererar,
detta då det inte går att automatiskt få fram hur
filanvändingen såg ut vid ett tidigare datum. Det går
däremot att använda ett annat verktyg Wikimedia
utvecklat (se nedan), som tar ut en ögonblicksbild av
filanvändning samt de bildtexter som finns på dessa
plattformar.
Verktyget ger inte heller någon information om
grafiska förändringar, antingen i form av nya
separata filer eller uppdatering av den aktuella filen.
Till en senare version av verktyget planeras ett
tillägg som åtminstone kommer att flagga om
filen har skrivits över sedan sist.
Återbruk
Tack vare Commons-diff, och de manuella insatser
som gjordes med informationsförädling av pilotuppladdningen (se Inledande pilotuppladdning)kunde Wikimedia Sverige ta fram ett konkret
exempel med verklig data och presentera detta för
vår KulturIt-kontakt på museet samt genom demäven för innehållsexperterna på Arkivet. Detta, samt
tillhörande diskussioner, gav museet en möjlighet
att bättre ta ställning till vilka informationsmängder
som kan vara intressanta att återföra, hur dessaförhåller sig till de strukturer som idag används samt
vilka närliggande informationsmängder (till exempel
etiketter och objektklasser från Wikidata) som
behövs för att ge informationen tillräcklig kontext.

Något som blev tydligt var att Wikidata-koncepten(via SDC) var lättare att hantera än exempelvis
Wikimedia-kategorier då de senare ofta kombinerar
olika typer av koncept samt inte är flerspråkiga
(oftast, men inte nödvändigtvis, är de på engelska).69
För att konsumera Wikidata-koncepten behövs
dock även tillgång till deras etiketter på Wikidata.
Då Nordiska museet i sin egen metadata skiljer
mellan avbildade platser, personer och övriga
koncept är det också viktigt att kunna identifiera
vad för objektklass ett Wikidata-koncept är.70Återkoppling var nyttig för att förbättra Commonsdiff och resulterade i en del direkta ändringar som
bland annat kraftigt minskade antalet flaggadeändringar som i själva fallet bestod av information
som redan var känd av museet. Återkopplingen äräven helt central för att ta fram det tillägg som omvandlar utdata till ett format som Nordiska museet
själva kan konsumera. På grund av att kritisk personal hade flera andra parallella åtaganden gavs det
inte möjlighet att, inom ramen för projektet,
helt färdigställa detta tillägg.
Flödet för hur förbättringarna i någon större skala
ska kunna återföras är dock inte tydligt. För att den
ska integreras i museets samlingsdatabas, Primus,
krävs att personal manuellt stämmer av ändringen,vilket i sin tur kräver dedikerade personalresurser.
Ett förslag för att ändå göra förbättringarna tillgängliga är att de istället visas i den publika plattformen
för samlingarna, DigitaltMuseum, och där det då
tydligt märks upp som förbättringar från Wikimedia
Commons. Genom att göra informationen tillgänglig
här skulle den även bli tillgänglig för den personal
som arbetar direkt i samlingsdatabasen. Det skulle
dessutom öka allmänhetens kunskap om Wikimedia
Commons och om att vem som helst kan bidra med
egna förbättringar.

68 A
 ndra begränsningar som kan åtgärdas i senare versioner av verktyget inkluderar: Att välja bort kategorier och SDC-beskrivningar ur utdata; att begära ut all SDC-data;
stöd för att flera olika informationsmallar används parallellt; att även inkludera filer i underkategorier (detta kräver idag att man använder andra verktyg för att få fram alla
filer och sedan skickar listan med alla dessa till Commons-diff).
69 Ävenom vissa kategorier kan kopplas till Wikidata-koncept är det ofta så att förbättringar av filens kategorisering kan leda till att den hamnar i en mer specifik kategori vilken
inte längre har en koppling mot Wikidata.
70 Dvs. att plocka ut konceptets instans av-påstående (P31) och därigenom klassificera det.

100

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

Statistiska måttDet finns en uppsjö med statistik Wikimedia
kan ta fram kring de bilder som har laddats upp.
I detta stycke har Wikimedia fokuserat på vilka måttsom redan finns, samt dess styrkor och svagheter.
Wikimedia tittar även på saknade mått och belysernågra mått arbetsgruppen tagit fram inom ramen för
projektet. Några av resultaten för projektet kommer
att belysas här, övrig statistik återfinns i Appendix B.
Bild- och metadatauppladdning
13 057 bilder laddades upp i 7 batcher med totalt
42 teman.
Genom att samla alla bilder som har laddats upp
inom projektet i en metakategori kan Wikimedia
direkt från plattformen läsa ut antalet bilder som
har laddats upp.71 Genom att ytterligare märka upp
bilderna med metakategorier utifrån vilken batchde har laddats upp i, eller vilket tema de avbildar
går det lättare att i ett senare steg dels segmentera
statistik utifrån vilket material det innehåller samt
vilka insatser som genomförts. Det blir även enklare
att ta höjd för skillnaderna i antalet visningar(se Filvisningar) utifrån hur länge bilderna har
legat uppe.
Svagheten i systemet med att utgå från kategorier är
att det inte finns något hinder för att någon plockar
bort en sådan kategori från någon av filerna, ochinte heller ett lätt sätt att i efterhand upptäcka att
detta har gjorts. Det samma gäller om en fil läggs till
i kategorin eller om en fil raderas helt. Denna typ av
ändringar tillhör dock ovanligheten och Wikimedia
borde kunna frånse effekten av detta på statistiken.
Något som däremot sker, men infrekvent är att ett
derivat av en fil, till exempel en beskuren version,
laddas upp och då (vanligen) ges samma kategoriersom ursprungsfilen. Den negativa påverkan på statistiken från detta, samt om filen i sig uppdateras,(till exempel att en fil inte ingick i kategorin underen tidsperiod eller en insats som man undersöker)kan dock ses som försumbar. Värdet är då större
derivaten ändå ingår i samma urval då de ofta skapas
just för ett vidareanvändningsbehov. För mätning av
förekomsten av derivat se stycket nedan om statistik
för Interaktioner, förbättringar och engagemang.

71

100 000 BILDMINNEN

Filuppladdningen kombineras med en metadatauppladdning både som wikitext och länkade data.
Att få ett mått över denna informationsmängd ärviktigt både för att kunna särskilja denna informationsmängd från den som tillkommit genom senare
insatser samt för att få en bättre förståelse för hur
stor del av den totala informationen som utgörs av
ursprunglig data. Ett förslag på ett enkelt mått per
bild skulle vara att ta antalet SDC-påståenden,
antalet kategorier samt antalet tecken wikitext påfilens beskrivningssida. En brist med det måttet
är att information kan läggas till utan att denödvändigtvis ändras.
I praktiken kompliceras processen dock av att
alla metadata inte läggs till i samma redigering (pågrund av begränsningar i mjukvaran) samt att delar
av den data som laddas upp kan bli tillgängligt först
i efterhand.72 I detta projekt har alla filuppladdningar,
samt uppladdningar av ursprunglig data, genomförts
av kontot Alicia Fagerving (WMSE) och Wikimedia
klassificerar därför alla redigeringar från detta
konto som ursprunglig data. Vad detta upplägg
missar är om Wikimedia i efterhand genomför någon
större åtgärd utifrån inkommen återkoppling frångemenskapen eller om Wikimedia med det kontot
genomför en redigering på begäran av en deltagare
på ett event som inte själv har möjlighet att redigera(se Metadataskrivstuga).
Inget verktyg för att ta fram detta mätetal finns
idag och det bedömdes inte som prioriterat att ta
fram inom ramen för projektet, även om det ärförhållandevis okomplicerat.
Filanvändning
92 unika bilder användes 263 gånger på 72 sidoröver 8 plattformar.
Wikimediaplattformarna ger ett gott stöd för att
ta fram hur en fil just nu används inom Wikimedias
ekosystem av plattformar. Vill man göra detta för en
större uppsättning filer är det dock rekommenderat
att använda ett verktyg såsom GLAMorous2 vilket
kan ta fram en överblick av antalet unika filer som
används, det totala antalet filanvändningar samt
antalet sidor och plattformar som detta skett över.73
Att få en överblick av vilka plattformar som används

https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:100_000_Bildminnen

72

I vårt fall gjordes inledningsvis DigitaltMuseum-kopplingen först senare då filerna först publicerades på Wikimedia Commons.

