Vedteken av rektor 20.12.2022. Noregs teknisk-naturvitskapelege universitet

Utviklingsplan for open vitskap
NTNU 2023–2025

Forsidebilde: Colourbox
Grafisk design: NTNU Grafisk senterUTVIKLINGSPLAN FOR OPEN VITSKAP 2023–2025

Utviklingsplan for open vitskap 2023–2025
Utviklingsplanen for open vitskap skal fremme open forskingspraksis
og gjeld for heile NTNUs verksemd. Utviklingsplanen skal bidra til ågjere resultata frå forsking tilgjengelege for samfunnet, og å gjere
forskingsprosessen meir transparent og enklare å etterprøve. Open vitskap
angår heile forskingssyklusen, frå preregistrering via opne metodar og
analysar til open tilgang og fagfellevurdering. Open forskingspraksis bidrar
til forsking som er reproduserbar, forsvarleg og av høg kvalitet. Planenskal bidra til at vi er på linje med dei fremste i utviklinga nasjonalt og
internasjonalt, og at forskinga ved NTNU er «så open som mogleg, så lukka
som nødvendig». Omsyn knytt til for eksempel sikkerheit, personvern, rettarog forskingsetikk legg føringar på kva ein kan dele opent. Utviklingsplanenskal bidra til ei ønskt kulturendring, og fokuserer på open tilgang til
publikasjonar, opne data og open kjeldekode, samt implementering av
prinsippa for open forsking i vurderinga av forskingskompetanse.

Styrande dokument
Utviklingsplanen for open vitskap er forankra i NTNUs utviklingsavtale med
Kunnskapsdepartementet 2023–20261 og Politikk for open vitskap.2 Andrestyrande og retningsgivande dokument er NTNUs strategi, IPR-politikken3,
DORA-erklæringa, CoARA (Coalition for Advancing Research Assessment)4
og UHRs rettleiar for vurdering i akademiske karriereløp (NOR-CAM)5.

1

2
3
4
5

«Gjennom open vitskap, akademisk fridom, deltaking i offentleg debatt og kunnskapsbaserte grunnlag for
avgjersler, vil NTNU bidra til å fremme utvikling i tråd med berekraftsmåla til FN». Utviklingsavtala med KD,
versjon nov. 2022.
https://www.ntnu.no/politikk-for-aapen-vitenskap
IPR står for intellectual property rights, eller immaterielle rettar.
NTNU slutta seg til CoARA 17. november 2022.
Norwegian Career Assessment Matrix (NOR-CAM) er ei verktøykasse for vurdering av forsking, utvikla av
Universitets- og høgskulerådet, etter dei same prinsippa som CoARA, men skildrar fleire kompetanseområde.

3

Bilde: Colourbox

4

UTVIKLINGSPLAN FOR OPEN VITSKAP 2023–2025

Gjennomføring av utviklingsplanen
Planen gjeld frå januar 2023 til og med desember 2025. Prorektor
for forsking har det overordna ansvaret, og utviklingsplanen vil
bli følgd opp av avdeling for forsking, innovasjon og eksternerelasjonar og Universitetsbiblioteket samt IT-avdelinga og HRog HMS-avdelinga, i samarbeid med fakulteta og institutta.
Det viktigaste utviklingsarbeidet vil skje i fagmiljøa.
Fleire av tiltaka gjeld for heile perioden og er av overordna karakter.
Ansvarleg nivå må konkretisere desse i første del av planperioden.
Opne læringsressursar er ikkje omfatta av utviklingsplanen og vi
vil heller ikkje vere i mål på alle dei inkluderte områda innan open
vitskap ved utgangen av perioden. Vi anerkjenner at utviklinga
krev kulturendring, kompetanse, og nye system og rutinar som måskje gradvis over tid. Endringane i retning open vitskap blir langtpå veg løyste innanfor eksisterande rammer, både i fakulteta og ifellesadministrasjonen sine einingar inklusive Universitetsbiblioteket.
Strategi- og omstillingsmiddel via digitaliseringsprogrammet vil
stø opp under implementeringa av delar av utviklingsplanen.
Måloppnåinga for utviklingsplanen når det gjeld open tilgang til
publikasjonar, opne data og open kjeldekode blir følgd gjennom
allereie tilgjengelege indikatorar. Initiativ som blir gjennomførte i regi
av forskingsdataprosjektet blir vurderte med omsyn til kostnadar og
gevinstar, og kan òg brukast inn i denne utviklingsplanen. Nokre av tiltaka
er aktivitetar som ein kan måle på antal deltakarar, antal kurs og liknande.
For målsettingane som gjeld kunnskap og kultur er det vanskelegare å
etablere indikatorar. Kompetansemåla avheng av stilling og rolle (tilsetteog studentar), og må tilpassast dei ulike gruppene og nivåa. Måloppnåinga
innan open vitskap blir inkludert i den årlege kvalitetsmeldinga forforsking, og leiinga ved einingane skal jamleg følge opp utviklinga.

