RAPPORT 2019:04

Påverkarskolnedläggningar

elevers skolresultat?

Jonas Larsson Taghizadeh

Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU) är ett
forskningsinstitut under Arbetsmarknadsdepartementet med säte i Uppsala.
IFAU ska främja, stödja och genomföra vetenskapliga utvärderingar. Uppdraget
omfattar: effekter av arbetsmarknads- och utbildningspolitik, arbetsmarknadensfunktionssätt och arbetsmarknadseffekter av socialförsäkringen. IFAU ska ävensprida sina resultat så att de blir tillgängliga för olika intressenter i Sverige ochutomlands.
IFAU delar även ut forskningsbidrag till projekt som rör forskning inom dessverksamhetsområden. Forskningsbidragen delas ut en gång per år och sista dag
för ansökan är den 1 oktober. Eftersom forskarna vid IFAU till övervägande delär nationalekonomer, ser vi gärna att forskare från andra discipliner ansöker om
forskningsbidrag.
IFAU leds av en generaldirektör. Vid institutet finns ett vetenskapligt råd bestående av en ordförande, institutets chef och fem andra ledamöter. Det vetenskapliga rådet har bl.a. som uppgift att lämna förslag till beslut vid beviljandet av
forskningsbidrag. Till institutet är även en referensgrupp knuten där arbetsgivaroch arbetstagarsidan samt berörda departement och myndigheter finns representerade.
IFAU:s rapporter kan beställas kostnadsfritt, se kontaktinformation nedan. Rapporterna finns också fritt tillgängliga i pdf-format på IFAU:s webbplats. Där
finns också mer information om IFAU:s publikationsserier.
Postadress: Box 513, 751 20 Uppsala
Besöksadress: Kyrkogårdsgatan 6, Uppsala
Telefon: 018-471 70 70
Fax: 018-471 70 71
ifau@ifau.uu.se
www.ifau.se
IFAU har som policy att en uppsats, innan den publiceras i rapportserien, ska
seminariebehandlas vid IFAU och minst ett annat akademiskt forum samt granskas av en extern och en intern disputerad forskare. Uppsatsen behöver dock inte
ha genomgått sedvanlig granskning inför publicering i vetenskaplig tidskrift.
Syftet med rapportserien är att ge den ekonomiska politiken och den ekonomiskpolitiska diskussionen ett kunskapsunderlag.

Ehof Grafiska AB, Uppsala 2019ISSN 1651-1131

Påverkar skolnedläggningar elevers
skolresultat? aav
Jonas Larsson Taghizadeh b
2019-02-25

Sammanfattning

Den här rapporten undersöker effekterna av skolnedläggningar på studieresultat
hos svenska högstadieelever under perioden 2000–2012. Undersökningen jämför
studieresultat hos elever som gått ut nian på de nedlagda skolorna med motsvarande hos deras yngre syskon som förväntades gå på samma högstadieskola,men som en följd av nedläggningen gick ut nian på en annan skola. Resultaten
visar att skolnedläggningarna i Sverige inte haft någon effekt på elevernas studieresultat. För att förklara detta resultat undersöks olika dimensioner av elevernas
skolkvalitet före och efter nedläggningarna, skolval samt störningseffekter av
skolnedläggningarna. Dessa analyser visar att de drabbade eleverna kom att gåpå skolor med högre genomsnittliga studieresultat, men där lärarna hade lägre
kompetens och erfarenhet. Möjligheten att välja skola verkar inte göra att eleversom påverkas av skolnedläggningar kommer till skolor av högre kvalitet. Vidare
visar resultaten på små störningseffekter av nedläggningarna eftersom effekternapå förflyttade elever, vars undervisning kan ha störts av nedläggning, inte skiljer
sig från effekterna på efterföljande elevkullar.

a Rapporten är en sammanfattning av en mer omfattande forskningsstudie på engelska (Taghizadeh2019) som innehåller en mer detaljerad presentation av tidigare forskning, data, metod och resultat,
inklusive delanalyser på nedläggningar av lågpresterande respektive högpresterande skolor samt
spridningseffekter på mottagande skolor.
b Jonas Larsson Taghizadeh, jonas.larsson@statsvet.uu.se, Statsvetenskapliga institutionen,
Uppsala universitet.