73

https://glamtools.toolforge.org/glamorous, Verktyget wp_captions (se nedan) tar fram samma statistik i samband med att den körs

101

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

gör det möjligt att separera användning avsedd för
en extern publik (så som i artiklar på Wikipedia) frånanvändning i till exempel interna projektrapporter(ytterligare filtrering kan göras genom att sortera
ut bildanvändning utanför huvudnamnrymden,
till exempel i ofärdigt arbetsmaterial ellerpå diskussionssidor).
Vad Wikimedia Commons inte ger något stöd för
är att kunna spåra filanvändning utanför Wikimediaplattformarna.
Det går inte heller att idag få fram historisk filanvändning. Detta innebär att man löpande måste
göra datauttag för att kunna följa hur användningenutvecklas. Detta är extra viktigt inför en insats såsom
den Veckans tävling som genomfördes med syfte
att öka filanvändingen.
Filvisningar
100 000 Bildminnen fick 100 000 visningar
på en enda dag och över 1 150 000 visningar
under 2023 0ch första kvartalet 2024.
Antalet gånger var fil har visats är den statistik
som ofta rapporteras då synlighet oftast är ett
av de främsta målen för att dela material på
Wikimedia Commons och inkludering av en fil ien populär artikel på Wikipedia snabbt kan leda
till väldigt stor synlighet.

För GLAMorgan och GLAMorous2 utgår den frånfilanvändingen vid det tillfälle då statistiken begärs.
Detta innebär att den visningssiffra man får tillbaka
inte är kopplad till om filen används på sidan underden månad som statistiken efterfrågas och det går
till och med att få “filvisningar” för en månad långt
före det att bilderna laddades upp.75 För BaGLAMa2utgår den från filanvändingen vid ett slumpvis valt
tillfälle under den månad för vilken statistiken efterfrågas, men alla sidvisningar tillskrivs fortfarande
filen, oavsett om den var med på sidan hela månaden
eller ej vilket är relevant om den t.ex. har lyfts fram på
Wikipedias startsida under en kortare period. Utöver
detta ger statistiken inte heller en indikation på om
bilden verkligen sågs av den som besökte sidan (omden till exempel finns långt ner i artikeln) och den
missar även visningar från andra webbplatser som
bäddat in filen från Wikimedia Commons samt nedladdningar av filen direkt från Wikimedia Commons.
Wikimedia tillhandahåller funktionalitet för att
tillhandahålla det faktiska antalet filvisningar för
en given dag eller månad genom att utgå från det
faktiska antalet gånger som filen begärts från Wikimedia Commons servrar.76 Denna statistik, kallad
media-views eller mediarequests går dock enbart att
begära per fil och används ännu inte i några öppna
verktyg.77

De vanligaste verktygen för att ta fram statistik
för detta är BaGLAMa2, GLAMorgan och GLAMorous2.74 Alla tre utgår från vilka sidor filerna används
på (se Filanvändning ovan) vid ett givet tillfälle ochsummerar månadens visningar för den sidan. Siffraninkluderar enbart besök från människor och exkluderar bottar från till exempel sökmotorer.

74

https://glamtools.toolforge.org/baglama2/, https://glamtools.toolforge.org/glamorgan.htm, https://glamtools.toolforge.org/glamorous/

75 Se exempelvis denna sökning för visningar under augusti 2019 av de bilder som laddats upp inom projektet under 2023.
76

inkl. nedskalade versioner av filen.

77

 LAM Wiki Dashboard använder sig av denna statistik men kräver idag att man som GLAM-institution först registrerar sig. Fokus för verktyget är på institutionens samtliga bilder,Goch det går inte att få statistik för en specifik insats eller projekt. Se till exempel https://glamwikidashboard.wmcloud.org/NDM för Nordiska museet.

102

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

I november 2023 visades 93 procent
av projektets bilder minst en gångInom ramen för projektet har Wikimedia därför
tagit fram ett litet verktyg, mediaviews, som kan ta
ut mediarequests-data för bilderna i en kategori på
Commons för ett givet datumspann.78 Verktyget är
flexibelt i att den även stödjer underkategorier samt
att man kan välja att segmentera data per fil, dageller månad. Verktyget har visat sig vara stabil ävenför att ta fram statistik för alla Nordiska museets
20 000 bilder.

100 000 BILDMINNEN

Eftersom verktyget även kan användas för att ta
fram historisk data kan Wikimedia jämföra det värde
som mediaviews ger mot motsvarande siffra frånBaGLAMa2 för att få en indikation på hur missvisande siffror från de sidvisningsbaserade verktygen
kan vara.79 När Wikimedia gjorde denna jämförelse
för samtliga av Nordiska museets bilder under 2022
gav den sidvisningsbaserade statistiken visningssiffror som var 35-50 procent högre än antalet
faktiska mediavisningar.80

Antalet filvisningar, visade filer och uppladdade filer per månad under2023 och första kvartalet 2024 för filerna i kategorin 100 000 Bildminnen.
Spiken för visningar i april syns tydligt.

Antalet filvisningar per månad under 2022 för filerna i kategorin Images
from Nordiska museet. Mätt med verktygen mediaviews samt BaGLAMa2.

När verktyget användes för att ta fram visningarna
för projektets bilder upptäcktes en tydlig topp i
statistiken för april. Genom att segmentera först
per dag, och sedan även per bild, kunde Wikimedia
se att det den 13 april var över 100 000 visningar,
och att dessa var spridd över ca 1 000 bilder.
Detta kunde kopplas direkt till ett pressomnämnande (se Synlighet) som uppmanade läsarna att
utforska bildskatten på Wikimedia Commons.
Detta är således visningar som de traditionellaverktygen inte skulle ha plockat upp.

Interaktioner, förbättringar och engagemang
Ett av målen med projektet, och särskilt med insatserna, var att skapa ett ökat engagemang med filerna.
Detta kan dels ta formen av att filerna används påWikipedia och övriga plattformar (se Filanvändning),dels genom att användare lägger till informationom bilden på dess filbeskrivningssida på Wikimedia
Commons (antingen som captions eller bildbeskrivningar), dels genom att det skapas derivat av fileneller att filen retuscheras. Wikimedia skiljer påvanliga redigeringar och bot-redigeringar, hel- eller
halvautomatiserade redigeringar som genomförs av
gemenskapen men från särskilt uppmärkta konton.
Olika plattformar, och ibland olika informationsmängder på samma plattform, har olika reglerom var gränsen går för när halvautomatiserade
redigeringar måste märkas som bot-redigering.

78

Se mediaviews på https://github.com/Wikimedia-Sverige/nordiska-2022.

79

Denna data togs fram med verktyget file_count, se https://github.com/Wikimedia-Sverige/nordiska-2022

80 2022 valdes snarare än 2023 då BaGLAMa2 tappat data under 2023.