51. Opne forskingsresultat (open tilgang,
opne data og open kjeldekode)Alle forskingsartiklar finansierte av offentlege middel skal vere opent
tilgjengelege innan 2024. Fagmiljøa er forventa å særleg bidra gjennom
deira nasjonale og internasjonale nettverk for å fremme open vitskapleg
publisering i anerkjende kanalar som har tilstrekkeleg fagfellevurdering, og
for å vende viktige tidsskrift på fagfelta sine frå å vere lukka til å bli opne.
Forskingsrådet og EU har aukande krav og forventningar til open vitskap,
blant anna krav om deling av data og kjeldekode. Gode system for openheit
og deling av forskingsdata er nødvendig for at forskingsdata skal vere så
opne som mogleg, og så lukka som nødvendig. Forskingsresultat inkluderer
resultat frå kunstnarisk utviklingsarbeid. Òg genererte forskingsdata som
blir betrakta som ein innsatsfaktor er omfatta av utviklingsplanen.
Legitime avgrensingar for openheit og deling av data kan vere sensitive dataog personvernomsyn, samt datasikkerheit og rettar til data. God praksis
for datahandtering gjeld i stor grad òg for kjeldekode, blant anna når det
gjeld versjonering, lisensiering, dokumentasjon og metadata som syter forat forskingsresultata blir mest mogleg FAIR6, og så opne som mogleg.
Open vitskap er tett knytt til innovasjon, og heilskaplege vurderingar ogbalansering av openheit, beskyttelse og eventuell kommersialisering
er essensielt for god forvaltning av IPR og andre verdiar som blir
skapt ved NTNU (sjå òg NTNUs Politikk for immaterielle rettar).
NTNUs politikk for open vitskap frå 2021 er ei vidareføring, utvidingog samanslåing av publiseringspolitikken frå 2014 og politikk for opne
data frå 2018. I rapporten frå NTNU e-infrastrukturutvalet frå

6

6

FAIR står for findable, accessible, interoperable og reusable, det vil seie at forskingsdata må vere tilgjengelegeog moglege å finne att og bruke på ny. Med interoperable meiner ein at både data og metadata skal
representerast så standardiserte som mogleg for å vere mest mogleg kompatible, og skal kunne handterast
maskinelt. FAIR tyder ikkje nødvendigvis open, og òg data og kjeldekode som skal og bør vere heilt eller delvis
lukka bør ein organisere etter FAIR-prinsippet.

UTVIKLINGSPLAN FOR OPEN VITSKAP 2023–2025

februar 2022, «Status og mål for e-infrastruktur ved NTNU» er det
òg eit hovudmål at infrastruktur og verktøy ved NTNU legg til rettefor FAIR og open vitskap. Universitetsbiblioteket har fleire ressursar7
til støtte for fakulteta og institutta når det gjeld open vitskap.

UTVIKLINGSMÅL MED TILTAK OG ANSVAR
1. NTNU er ein pådrivar for kunnskapsdeling ved å formidle
resultat frå forsking og kunstnarisk utviklingsarbeid opent.
a. NTNUs vitskaplege tilsette skal ha kjennskap
til NTNUs politikk for open vitskap.
Hovudansvar: fakulteta og institutta med støtte frå Universitetsbiblioteket.

b. NTNU skal greie ut arbeidsfordeling, ressursbehov
og samhandlingsflater på tvers av organisasjonenog utvikle støttefunksjonar inklusive datakuratorarog liknande, tilpassa fagmiljøa sine behov.
Hovudansvar: fellesadministrasjonen.

c. NTNU skal ta i bruk felles rutinar og prosessar for god forvaltning
av forskingsresultat, inklusive kommersialisering, deling,datasikkerheit, IPR og eksportkontroll, tilpassa eigenarten og behova
til fagmiljøa, slik at forskingsetiske omsyn alltid er tatt hand om.
Hovudansvar: fakulteta og institutta med støtte frå Universitetsbiblioteket.

