V poslanstvu

2019

Boj za pravico
do varnega
in stabilnegaživljenja –Honduras

Beguncem streči
s ponižnostjo,
ljubeznijo in
sočutjem – USA
stran 8Migracije inpovezava strgovino z ljudmi– Gana stran 9

Boleče rane
vojne – Avstrija
stran 4

Veliko več ...

stran 5

Boleče se zavemo…
Poslane ste, K17

O življenju evangelija
ustvarijo prihodnost. Moje desetletno
apostolsko služenje med tistimi, ki so
jih v Afriki prizadeli nasilni spopadi
in vojne, je bilo izziv in milost. Ko
se boleče zavedamo trpljenja in si
drznemo dovoliti, da postane moje
in naše osebno trpljenje, odkrijemo,
kaj lahko vsakdo od nas naredi glede
tega (prim. Laudato Si’, 19).
Sestra Roxanne Schares,
generalna predstojnicar
Ker smo predane Kristusovemu
poslanstvu, smo vpete v srce sveta,
da bi pomagale pri reševanja kritičnih
svetovnih vprašanj in skrbi. Na tej
poti se pogosto znajdemo na obrobju,
kjer srečamo tiste, ki so ranljivi in
potisnjeni v ozadje. V današnjem
svetu so migranti in begunci,
razseljene osebe in žrtve trgovine z
ljudmi postali znamenje izključenosti.
Da bi razumeli in dobro odgovorili,
je ključnega pomena videti obraze,
slišati glasove, hoditi in deliti bolečinootrok in mladih, žensk in mož, kibežijo pred neznosnimi razmerami.
Njihova potovanja razodevajo njihovo
obupno željo, da si rešijo življenje in

V tej številki In Mission–V
poslanstvu so izpostavljene izkušnjeŠolskih sester de Notre Dame, ki sobile v stiku z ljudmi, prisiljenimi bežati,biti na poti. Zgodbe odražajo načine
odgovarjanja, ki sprejema, ščiti,spodbuja in vključuje naše sestre
in brate v naše življenje in družbe,ki spoštujejo dostojanstvo vseh.
Naše sestre molijo in spremljajo,
izobražujejo in branijo, prepoznavajo
in sprejemajo dejanja, ki morejo
spremeniti nas in našo družbo.
Iz teh izkušenj se naučimo, da “negre le zanje, ampak za vse nas”
(papež Frančišek, Poslanica za 105. Svetovni

dan migrantov in beguncev 2019). Ne gresamo za migrante in begunce; greza srečanje Kristusa v drugem, zasočutje in ljubezen, zdravljenje inupanje. Gre za življenje evangelija. 

Znotraj te številke
Migracijska resničnost in našamreža Shalom .  .  .  .  .  .  .  .  3
Migracije bi morale biti izbira,ne pa nuja  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  3

Biti Nigerijka na Madžarskem 7
Beguncem streči s ponižnostjo,
ljubeznijo in sočutjem  .  .  .  .  8

Boleče rane vojne .  .  .  .  .  .  4

V odgovor na klicpapeža Frančiška  .  .  .  .  .  .  8

Zaveza do priseljencev
in reforma priseljevanja  .  .  .  5

Migracije in povezava
s trgovino z ljudmi .  .  .  .  .  .  9

Boj za pravico do varnega instabilnega življenja  .  .  .  .  . 5Mladi begunci, brez spremstva,
mladoletni – izziv za nas . . 6

2 / V p o sl an st vu#kaj je DOM? .  .  .  .  .  .  .  . 10
Tujec sem bil
in ste me sprejeli . . . . . . 11