IFAU - Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

1Innehållsförteckning
1

Inledning ......................................................................................................................................... 32

Hur förväntas skolnedläggningar påverka elever? ....................... 5

3

Bakgrund: skolnedläggningar i Sverige och deras orsaker.. 8

4

Metod och data.....................................................................................................................105
5.1

Resultat ........................................................................................................................................... 13
Totaleffekterna av skolnedläggningarna ................................................ 13

5.3

Kan vi lita på resultaten?............................................................................................. 17

4.1
4.2

5.2

6

Metod ................................................................................................................................................10
Variabler och data...............................................................................................................11

Skolnedläggningarnas effekter på förflyttade elever
jämfört med efterföljande elevkullar............................................................16
Slutsatser .................................................................................................................................... 20

Referenser ................................................................................................................................................ 22
Appendix: sammanfattande statistik ....................................................................... 25

2

IFAU -Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

1

Inledning

Skolnedläggningar är en allt vanligare reformstrategi när skoldistrikt och
kommuner i västvärlden står inför minskande elevkullar, ekonomiska problem
och sjunkande studieresultat. I Sverige hotades runt 1300 kommunala grundskolor av nedläggning mellan 1991 och 2010 och ungefär 65 procent av dessa
lades ner. Huvudskälet bakom nedläggningarna var bristande utnyttjande av
skollokaler på grund av minskande elevkullar samt konkurrens från friskolor(Taghizadeh 2016). Skolnedläggningar har på senare tid också blivit allt mer
accepterade som en strategi för att höja studieresultat (se t.ex. SVT 2016a; SVT
2016b; Dagens Nyheter 2015). I USA, som haft en mer aktiv politik i detta
avseende, gav Obamaadministrationen ekonomiska bidrag till delstater för att
lägga ned lågpresterande skolor och tusentals skolor har lagts ned de senaste
decennierna (Brummet 2014).
Eftersom skolnedläggningar är vanliga både i Sverige och i andra länder är
det viktigt att beslutsfattare har god kunskap om hur de påverkar elever och undervilka förutsättningar de kan bidra till förbättrade skolresultat. En genomgång av
litteraturen (jmf. Taghizadeh 2019) visar dock att endast effekterna på förflyttade
elever studerats. Vi vet mycket lite om effekterna på efterföljande elevkullar vars
undervisning inte blir avbruten och där effekterna av nedläggningar på studieresultat därför kan vara mer positiva. Vidare fokuserar nästan alla tidigare studierpå USA och vi vet inte om deras resultat är generaliserbara till länder med skolvalssystem där eleverna kan välja mellan offentligt finansierade skolor med olika
huvudmän och inriktning, som Sverige.
Syftet med denna rapport är att undersöka effekterna av skolnedläggningar
på skolkvalitet samt studieresultat hos förflyttade elever och efterföljande elevkullar i Sverige. Vilka effekter hade skolnedläggningarna i Sverige? Hur skiljer
sig effekterna på förflyttade elever från effekterna på efterföljande elevkullar av
elever? Effekterna analyseras genom en studie på alla nedlagda högstadieskolor
i Sverige under perioden 2000–2012 med hjälp av svenska registerdata. Skolresultaten hos elever som gått ut nian på de nedlagda skolorna jämförs med
prestationerna hos deras yngre syskon som förväntades gå på samma högstadieskola, men som en följd av nedläggningen gick ut nian på en annan högstadieskola.
Resultaten i rapporten visar att skolnedläggningarna i Sverige inte hade någon
effekt på elevernas studieresultat, trots att de drabbade eleverna som en följd av
nedläggningarna kom att gå på skolor med högre genomsnittliga studieresultat.
Effekterna på förflyttade elever, vars undervisning kan ha störts av nedläggning,skiljer sig inte från effekterna på efterföljande elevkullar och möjligheten att

IFAU - Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

3

välja skola i Sverige verkar inte göra att elever som påverkas av skolnedläggningar kommer till skolor av högre kvalitet.
Studien är av stor samhällelig relevans och kan vara till stor nytta för beslutsfattare eftersom vi kan vänta oss fler skolnedläggningar i framtiden i Sverige
som följd av negativa demografiska trender i landsbygdskommuner (se Boverket2012), ökande ojämlikheter i studieresultat (se OECD 2015) och ökad skolsegregation (Böhlmark m.fl. 2015) om de nuvarande trenderna håller i sig. Nedläggningar av segregerade lågpresterande skolor har blivit allt mer accepterade i
Sverige i syfte att höja studieresultat och motverka skolsegregation (se t.ex. SVT
2016a; SVT 2016b) och den nya regeringen avser att göra det enklare att stänga
skolor (Socialdemokraterna 2019).
Ett vanligt argument i debatten från kritiker är att skolnedläggningar
motiverade av minskande elevkullar skadar eleverna och påverkar lärande samt
studieresultat negativt (se Taghizadeh 2016, Uba 2016). Stämmer detta? Ellerkan skolnedläggningar förutom att spara pengar också vara en effektiv strategi
för att höja studieresultaten? Rapporten syftar till att besvara dessa policyfrågor
genom att undersöka den sammantagna effekten av skolnedläggningar för
drabbade elever. Man bör dock vara försiktig med att generalisera den sammanlagda effekten till enskilda skolnedläggningar eftersom effekterna kan bero på
specifika omständigheter kring de enskilda nedläggningarna som inte studeras
närmare: orsakerna till nedläggningen, skolans egenskaper och till vilka skolor
de drabbade eleverna hänvisades.
Rapporten är disponerad enligt följande: avsnitt 2 sammanfattar tidigare
forskning kring skolnedläggningars effekter på elevers studieresultat, avsnitt 3
diskuterar orsakerna bakom skolnedläggningarna i Sverige och presenterar
deskriptiv statistik om dem, avsnitt 4 presenterar den empiriska metoden och
datamaterialet, avsnitt 5 presenterar rapportens resultat; och avslutningsvis
sammanfattas rapportens huvudslutsatser med en diskussion i avsnitt 6.