103

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

114 användare har totalt redigerat filerna
4 650 gånger.81
Det finns idag ett verktyg, Catanalysis, som utifrån
en kategori (i vårt fall Category:100 000 Bildminnen)
kan ta fram statistik för både antalet användare som
har redigerat materialet, samt det totala antalet
redigeringar som gjorts samt om dessa utförts av
en bot eller ej.82 Att kunna exkludera botar är viktigt
då de huvudsakligen maskinellt bryter ut informationsmängder från wikitexten till SDC. Från denna
statistik kan Wikimedia även exkludera de användarkonton som härstammar från Wikimedia Sverige(märkta med WMSE), däribland kontot som används
för den initiala uppladdningen. Verktyget tittar dockenbart på interaktioner på Wikimedia Commons och
missar därför de användare som interagerat med
materialet på andra plattformar genom till exempel
filanvändning eller genom att lägga till bildtexterdirekt på de plattformarna. Informationen frånCatanalysis går även att få segmenterad per månad
och kan därför jämföras mot genomförda initiativ.
6 695 filer (51 %) har redigerats och
totalt fått 7 552 kategorier, 441 nya captions
på 9 olika språk, 330 nya depictspåståenden
och 182 förändrade bildbeskrivningar.
Det extraheringsverktyg för förbättringar som
togs fram (se Extraheringsverktyg) ger en sammanställning av all information som lagts till sedan
filen först laddades upp.83 Utifrån denna data kan
Wikimedia ta fram statistik över både mängden
information som har lagts till samt vilken typ av
information som har tillkommit. Detta inklusive
antalet kategorier som har lagts till, antalet depictspåståenden, antalet bildbeskrivningar och captions
samt vilka språk dessa är på. Vad extraheringsverktyget där-emot inte gör är att särskilja mellanvanliga användare och bot-konton.

81

Genom att köra verktyget direkt efter en insats,och sätta start-datum till direkt innan insatsen får
man en god inblick i utfallet.84 Verktyget användes
exempelvis för att få en bättre inblick i de som
engagerats genom Veckans tävling men valt att
inte anmäla sig till tävlingen. Statistik är dock inte
detta verktygs huvudsakliga användingsområde.85
350 filer har fått minst ett depicts-påstående.86
För att specifikt se till den länkade data som har lagts
till på filerna kan man använda sig av SPARQL-frågor
för Wikimedia Commons.87 Utifrån detta kan man
till exempel titta på andelen bilder som har minst
ett depicts-påstående eller vilka bilder som är geopositionerade. Verktyget är dock i beta och kräver
därför att man har ett Wikimediakonto, både för att
skapa frågor och ta del av resultaten.
12 nya filer som skapats utifrån det uppladdade
materialet kunde identifieras.
Ett mätetal som Wikimedia idag inte har tillgång tillär antalet härledda filer som skapats samt antalet
filer som har retuscherats. Retuscherade filer och
derivat som ligger i huvudkategorin för projektet
borde vara relativt enkla att få fram utifrån vilket
konto som har laddat upp dem. För derivat som inte
ligger i kategorin blir det betydligt svårare. Det finns
stöd i SDC för att ange dessa relationer men i dagsläget används det i praktiken inte då gränssnittet ej
stödjer tillägg eller visning av detta. Det finns ävenen möjlighet att man utifrån en analys av länkarna
mellan filbeskrivningssidorna kan härleda derivat.
I vårt fall, där ursprungliga data inte innehåller
länkar mellan filerna, fungerade denna analys och
kunde ta fram dessa länkar utifrån vilka derivaten
lätt kunde identifieras.88

Exklusive bot-redigeringar, WMSE-redigeringar samt redigeringar av icke-inloggade användare.

82 https://meta.toolforge.org/catanalysis/
83 Notera att verktyget exkluderar precis den “ursprungliga data” som diskuterats i Bild- och metadatauppladdning.
84 I en framtida version ska verktyget även få stöd för “slutdatum” så att statistik även kan tas fram för tidigare insatser.
85 Ett litet verktyg för att ta fram statistiken från extraheringsverkygets resultatfil finns som diff_stats på https://github.com/Wikimedia-Sverige/nordiska-2022.
86 https://w.wiki/7eZM (kräver Wikimedia-konto)
87

SPARQL är ett frågespråk som används för länkade datamängder, https://commons-query.wikimedia.org/

88 Detta gjordes med verktyget deriv_detector, se https://github.com/Wikimedia-Sverige/nordiska-2022.

104

2024

NORDISKAMUSEET.SE2024

26 bilder fick bildtexter på 5 olika språkversioner
av Wikipedia.
Slutligen har Wikimedia tagit fram ett verktyg,
wp_captions, som tar fram de bildtexter som har
lagts till direkt på plattformarna där filerna används.89 Antalet bildtexter kan sättas i relation till
mängden filbeskrivningar och captions som lagts tillpå Wikimedia Commons, samt kompletterar bildenöver vilka språk materialet har interagerat med. En
begränsning i verktyget är att den underliggande
tjänsten för att ta fram bildtexter enbart är aktiverad
på en delmängd av Wikimedias plattformar.90 Detta
inkluderar alla språkversioner av Wikipedia, där
Wikimedia förväntar sig att användningen av bildtexter är störst. Man bör dock ha denna begränsning iåtanke om man jämför antalet bildtexter med siffrorna från Filanvändning.
Övrig statistikFrån de event och insatser Wikimedia har genomfört
har det samlats ytterligare statistik. Denna omfattar
antalet event, antalet deltagare på eventet, typen av
event samt ett mått på de förbättringar som genomfördes under själva eventet.
Wikimedia har även fört en logg över de tillfällen
då projektet (eller filerna) fått synlighet genom
omnämnande i media, publicering av blogginlägg
eller i nyhetsbrev (se Appendix C). Där detta harskett via våra plattformar har Wikimedia tillgång
till visningsstatistik. Där detta skett via andras
plattformar har Wikimedia sällan sådan statistik.
Organisationen kan dock jämföra dessa insatser
med visningsstatistiken för bilderna för att se
om den har gett något utslag där.

100 000 BILDMINNEN

Segmentering
Rubrikerna ovan tittar på en del av den statistik och
statistiska mått som redan fanns tillgänglig eller som
har tagits fram genom projektet. För att bättre förstå
varför Wikimedia ser vissa resultat skulle det vara
intressant att segmentera statistiken utifrån batcheller insats för att få en bättre förståelse över vilken
effekt olika insatser har haft. Här kan Wikimediabåde utgå från vilka filer som omfattades av en vissinsats, samt se till när i tiden insatsen låg och titta på
visningar/interaktioner i samband med detta.
Detta är både intressant för att få en bättre förståelse för vilka insatser som har gett störst effekt men
det kan även vara intressant att se om olika typer av
insatser har resulterat i olika typer av interaktion(SDC vs. bildbeskrivningar vs. bildanvändning).
Detta ger ett bättre underlag för att i framtiden
välja rätt insats utifrån önskat resultat.
I en mindre utsträckning testades en sådan
segmentering för Veckans tävling samt för att
koppla spiken i filvisningar till mediaomnämnande
inför Metadataskrivstuga. För att dra några verkliga
slutsatser skulle det dock fler individuella insatser
behöva genomföras och kombineras med bättre
dokumentation kring vilket material som var i
fokus för insatsen.

89 Se wp_captions på https://github.com/Wikimedia-Sverige/nordiska-2022.
90 Den underliggande tjänsten levererar inte heller de bildtexter som förekommer i bildgallerier. Verktyget har därför utökats med funktionalitet för att även extrahera dessa.

105

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Ett urval av bilder som digitaliserats i projektet,
här från Saab i Linköping, Finspång i vinterskrud
samt Lantbrukshögskolan i Ultuna.
Foto: K.W. Gullers / Nordiska museet,
CC BY-SA 4.0.