V poslanstvu 2019
Publikacija Šolskih sester deNotre Dame (SSND)
Generalat, Rim, Italija
gerhardinger.org
Provinca Latinska Amerika
in Karibi (ALC)
provinciaalc.org
Afriška provinca (AF)ssnd.org/africa
Provinca Atlantic-Midwest(AM)atlanticmidwest.org
Provinca Central Pacific(CP)ssndcentralpacific.org
AF, AM, in CP skupno
spletno mesto
ssnd.org
Bavarska provinca (BY)
schulschwestern.deMadžarska provinca (MG)iskolanoverek.hu
Provinca Avstrija-Italija(ÖR-IT) z vključenoČeškoslovaško provinco(CE)ssnd-austria.org
skolskesestry.cz
Poljska provinca (PO)ssnd.plSlovenska provinca (SI)notredamke.rkc.si
Urednica: Patricia Stortz
Sodelavke/sodelavci:
s. Joan Mukhwana
Namulanda,
s. Yvonne Nosal,
Caelie Haines,s. M. Justine Eberdorfer,
Trudy Hamilton,
Zsófia Katona,
Kurt Haspel,s. M. Adrianna Modelska,s. Alenka Žibert
Zelo smo hvaležni sestramin laiškim sodelavcem, ki so
prevajali iz izvirnih jezikov v
angleščino in iz angleščine v
vse jezike provinc.
Hvala!
***
Naslovne fotografije: Polet v Egipt;
Umetnik: Gentile da Fabriano, 1423.
Vir: Wikimedia Commons
Top fotografija. Fotograf: Trasmo;
Vir: Pixabay

Migracijska resničnost in naša mreža Shalom
Sestra Kathy Schmittgens,
Mednarodna koordinatorica
Shaloma, Rome, Italy
Od leta 2015, to je
od začetka mojegadelamednarodne
koordinatorice Shaloma
s sedežem v našem
generalatuv
Rimu(Shalom), je bil pojavčloveških migracij eden perečih skrbi naše Cerkve
in našega sveta. Naša mreža Shalom je v odgovor
dosledno poskušala izvedeti čim več o vzrokih innajti načine za ukrepanje.

se selijo. V obeh situacijah se naša mreža Shalom
prizadeva biti glas, ki gre proti toku v oglušujoči
negativnosti, strahu in sovraštvu, tako navzočem v
današnjem svetu. ***
Shalom je mednarodna mreža za pravičnost, mir incelovitost stvarstva Šolskih sester de Notre Dame. Vsaka
sestra je članica mreže Shalom.

Na našem Shalom seminarju leta 2015 smo slišali
osebno pričevanje družine, ki se je bila prisiljena
seliti zaradi političnega maščevanja. Študirali smo
tudi Laudato Si’, encikliko papeža Frančiška o skrbi
za naš skupni dom. V našem preučevanju okolja
smo videli, kako so problemi medsebojno povezani.
Ko postanejo kraji zaradi podnebnih sprememb bolj
onesnaženi ali neprimerni za bivanje, se povečujejo
pritiski za selitev.
Naše sestre se znajdejo na obeh koncih migracijske
realnosti. Živimo v državah, kjer so razmere takotežke, da se ljudje odseljujejo in živimo v deželah, ki
so cilj oziroma namembni kraj, ali pa pot za tiste, ki

Sestra Kathy z drugimi SSND in novinkami na
pohodu miru na Trgu svetega Petra.
Sliko prispeval: arhiv Šolskih sester de Notre Dame

Migracije bi morale biti izbira, ne pa nuja
Sestra Beatriz MartínezGarcía, SSND, Direktorica
UN-NGO urada SSND
Leta 2015 je več sto tisočdružin iz Sirije, Irana,
Afganistana, Eritreje indrugih držav prečkalo
Sredozemsko
morje,
da bi dosegli Evropo –vsi v iskanju varnosti inblaginje.
Generalnaskupščina
Združenih narodov je 19. septembra 2016 soglasno
sprejela Newyorško deklaracijo za begunce inmigrante (New York Declaration for Refugees
and Migrants), ki se je zavezala, da bo razvila
globalni dogovor za varno, urejeno in zakonito
migracijo. 10. decembra 2018 je večina držav članicZdruženih narodov sprejela Globalni dogovor o
migracijah (Global Compact for Migration) GCM;
19. decembra je sledila uradna potrditev s strani
Generalne skupščine Združenih narodov. Poleg
tega je bila ustanovljena mreža Združenih narodovo migracijah, da bi bila v podporo sodelovanju meddržavami članicami pri izvajanju dogovora.
Mednarodna organizacija za migracije (IOM) pa
skupaj s temi prizadevanji spodbuja raznolikost in
nadaljevanje na strani 4 ...
https://ger har dinger. org / 3