4

IFAU -Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

2

Hur förväntas skolnedläggningar påverka elever?

Det finns en begränsad forskningslitteratur om hur skolnedläggningar påverkar
studieresultaten hos förflyttade elever. Nästan alla tidigare studier är gjorda på
amerikanska elever. Resultaten är något motsägelsefulla och få studier hittarnågra starka effekter. Ett mönster i tidigare studier är dock att flera av dem finneren kortsiktig negativ effekt på studieprestationer ett år efter nedläggningen som
sedan följs av en stadig ökning. Efter tre år tenderar studieresultaten att matchade trender som fanns före nedläggningen (Engberg m.fl. 2010; Carlson och
Lavertu 2016; Brummett 2014). Positiva effekter på studieresultaten har framför
allt hittats bland elever som blivit förflyttade från lågpresterande skolor(Brummet 2014; Carlson och Lavertu 2015; 2016; De la Torre och Gwynne2009). 1 Negativa effekter, å andra sidan, har i första hand hittats vid nedläggningar av högpresterande skolor och i dessa fall kan de negativa effekterna kvarstå flera år efter nedläggningen (jmf. Brummet 2014).
Hur förklaras då dessa effekter? I litteraturen antas skolnedläggningar främstpåverka elevers studieprestationer genom två mekanismer: (i) störningsmekanismen och (ii) skolkvalitetsmekanismen. För det första förväntas skolnedläggningar bryta ner elev- och lärarnätverk när elever flyttas mellan skolor, vilket
kan störa lärandeprocessen (störningsmekanismen). 2 Denna mekanism kan illustreras genom en enkätundersökning som gjordes på 483 elever som förflyttadesfrån en nedlagd skola i USA (Kirshner m.fl. 2010). I studien rapporterade nästan
hälften av de förflyttade eleverna svagare relationer med lärare och kamrater på
den nya skolan jämfört med den gamla skolan och en fjärdedel av eleverna
rapporterade att de kände sig dåligt behandlade av ungdomar eller vuxna på sina
nya skolor. De förflyttade eleverna upplevde också nya akademiska normer,
rutiner och förväntningar i de nya skolorna. Intervjuer med personal och
föräldrar på den mottagande skolan visar i sin tur att det inte bara var de
förflyttade eleverna som fick sin undervisning störd av nedläggningen.
Intervjuade lärare, elever och föräldrar upplevde att nedläggningen ledde till ett
klimat av osäkerhet och stress bland både personal och elever på den mottagandeskolan, som påverkade de senares studieprestationer negativt.

1 Negativa spridningseffekter på elever i mottagande skolor kan dock motverka dessa positiva
effekter (Brummet 2014, Carlson och Lavertu 2015). Jag hittade dock inga sådana negativa
effekter i det svenska fallet (se Taghizadeh 2019) och det gjorde inte heller Engberg m.fl. 2010 påamerikanska elever.
2 Man kan tänka sig en relaterad flyttningsmekanism: skolnedläggningar leder till att familjer
flyttar, vilket också bidrar till att bryta ner sociala nätverk med kompisar, studiekamrater och lärare
bland drabbade elever. I mitt fall påverkar dock denna mekanism en mycket liten andel av eleverna
och jag valde därför att inte studera den närmare.