Bilden till blogginlägget En get är en get är en Q2934
som beskriver hur bildmaterialet kan berikas genom
koncept från Wikidata.
Foto: K.W. Gullers / Nordiska museet,
CC BY-SA 4.0 (modifierad av Alicia Fagerving).

Synlighet och kommunikation
Utöver det arbete som nämnts ovan har Wikimediaäven genomfört kommunikativa insatser för att öka
synligheten av materialet och projektet. En komplettlista över dessa återfinns i Appendix C.
En självklar målgrupp för vår kommunikation har
varit Wikimediagemenskapen, och då särskilt dendel som arbetar med GLAM (ABM-sektorn).
Dessa har primärt hållits informerade genom det
internationella nyhetsbrevet This Month in GLAM
där vi i 10 av de 17 månadsuppdateringar som skapats
under projektets gång löpande har delat med oss av
uppdateringar kring projektet.91 På den årliga världskonferensen för Wikimediarörelsen, Wikimania, gav
Wikimedia också en presentation om projektet.92
Wikimedias experiment med en Metadataskrivstuga
beskrevs även på Diff, Wikimedia-gemenskapens
blogg.93
Ytterligare en målgrupp har varit den allmänhet somdels kan vara intresserad av materialet och i bästa
fall skulle kunna aktiveras till att dela med sig om
sin kunskap av det. Här visade sig bildmaterialet
vara extra tacksamt för ett Bildextra som Östgöta
Correspondenten satte ihop inför Metadataskriv-

91

Outreach Wiki – GLAM/Newsletter

92 Wikimania 2023 – 100 000 Photo Memories – museums and Wikimedians in synergy.webm
93 Diff – SAAB Veterans Shared Their Knowledge at Metadata Workshop
94 Corren – BILDEXTRA: Bildskatt från Saab i Linköping görs tillgänglig.

106

stugan på Flygvapenmuseum, efter en pressreleasefrån Wikimedia.94 Efter publiceringen hörde Corren
av sig för att meddela Wikimedia att det var en av
deras mest välbesökta artiklar. Parallellt med detta
kunde Wikimedia även se hur denna artikel fick enenorm påverkan för antalet visningar av bilderna(se Filvisningar). Detta är extra intressant då det
blir ett bevis på att insatsen inte bara resulterat isynlighet bland Correns läsare, utan även har fåttdem att ta sig vidare till Wikimedias plattformar
för att ytterligare utforska materialet.

Sammanfattning, slutsatser och
framtida arbete
I detta projekt tittade Wikimedia på flera olika steg
av arbetsflödet vid ett tillgängliggörande av innehåll
på Wikimedia Commons:• urval av material att ladda upp;
• bearbetning och sammanjämkning av metadata;• uppladdning;• berikning och återanvändning;• återförsel av berikad information;• analys av resultatet.

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024Några ovanliga omständigheter har särskiltpåverkat projektet.
•	Att Wikimedia Sverige deltog från projektets start,
innan digitaliseringen ens startat.
•	Att materialet enbart hade en väldigt begränsad
mängd metadata om vad som avbildats och det
sammanhang i vilket det skapats.
•	Att detta utvecklingsprojekt var en del av
ett räddningsprojekt, där materialet iblandvarit skadat.
Projektet visade tydligt att insatsen blir mer tidskrävande när det finns mindre metadata om filerna.
Detta var särskilt framträdande om man önskar att
använda en delmängd av filerna i riktade initiativ
där de till exempel bör vara tematiskt eller geografiskt avgränsade. I projektet testades ett antalolika angreppssätt för att balansera tidsåtgång
och hur välintegrerat materialet blir på Wikimedia
Commons. De hade alla olika styrkor utifrån till
exempel antal bilder och behov av avgränsningar
men ingen lösning med universal passform hittades.
Genom projektet utvecklades och testades ett
nytt koncept för skrivstugor med speciellt fokus
på bilder. Konceptet är väldigt lovande och det finns
redan planer på att upprepa det igen utanför projektet. Wikimedia genomförde även olika typer av
initiativ från interaktion med dedikerade delar av
gemenskapen till en bredare tävling. Wikimedia
utökade samtidigt de möjligheter Wikimedia hartill att utvärdera utfallet från dessa insatser.
Projektet var lyckat i att pröva dessa initiativ samt
ge dem en inledande utvärdering, det skulle dockha krävts att samtliga insatser upprepas fleragånger för att Wikimedia skulle kunna dra en klarslutsats om vilken som är mest lämpad för ettönskat utfall.
I projektet togs ett verktyg fram för att extrahera
den berikning av metadata som skett hos bilderna
för att kunna göra denna tillgängliga för GLAMinstitutionen. Initiala resultat visar att verktyget
kan utvinna information som skulle vara värdefull,och möjlig, att integrera i GLAM-institutionens
egna samlingssystem. För att kunna dra full nytta
av detta, utanför ramen av ett utvecklingsprojekt,kräver det dock att institutionen har avsatt dedikerade personalresurser till att gå igenom och
bekräfta den inkomna informationen. Alternativet
är att titta på automatiserade sätt att göra informationen tillgänglig för brukarna av samlingssystemets

100 000 BILDMINNEN

data, men separat från övrig data och med en tydligt
uppmärkt härkomst. Flera förslag kring vidareutveckling av extraheringsverktyget presenteras
i rapporten och då verktyget inte är knutet till ett
specifikt projekt eller GLAM-institution finns goda
möjligheter för att verktyget ska kunna fortleva
och utvecklas efter projektets slut.
Projektet kunde för första gången tydligt påvisa en
koppling mellan extern kommunikation och faktiskt
visningsresultat för bilderna. Detta öppnar upp för
förbättrad analys av effektiviteten i framtida kommunikationsinsatser. Det verktyg som utvecklades
för detta tar fram visningsstatistik som är mer rättvisande än den som vanligen redovisas. Genom att
applicera verktyget på historisk data ges en indikation på i vilken utsträckning tidigare redovisad statistik har över- eller underskattats. Verktyget skulleockså kunna integreras i en mekanism för att regelbundet ta fram ny visningsstatistik för en GLAMinstitution eller ett projekt.
Projektet var en unik möjlighet för Wikimedia Sverige
att kunna vara med redan i startgroparna för ett
digitaliseringsprojekt. Det tidiga utbytet, utbildningarna och besöken gav båda parter en ökad förståelse
för varandras möjligheter och omständigheter vilket
kraftigt underlättade i senare diskussioner. Gemensamma diskussioner om hur metadatastrukturerna
för digitaliseringen skulle se ut säkerställde att data,
när det senare började produceras, fungerade förbåda parter. Att förändra dessa strukturer senare
hade varit väldigt kostsamt och en struktur som hade
fungerat sämre för Wikimedia Sverige hade troligen
krävt ytterligare manuella insatser med ett slutligen
sämre resultat.
I framtida initiativ, där digitaliseringen löper underen längre period, och där det finns mer kunskap om
vad materialet kommer att innehålla, skulle man
kunna dra ytterligare nytta av samarbetet genom
att även låta återkoppling från Wikimediaplattformarna påverka digitaliseringsprocessen, exempelvis
genom att väga in i prioriteringen av i vilken ordningmaterialet digitaliseras.
Avslutningsvis har samarbetet och projektet varit
väldigt givande och lagt goda grunder för framtida
samarbeten som ytterligare kan utforska några av
de resultat som ges här.