... Migracije bi morale biti izbira, ne pa nuja
vključevanje migrantov v družbo preko kampanje, kot so:“I am a migrant campaign”, “Holding On”, “Global Migration
Film Festival” (“Sem migrantska kampanja”, ”Držati se“ in“Globalni filmski festival o migracijah”). Portal IOM ponuja
statistike in zanesljive informacije o migracijah po vsem
svetu. Podatki o migracijah so pomembni za oblikovanje
lokalnih, nacionalnih in mednarodnih politik.
Spodbujam vas, da si pogledate video: "Migration should bea choice, not a necessity” (Migracije bi morale biti izbira, ne
pa nuja), ki ga je pripravila Organizacija Združenih narodovza prehrano in kmetijstvo (FAO). Morda nam bo pomagal
razumeti, zakaj je več kot 258 milijonov migrantov po celem
svetu, ki živijo zunaj svoje države rojstva. Lahko pa je tudi
klic za nas k dejanjem in da si upamo pogumno odgovoriti na
nepredvidene načine (PS, K 17; GD 36-38). 

SSND in ZN
Od leta 1994 Šolske sestre de Notre Dameaktivno sodelujemo pri delu Združenih
narodov preko naše povezave z Oddelkom
za javno informiranje (DPI) in od leta
1998 z Ekonomsko-socialnim svetomZdruženih narodov (ECOSOC), v katerem
imamo poseben posvetovalni status.
Naša prizadevanja za zagovarjanje inizobraževanje se osredotočajo predvsem
na vprašanja, povezana s pravicami
deklic, žensk in tistih, ki so revni – zlasti
za njihovo pravico do izobraževanja,
ekonomske pravičnosti in trajnostnega
razvoja.

Boleče rane vojne

Sestra Martha Bertsch s skupino begunskih fantov. Sliko prispevala: Sestra Martha Bertsch, Avstrija

Sestra Marta Bertsch in Kurt Reel (ÖR-IT, Avstrija)
Bilo je leta 2015, ko je na tisoče beguncev prišlov Avstrijo. Eggenburg, majhno mesto severno
od Dunaja, je sprejelo 45 mladoletnikov brez
spremstva in sirske družine. Župan in župnik sta
prosila Christine in Michaela Schneider-Heinz, da bi
usklajevala pobudo ”Welcome People- Dobrodošli,ljudje.“ Zakonca sta se prav takrat vrnila s Shalom
seminarja Šolskih sester de Notre Dame v Rimu, kjer
sta sodelovala kot prevajalca.
Najstniki so bili nastanjeni v domu Karitas. Vendar
4 / V p o sl an st vu

so pri 18 letih morali dom zapustiti in drugje iskati
zavetje. Praktično so bili prepuščeni samim sebi.
Naše Šolske sestre de Notre Dame so iskale
zasebna stanovanja za teh 36 mladih ljudi. Nekateri
so bili nepismeni, zato je bilo pomembno najti šole, ki
bi bile pripravljene delati z njimi.
Naše sestre so pomagale fantom in družinam z
otroki, da so se naučili jezika, jih spremljale na
različne urade in k zdravnikom ter jim pomagale, česo potrebovali šolo ali osebno pomoč.
nadaljevanje na strani 6 ...

Zaveza do priseljencev in reforma priseljevanjamreže Šolskih sester de Notre Dame informirane, damoremo izobraževati, zagovarjati in delovati.
V Združenih državah trenutno prebivajo beguncina naših posestih v mestih Wilton, Connecticut in
Baltimore, Maryland. V Kanadi so naše sestre v
mestu Waterdown, Ontario, podpirale priseljevanjedružin in jim pomagajo pri prilagajanju življenju v
njihovi novi državi.

Sestra Leonora se pogovarja z Manalo, sirsko begunko in
vdovo, ki s svojimi petimi otroki živi na ozemlju Villa Notre
Dame (VND) v Wiltonu. Manal dela v kuhinji v VND.
Vir: Video interview.