7

Ressurssider til støtte for open vitskap er blant anna publikasjonar og forskingsdata (inklusive kjeldekode).

72. NTNU innfrir KDs krav om full open tilgang til publikasjonar innan 2024.
a. NTNUs tilsette og studentar skal ha kjennskap til ulike vegar tilopen tilgang, inklusive «Rights Retention Strategy» (RRS)8,
verktøy for grøn open tilgang9 og finansiering for gull open tilgang10.
Hovudansvar: fakulteta og institutta med støtte frå Universitetsbiblioteket.

b. NTNU skal sikre føreseieleg finansiering av open tilgang.
Hovudansvar: rektor med støtte frå Universitetsbiblioteket.

c. NTNU skal stø opp under initiativ knytt til diamant open publisering11.
Hovudansvar: rektor med støtte frå Universitetsbiblioteket.

d. NTNU skal jamleg følge opp eigenarkivering.
Hovudansvar: fakulteta og institutta med støtte frå Universitetsbiblioteket.

3. NTNU legg til rette for å formidle data og kjeldekode opent.
a. NTNU skal styrke innsats på NORRN12 og liknande"grasrotnettverk" for beste praksis og erfaringsdeling.
Hovudansvar: Universitetsbiblioteket i samarbeid med fakulteta og institutta.

b. NTNU skal styrke datahandteringskompetansen på ulike nivå iorganisasjonen for eksempel gjennom roller som datakuratorar,
dataforvaltarar eller “Research Software Engineers“ knytt til fagmiljøa.
Hovudansvar: fellesadministrasjonen i samarbeid med fakulteta og institutta.

Ved å innføre Rights Retention Strategy kan fulltekstversjonar av alle vitskaplege artiklar gjerast opent
tilgjengelege i institusjonelt arkiv med ein gong, utan embargo, og uavhengig av publikasjonsstad og finansiør.
9Grøn open tilgang (green open access) er publisering av forskingsresultat på nett i opne kunnskapsarkiv, oftekalla eigenarkivering.
10
Gull open tilgang (gold open access) er publisering av forskingsresultat i OA-tidsskrift, altså tidsskrift som er
fritt tilgjengelege for alle lesarar.
11
Diamant open publisering inneber at artikkelen blir gjord tilgjengeleg for alle og utan noka form for krav om
vederlag, verken frå lesaren eller forfattaren.
12
NORRN (Norway’s Reproducibility Network) er eit «grasrotnettverk» etablert for å stø og utvikle god ogtransparent forskingspraksis, gjennom kurs og erfaringsdeling etc.
8

8

UTVIKLINGSPLAN FOR OPEN VITSKAP 2023–2025

4. NTNUs tilsette og studentar har kunnskap om FAIR data og open forsking.
a. NTNU skal vidareutvikle kurstilbod tilpassa ulike
faglege behov og nivå, for studentar, ph.d.-kandidatar,
rettleiarar, forskingsleiarar og andre tilsette.
Hovudansvar: Universitetsbiblioteket.

b. NTNU skal drive informasjon og rådgiving om datahandteringog eksisterande verktøy og støtte for dette.
Hovudansvar: Universitetsbiblioteket.

c. NTNU skal aktivt bidra til gjenbruk av tilgjengelege datasett og andre
resultat, inkludert internt i forskingsgruppene og i utdanningane.
Hovudansvar: fakulteta og institutta.

d. NTNUs tilsette skal nytte datahandteringsplanar i forskinga si som
eit verktøy for bevisstgjering og planlegging av god dataforvaltning,
inkludert å dele, lukke eller avgrense tilgjengeleggjering av data.
Hovudansvar: fakulteta og institutta.

