Utviklingsplan for økt samspill, innovasjon og
samfunnseffekt 2019 – 2022
Vedtatt av rektor 25.11.2019 og fornyet rektorvedtak 20.12.2021

1. Formål
En utviklingsplan med tilhørende virkemidler og tiltak skal bidra til å realisere ett eller flere
utviklingsmål i NTNUs strategi «Kunnskap for en bedre verden» gjennom forsterket innsats i en
avgrenset periode.
Formålet med denne utviklingsplanen er å utløse potensialet for innovasjon og nyskaping, samt åutvikle dette området som en tydeligere og mer synlig integrert del av virksomheten ved NTNU.
Gjennom økt samspill med arbeidslivet skal NTNUs bidrag til samfunnseffekt og NTNUs rolle
videreutvikles, tydeliggjøres og synliggjøres.
Utviklingsplan for økt samspill, innovasjon og samfunnseffekt konkretiserer spesielle innsatsområder
som kommer i tillegg til aktivitetene som allerede er godt forankret i organisasjonen. Utviklingsplanenskal tydeliggjøre NTNUs prioriteringer, har en 3-årshorisont og skal rulleres / oppdateres årlig.
Utviklingsplaner på ulike områder skal utfylle hverandre og må derfor ses i sammenheng.
Utviklingsplan for økt samspill, innovasjon og samfunnseffekt skal bidra til å nå følgende av
strategiens utviklingsmål:NTNU skal:

Styrke langsiktig samarbeid med etablert næringsliv og offentlig sektor for å bedre
arbeidslivets omstillingsevne.
Øke antall innovasjoner, kommersialiseringer og nyetableringer fra ansatte og studenter

Videre vil utviklingsplanen ha relevans for oppdragsdokument og utviklingsavtalen med KD, samt
følgende andre utviklingsmål i NTNUs strategi:
Forskning:
Utdanning:
Formidling:
Internasjonalisering:
Tverrfaglighet:
Karriere og
kompetanseutvikling:
Campusutvikling

Utvikle vårt forskningssamarbeid med andre forskningsmiljøer og
offentlig og private virksomheter.
Prioritere innovative og utforskende læringsprosesser med høy
internasjonal kvalitet, bygget på forskningsbasert kunnskap om læring
Øke vår deltakelse i samfunnsdebatten og sørge for at våreperspektiver, ideer og resultater blir bedre kjent og mer brukt, og øke
kjennskapen til NTNU i inn- og utland.
Øke utnyttelsen av EUs virkemidler for forskning, innovasjon og
utdanning for å sikre høy kvalitet og relevans i virksomheten vår, og
etablere strategiske partnerskap med utvalgte institusjoner globalt.
Stimulere til delingskultur og til at ressurser og kompetanse brukes påtvers av enheter.
Ha systematisk dialog med vitenskapelig ansatte om individuelle
faglige utviklingsmål og karriereplaner.
utvikle en fremtidsrettet, samlet campus i Trondheim som er modell
for fremtidige offentlige utbygginger i Norge

2. Forventede effekter, nytte og gevinster
NTNU har et utstrakt og godt samarbeid med arbeidslivet både gjennom utdanning, forsknings- og
nyskapingsaktivitetene. Det oppnås gode resultater gjennom større forskings- og innovasjonssentra
som f.eks. Sentre for forskningsdrevet innovasjon (SFI), Forskningssentre for miljøvennlig energi(FME), klyngesamarbeid, ulike næringslivsringer og større samarbeidsavtaler.
NTNU bidrar til omstilling og innovasjon gjennom-

utdanningsystematisk forskningssamarbeid med næringsliv og offentlig sektorå omsette kunnskap til konkrete løsninger.