Caelie Haines (AM, Maryland, USA)
Sestre in pridruženi člani/ce v provinci AtlanticMidwest, tako v Kanadi, kot v Združenih državah
Amerike, smo se obvezali in sodelujemo pri delu spriseljenci in za reformo priseljevanja. Imamo odbor,ki spremlja dogajanje v zvezi s priseljenci in z reformo
priseljevanja, obenem pa skrbimo za to, da so naše

Pri našem delu s priseljenci je vprašanje, ki jenajbolj dosledno povezano z migracijo, revščina.
Bogate in močne države so revnejšim deželam
odvzele naravne vire, pogosto s tajnimi dogovori
njihovih državnih voditeljev. Ljudje, ki so bolni ali
izrinjeni na rob, nosijo breme minimalnih virov. Čeželijo zagotoviti trajnostno življenje sebi in svojim
družinam, se morajo izseliti.
Naše sestre pišejo vloge vladi, naj pošlje
humanitarno pomoč in druge potrebne vire deželam,ki jih potrebujejo. Sodelujemo tudi v boju za sočutno
reformo priseljevanja, ki ohranja družine skupaj, inpozdravlja begunce in prispevke, ki jih bodo dalidružbi v zameno za varno mesto, kjer živijo, delajo,
se izobražujejo in rastejo. 

Boj za pravico do varnega in stabilnega življenja
Osemkrat na leto kot kongregacija v Mednarodni
refleksiji Shaloma o solidarnosti
razmišljamo
o globalnih vprašanjih, ob uporabi paradigme(vzorca) učenja: izkušnja, razmislek, ukrepanje.
V januarski številki 2019 je sestra Rosa Mariarazmišljala o migracijski realnosti v Hondurasu.
***
Sestra Rosa Maria Trochez (ALC, Honduras)
Z vami delim bolečino doživljanja množičnega
izseljevanja na tisoče ljudi iz Hondurasa. Bežijo pred
neznosnimi pogoji življenja v naši deželi. Videli smo
otroke, žene, mlade, može: skratka cele družine, ki
si obupno želijo rešiti življenje.
Med vznemirljivimi vzroki za razselitev naših ljudi
so vojne, nasilje, skrajna ekonomska neenakost,
Sestra Rosa Marija govori s člani skupnosti.
Sliko prispeval Mark Coplan, USA

nadaljevanje na strani 7 ...
https://ger har dinger. org / 5

Mladi begunci, brez spremstva, mladoletni: izziv za nas

Sestra M. Diethild pomaga Oumarju, beguncu, ki bo zdaj lahko diplomiral na poklicni šoli Brede in nadaljeval študij
poslovne administracije. Sliko prispevala: Verena Biermann, Brakel, Nemčija

Sestra M. Diethild Wicker (BY, Nemčija)
Naša usmeritev “Ljubezen daje vse” je izziv in zaveza
za vsako Šolsko sestro de Notre Dame, tudi zame pri
mojem delu z mladoletnimi begunci.
Leta 2013 so po dramatičnem pobegu prišli prvi begunci
iz Gvineje k nam v Kolping-Berufsbildungswerk(Center za poklicno usposabljanje Kolping) v mestu
Brakel v Nemčiji, kjer poučujem deset let.
Leta 2015 je sem prispelo enaindvajset mladih
beguncev: intenzivno jih spremljam vse od začetka.
Moje delo z njimi je raznovrstno: spremljam jih kzdravnikom, psihologom, na urade in k državnim
organom in se veliko pogovarjamo. Predvsem pa
si morajo fantje povrniti samozavest in zaupanje vsvoje lastne sposobnosti.
Vsak mlad človek ima svojo grozljivo zgodbo opobegu. Na primer, Fikadu iz Eritreje je bil pri 14.

... Boleče rane vojne
Vojna je pustila boleče rane. Pomoč, znamenje
naklonjenosti, odprto uho, beseda razumevanja –vse to more pomagati pri zdravljenju teh ran.
Provinca Avstrija-Italija je ta projekt podpirala od
6 / V p o sl an st vu