IFAU - Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

5

För det andra förväntas nedläggningar av skolor med dåliga resultat leda till
att förflyttade elever exponeras för högpresterande kamrater och bättre lärare isina nya skolor, vilket kan förbättra deras inlärning (skolkvalitetsmekanismen).
Mekanismen har stöd av flera studier på kamrateffekter 3 som har visat att förekomsten av högpresterande elever i ett klassrum kan ha en positiv inverkan på
studieprestationerna hos klasskamraterna (Sacerdote 2011). 4
Med störningsmekanismen och skolkvalitetsmekanismen i åtanke kan vi förvänta oss en negativ effekt av skolnedläggningar på studieresultat om den förra
dominerar och en positiv effekt om den senare dominerar, förutsatt att eleverna
förflyttas till bättre skolor. Vilken av dessa mekanismer som dominerar och
under vilka omständigheter är fortfarande en öppen empirisk fråga i litteraturen.
En begränsning med befintliga studier är att de bara analyserar skolnedläggningarnas effekter på förflyttade elever. Detta förstärker störningsmekanismens
effekter på resultaten. Skolnedläggningar påverkar också framtida elevkullar
som också skulle ha gått på skolan, men som inte kan göra det på grund av nedläggningen. Här kan vi förvänta oss mer positiva effekter, eftersom efterföljande
elevkullar aldrig får sin undervisning störd av nedläggningen samtidigt som den
gör att de kan komma till bättre skolor (jmf. Brummet 2014, Engberg m.fl. 2012).
Den ensidiga fokuseringen på förflyttade elever i den vetenskapliga litteraturen
kan således ge en vilseledande bild av skolnedläggningars konsekvenser för
beslutsfattare. För att fånga den fulla effekten av skolnedläggningar måste vibåde analysera effekterna på förflyttade elever och effekterna på efterföljande
elevkullar som skulle gått på skolan. Vidare kan man, genom att fokusera på
efterföljande elevkullar, bättre isolera skolkvalitetsmekanismen. När det gäller
efterföljande elevkullar kan vi förvänta oss att effekterna av skolnedläggningarna
på studieresultaten primärt beror på huruvida skolnedläggningen exponerar dem
för högpresterande kamrater och bättre lärare eller inte.
Vidare fokuserar nästan alla tidigare studier på USA och vi vet inte om deras
resultat är generaliserbara till andra länder. 5 Institutionella skillnader mellan
skolsystemet i USA och andra länder kan minska värdet av befintliga studier för

3 Kamrateffekter är de effekter som elevers bakgrund, beteende eller prestationer har på andra
studiekamrater i klassen (jmf. Sacerdote 2011).
4 Förflyttning av lågpresterande elever kan enligt samma resonemang ha negativa konsekvenser
för elever på mottagande skolor.
5 I min genomsökning av tidigare forskning stötte jag bara på tre studier som fokuserade på
skolnedläggningar utanför USA. Två av dessa fokuserar på speciella typer av skolor (Izadi 2015
på landsbygdsskolor i Finland, De Witte & Klaveren 2014 på muslimska skolor) vilket minskar
deras generaliserbarhet. Jag har bara identifierat en studie på skolnedläggningar utanför USA som
fokuserar på vanliga skolor (se Beuchert m.fl. 2018).

6

IFAU -Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

beslutsfattare och forskare utanför USA. I synnerhet kan det vara svårt att generalisera resultaten till länder med omfattande skolvalssystem, som Sverige, där
det offentliga både finansierar kommunala skolor och privata friskolor och där
eleverna således är fria att välja mellan ett stort antal typer av skolor med olika
pedagogiska inriktningar och driftformer. I USA går ungefär 10 procent av eleverna på privatfinansierade skolor (Cape 2017). Motsvarande siffra för Sverigeär 0,1 procent samtidigt som så många som 17 procent av eleverna går på skattefinansierade fristående skolor (Skolverket 2018). Teoretiskt sett kan vi förvänta
oss mer positiva effekter av skolnedläggningar i länder med omfattande skolvalssystem eftersom systemet i teorin ger eleverna bättre möjligheter att flytta
till skolor av högre kvalitet efter skolnedläggningen. Detta gäller framför allt deelever där vi skulle förvänta oss de mest positiva effekterna av nedläggningarna:
svaga elever med lågutbildade föräldrar har möjlighet att välja en friskola av hög
kvalitet. Det är därför särskilt intressant att studera effekterna av skolnedläggningar i länder med omfattande skolvalssystem.