For å realisere NTNUs ambisjoner om fortsatt å være en viktig bidragsyter kreves at NTNU selv utvikler
vår virksomhet gjennom å bygge videre på allerede gode samarbeidsmodeller innen vårekjerneområder
Økosystemet for innovasjon og nyskaping ved NTNU er under utvikling. Det strukturerte samarbeidet
i organisasjonen knyttet til innovasjon og nyskaping er forholdsvis nytt, og skal bearbeides. I løpet av
utviklingsperioden videreutvikles allerede påbegynte satsningsområder, slik at økosystemet blirhelhetlig og tydeliggjort for alle ansatte, studenter og eksterne. I dette ligger både linjeansvar,
profesjonalisering av støttefunksjoner og interne virkemidler. Utviklingsplanen skal legge til rette forat den enkelte medarbeider og student skal ha mulighet til å drive med innovasjon, nyskaping og
samarbeid med arbeidslivet. I tillegg skal NTNUs interne økosystem samspille godt med det eksternevirkemiddelapparatet/økosystem.
De overordnede målene i Langtidsplan for forskning og høyere utdanning (Meld. St. 4. (2018–2019) er
styrket konkurransekraft og innovasjonsevne; møte store samfunnsutfordringer; og utvikle fagmiljøer
av fremragende kvalitet. I planen spesifiseres fem langsiktige prioriteringer: 1) Hav, 2) Klima, miljø og
miljøvennlig energi, 3) Fornyelse i offentlig sektor og bedre offentlige tjenester, 4) Muliggjørende og
industrielle teknologier, og 5) Samfunnssikkerhet og samhørighet i en globalisert verden.
Regjeringen har lansert tre opptrappingsplaner for kommende langtidsplanperiode: teknologiløft,
FoU for omstilling og fornyelse i næringslivet og kvalitet i høyere utdanning. I tillegg til
langtidsplanen foreligger/kommer en rekke andre stortingsmeldinger som adresserer utfordringer
der universitetene og spesielt NTNU må bidra til utvikling og omstilling.
NTNU forventer å øke resultatoppnåelsen ved økt fokus på det strategiske og strukturelle arbeidet
innen området, og gjennom dette tydeliggjøre og videreutvikle NTNUs bidrag i arbeidet med
utvikling og omstilling av norsk arbeidsliv.
Konkrete mål for utviklingsplanen blir utarbeidet før oppstart av de enkelte tiltakene/prosjektene.

3. Hovedtema
10 tiltak er organisert under tre hovedtema:




3.1

Etablere struktur, lederforankring og insentiver for innovasjon og nyskaping
Utvikle effektive og gode virkemidler og støttefunksjoner for innovasjon
Videreutvikle og øke NTNUs samspill med arbeidslivet

Etablere struktur, lederforankring og insentiver for innovasjon og nyskaping

Resultatmål: Etablere innovasjon og nyskaping som en integrert del av virksomheten
For å møte forventingene fra både eier og samfunnet for øvrig om å være en viktig bidragsyter tilbærekraftig verdiskaping, omstilling og økt konkurransekraft, må vi videreutvikle og systematiserearbeidet gjennom å etablere en struktur og plattform for innovasjon og nyskaping.
NTNU har allerede etablert et linjeansvar ved at fakultetene har utnevnt prodekaner som har et spesielt
ansvar for innovasjon og nyskaping, og det er etablert et Innovasjonsutvalg på virksomhetsnivå.
Innovasjon- og nyskapingsarbeidet må videreutvikles i strategiperioden, blant annet gjennom å
videreutvikle og utvide samspillet med arbeidslivet. NTNUs medarbeidere må ha et forhold til
innovasjon og nyskaping som en av NTNUs kjerneoppgaver, selv om ikke alle nødvendigvis har en aktiv
rolle i konkrete tiltak.
Forskningsfinansiører som Norges Forskningsråd og EU stiller nå krav om synliggjøring av
forskningsprosjektenes samfunnseffekt, hvordan implementering av resultatene er planlagt, samt at en
må vise til tidligere resultater og erfaringer. Både NTNU og Forskingsrådet har undertegnet DORAerklæringen1 som anbefaler å vurdere et bredere spekter av resultater fra forskning enn kun
vitenskapelige artikler. I dette ligger også utvikling av konkrete innovasjoner. Utvikling av felles malerog verktøy for å synliggjøre resultatene vil være viktig for å imøtekomme dette.
NTNU har utviklet en hovedstruktur for helhetlig måling og synliggjøring av sektorens bidrag til
innovasjon og omstilling av norsk arbeidsliv gjennom Indikatorprosjektet2, en hovedstruktur som bygger
på at universitetet bidrar til innovasjon gjennom alle sine kjerneoppgaver forskning, utdanning,
innovasjon og formidling, både gjennom indirekte og direkte bidrag. Det skal utvikles et indikatorsettsom skal piloteres, før endelig valg av hvilke indikatorer som skal implementeres ved NTNU besluttes.