letih prisiljen postati vojak. Pobegnil je v Sudan, natoskozi puščavo v Libijo, kjer je mesece čakal na denar
od svojih staršev, da je plačal tihotapcem in potem
je 14 dni preživel v gumijastem čolnu ob prečkanju
Sredozemskega morja v Italijo. ”Vedno sem moral
biti buden, sicer bi me vrgli v morje,“ je rekel Fikadu
in ob spominu na to se mu tresejo roke.
Končno pristanek na zemlji in krik: “Lačen, lačen!”Italija, Avstrija, Nemčija, Hamburg, Dortmund, Höxter,
Brakel. Popolnoma izmučen, prestrašen, v solzah
in travmatiziran je Fikadu prišel sem in se zgrudil.
Danes mu gre dobro in je v stiku s svojimi starši insorojenci. Ukvarja se z vrtnarjenjem in urejanjem
okolice za veliko podjetje in tam ga cenijo.
”Ljubezen daje vse.“ Vsak trud se izplača in ustreza
našemu apostolatu, da se srečujemo z ljudmi s
spoštovanjem in empatijo, ne glede na njihovo veroin poreklo. začetka. Še posebej so bile v pomoč sestre Elise
Silvestri, Jean Greenwald, Helen Plum in Martha
Bertsch, ki trenutno dela na tem področju. Te Šolske
sestre de Notre Dame so bile in ostajajo močno
pričevanje živeče dobrodelnosti do teh razseljenih
ljudi. Biti Nigerijka na Madžarskem
Sestra Kinga Baráti (MG, Madžarska)
Enajst letna Favour je v petek razredu. V našo šolov Makó na Madžarskem je prišla pred nekaj meseci.
Njen prihod je med učenci zbudil živahno zanimanje,
saj je bila prva med nami, katere starši so bili iz Afrike.
Čeprav je bila rojena na Madžarskem, je njen statusbrez državljanstva. Njeni starši so prišli iz Nigerije
pred 14. leti. Obiskala sem njeno družino, da bi se
pogovorila s Favour, z njenim očetom Henrikom innjeno madžarsko mačeho Vivien.
Favour: Ljudje pravijo, da sem kot povprečnamadžarska najstnica. Tisti, ki me ne poznajo, običajno
govorijo z menoj angleško; so pa zelo presenečeni,ko ugotovijo, da odlično govorim madžarsko.
Rada bi postala zdravnik, konkretno plastični kirurg.
V moji novi šoli mi je všeč, da drug drugega
obravnavamo kot da smo enaki. V resnici smo enaki:
ljudje vas ne sodijo po barvi vaše kože. Ko sem
enkrat v drugi šoli dobila slabo oceno, so to povezali
z barvo moje kože.
Vivien: Pogosto doživljam predsodke. Otrok neučijo, da je klicati nekoga za črnca (néger) zanjžaljiv, boleč izraz. Ko je bil moj mali fant star tri leta,
je hotel biti bel in se je kar naprej praskal, da njegovakoža ne bi bila rjava. Učila sem ga, naj bo ponosen
na to, kar je.
Henry: Ljudje v drugih državah ne vedo, kaj se
dogaja tukaj. Na ulicah me provocirajo: pljuvajo
vame in rečejo: ”Kaj počneš tukaj? Pojdi domov v
Afriko!”Seveda sem imel tudi pozitivne izkušnje. V neki
trgovini je stopil do mene starejši mož in me prijazno... Boj za pravico do varnega
in stabilnega življenja
korupcija, nekaznovanost in pomanjkanje priložnosti
za zaposlitev, zdravje, izobrazba in stanovanje. Ljudje
se ali bojijo za svojo prihodnost ali pa prihodnosti
sploh ne vidijo.

Favour (levo) s sošolko v šoli v Makó, Madžarska.
Sliko prispevala: Sestra M. Kinga Baráti,
Makó, Madžarska

pozdravil: “Ti si eden tistih črncev, kot tisti slavni
boksar.”Ljudem in politikom bi morali povedati: kdorkoli pride
sem in se je pripravljen vgraditi v to kulturo, se ga ne
sme žaliti, pretepati ali kritizirati. Najprej bi jih morali
spoznati in potem soditi. 