IFAU - Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

7

3

Bakgrund: skolnedläggningar i Sverige och deras
orsaker

Som ett resultat av demografiska förändringar, ekonomiska svårigheter och
konkurrensen mellan kommunala skolor och friskolor har mer än hundra kommunala högstadieskolor lagts ned i Sverige under de senaste decennierna. Som ide flesta andra länder var huvudorsaken bakom nedläggningarna i Sverige
minskande elevkullar. Denna slutsats bygger på tre uppgifter. För det första
stängdes cirka 90 procent av högstadieskolorna som inkluderas i studien underåren 2005 till 2012, en period där antalet skolbarn i åldrarna 7–15 år minskade
dramatiskt i många kommuner (Montin 2008). För det andra hade de nedlagda
skolorna ett fallande elevunderlag jämfört med liknande skolor i Sverige undersamma period. I genomsnitt förlorade de nedlagda skolorna 26 procent av sina
elever under fyraårsperioden före stängningen, samtidigt som jämförbara skolor
i Sverige under samma tid bara förlorade 3 procent av sina elever. 6 Den negativa
elevutvecklingen kan inte förklaras av etableringen av fristående skolor,
eftersom de stängda skolorna var belägna i kommuner med färre elever i fristående skolor (8,4 procent) och en svagare trend i friskoleetableringar(+35 procent), jämfört med den genomsnittliga kommunen i Sverige undersamma tidsperiod (9,1 procent + 44 procent).
För det tredje får tolkningen ovan stöd av min granskning av det kommunala
beslutsunderlaget bakom nedläggningarna. Jag har tillgång till den kommunala
dokumentationen bakom de flesta av skolnedläggningarna som ägde rum i de
29 största kommunerna i Sverige 2000 till 2010 (se Taghizadeh 2016). Den
kommunala dokumentationen täcker ungefär en tredjedel av högstadieskolorna
som är med i denna studie (37 skolor). 35 av de 37 skolnedläggningarna som
behandlas i dokumentationen motiverades främst med sjunkande elevkullar ikommunen eller i skolan, och elevernas studieresultat nämndes bara i relation tillen av nedläggningarna. Friskolor nämndes bara i 9 av 37 fall (även om de sällan
utrycktes som huvudorsaken bakom nedläggningarna). Även om urvalet av
skolor inte är slumpmässigt och inte täcker alla nedlagda högstadieskolor i denna
studie, antyder min granskning av nedläggningsdokumentationen att negativa

6 Dessa siffror bygger på matchning av nedlagda skolor med liknande ej nedlagda skolor baserat
på antal elever i skolan fyra år tidigare, och andel elever med högutbildade föräldrar. Den
genomsnittliga elevtrenden för alla ej nedlagda skolor under studieperioden var mer positiv: + 5
procent jämfört med fyra år tidigare.

8

IFAU -Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

demografiska trender var huvudorsaken bakom nedläggningarna och att skolnedläggningar som uttryckligen bygger på låga studieresultat är mycket sällsynta i
Sverige.
Vad var det då för typ av högstadieskolor som stängdes i Sverige? Utifrån
diskussionen ovan kan man lätt tro att det bara handlar om skolor på landsbygden
med vikande elevunderlag. Så var dock inte fallet. Endast 27 procent av skolorna
i studien kan klassificeras som landsbygdsskolor och resten bör kategoriseras
som stadsskolor. 7 De nedlagda skolorna och de mottagande skolorna beskrivs
mer detaljerat i Tabell 1 nedan. Där kan vi se att de nedlagda skolorna var något
mindre och att eleverna på de nedlagda skolorna hade något lägre betygsrank(percentiler) än genomsnittet. Vidare ser vi en underrepresentation av högutbildade föräldrar och en överrepresentation av utlandsfödda föräldrar bland eleverna på de nedlagda skolorna. De mottagande skolorna, i jämförelse, var något
större och elevernas betyg låg närmare genomsnittet. När det gäller föräldrarna
till eleverna på de mottagna skolorna låg andelen högutbildade också närmare
genomsnittet samtidigt som överrepresentationen av utlandsfödda föräldrar
fanns kvar.
Tabell 1 Hur de nedlagda högstadieskolorna och de mottagande skolorna skiljer
sig från genomsnittskolan samma år
Stängda skolor 2002–2012

Mottagande skolor 2004–2016

Medelvärde

Medelvärde

Differens

Differens

nationella

nationella

genomsnittet

genomsnittet

Genomsnittlig betygsrank

0,454-0,028***0,479-0,008*Andel elever med

0,115-0,052***0,172-0,008*0,188

0,037*

0,215

0,040***

68,2

-3,39

84,4

13,1***

högutbildade föräldrar
Andel elever med
utlandsfödda föräldrar
Genomsnittligt antal
elever i årskurs 9
Antal skolor

97

714

***/**/* indikerar att skillnaderna mellan de nedlagda/mottagande skolorna och den genomsnittliga skolan
samma år är statistiskt säkerställda skild från noll på 1/5/10 procents signifikansnivå.

7 En landsbygdsskola definieras här som en skola som ligger utanför den största tätorten ikommunen. En tätort är i sin tur ett område med angränsande byggnader med högst 200 meter
mellan husen.