Gjennom Utviklingsplanen for samspill, innovasjon og samfunnseffekt ønsker NTNU å videreutvikle
innovasjonskulturen i fakultetenes fagmiljøer og samspillet med eksterne samarbeidspartnere innennæringsliv og offentlig sektor, samt frivillig sektor der det er aktuelt.

1

DORA-erklæringen: San Fransisco Declaration on Research Assessment.
NTNU-rapport 2019: Mot et bredere målesystem for UoH.sektorens bidrag til INNOVASON. Forslag tilmålesystem basert på erfaringer fra NTNU.
2NTNU mener merittering, motivasjon og kapasitet i fagmiljøene er avgjørende for å utløse
innovasjonspotensiale i UH-sektoren. Utviklingsplanen vil, med de rammebetingelser NTNU har, utvikle
insentiver og støttefunksjoner for kommersialisering blant studenter og ansatte. NTNU vil videreutvikle
egne virkemidler slik at de samspiller godt med eksterne innovasjonsvirkemidler.

Tiltak 1:

Videreutvikle linjeansvar og struktur for innovasjon og nyskapingoooTiltak 2:

Videreutvikle rollen som prodekan med ansvar for innovasjon på fakultetene
Videreutvikle Innovasjonsutvalget som en arena for diskusjon, dialog, råd og
beslutninger relatert til nyskaping og innovasjon ved NTNU.
Videreutvikle årsplaner på fakultetene (og instituttene) basert på fakultetenes
strategier, der konkrete tiltak for innovasjon og nyskaping og samarbeid medarbeidslivet utarbeides og følges opp.

Videreutvikle kompetanse, kultur og en plattform for innovasjonsarbeid
Revidere IPR-politikken inkludert utvikle tilhørende retningslinjer ogtiltaksplaner for implementering av politikken.
o Øke kunnskapen og kompetansen om innovasjon blant NTNUs ledere på ulikenivåer gjennom kurs og lederutviklingsprogram.
o Systematisk utvikling av metoder for etablering/videreutvikling av
innovasjonskultur og kompetanse vi organisasjonen gjennom å: etablere arenaer for erfaringsutveksling og formidling av
nyskapingsaktiviteter; eksempelvis frokostmøter, lunsjmøter mm.
 erfaringsoverføring gjennom formidling av gode eksempler/«bestpractice».
Her vil fakultetenes innovasjonsledere ha en sentral rolle.
oTiltak 3:

Øke synligheten av NTNUs bidrag til omstilling og innovasjon i arbeidslivet
gjennom systematisk resultatmåling og formidlingoooTiltak 4:

Utarbeide en kommunikasjonsstrategi og handlingsplan for innovasjonsog nyskapingsområdet.
Videreutvikle og operasjonalisere indikatorprosjektet ved å
gjennomføre piloter for uttesting av et utvalg av indikatorer. Dette
medfører å etablere felles struktur av datakilder, etablere systemer for
automatiserte informasjonsinnhentinger, sikre gjenbruk informasjon til
ulike formål mm. Arbeidet må samkjøres med NTNUs
virksomhetsstyringssystem BEVISST.
Utvikle modeller og verktøy for bedre synliggjøring av forsknings-,
utviklings- og innovasjonsarbeidet og formidling av innovasjons- og
impact-cases, samt utvikle modeller/verktøy for å beskrive
samfunnseffekten.

Utvikle gode insentiver for økt nyskaping i fagmiljøer og merittering foransatteo

Utrede og utvikle nye meritteringsordninger for innovasjonsaktivitet.

o

Utvikle standarder for dokumentasjon og synliggjøring av innovasjonsog nyskapingsaktivitet, samt dokumentasjon av samarbeidsprosjekter
med arbeidslivet. Dette vil også være viktig dokumentasjon for:o karriereutvikling med basis i innovasjono nyskaping, utdannings- og utviklingsarbeid i samarbeid medarbeidsliveto å dokumentere arbeidet mht vurderingskriterier for søknaderom forskningsmidler i hht DORA-erklæringen.