Sem promoter (zagovornica) človekovih pravic indelam v skupnosti Svetega Izidorja v El Progresso,
Yoro, Honduras. Ta skupnost je bila preganjana
zaradi zasedbe zemlje, na kateri živijo že dolgo časa.
Borimo se za njihove pravice, da njim in drugim nebi bilo treba zapustiti Hondurasa v iskanju varnega in
mirnega življenja. https://ger har dinger. org / 7

Beguncem streči s ponižnostjo, ljubeznijo in sočutjem
Trudy Hamilton (CP, Missouri, USA)
Vse sestre province Central Pacific že vrsto let
odgovarjajo na velike potrebe priseljencev inbeguncev, vendar je potreba v zadnjem letu zelo
narasla posebej vzdolž južne meje Združenih držav.
Sestre v sodelovanju z drugimi kongregacijami
podpirajo priseljence in prosilce za azil v mestu El
Paso v Teksasu tako, da jim delijo hrano, pripravljajo
obroke za na pot ter prevažajo prostovoljce inpriseljence. Sestra Cathy Doherty je dejala: “To ječustvena izkušnja in odpira srce.”
Blizu Juareza in Apre v Mehiki se sestre srečujejo
z obmejno stražo in delajo z begunci v prehodnih
centrih. Sestre tudi pomagajo odraslim migrantom,
ki delajo v tovarnah v ZDA, skrbijo za nepreskrbljene
mladoletne osebe in so v podporo begunskim ženam
v bližnjem centru San Antonijo v Texasu. "To je nam
je resničen dar," je rekla s. Kate DuVal. "Veliko je
trenutkov globokega premišljevanja o svobodi,
varnosti, miru, upanju skupnosti in še veliko več.
Neverjetna potrpežljivost naših gostov, ki čakajo
po ure in ure, dan za dnem nas opominja, kako miomenjene dobrine jemljemo za samoumevne."
Ne glede na to, ali gre za praktično delo ali molitev
in navzočnost, sestre province Central Pacificpomagajo begunskim priseljencem kjer koli in kakor
koli jih potrebujejo. 

Sestri Rose Anthony in Richarde Mariestrežeta topel zajtrk.
Slike prispevali: sestra Kate DuVal in prostovoljka

Sestra Kate DuVal kliče prostovoljce,
da priseljence ali begunske družine odpeljejo
na letališče ali na avtobusno postajo.

V odgovor na klic papeža Frančiška
Sestra Kathy Schmittgens (Generalat, Rim)Papež Frančišek se je v Rimu neposredno obrnil na
redovne kongregacije in jih prosil, da v svoje nezasedene
prostore namestijo begunce in migrante. Obrnile smo se
na Jezuitsko službo za begunce (JRS) Centro Astalli, dabi nam pomagali odgovoriti.

Casetta. Foto: Patricia Stortz, Generalat, Rim.
8 / V p o sl an st vu

Na ozemlju našega generalata imamo majhno hišo,
imenovano “casetta”, v kateri je bil prvotno otroški vrtec.
Nekaj čiščenja in izboljšav je iz hiše naredilo popoln
in varen življenjski prostor. Naši prvi gostje so bili iz
Konga. Ostali so 14 mesecev in so sedaj že na svojem.
Trenutno gostimo družino iz Pakistana. Čutimo, da nam
je v blagoslov, da smo se lahko odzvale klicu papeža
Frančiška pomagati ljudem, ki so v tako veliki potrebi. Migracije in povezava s trgovino z ljudmi
Sestra Helen Galadima (AF, Gana)
V julijski številki 2019 Mednarodne refleksije osolidarnosti Shaloma je sestra Helen Galadima,učiteljica angleščine na naši srednji šoli za dekleta
v Sunyaniju (Notre Dame Girls Senior High School)v Gani pisala o problemu trgovine z ljudmi v afriškihrazmerah. Povedala je o srečanju, ki je bilo zanjo neke

vrste razodetje o tem, kako lahko tisti, ki se selijo, dabi našli delo, zlahka postanejo žrtve trgovine z ljudmi.
***
O primerih trgovine z ljudmi sem slišala od drugih;
vendar do leta 2016 nisem dejansko srečalanikogar, ki bi bil vključen v to trgovino. Na letu iz
Gane v Rim, Italija, sem začela pogovor z Esi, ki je
na letalu sedela poleg mene. Ko sem vprašala Esi,
kam je namenjena, je odgovorila, da potuje v Kuvajt.
Razložila je, da ji je agent v Gani, ki je organiziralnjeno potovanje, povedal, da je njen cilj Kuvajt.
Agent ji je razložil, da bo delala kot gospodinja. Ko jo
je vprašala, ali ve, kaj pomeni delo v gospodinjstvu,
je Esi odgovorila, da ne ve.
Moški, ki je sedel blizu, in je slišal pogovor, jevzkliknil: »Hej!« Povezal je izkušnjo svoje nečakinje,
ki je postala žrtev trgovine po podobnem potovanju
v Kuvajt. Po Božji milosti so nečakinjo s pomočjodružinskih članov rešili in se je vrnila v Gano. Ko je
slišala o izkušnji te nečakinje, se je Esi posvetilo,
da je Kuvajt napačen kraj zanjo in da obljubljenaslužba, ki čaka nanjo, v resnici sploh ne obstaja. ***
Povezave:?