Appendix A, B samt C återfinns i bilagor.
107

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Reflektioner
och erfarenheter
Att dokumentera analoga objekt med digital fotografisk teknik, vare sig
det är föremål eller bilder, handlar både om att bevara och att tillgängliggöra
men också om att skapa nya möjligheter att betrakta och analysera dem.
Alla dessa tre syften ligger inbyggt i varje digitaliseringsprojekt i museisamlingar,
arkiv och bibliotek.
Digitaliseringen för framtiden
Digitalisering av till exempel fotografiska bilder
kan göras för att säkra bevarandet av material medändlig livstid. I fallet med projektet 100 000 bildminnen är detta särskilt accentuerat eftersom vattenskador kan förstöra de analoga negativen i nutiden
och också påskyndar deras naturliga nedbrytning.
Inom projektet har alla negativ digitaliserats så länge
det existerat en exponering på bildytan, det vill säga
finns någon bildinformation kvar så har de digitaliserats i befintligt skick. I de digitaliseringar som har
gjorts inom projektet har alltså inga korrigeringar
gjorts för de skador som negativen har. Tvärtom
visar dessa digitala reproduktioner upp de skador
som har uppstått och därmed poängteras också den
fotografiska bildens materialitet. Digitaliseringen
har gjorts i tre format varav ett är tänkt som ett digitalt original. Utifrån originalet är det sedan möjligt
att reproducera redigerade bilder. Syftet har varit
att framställa bilderna så oredigerade som möjligt
för att behålla information om bild och materialitet.
Eftersom detta är ett massdigitiseringsprojekt har
det inte funnits möjlighet att göra flera exponeringar
per bild.
Digitalisering av analoga bildsamlingar som den
som finns vid Nordiska museet öppnar också för enökad tillgänglighet genom att bilderna finns sökbara i gränssnitt som DigitaltMuseum och
Wikimedia Commons på webben. Från dessa platt-formar finns också möjligheten att bildmaterial
sprids till andra plattformar och sammanhang och
används på nya sätt.
Digitalisering öppnar slutligen för nya sätt att se på
bilder. Spridningen och cirkulationen på plattformar
online gör till exempel att bilder från olika samlingar
kan jämföras och analyseras parallellt och även i stor
skala. Detta kan givetvis göras manuellt men numera även med hjälp av olika automatiserade modeller
eller så kallad artificiell intelligens. Idag finns tekniker som gör att man till exempel kan göra storskaliga systematiska sökningar på olika bildmotiv,95
automatiskt skapa bildbeskrivningar till bilder som
saknar metadata96 eller göra storskaliga systematiska sökningar på olika bildmotiv i kulturarvssamlingar.97 Digitaliseringen är därför inte bara ett sätt att
bevara och sprida analoga samlingar, en förlängning
av redan existerande samlingar, utan ger oss helt nya
sätt att förstå och använda vårt visuella kulturarv.

Utmaningar och framgångsfaktorer
Projektet föddes ur en oväntad händelse, en vattenläcka, som tyvärr drabbar kulturarvsinstitutioner,
trots insatser och ambitioner att undvika dem.
Det visar på vikten av att ha beredskapsplaner
och rutiner för att snabbt kunna reagera närnågot oväntat händer. Lika viktigt är det att ha ett
etablerat närverk utanför den egna organisationen

95 Se till exempel det kostnadsfria och enkelt tillgängliga Google bildsök, https://www.google.se/imghp?hl=sv&authuser=0&ogbl
96 Se till exempel open source modellen CLIP, https://openai.com/research/clip
97

108

 tt sådan undersökning genomfört på Svenska Riksantikvarieämbetets bildsamling på Flickr commons se är till exempel Vendela Grundell Gachoud, Anna Näslund Dahlgren,E
Karin Hansson, “Sami traces: Diversity and curatorial workarounds in image archives”, i Digital Approaches to Inclusion and Participation in Cultural Heritage, eds. Danilo Giglitto,
Luigina Ciolfi, Eleanor Lockley, Eirini Kaldeli (London: Routledge, 2023).

2024

2024

NORDISKAMUSEET.SE

då all nödvändig expertis och utrustning inte alltid
finns internt. Varje restvärderäddning är unik, men
erfarenheterna från denna och andra räddningsinsatser kan förhoppningsvis bidra till en kunskapsbank för kulturarvssektorn att inhämta information
när det oväntade händer.
Inom ramen för detta masshanteringsprojekt var
det nödvändigt att göra strategiska prioriteringar
med hänsyn till de tillgängliga resurserna och projektets övergripande mål att vårda och digitisera
samtliga bilder som hamnat under vatten. Att underen begränsad tid hantera 100 000 bilder ställde krav
på effektiva processer varför det inte var möjligt att
göra tidskrävande konserverings- och bildredigeringsprocesser. Genom att utveckla och förbättra
digitaliseringsprocesserna har projektet lärt sig
hur det går att maximera effektiviteten vid digitalisering av stora samlingar.
Det som främjade projektet var ett väldefinierat ochtydligt mål, att detaljerade processbeskrivningar
och arbetsdokument hade planerats på detaljnivå
och det viktigaste av allt var de engagerade ochprofessionella medarbetarna. Då projektet var ett
utvecklingsprojekt byggdes det redan vid start inen flexibilitet för förväntade justeringar i processbeskrivningarna för bildfångst och digitisering.
Genom att genomföra kontinuerliga utvärderingar
och anpassningar kunde projektet förbättra och
optimera sina metoder och processer över tid.
Projektets samverkan med externa organisationer
och experter, både nationellt och internationellt
har varit avgörande framgångsfaktorer. Särskilt kan
det på ledningsnivå etablerade samarbetet med
KulturIT och Wikimedia Sverige lyftas fram.
Ett samarbete som på många sätt varit nydanandeoch starkt bidragit till utvecklingen av de digitala
metoderna och arbetsprocesserna samt inte minst
engagerat breda grupper av människor till att bidra
med sin kunskap och erfarenhet, vilket har berikat
bildsamlingen och gjort den mer användbar ochtillgänglig för allmänheten, forskare och skolor.
Inom ramen för projekt har nya metoder och arbetssätt utforskats med målet att starkare kunna knyta
samman museets samlingsinfrastruktur eKultur
med Wikimedias plattformar. Ett resultat som hargoda förutsättningar att på sikt kunna stärka och
vidareutveckla hela sektorns arbete med digitalisering, tillgängliggörande och medskapande av vårtgemensamma fotohistoriska arv.

100 000 BILDMINNEN

Genom att analysera skadestatistiken från projektetkommer en djupare förståelse för samband mellan
nedbrytning, vattenrelaterade försämringar ochvårdmetoder kunna erhållas, vilket vore värdefullt
för framtida projekt och förbättringar av processer.
Många museer står inför utmaningar när det gäller
att hantera stora samlingar av fotografier. Ett av devanligaste problemen är att arkiven inte är ordentligt
katalogiserade eftersom samlingarna har växt överlång tid utan att organiseras ordentligt. Detta gäller
inte bara Nordiska museet utan även många andra
institutioner med liknande samlingar.
En viktig aspekt att beakta är metadatan som spelaren central roll för att göra bilderna meningsfulla och
användbara. Bevarandet av originalinformationen
har en betydande kulturhistorisk vikt men integreringen av denna i digitaliseringsprojekt, särskilt när
de ursprungliga arkiven är ofullständiga, är en utmaning i sig. Då de drabbade arkiven var ofullständigt
förtecknade fick metadata till stor del fick läggas tilli projektarbetet. Genom att implementera automatiserade metoder för metadatasättning går det att öka
tillgängligheten och användbarheten av de digitaliserade bilderna.
Projektet har också behövt hantera kompliceradefrågor kring upphovsrätt, licensiering och etik.
Genom att hantera de juridiska/etiska aspekterna
på ett noggrant sätt har projektet sett till att dedigitaliserade bilderna inte bara blir tillgängliga för
allmänheten utan också används på ett ansvarsfullt
sätt som respekterar både lagar och etiska principer.