3.2 Utvikle effektive og gode virkemidler og støttefunksjoner for innovasjon
Resultatmål: Realisere helhetlig økosystem for kommersialisering
Innovasjon og nyskaping er et viktig område i vår strategi «Kunnskap for en bedre verden». Vi arbeider
med å utvikle kultur for innovasjon i bredden av universitetet, og å innarbeide en mer strukturelltilnærming til innovasjon og kommersialisering. Dette innebærer en gjennomgang og fornyelse av heleøkosystemet for innovasjon. NTNU har allerede gode virkemidler, og ønsker å videreutvikle disse, og
vurdere behovet for eventuelle nye virkemidler slik at de samspiller godt med eksterne virkemidler.

Tiltak 5:

Realisere et helhetlig økosystem for innovasjon og nyskaping
o
o
o

o

o

o

Digitalisering av arbeidsprosessene for innovasjon og nyskaping ved NTNU.
Utvikle gode nettbaserte løsninger som gir oversikt over og gjør det lettere åta i bruk tilgjengelige virkemidler for innovasjon blant studenter og ansatte.
Gjennomføre, videreutvikle og evaluere utviklingsprogrammer, virkemidler og
støttefunksjoner for å dokumentere og videreutvikle arbeidsmetoder og
effekter for felles læring og kunnskapsdeling. Dette gjelder: Strategisk program for kunnskapsbasert innovasjon
 NTNU Discovery
 NTNUs Innovasjonsstipend
Ny samarbeidsavtale mellom NTNU og NTNU TTO skal utvikles innen utgangen
av 2020. Deretter oppfølging og videreutvikling av samarbeidet gjennom
tydelig eierstyring og samarbeid.
Utrede og beslutte om behovet for investeringsfond og inkubatorvirksomhet
ved NTNU. Hvis NTNU ikke etablerer investeringsfond og
inkubatorvirksomhet selv; realisere samarbeid med eksterne
samarbeidspartnere om dette.
Videreutvikle et godt økosystem for studentinnovasjon ved alle campusene.

Tilstrekkelig arealer og inkubator-funksjoner er sentrale utfordringer. Dette er løftet inn i
campusutviklingen, og tiltak vil bli samkjørt med dette arbeidet.
Et eget utviklingsmål i NTNUs strategi er å «Innarbeide innovasjonskompetanse i utdanningene av vårekandidater». Dette blir ivaretatt i «Utviklingsplan for framtidens studietilbud og livslang læring». Det
er imidlertid viktig å sikre et godt samspill mellom de ulike tiltakene som gjennomføres f.eks. i regi av
ulike programsatsinger som EIT KIC3 eller i regi av frivillige studentorganisasjoner med støtte fra NTNU,
slik at det blir et godt samspill mellom innovasjonstiltak og utdanningstilbud.

3

EIT KIC – European Institute of Innovation and Technology, Knowledge and Innovation Communities

Tiltak 6:

Realisere innovasjonsarealer og innovasjonssenter
Legge til rette for tilstrekkelig interne innovasjonsarealer/-lab for hhv ansatte og
studenter, og sikre godt samspill mellom utdanning, forskning, formidling og
innovasjon.
o Realisere innovasjonssenter i nye campus:
 Innhold i, og omfang av innovasjonssenter i økonomiklyngen må
spesifiseres.
 Konkretisere innovasjons-huber for studenter og ansatte lokalisert i defaglige klyngene forøvrig i nye campus. Omfang og innhold vil bli utredet.
o Campuspiloter (realiseres som et samarbeid med campus-prosjektet).
Campuspilot innen studentinnovasjon er under bearbeidelse. Målsettingen er at
man under utviklingsperioden kan høste erfaringer med campuspilot på
studentinnovasjon og samspill med arbeidsliv, som kan konkretiseres inn i ny
campus Gløshaugen.
o3.3 Videreutvikle og øke NTNUs samspill med arbeidslivet
NTNU har et utstrakt samarbeid med arbeidslivet både gjennom utdanning, forskning og
nyskapingsaktivitetene. Det oppnås gode resultater gjennom ulike større forskings- og
innovasjonssentra, klyngesamarbeid, gjennom ulike næringslivsringer, faglige samarbeidsfora og via
obligatorisk praksis som en del av profesjonsutdanningene. Det er likevel forbedringsområder for et
bedre samspill, spesielt for små og mellomstore bedrifter (SMBer), dette er uttrykt både av fagmiljøerog eksternt arbeidsliv, jfr. arbeidet med campusutvikling, og evalueringen av NTNUs Råd for samarbeid
med arbeidslivet (2019). Arbeidslivet etterspør tverrfaglig kompetanse, og det spilles inn tverrfaglige
problemstillinger som NTNU kan løses gjennom forskning, EVU og/eller innovasjonsprosjekter. Det erønskelig at universitetet bidrar til å løse mindre problemstillinger gjennom samarbeid og
oppdragsforskning. Her ønsker NTNU å videreutvikle og forsterke samspillet slik at et enda større
potensial kan realiseres.
Det er behov for å utvikle studentenes generiske ferdigheter som tverrfaglig samarbeidskompetanseog innovative ferdigheter. Studenter etterspør arbeidslivsrelevans i utdanningsløpet og arbeidslivet
ønsker at studentene har fått innsikt i arbeidslivet utfordringer gjennom utdanningsløpet. Etsystematisk og strukturert samarbeid med arbeidslivet er viktig å etablere/videreutvikle for å lykkes
med å utvikle kvaliteter som både studentene og arbeidslivet etterspør.
NTNUs alumner er viktige samarbeidspartnere i arbeidet med å øke kvalitet og samfunnsrelevans i all
faglig virksomhet for våre kjerneområder. Det kan gi nye prosjektpartnere for fagmiljøene,arbeidslivserfaring for studenter og sikre synlighet og omdømme.
Både nasjonale og regionale/lokale myndigheter forventer et sterkere og mer systematisk samarbeid
mellom arbeidslivet og universitetssektoren. Dette gjenspeiles også i relevante stortingsmeldinger
som f.eks i Langtidsplan for forskning og høyere utdanning 2019-2028 og kommende stortingsmeldingom arbeidslivsrelevans i høyere utdanning.
NTNU er opptatt av å ta en aktiv rolle overfor nasjonale myndigheter, og være en viktig
premissleverandør i samfunnsutvikling bredt. Dette gjøres blant annet gjennom innspill til
stortingsmeldinger, som bygger på bred involvering av berørte fagmiljø.

Tiltak 7:

Strategisk arbeid med innspill til NOU-er, nasjonale utredninger og policyer,stortingsmeldinger med relevans for innovasjon og samarbeid med arbeidslivetoooNTNU skal ta aktivt del i/gi innspill til stortingsmeldinger med relevans forsamarbeid med arbeidslivet og innovasjon.
NTNU skal involvere relevante fagmiljø i arbeidet med innspill til
stortingsmeldingene.
Gjennom bidrag og innspill til St meldinger skal universitetenes rolle og bidrag fra
alle kjerneoppgavene våre til å utvikle samfunnet tydeliggjøres og synliggjøres.

Resultatmål: Etablere gode strukturer for langsiktig samarbeid med arbeidslivet

Tiltak 8:

Etablere linjeansvar for samarbeid med arbeidslivetooTiltak 9:

NTNU skal tydeliggjøre linjeansvaret for samarbeid med arbeidslivet, jfr pkt. 3.1.
Dette betyr at vi skal etablere en tydelig struktur som gjør det lettere for eksterne
samarbeidspartnere å ta kontakt med NTNU for å etablere faglig samarbeid innen
hele bredden av fagområder med NTNU. Vi skal også synliggjøre bedre hvordan
NTNU kan bidra med tverrfaglig samhandling med arbeidslivet,
se tiltak 3, 10 og 11.
Vi skal tydeliggjøre og forbedre NTNU BRIDGE som en koblingsportal mellom
studentene, fagmiljøene og arbeidslivet

Etablere gode samarbeidsrelasjoner til NTNUs alumneroVidereutvikle/eventuelt etablere alumnivirksomhet ved fakulteter og institutterfor å sikre systematisk kontakt og samarbeidstiltak med alumner i arbeidslivet.