Trgovina jerazširjena po vseh
delih sveta.

• gerhardinger.org• United Nations

Kje bi bila lahko
v vaši bližini?

• Talitha Kum
Sestra Helena na seminarju Pravičnost,
mir in integriteta stvarstva v Gani.
Sliko prispevala: Provinca Afrika

Delavci migranti in iskalci zaposlitve,
ki predstavljajo večino mednarodnih migrantov,
so v času svojega migracijskega procesa
izpostavljeni trgovini z ljudmi.
Globalne ocene sodobnega suženjstva: prisilno delo in prisilna poroka,
Mednarodni urad za delo (ILO). Ženeva 2017, str. 30.

https://ger har dinger. org / 9

Sestra M. Slavka Cekuta, najprej z leve, sodeluje na “okrogli mizi”.
Sliko prispevala arhiva Slovenske Karitas; uporabljeno z dovoljenjem. Source link.

#kaj je DOM? #whatisHOME?
Sestra M. Slavka Cekuta (SI, Slovenija)
Projekt Karitas (Caritas)
MIND v slovenskih
mestih organizira okrogle mize z namenom
ozaveščanja in osvetlitve odnosov med migracijami
in razvojem z različnih vidikov. MIND (Migration,
INterconnectedness, Development = migracije,
medsebojna povezanost, razvoj) spodbuja pozitivne
poglede na odnos med migracijami in trajnostnim
razvojem ter aktivnim sodelovanjem družbe pri
reševanju razvojnih vprašanj.
K sodelovanju v MIND sem bila povabljena zaradi
izkušenj kot misijonarka, ki sem živela in delala
med Albanci v Albaniji 11 let, sedaj pa jim v Sloveniji
pomagam premagati jezikovne ovire.
Moja izkušnja v Albaniji me je močno zaznamovala.
Naučila sem se jezika in občudovala kulturo innaravne vire; hkrati sem se seznanila z njihovimi
socialnimi, gospodarskimi in političnimi težavami.
Po letu 1991 so ljudje odhajali iz Albanije zaradi
revščine. Malo industrije je kljub tujim naložbam
zagotovilo stalno zaposlitev. Mladi so želeli ostatidoma, a niso mogli, saj so potrebovali delo, dabi finančno pomagali svoji družini. Zdaj odhajajo
izobraženi ljudje, ker želijo napredovati profesionalno.
Tudi svojim otrokom želijo boljšo prihodnost tersocialno in zdravstveno varnost.

10 / V p o sl an st vu

Moje sodelovanje v kampanji projekta MIND „Kajje dom?“ “What is home?” je bilo zame dragoceno
učenje: vsak človek hrepeni po domu, sprejemanju,
varnosti in dostojanstvu; vsak človek si zasluži, da se
počuti DOMA - biti DOMA.
Želim si, da bi se nam razsvetlil um in bi naše srce
znova zažarelo, da bi premagali strahove in nemir.
Zato podpiram prizadevanja vseh, ki jim je marza tiste, ki ne morejo živeti tam, kjer imajo svoje
korenine. ***Povezave:••

Caritas Europa: caritas.eu/whatishome
Caritas Slovenia / Slovenska karitas“V zadnjih letih smo priča povečanemu številu
mednarodnih migracij in beguncev. Nekatereso prostovoljne, večinoma pa prisilne. Glavni
razlog za prisilne migracije so konflikti invojne, podnebne spremembe ter naraščajoča
lakota in skrajna revščina. Ob pogledu na
cilje trajnostnega razvoja prihajamo doosnovnega vprašanja, ki zahteva odgovor na
eno osnovnih človekovih potreb – imeti DOM.”- Cveto Uršič,
generalni sekretar Karitas Slovenija