NMAx.000176, KW Gullers, Männen bakom B 17. SAAB, 1943.

109

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Att dela erfarenheteroch aktivt kommuniceraär en central del av att
främja utvecklingen inom
en bransch och bidrar till en
rikare förståelse för bästa
praxis samt utmaningar
och möjligheter.

110

2024

2024

NORDISKAMUSEET.SE

100 000 BILDMINNEN

Kommunikation
av projektresultaten
Genom seminarier, skrivarstugor och konferenser har projektet
delat med sig av sina erfarenheter inom kulturarvssektorn för
kunskapsspridning, samarbete och kunskapsutbyte. Nationellt har
arbetet exempelvis presenterats på Svenska Arkivförbundetsårsmöte 2023, eKulturseminarium 2023 och Sveriges museersårsmöte 2024. Genom presentationer vid bland annat American
Institute of Conservation (AIC) Annual Meeting i USA och International Association of Book and Paper Conservators (IADA) XVthCongress i Tyskland har projektet spridits på en internationell nivå.
Bland mediagenomslagen har projektet blivit omnämnt i blandannat Kamera & Bild, Svenska fotografers förbund, Svensk Historia
och Sveriges Radio.
Dessutom har projektet använt olika plattformar för att nå ut till
olika målgrupper och sprida information och bilder till en bredare
publik. Nordiska museets webbplats har varit en central plats,liksom sociala medier som Instagram (100kbildminnen) och
DigitaltMuseum.
För att uppmärksamma resultatet av det avslutade projektet bjöd
Nordiska museet in till en seminariedag den 9 april 2024 för att dela
med sig av erfarenheter och lärdomar från projektet, främja samverkan och skapa engagemang. Genom att bjuda in intressenterfrån branschen gavs möjlighet till diskussion och kunskapsutbyte.
Projektet presenterades av projektledarna och experter som
Anna Näslund, professor i konstvetenskap vid Stockholms
universitet, och André Costa, operativ chef vid Wikimedia Sverige,
gav föreläsningar om deras involvering i projektet. De deltog även i
diskussioner och panelsamtal med fler experter som Pelle Snickars,
professor i digitala kulturer vid Lunds universitet och Moa Ranungfrån Riksantikvarieämbetet, vilket skapade en dynamisk dialog
där olika perspektiv och insikter lyftes fram för att främja en fortsatt utveckling av digitisering inom kulturarvssektorn.
Under dagen skedde en viktig milstolpe i projektet; ett storsläpp
av de 100 000 digitaliserade bilderna på DigitaltMuseum. Detta
leddes av Sanne Houby-Nielsen, styresman vid Nordiska museet,
John Andersson, verksamhetschef vid Wikimedia Sverige och
Lewi Nordby, direktör KulturIT. Genom att öppna för framtida
samarbeten och nätverkande bidrog evenemanget till att främja
en gemensam vision för bevarandet och tillgängliggörandet av
kulturarvet för kommande generationer.

111

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Källor•	Intervjuer samt e-postkorrespondens med
Sara Kayser, Karin Neander och Sara Ellenius,
projektet 100 000 bildminnen/Nordiska museets
arkiv, april-augusti 2023.
• Connect to Collect, red. Kajsa Hartig,
Paula Uimonen & Elisabeth Boogh(Stockholm: Nordiska museet, 2020).
• Digitisation and IPR in European Museums, NEMO,
Network of European Museums, July 2020.
• Digitalisering av kulturarvet – nuläge och vägvalsfrågor: Sammanfattning och analys från arbetet
med digitaliseringsplaner vid de statliga kulturarvsmyndigheterna och institutionerna,
RA 06–2013/4851, DIGISAM 30 Mars 2015.
• Fataburen. Nordiska museets årsbok(Stockholm: Nordiska museets förlag, 1909 – 2010).
• Fotografihistorier. Fotografi och bildbruk i Sverigefrån 1839 till idag, red. Anna Näslund Dahlgren(Stockholm: Natur & Kultur, 2022).
• Nordiska museet under 125 år(Stockholm: Nordiska museets förlag, 1998)• Hantering av fotografiskt material. Vägledning,
Riksarkivet, Version 1.0, 2020-07-07
https://riksarkivet.se/Media/pdf-filer/doi-t/Hantering_av_fotografiskt_material_Vägledning_Version_1.0_2020-07-07.pdf• I bildarkivet. Om fotografier och digitaliseringens
effekter, red. Anna Dahlgren & Pelle Snickars(Stockholm: Kungliga bibliotekets skriftserie 2009)• Mot glömskans tyranni: En nationell bevarandeplan
för fotografi (Stockholm: Fotorådet och Fotosekretariatet vid Nordiska museet, 1997).

112• Samhällsideal och framtidsbilder. Perspektiv på
Nordiska museets dokumentation och forskning,
red. Cecilia Hammarlund-Larsson,
Bo G. Nilsson & Eva Silvén(Stockholm: Carlsson/Nordiska museet, 2004).
• Sten, Edith och Eleonora Papa, Slutrapport förvårdinsatser under projektet 100 000 Bildminnen,
Intern arbetsrapport Nordiska museet, 12/5 2023.
• Handbok i katastrofberedskap och restvärdesräddning (RVR) | Riksantikvarieämbetet (raa.se)• Handbok i katastrofberedskap och restvärdesräddning (RVR): för konst och kulturhistoriska
samlingar, byggnader och miljöer. Lisa Nilsen, 2016
(pdf finns på hemsidan genom DiVa-portalen)• Hantering av fotografiskt material: Vägledning,
Version 1.0 Datum 2020.07.07. Jonas Palm, s. 58–59• Disaster Recovery Salvaging Photographic
Collections, Conservation Center for Art,and Historic Artifacts i Philadelphia, PA. USA,
• AIC webbaserade resurser https://www.conservation-wiki.com/wiki/PMG_Emergency_Response,_
Salvage,_and_Recovery_Techniques• Katrin Pietsch and Lénia Oliveira Fernandes.
” The Slides of Ed van der Elsken at the Nederlands
Fotomuseum” in Back to the Future: Riding the
Slide Carousel. See Technical appendix:” Workflows in Slide Conservation” 2019.
•	E-postkorrespondens med Karin Mårtensson,
arkivarie Nordiska museet, rörande uppgifterom projektets arkivbildare.
• FOTODIGG - Pilotprojekt för utveckling av fotodigitisering. Red Adam Rönnlund, Riksarkivet.

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Appendix• Statistik över arkivbildare och antal negativ.
•	Appendix A–C till Medskapande och tillgängliggörande
Slutrapport 6 februari 2024
Författare: André Costa
Medförfattare: Alicia Fagerving, Josefine Hellroth Larsson

113

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

2024

Statistik över arkivbildare och antal negativ
ARKIVBILDARE

Antal
negativ

Antal volymer
vid projektstart

Antal volymer
vid projektavslut

ARKIVBILDARE

Aero Materiel AB
Allhem

2 746

5

10

Erixon, Sigurd

6

4 155

10

18

Gerbro, Kerstin

24

Bellander, Sten Didrik

11 7918

20

Homman, Olle

30

Bladh, Oscar

58

1

1

Nettelbladt, Bo

59

Dahlgren, Filip

289

1

1

Nyström, Rickard

57

Glase, Gösta

7 476

4

11

Odencrantz, Gerhard

10

Gullers, Karl Werner(KWG)

50 99827

61

Persson Ernst B

25

930

1

1

Lundh, Gunnar

456

5

5

Neujahr, Halina

1 139

1

1

NM nitratnegativmagasin

9 194

27

32

Nordiska kompaniet (NK)

290

2

2

Olofsson, Ossian

789

1

2

Oskarsson, Britta

29

1

1

Hjorth, Harriet

Petterson Gustaf Emil

2 278

2

4

Reisz, André och Irène

3 363

14

19

Rudbeck, Anna

1 178

2

2

Tyresö 1 (NMämb)

98

1

1

Tyresö 2 (Nmämb)

134

1

1

Tyresö (Nmämb)
Lagergrens memoarer

109

1

1

Walldén, familjen

483

Aréen, Ernst E

7

Bodman, Gösta

13

28 album2

Ekberg, Olle

35

Elméus, Konrad

487

5
5

Forts.