Resultatmål: Etablere gode strukturer for langsiktig samarbeid med offentlig sektor 4

Tiltak 10:

Etablere strukturelle samarbeidsmodeller og samarbeidsavtaler med utvalgte
kommuner og aktører innen offentlig sektor
o

o

o

4

Modellene skal sikre tilgang til relevant og oppdatert kunnskap og kompetansesom kommunene trenger og sikre forpliktende langsiktig samarbeid med
universitetet.
Modellene skal utvikle enhetlige arbeidsprosesser ved inngåelse av
samarbeidsavtaler og for å sikre at avtalene omfatter forskning, innovasjon,
utdanning, etter- og videreutdanning og relevant praksis for studenter.
Med utgangspunkt i erfaringer fra modellutvikling for samarbeid med
kommuner/ regioner etableres samarbeid og avtaler med større nasjonale
aktører.

Det er inngått samarbeids-avtaler med NAV-direktorat, Statens Vegvesen, og andre avtaler er under utvikling,eks Bane Nord.

4. Risikovurdering
Risikovurdering av utviklingsplanen er rettet mot NTNUs evne til å gjennomføre det som er planlagt,
samt eksterne faktorer og rammebetingelser.
Rammebetingelser og eksterne samarbeidspartnereØkonomisk usikkerhet relatert til samarbeidspartnere i både offentlig og privat sektor vil kunnepåvirke realisering av utviklingsplanen. Eksempel som påvirker dette er Covid-19 pandemien våren
2020. Virkemiddelgjennomgangen og endringer i det offentlige virkemiddelapparat og tilhørendevirkemidler/finansiering vil kunne påvirke utviklingsplanen direkte.
Samlet endringstrykk
Siden fusjonen trådte i kraft har organisasjonen gjennomgått betydelige endringer. Det er en
krevende balansegang å sikre at allerede iverksatte endringer ferdigstilles og «får satt seg», samtidig
som vi er opptatt av å svare på utfordringene fra samfunnet rundt oss og gripe muligheter som kan
styrke virksomheten ytterligere. Det er nødvendig å følge nøye med på det samlede endringstrykket
for de ansatte og organisasjonen som helhet og sikre god koordinering med tidligere igangsatte ogpågående initiativ slik at oppgavene fordeles hensiktsmessig gjennom året.
Kapasitet, prioritet og tilgjengelighet i ledelse og støtteapparat
Tilstrekkelig kapasitet hos lederne og i støtteapparatet (eks abe-kutt) er en vesentlig risikofaktor for
gjennomføring av planen. Her ligger utfordringer i igangsetting av for mange tiltak samtidig og for
optimistisk prosjektplanlegging.
Frigjøring av tilstrekkelig ressurser i fagmiljøene
Tilsvarende vil mangel på kapasitet, samt manglende kapasitet i administrativt støtteapparat medføre
at faglig ansatte må gjennomføre en større andel administrative oppgaver enn forutsatt.
En heterogen organisasjon
NTNU er en stor og til dels heterogen organisasjon med betydelige forskjeller i størrelse og
funksjoner på samme organisatoriske nivå. Dette kompliserer effektiviseringen av deler av vår
tjenesteproduksjon, for eksempel standardisering av tjenester på ulike nivåer og i ulike deler av
organisasjonen.

5. Gjennomføring
Mange av tiltakene som beskrives i denne utviklingsplanen vil bli prosjektorganisert når de skal
gjennomføres. Ansvar og ressurser avklares før oppstart. Noen av tiltakene vil inngå som en del av
arbeidet med struktureringen av innsatsområdet, og vil være en del av utvikling av linjeansvar ved deulike nivåene ved NTNU, samt ansvarsfordeling lokalt - sentralt. Gjennomføringen av alle tiltakene
betinger et godt samspill mellom fagmiljøene ved fakultetene og virksomhetsnivået.

Hovedansvaret for utviklingsplanens tiltak ligger hos Prorektor for nyskaping. Tiltakene vil
operasjonaliseres, tidfestes og fordeles til berørte avdelinger og fakulteter. Prioritering av tiltak og
kobling til NTNUs årsplan integreres i Plan-, budsjett- og oppfølingsprosessen ved NTNU.
Rapportering om aktivitet og gjennomføring legges til øvrig rapportering, i NTNUs tertial- ogårsrapport.