Tujec sem bil in ste me sprejeli(Mt 25,35)

Sestra M. Irenea Książak (PO, Poljska)
Jezusove besede: “Tujec sem bil in ste me sprejeli”(Mt 25, 35) so izziv za vse, tudi za nas, posvečeneosebe. Čeprav imamo morda malo vpliva na
odločitve politikov, imamo globoko prepričanje, da bi
morali najprej in predvsem pomagati v državah, ki so
jih prizadeli oboroženi spopad in nemiri. To potrjujejo
pozivi krajevnih škofov, naj ljudem pomagamo, daostanejo v svojih domovih in državah, da najprej
pomagamo na kraju samem.
Organizacija "Caritas Polska" se je lotila tegaprizadevanja; s programom "Family to Family"– “Družina za družino” je pomagala več kot 8.500
sirskim družinam v Aleppu in podpirala tiste, ki jih je
vojna najbolj prizadela. Mnoge redovne kongregacije,
vključno z nekaterimi našimi Notredamskimi
skupnostmi, so sodelovale v tem programu in vsakmesec dale določen znesek za podporo družinam
v Aleppu. S to podporo sirske družine lahko kupijo

vodo, hrano, zdravila in kurivo za ogrevanje
stanovanj.
Zavedamo se, da je poleg dajanja pomoči v krajih, ki
jih je prizadela vojna, treba pomagati tudi tistim, ki so
pribežali v našo državo. Na Poljskem so naše sestre
na razpolago za pomoč potrebnim in pomagajo, kjer
lahko.
Sestre iz ene skupnosti so pomagale ljudem, ki soiskali poljsko državljanstvo, zaposlitev, ustrezno
stanovanje za študentke in jih podpirale z molitvijo.
Spet druga skupnost daje svojo kapelo za mesečna
srečanja manjši verski skupnosti na Poljskem.
Ko spremljamo tiste, ki potrebujejo pomoč, skušamo
razumeti sodobno migracijo. To je kritičen in trenutni
izziv za svet in Cerkev, vključno s posvečenimi
osebami. Zato se sprašujemo: Kaj ali kdo je nujni
povzročitelj, da je na stotine tisoče ljudi prisiljenih
v selitev? Website slika programa Družina družini (Rodzina Rodzinie) Poljske Karitas.
Vir: spletna stran Caritas Polska. Uporablja se z dovoljenjem

https://ger har dinger. org / 11

V poslanstvu
Naše sestre delujejo v 30 deželah:• Argentina • Avstrija • Belorusija • Brazilija •Kanada • Češka Republika • Anglija • Nemčija• Gana • Guam • Gvatemala • Honduras •Madžarska • Italija • Japonska • Kenija • Nepal •Nigerija • Paragvaj • Peru • Poljska • Porto Rico
• Romunija • Srbija • Sierra Leone • Slovenija •Južni Sudan • Švedska • Gambija• Združene države AmerikeŽivljenje evangeljskega uboštva nas
kot Šolske sestre de Notre Dame sili,
da služimo ubogim. Ko sprejmemo
njihove skrbi za svoje, se boleče
zavemo, koliko ljudi trpi pomanjkanje.
V grehu našega sveta spoznavamo
zadnji vzrok tega zla. V soglasju
z naukom in navodili Cerkve se
dejavno zavzemamo, da bi,
najprej v svoji okolici, odstranile
vzroke krivic in gradile svet miru,
pravičnosti in ljubezni.
Poslane ste, Konstitucija 17

Podoba naše ustanoviteljice
Dunaj, Avstrija
Umetnik: Joseph Kastner?
V teh zgodbah smo se
dotaknile le nekaterih zavez
naših sester. Poslanstvo,
za katero smo zavezane, je
Kristusovo poslanstvo vse
privesti do edinosti. Božji klicše naprej pritiska na srca
sester in pridruženih članovin članic, na srca laiških
sodelavcev in družbenikov
za sodelovanje v Božjem
poslanstvu.
Ali slišite Božji klicv svojem srcu?

Kako boste
odgovorili?

GeneralatŠolskih sester de Notre Dame
via della Stazione Aurelia, 95
00165 Rim, Italija
Vzgoja, ki spreminja svet

12 / V p o sl an st vu