IFAU - Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

9

4

Metod och data

4.1

Metod

En svårighet när man försöker utvärdera effekter av skolnedläggningar är att det
sannolikt finns en systematik i vilka skolor som läggs ned: vissa typer av elever,familjer eller skolor drabbas mer än andra. Vilken typ av familjer som påverkas
beror på bakgrunden till skolnedläggningarna; det kan handla om avtagande
elevunderlag i en viss typ av kommun, dåligt fungerande skolor i socioekonomiskt utsatta områden, eller andra bakomliggande förklarings-faktorer. Det
går därför inte att fånga effekterna av skolnedläggningar genom att jämföra
elever som drabbats av skolnedläggningar med elever som inte gjort det,
eftersom en sådan jämförelse även kommer att spegla skillnader i elevernas
initiala förutsättningar. Jag använder mig därför av en metod som beräknar sambanden genom att jämföra elever som gått ut nian på de nedlagda skolorna med
deras yngre syskon som förväntades gå ut nian på samma skolor, men som tillen följd av skolnedläggningarna gick på andra skolor. Metoden bygger på antagandet att det är vanligare att syskon går ut nian på samma högstadieskolor änpå olika skolor, så länge inte skolan läggs ner. Svenska registerdata tyder på att
detta antagande håller för en majoritet av de berörda eleverna. 8
Genom syskonjämförelsen tar analysen hänsyn till att de elever som drabbas
av skolnedläggningar kan skilja sig från den genomsnittlige eleven. Syskon delar
uppväxtvillkor, social bakgrund och migrationsbakgrund, och genom en
jämförelse inom familjen kan skillnader i skolresultat som kan hänföras tillsådana bakomliggande förutsättningar konstanthållas i analysen, och effekten av
skolnedläggningen kan därmed renodlas.
Metoden jämför studieresultaten mellan äldre och yngre syskon som påverkas
av skolnedläggningar med skillnader i studieresultat mellan syskonpar som gårpå skolor som inte omfattas av organisatoriska förändringar. På detta sätt kan vi
ta hänsyn till generella skillnader i resultat mellan äldre och yngre syskon. Om
de drabbade yngre syskonen skiljer sig från sina äldre syskon när det gäller

8 Bland syskonpar bestående av ett äldre syskon som gick ut nian på de nedlagda skolorna ochhans/hennes yngre syskon som också gick ut nian innan skolan lades ned (åldersskillnad 1 till 6år), gick ungefär 70 procent av eleverna på samma skola (motsvarande siffra för alla skolor samma
period är 85 procent). Således påverkades en majoritet av de yngre eleverna i studien av
skolnedläggningen: det yngre syskonet förväntades gå ut nian på samma högstadieskola som sittäldre syskon, men tvingades gå på en annan högstadieskola på grund av nedläggningen.

10

IFAU -Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

studieresultat, och denna skillnad systematiskt avviker från de generella resultatskillnader som finns mellan äldre och yngre syskon, så har vi funnit effekter av
skolnedläggningen.
Resultaten i denna rapport är generaliserbara till alla svenska elever förutsatt
att effekterna är oberoende av (1) syskonordning, vilket jag delvis tar hänsyn tilli modellen, samt (2) huruvida eleverna har syskon eller inte. Tyvärr är det intemöjligt att testa om dessa antaganden håller med befintliga registerdata. Meneftersom endast 10 procent av grundskoleeleverna i Sverige saknar syskon (SCB2018), bör resultaten vara generaliserbara till de flesta eleverna i landet.
4.2

Variabler och data

Studiens dataunderlag har samlats in från administrativa register hos SCB.
I registret ingår uppgifter på alla högstadieelever som gick ut nian på en svensk
grundskola mellan 2000 och 2016, inklusive examensår, födelseår, betyg frånnian, resultat från nationella prov och socioekonomiska uppgifter för elevernas
föräldrar samt uppgifter om skolornas driftform.
Studieresultaten hos eleverna mäts genom en variabel som fångar slutbetyg inionde klass (meritvärde), och en variabel som fångar betyg på de nationella prov
som genomförs i nian på högstadiet. Båda variablerna är transformerade till en
percentilrank för att begränsa effekterna av betygsinflationen på resultaten. Med
andra ord får varje elev en percentilrank utifrån hur deras betyg eller nationella
provresultat förhåller sig till betygen hos andra elever i Sverige samma år. Denförsta beroende variabeln som jag kallar Betygsrank består av ett meritvärde
mellan 0 och 320 poäng utifrån alla ämnen på högstadiet som transformerats tillen percentilrank där .51 motsvarar en rankning som ligger över 50,99 procent av
alla elever som gick ut nian samma år. Den andra beroende variabeln som jag
kallar Nat prov rank består av en skala mellan 0 och 9 poäng där 9 poäng motsvarar högsta möjliga betyg (MVG eller A) i de nationella proven i svenska,
matematik och engelska. Även denna variabel är transformerad till en percentilrank. Variabeln har en fördel över betygsrank eftersom den åtminstone teoretisktborde vara mindre känslig för betygsinflation eftersom testen är utformade
nationellt och lärarna är försedda med riktlinjer när de rättas. Men antalet observationer är lägre eftersom alla elever inte genomförde proven och uppgifter
saknas de första undersökningsåren.
I uppsatsen undersöks även hur nedläggningen påverkar elevers skolkvalitet
och sannolikheten att flytta till en fristående skola. Eventuella positiva effekter
av skolnedläggningar antas i litteraturen främst vara att resultat av att elever förflyttas till skolor med fler högpresterande elever och med lärare av högre kvalitet(skolkvalitetsmekanismen). Genom att undersöka förekomsten av sådanaIFAU - Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