Resurser for realisering av utviklingsplanen
Gjennomføringen av utviklingsplanen vil i all hovedsak bli realisert via prioritering av egne ressurser,
SO-tiltak sammen med eksterne ressurser og virkemidler. Målet er å legge til rette for å øke den
eksternfinansierte virksomheten, slik at gjennomføringskapasiteten kan økes.
Ressursbildet i korte trekk:






Personellressursen: eksisterende ressurser som jobber mot felles mål, finansiert over Rammedrift (RD), samt over eksterne forsknings- og utviklingsmidler.
Fysisk og organisatorisk infrastruktur.
Videreutvikle eksisterende og bygge nye nettverk, inngå langsiktige avtaler med strategiskesamarbeidspartnere som omfatter forskning, innovasjon, utdanning/evu, samarbeid med
praksisfeltet.
RSO-midler til ekstra innsats innen prioriterte områder for å kunne nå målene i NTNUs
strategi.

Vedlegg: Milepælsplan, inkludert oppfølgings- og
rapporteringspunkter
Etablere struktur, lederforankring og insentiver for innovasjon og nyskaping

Tiltak 1
Videreutvikle linjeansvar og struktur
for innovasjon og nyskaping
Videreutvikle årsplaner påfakultets/instituttnivå
Tiltak 2
Revidere IPR-politikk inkl.
retningslinjer og tiltaksplanerØke kunnskap og kompetansegjennom lederutviklingsprogrammer
Systematisk utvikling av
innovasjonskultur
Tiltak 3
Utarbeide kommunikasjonsstrategi,
handlingsplan og iverksetting
Videreutvikling av BEVISST
Piloter - indikatorer
Synliggjøring av innovasjons- og
impact-cases. 3-årig SO-tiltak fra
2022
Tiltak 4
Meritteringsordninger innovasjon.
3-årig SO-tiltak fra 2022
Standarder for dokumentasjon og
synliggjøring av innovasjon- og
impact-cases

H19

V20

Vedtak IPRpolitikk

Retnings-linjer

H20

V21

H21

V22

H22

H25

V22

H22

H25

valg av
piloter
forstudie

Forstudie/mobiliseringutvikleOppstart
piloter

Utvikle effektive og gode virkemidler og støttefunksjoner for innovasjon
H19

V20

H20

V21

H21

videreutvikleny
utlysn.

evaluere

Tiltak 5
Digitalisering av arbeidsprosesser,
nettløsninger
Videreutvikle/evaluer virkemidler- evaluere SKI- Innovasjonsstipend- Discovery - videreutvikle

igangsetteevaluering
egenevalueringvidereutv.

Ny samarbeidsavtale NTNU–TO
utvikle – følge opp - evaluere
Utrede - beslutte – iverksette -evaluere-investeringsfond (IF)-inkubatorvirksomhet (inkub)

ny avtale
utviklesØkosystem for studentinnovasjon

Modellutviklesbeslutte IF
utredeInkub

evaluere

beslutteinkub

Tiltak 6
Legge til rette for interne
innovasjonsarealer/-lab, -huber
Campuspiloter
Realisere innovasjonssenter i nye
campusModellutviklesVidereutvikle og øke NTNUs samspill med arbeidslivet
H19

V20

H20

V21

Møteplasser

MP

MP

Rapport

Rapp.

H21

V22

H22

MP

MP

MP

Rapp.

Evaluering

H25

Tiltak 7
Strategisk arbeid med innspill til
kommende relevanteutredninger og
stortingsmeldinger

KMD,
KD,
NFR,
IN, m.fl.

Tiltak 8
Tydeliggjøre linjeansvaret ved
fakultetene.
Etablere tydelig struktur for å framstå
enklere å ta kontakt med NTNU, og fortverrfaglig samhandling ut mot
arbeidslivet
Tydeliggjøre og forbedre
NTNU Bridge

Tiltak 9
Videreutvikle/etablere alumnivirksomhet ved fakultetene;
Utvikle og iverksette aktivitetsplaner

Tiltak 10
Utvikle modeller for samarbeid med
kommuner og regioner
Samarbeidsavtaler og konkretisering
av prosjekter mellom fagmiljøene
ved NTNU og samarbeidende
kommuner/regioner/andre offentlige
aktører

MPMP