5. NTNU har kompetanse og system for å lukke eller beskytte
forskingsresultat der det er legitime grunnar til det, og patentere og/
eller kommersialisere forskingsresultat der det er grunnlag for dette.
a. NTNU skal integrere open vitskap og IPR/opphavsrett i
kommersialisering, kommunikasjon og kompetanseutviklingstiltak.
Hovudansvar: fellesadministrasjonen.

b. NTNU skal auke kompetansen hos tilsette om
kontraktar for forskingssamarbeid.
Hovudansvar: fellesadministrasjonen i samarbeid med fakulteta og institutta.

9

c. NTNU skal auke kunnskapen til dei tilsette om retts-, sikkerheitsog eigarskapsavklaringar samt eksportkontroll som grunnlag fordeling av data og kjeldekode og andre resultat frå forsking.
Hovudansvar: fellesadministrasjonen i samarbeid med fakulteta og institutta.

6. NTNU har brukarvennleg og effektiv infrastruktur, digitale
verktøy, kompetanse og støttetenester for open forsking.
a. NTNU skal synleggjere og ta i bruk leveransane
frå forskingsdataprosjektet.
Hovudansvar: Universitetsbiblioteket i samarbeid med fakulteta og institutta.

b. NTNU skal vektlegge e-infrastrukturutvalets
vurderingar og prioriteringar.
Hovudansvar: Universitetsbiblioteket og IT-avdelinga.

c. NTNU skal ta i bruk og bidra til utvikling av relevantenasjonale og internasjonale verktøy og tenester.
Hovudansvar: Universitetsbiblioteket og IT-avdelinga.

d. NTNU skal vidareutvikle generelle og fagspesifikke løysingar
for lagring, sikring og deling av forskingsdata der behova ikkje
blir dekte gjennom nasjonal og internasjonal infrastruktur.
Hovudansvar: Universitetsbiblioteket og IT-avdelinga.

e. NTNU skal ha kost-nyttevurdering og prioriteringar ved langtidslagring
og stordatalagring som ein naturleg del av dataforvaltninga.
Hovudansvar: fakulteta og institutta med støtte frå fellesadministrasjonen.

10

UTVIKLINGSPLAN FOR OPEN VITSKAP 2023–2025

2. Open forsking i vurderinga av
forskingskompetanse
I seinare år er det tatt ei rekke initiativ nasjonalt og internasjonalt forei kulturendring i vurderinga av forsking som i større grad fremmar
forskinga si kvalitet og nytteverdi for samfunnet. Fagfellar skal primært
vurdere forskingsresultata på kvalitativt grunnlag, uavhengig av
publiseringskanalen eller publiseringsforma. Ein må bruke kvantitative
indikatorar forsvarleg. Arbeidsgivarar og forskingsfinansierande
institusjonar bør òg anerkjenne ei større breidde av faglege bidrag
til gagn for vitskapen og i samsvar med samfunnsoppdraget.
Open vitskapspraksis bidrar til å gjere resultat frå forsking lettare
tilgjengelege innanfor og utanfor akademia og bør derfor i større
grad anerkjennast ved vurderinga av forskingskompetanse. NTNU
har gjennom å slutte seg til CoARA forplikta seg til å fremme denne
kulturendringa i eigen vurderingspraksis. NOR-CAM verktøykasse
for vurdering i akademiske karriereløp vil vere eit nyttig verktøy for
implementeringa av prinsippa i Noreg. EU og Noregs forskingsråd
vil òg legge prinsippa til grunn i si vurdering av forskingssøknadar.
Utviklingsplanen skal spesielt bidra til at open vitskap blir anerkjend i
NTNUs retningslinjer og prosessar for vurdering av forskingskompetanse
ved tilsettingar, opprykk og fordeling av forskingsmiddel.
Open vitskapspraksis vil vere særleg relevant ved vurderinga av
forskingsresultat, forskingsleiing og andre bidrag til forskingsprosessen.
Hovudprinsippet er at opne forskingsresultat skal anerkjennast og
vurderast kvalitativt, på linje med andre resultat, i samsvar med
ovannemnde prinsipp. Søkarane bør òg synleggjere open forsking
på lista over arbeidet deira og bidraget til forskingsprosessen, samt
i eigenrefleksjonen over forskinga si kvalitet og nytteverdi. NTNUs
vurderingspraksis må likevel ikkje verke diskriminerande overfor søkarar
som ikkje har hatt same moglegheiter til å praktisere open vitskap.
Ein bør derfor ikkje sette erfaring med open vitskapspraksis som eit
absolutt kvalifikasjonskrav ved tilsetting i vitskaplege stillingar.