11effekter kan vi således få en uppfattning av orsaksmekanismerna bakom de uppmätta effekterna. Medel betygsrank är det mått jag använder för att fånga
elevernas samlade prestationer på en skola vilket kan ge en bild av de eventuellakamrateffekter som kan påverka de drabbade eleverna. Variabeln fångar
elevernas genomsnittliga betygsrank på en skola. Jag använder en variabel
baserad på betyg istället för resultat från de nationella proven eftersom det genererar ett mycket större antal observationer. Variablerna Lärarbehörighet och
Lärarerfarenhet mäter lärarkvalitet. Den första variabeln fångar andelen lärare i
skolan med lärarexamen från högskola/universitet. Den andra variabeln fångar
det genomsnittliga antalet år som lärarna i skolorna har undervisat i sin karriär.
Slutligen fångar variabeln Gick på friskola huruvida eleven gick ut nian från enfriskola (1) eller en kommunal skola (0). Tyvärr var det omöjligt att inkludera ett
tillförlitligt mått på antalet lärare per elev i nionde klass eftersom majoriteten av
skolorna täckte klasserna 1 till 9 och det inte gick att identifiera vilka elevkullar
som lärarna undervisade. Av naturliga skäl saknas också registeruppgifter omlärarnas pedagogiska skicklighet.
Uppgifter om skolnedläggningar samlades in genom en triangulering av fyra
datakällor. Genom två forskningsprojekt på skolnedläggningar sammanställdes
först en preliminär lista över föreslagna och genomförda skolnedläggningar av
högstadium i Sverige 2000 till 2012. Listan bygger på en grundlig genomgång
av alla tidningar i Sverige (se Uba 2016) och en genomgång av dokumentationen
bakom skolnedläggningsbeslut i de 29 största kommunerna i Sverige (seTaghizadeh 2016). För att se till att skolorna i listan verkligen stängdes och för
att fånga examensåren för de sista kohorterna jämfördes listan med registeruppgifter från Skolverket som har historiska uppgifter om alla skolor och hurmånga elever de hade varje år samt registeruppgifter från SCB om elever i nionde
klass. På så sätt kunde jag se till att mina nedläggningsdatum (sista årskursen)
var korrekta och att inga högstadieelever förekom på skolorna efter dessa datum.

12

IFAU -Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

5

Resultat

5.1

Totaleffekterna av skolnedläggningarna

Tabell 2 redovisar de sammanlagda effekterna av skolnedläggningarna i Sverigepå förflyttade elever och efterföljande elevkullar. Analysen inkluderar drabbade
elever som tog examen mellan ett och sex år efter nedläggningen. Ungefär
hälften av dessa elever tog examen ett eller två år efter nedläggningen, vilket
innebär att de troligen gick på samma högstadium som sitt äldre syskon i sjundeoch åttonde klass, och därmed blev förflyttade från skolan i samband med nedläggningen. Övriga elever tog examen tre till sex år efter nedläggningen, vilket
innebär att de gick i lågstadiet eller mellanstadiet när nedläggningen
genomfördes och att de började högstadiet på en annan skola.

IFAU - Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

13

Tabell 2 Skolnedläggningarnas effekter på skolkvalitet och studieprestation hos förflyttade elever och efterföljande elevkullar, yngre
elever som gick ut nian 1–6 år efter nedläggningen
(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

Medel betygsrankGick på

Lärarbehörighet

Lärarerfarenhet

Betygsrank

Nat prov rankskolafriskola

skola

skola

elev

elev

0,019***

0,137***-0,027**-1,67***-0,0030,007(0,007)(0,015)(0,011)(0,391)(0,008)(0,010)

Antal påverkade elever

4 670

4 670

3 369

3 369

4 670

3 376

Antal elever totalt

325 738

325 738

312 290312 290

325 738

252 524

Antal nedlagda skolor

97

97

97

97

97

94

Justerad R2

0,219

0,100

0,328

0,347

0,035

0,028

Effekt av skolnedläggning

Not: Alla regressioner inkluderar fixa effekter för familjer och kommun*årskull samt syskonordningskontroller. Standardfel är klustrade på skolnivå (äldre syskons
skola). ***/**/* indikerar att skattningen är statistiskt säkerställt skild från noll på 1/5/10 procents signifikansnivå.