Antal
negativ

Rörstrand AB

356

Tillhagen, Carl-Herman

355

Okänd givare, ev. flera

70

Ambrosiani, Sune

28

Callisendorff/Klingspor

1

Dahlbäck, Sigurd

94

Florin, Maj

10

Fotoalbum Dräkt I, II

178

Gernandt/afEkström, Elsa

16

Hagberg, Louise28

Lindberg, Christa

134

Lindström, Karl Runo

115

Montelius, Oscar

7

Poulsen, Svenn

88

Selling, Gösta

108

Sjögren, Axel

66

Wallin, Sigurd

24

Okänd arkivbildare

465

Okänd arkivbildare
Bygdeå

31

Summa:

Antal volymer
vid projektstart

Antal volymer
vid projektavslut

2

5

2

7

119

211

100 910

so

er

tt

Pe
nG
l

em

Bellander, Sten Didrik

Dahlgren, Filip

B

Allh

Bladh, Oscar

mi

ré

lA

nd

fE

,A

Allhem

ta

isz

ne

ie
er
at

Re

rè

Aero
Materiel AB
Bellander,
Sten Didrik

s
Gu

hI

M

oc

on

rs

o

B

lA

ré

il

ie

nd

er
A

Em

er

,A

e
tt

f
ta

at

M

isz

Pe

o

us

er

A

Re

Aero Materiel AB
AllhemochIBladh, Oscar

rè

Glase, Filip
Gösta
Dahlgren,ne

Glase,
GöstaKarl Werner (KWG)
Gullers,

Allhem

Gullers, Karl Werner (KWG)

Hjorth, Harriet

Hjorth, Harriet

Lundh, Gunnar

Lundh, Gunnarlase, Gösta

Glase, Gösta

Gullers,
Karl Werner(KWG)
Gullers, Karl
Werner(KWG)

Neujahr,HalinaNeujahr,HalinaNMnitratnegativmagasinNMnitratnegativmagasin
Nordiska kompaniet (NK)

Nordiska kompaniet (NK)

Olofsson, Ossian

Olofsson, Ossian
Oskarsson, Britta

ag

n
asi

ne

rat

nit

Reisz,
André och
Irène Emil
Petterson
GustafRudbeck, Anna

Reisz, André och Irène

er,

114

r, S
and
e
Bell

Ste

nD

idri
k

ten

Did
rik

Tyresö 1 (NMämb)

land

n

NM

Bel

NM

g

ne

at
itr

vm
ati

Oskarsson,
Petterson
GustafBritta
Emil

n

asi

ag

vm

ti
ga

Rudbeck, Anna
Tyresö 2 (Nmämb)
Tyresö
(Nmämb)Lagergrens memoarer
Tyresö
1 (NMämb)Tyresö 2 (Nmämb)
Tyresö (Nmämb) Lagergrens memoarer

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Appendix A:

Uppladdningsbatcher
2022, juni

2023, maj• Pilotuppladdning– Skidstaffett och Howard Frank• Göteborgsboken– Byggnader och gator, sevärdheter.
Hamnbilder med båtar och arbetare.
– Notis på svwp, Projekt Göteborg• Ingrid Bergman– En svensk skådespelare i arbete,
medeltida utklädnad.
• Mölnlycke– Industrimiljöer. En del beskrivna som
Mölnlycke Väverier, andra utan specificeringså oklart om de också är därifrån.
• SAS Scandinavian Airlines– Flygplan i luften. Interiörbilder från flygplan.
Flygplatser (på marken och i vänthallen).
Resebilder från Köpenhamn.
– Vi bad den danskspråkiga gemenskapen
att förbättra Köpenhamnsbilderna.
– Vi nådde ut till Wikiproject Aviation
på Commons. En del hjälp med att
kategorisera bilderna. Anmärkning att
det är väldigt mycket material.

2023, januari• Nordiska Kompaniet– Butiksinteriörer, kunder, föremål.

2023, februari-mars• Borås
– Arbete på Borås Väveri och Borås Yllefabriks AB.
Några stadsvyer.
• Finspång
– Stadsbilder i snöskrud.
Några få okända personporträtt.
• Helsingborg– Serie Hos Runar Karlströmer i Hälsingborg,
personer, hemmiljö.
• Norrköping
– Skörde- och jordbruksmaskiner. Journalist P.
Wange, troligtvis från reportage, oklart om detär om eller av honom. Några stadsbilder.
• SAAB– Bilder från fabriken, både personer och maskiner.
Några bilar. Flygplan i luften.
– I maj redigerades dessa under skrivstugan
i Linköping.
• Trollhättan
– Industrimiljöer: AB Tacksfabriken
och konf-fabr. AB Viking, SAAB Verkstäder,Stridsberg & Biörcks industri.
– Generellt blogginlägg om projektet.
• Ulltuna– Bilder från Lantbruksuniversitetet.
Vetenskapliga maskiner, djur, odlingar.
Många okända personer.
• Vårgårda
– Arbete på Vårgårda Havregryn.
Industrimaskiner, havre och havreprodukter,en del okända arbetare.

2023, september-oktober• Flygflottiljen Tullinge– Flygplan och flygplatser. Många personbilder.
Några bilder inomhus, kontorsmiljö.
• Flygvapnet Västerås
– Flygplan. Många personbilder,både porträtt och gruppbilder.
Aktiviteter i skogen.
Några interiörbilder i militär miljö.
• Drottningholm– Arkitektur och vattendrag.
Några bilder på en folksamling.

115

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

2023, november– 27 november inleddes Veckans tävling
med tillhörande publicitet.
• Astra Göteborg– Arbete i kontors- och laboratoriemiljö.
Några bilder på läkemedel.
Astra var ett läkemedelsföretag.
• Australien– Bilder av turistkaraktär från oidentifierade
ställen: arkitektur, landskap, stadsbilder,natur, stränder.
• Keflavíks flygplats– Människor i ett väntrum på flygplatsen.
• Lionel Hampton– Ett uppträdande på ett konserthus, okänt var.
Många oidentifierade musiker.
• Moskva– Bilder av turistkaraktär:
kyrkor, statyer och gator. Gatubilder med
folksamlingar.
• Bilar– Bilar (Förenade Bil, BMW, Svenska Bil AB,
Renault) i naturen. Plats identifierad på
landskapsnivå: Roslagen, Skåne, Västkusten,Småland.

116• Flygbilder– Svartvita bilder på kustområden, med grovt
identifierat motiv (Marstrand, Falkenberg,
Lysekil m.m.).
• Skansen– Mestadels barn ståendes i olika (oidentifierade)folkdräkter. Några gruppbilder.
• Tunisien– Ruiner och andra sevärdheter.
• Berlin– Arkitektur och transportinfrastruktur.
• Östermalm– En lägenhetsinteriör hos en viss fru Thulstrup.
• Sibirien– Transportinfrastruktur och arkitektur.
Några bilder från en arbetsplats samt
lekande barn.
• Pharmacia Uppsala– Arbete i laboratoriemiljö. Pharmacia var
ett läkemedelsföretag.
• Leningrad– Ett fåtal bilder på en stor båt i Leningrads hamn.
• Jordanien– Ruiner och andra sevärdheter.