11Bilde: Colourbox

UTVIKLINGSPLAN FOR OPEN VITSKAP 2023–2025

Open forskingspraksis handlar ikkje berre om forskingsresultat og-prosessar, men òg om haldningar og kunnskap som vitskapleg
tilsette er forventa å tileigne seg gjennom doktorgradsutdanninga,anna opplæring, i vidare karriere og i akademiske leiarroller. Det
vil derfor vere relevant å trekke inn open vitskap i den heilskaplege
kompetansevurderinga ved tilsetting og opprykk i vitskaplege stillingar,
ved engasjement av forskingsleiarar og ved fordeling av forskingsmiddel.
Krav og forventningar til søkarane si erfaring, haldningar og kompetanseinnan open vitskap må tilpassast stillingstype, stillingsnivå og fagdisiplin.
Det er òg viktig å skilje mellom dei individuelle versus fagmiljøet sinebidrag, slik at ein ikkje bedømmer systemet, men forskingsaktiviteten.

UTVIKLINGSMÅL MED TILTAK OG ANSVAR
7. NTNU verdset open forsking i vurdering av forskingskompetanse
ved tilsetting, opprykk og karriereutvikling.
a. NTNU skal bruke utval, leiarmøte og medverknadsarenaer til å skape
bevisstheit om kulturendringa i vurdering av forsking, irekna open
vitskapspraksis, og korleis NTNU kan sette i verk endringane i praksis.
Hovudansvar: rektor, fakulteta og institutta.

b. NTNUs leiarar og støtteapparat skal fremme open vitskapspraksis,
ansvarleg bruk av kvantitative indikatorar og ei meir heilskapleg
kompetansevurdering ved tilsetting og opprykk.
Hovudansvar: fakulteta og institutta.

c. NTNUs insentivsystem, økonomiske så vel som løns- og
karrieremessige insentiv, skal brukast til å fremme open
forskingspraksis og anerkjenne ei større breidde av
faglege bidrag i samsvar med samfunnsoppdraget.
Hovudansvar: rektor, fakulteta og institutta.

13

8. NTNU har politikk, retningslinjer og verktøy for rekruttering, opprykk og
kompetanseutvikling som anerkjenner og fremmar open forskingspraksis.
a. NTNUs personalreglement, lønspolitikk og prosedyrar for tilsetting
og opprykk i undervisnings- og forskarstillingar skal reviderast slik at
dei anerkjenner og fremmar open vitskapspraksis og anerkjenner ei
større breidde av faglege bidrag i samsvar med samfunnsoppdraget.
Hovudansvar: HR- og HMS-avdelinga.

b. NTNUs fagmiljø skal bidra til oppdatering av utfyllandenasjonale fagspesifikke rettleiingar for bedømming i
Universitets- og høgskulerådets fagstrategiske einingar,
slik at open vitskapspraksis blir anerkjend og fremma.
Hovudansvar: fakulteta og institutta.

c. Vitskaplege vurderingskomitear tar nye kriterium og praksisar i
bruk ved tilsettingar og opprykk. NTNU skal tilgjengeleggjere rutinar
og gi rettleiing til administratorar og bedømmingskomitear.
Hovudansvar: fakulteta og institutta.

d. NTNU skal utvikle god praksis for inkludering av open
vitskap i rekrutteringsprosessar, gjennom opplæring inye verktøy og erfaringsdeling mellom fakulteta.
Hovudansvar: HR- og HMS-avdelinga.

9. Open forskingspraksis er innarbeidd i NTNUs kriterium forvurdering av søknadar om interne ressursar og andre satsingar.
a. NTNU skal anerkjenne ei større breidde av forskingsresultat
utover publikasjonar, slik som opne data og kjeldekode,samt resultat frå kunstnarisk utviklingsarbeid.
Hovudansvar: rektor.

b. NTNU skal be søkarar om å synleggjere open forskingspraksis iCV, liste over faglege arbeid og i prosjektbeskriving. Refleksjon
om open vitskapspraksis blir vektlagd i prosessen.
Hovudansvar: rektor, fakulteta og institutta

14

UTVIKLINGSPLAN FOR OPEN VITSKAP 2023–202515