2024

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Appendix B:

Statistik
Bild- och metadatauppladdning

Fördelningen på filuppladningerna per månad 101

Idag har 6 01498 bilder laddats upp. Dessa har,laddats upp i 6 omgångar med totalt 32 identifierade
teman99. Ytterligare 10 teman har identifierats
efter uppladdningarna100.

Månad

Nya filer

2022-0620

2023-01256

2023-02481

2023-03286

2023-0419

2023-05

1 609

2023-10

1 049

2023-112 207

2023-1287

Filanvänding och filvisning:
GLAMorgan/GLAMorous
GLAMorgan 2023-12102

GLAMorous 2023-12103

GLAMorous 2023-12(enbart huvudnamnrymd)104

6,066 files in category tree.

# wikis 7# wikis 7

68 files were viewed, out of 68 used.

Distinct files used 175

Distinct files used 68

42 pages on 7 wikis use those files.

Pages using files 55

Pages using files 42

22,635 file views in 2023-12.

Total file usges 233

Total file usages 102

Page views for 2023-12 32,245

Page views for 2023-12 22,635					Mediaviews105

Date

Views

Viewed_files

2023-01

15 217274

2023-0238 608732

2023-0351 022

1 010

2023-04

167 506

1 028

2023-05

88 2702 596

2023-06

30 0542 464

2023-07

31 7872 638

2023-08

33 6192 265

2023-0944 3732 612

2023-1068 577

3 681

2023-11142 892

5 631

2023-12101 308

5 895

Total

813 233

98 Antal filer i https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:100_000_Bildminnen
99 Appendix A: Uppladdningsbatcher
100 Antal kategorier i https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:100_000_Bildminnen
101 file_count på https://github.com/Wikimedia-Sverige/nordiska-2022.
102 https://glamtools.toolforge.org/glamorgan.html?&category=100%20000%20Bildminnen&depth=0&year=2023&month=12
103 https://glamtools.toolforge.org/glamorous/?mode=category&text=100%20000%20Bildminnen&depth=0&pageviews=1&month=2023-12doit=1#gu_results
104 https://glamtools.toolforge.org/glamorous/?mode=category&text=100%20000%20Bildminnen&depth=0&ns0=1&pageviews=1&month=2023-12doit=1#gu_results
105 Verktyget mediaviews på https://github.com/Wikimedia-Sverige/nordiska-2022 med start=20230101 och end=20231201.

117

100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

2024

Interaktioner, förbättringar och engagemang
CatalysisFrån Catalyst-verktyget ser vi att 68 unika användare (exkl. WMSE och botar)
har totalt bidragit med 3 492 redigeringar på filer (och övriga sidor) i projektkategorin.106
Om vi inkluderar botar och WMSE användare får vi istället 86 unika användare som
bidragit med 49 234 redigeringar.
Nedan finns även interaktionsstatistik per månad. För antalet användare exkluderas
botar samt användare med totalt färre än 10 redigeringar i kategorin.
Interaktionsstatistik per månad
Edits per month

New pages per month

Bytes added per month

Editors per month2022-06151

25

58 223

12022-07

6

1

2 722

0

2022-10

42

0

6 427

2

2022-11

1

0

16

0

2023-01

1 568

259

540 65222023-02

3 515

487

1 469 86912023-03

4 338

289

1 850 55822023-04354

20

250 74942023-05

10 8451 613

5 759 97772023-06616

1

525 925

12023-07301

0

106 90802023-08151

5

55 195

12023-0968

0

21 69502023-10

4 635

1 056

4 372 673

32023-1121 2442 228

11 964 860

192023-121 338

91

592 355

14

TOTALT49 1736 075

27 579 524

57

106 https://meta.toolforge.org/catanalysis/?title=100+000+Bildminnen&cat=1&wiki=commonswiki

118

NORDISKAMUSEET.SE

2024

100 000 BILDMINNEN

Commons-diff
2158 filer (35%) har redigerats och totalt fått 2990 nya kategorier, 348 nya captions
på 8 olika språk, 309 nya depicts-påståenden och 166 förändrade bildbeskrivningar.
Notera att antalet som anges är nytillagda objekt av den typen minus borttagna
objekt av samma typ. Rådata107:{”meta”: {”cutoff ”: ”2022-06-01”,”files”: 6014,”source”: ”Category:100 000 Bildminnen”,”timestamp”: ”2024-01-10T11:12:13”},”stats”: {”all”: 6014,”caption_languages”: 8,”captions”: 348,
”categories”: 2990,”changed”: 2158,”descriptions”: 166,
”statements”: 309}}
En körning av commons-diff verktyget för 100 000 Bildminnen-kategorin tar ca 2,5 timmar.
wp_captions:
34 bilder fick totalt 57 bildtexter på 7 Wikimediaprojekt108.
Från denna data eliminerades de bildtexter som inte var beskrivande(t.ex. i samband med Veckans tävling) för att få fram resultatet:
33 bilder fick bildtexter på 5 olika språkversioner av Wikipedia.

Veckans tävling
För veckans tävling [statistik från commons-diff för perioden 2023-11-27–2023-12-07].
Totalt redigerades 929 bilder. Nedan ges antalet ändringar per typ, antalet som anges
är nytillagda objekt av den typen minus borttagna objekt av samma typ.
• captions: +315,• categories: +846,• changed: +929,• statements: +144 och• ändrade beskrivningar: 75
Det verkliga antalet förbättringar är troligen högre då fördjupningar, t.ex. en bred kategori
som ersatts av en mer specifik kategori, inte plockas upp.

107 https://github.com/Wikimedia-Sverige/commons-diff/ varpå resultatfilen har använts i diff_stats på https://github.com/Wikimedia-Sverige/nordiska-2022.
108 wp_captions på https://github.com/Wikimedia-Sverige/nordiska-2022.

119100 000 BILDMINNENNORDISKAMUSEET.SE

Appendix C:

Mediaomnämnande ochövrig kommunikation• Projekt-presentationer:– Wikimania 2023 – 100 000 Photo Memories –
museums and Wikimedians in synergy.webm– Commons – Projektgalleriet• Fokus på metadataskrivstugan:– Corren – BILDEXTRA: Bildskatt från Saabi Linköping görs tillgänglig– Wikipedia – Konceptbeskrivning av
metadataskrivstuga– Diff – SAAB Veterans Shared Their Knowledge
at Metadata Workshop– Wikimedia Sverige – Saab-veteraner delade med
sig av sin kunskap under metadata-stuga• Våra blogginlägg på wikimedia.se:–En get är en get är en Q2934–Bildminnen från hela Sverige – på museet
och Wikimediaplattformarna– Saab-veteraner delade med sig av sin
kunskap under metadata-stuga

120• Wikimedia Sveriges nyhetsbrev:–April 2023
–November 2023
•	Återrapportering av det
gemensamma pressmeddelandet:– Kamera&Bild – Nordiska museet öppnar
upp bildminnen för allmänheten• Rapporter på det internationellamånadsbrevet This Month in GLAM:–November 2023 - Sweden report–October 2023 - Sweden report–August 2023 - Sweden report–May 2023 - Sweden report–April 2023 - Sweden report–March 2023 - Sweden report–February 2023 - Sweden report–January 2023 - Sweden report–August 2022 - Sweden report–June 2022 - Sweden report

2024

2024

NORDISKAMUSEET.SE

100 000 BILDMINNEN

121

100 000 BILDMINNEN

122

NORDISKAMUSEET.SE

2024