14

IFAU -Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

Vi börjar med att analysera effekterna på skolkvaliteten för de drabbade
eleverna som presenteras i modellerna (1), (3) och (4). Effekterna indikerar att
de påverkade eleverna gick ut nian på skolor med 2 percentiler högre genomsnittlig betygsrank än vad som skulle varit fallet om de gått i de nedlagda
skolorna (Modell 1). Förflyttade elever och efterföljande elevkullar kom således
till skolor där eleverna hade högre betyg och större kunskaper/färdigheter,
förutsatt att betygsrankningen reflekterar det senare. Detta kan ha lett till positiva
kamrateffekter för de påverkade eleverna. Effekterna på skolkvalitet är
emellertid inte bara positiva. De mottagande skolorna hade 2,7 procentenheter
lägre andel behöriga lärare (Modell 3) och -1,67 år mindre erfarna lärare (Modell
4) jämfört med de stängda skolorna. Många av de mottagande skolorna var
friskolor. Som en följd av skolnedläggningen ökade sannolikheten för det yngre
syskonet att gå i en friskola med 14 procentenheter jämfört med det äldre
syskonet (Modell 2), och i förhållande till motsvarande syskonskillnader itidigare årskullar (innan nedläggningen) var ökningen ca 8,6 procentenheter(jämför effekterna i Tabell 4). Den högre sannolikheten att gå på friskola kan
delvis förklara de negativa effekterna på lärarkvaliteten eftersom sådana skolor
enligt registerdata i genomsnitt har färre behöriga och mindre erfarna lärare.
Resultat för elevernas studieprestationer presenteras i modellerna 5 och 6.
Effekterna är inte statistiskt signifikanta i någon av modellerna och estimaten ärsmå. Sammantaget tyder resultaten på att skolnedläggningarna i Sverige inte
hade någon effekt på elevernas prestationer. En potentiell förklaring kan hittas i
resultaten från skolkvalitetsmodellerna. Trots att skolnedläggningarna gjorde att
förflyttade elever och efterföljande elevkullar kom till skolor där eleverna hadenågot högre betyg var förbättringen för liten för att kompensera för eventuellastörningseffekter av nedläggningarna på förflyttade elever. Dessutom hadeskolnedläggningarna negativa effekter när det gäller lärarkvaliteten, mätt i
utbildning och erfarenhet, vilket också kan ha neutraliserat eventuella små
positiva kamrateffekter.

IFAU - Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

15

5.2

Skolnedläggningarnas effekter på förflyttade elever
jämfört med efterföljande elevkullar

I Tabell 3 nedan försöker jag isolera effekterna av skolnedläggningarna på
skolkvalitet samt studieresultat hos förflyttade elever samt efterföljande eleveroch jämföra effekterna på dessa två elevgrupper.
Tabell 3 Jämförelse mellan skolnedläggningarnas effekter på studieprestation
hos förflyttade elever och efterföljande elevkullar
(1)

(2)

Betygsrank

Nat prov rank

elev

elev

Effekt av skolnedläggning på

0,002

0,004

förflyttade elever(0,009)(0,011)

Effekt av skolnedläggning på-0,0050,019

efterföljande elevkullar(0,014)(0,014)
Not: Alla regressioner inkluderar fixa effekter för familjer och kommun*årskull samt
syskonordningskontroller. Standardfel är klustrade på skolnivå (äldre syskons skola). ***/**/*
indikerar att skattningen är statistiskt säkerställt skild från noll på 1/5/10 procents signifikansnivå.

Den första raden visar effekterna på elever som gick ut nian 1–2 år efter nedläggningen. Detta innebär att de yngre drabbade syskonen gick i sjunde elleråttonde klass när deras äldre syskon gick ut nian på skolan och den stängdes.
Nästan alla de stängda skolorna hade elever i sjunde (79,4 procent) och åttonde
klass (90,7 procent) vid tidpunkten för nedläggningen. Eftersom dessa elever
blev förflyttade från skolan i samband med nedläggning borde en del av
effekterna här genereras av störningsmekanismen.
Den andra raden visar effekterna på elever som gick ut nian 3 till 6 år efter
nedläggningen. Detta innebär att de yngre syskonen i de flesta fall gick ilågstadiet eller mellanstadiet vid tidpunkten för nedläggningen och inte hadebörjat högstadiet. I och med detta genereras effekterna här huvudsakligen av
skolkvalitetsmekanismen och inte av störningsmekanismen, eftersom eleverna
inte fick sin högstadieundervisning störd av nedläggningen. 11 Som vi kan se i

11 Ungefär 58 procent av de nedlagda skolorna var skolor med klasserna 1–9, vilket innebär att
elever i lägre årskurser också påverkades av nedläggningen. De påverkades dock inte underhögstadietiden. Skolor av denna typ brukar vanligen placera högstadieelever i separata byggnader
och vanligen ändras klassernas sammansättning samt elevernas lärare inför årskurs 6 eller 7

16

IFAU -Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

tabellerna är effekterna på studieresultat lika i den meningen att de är små ochinte statistiskt signifikant skilda från noll. Återigen verkar det som att eventuellapositiva kamrateffekter som en följd av de högre genomsnittsbetygen på demottagande skolorna och de negativa effekterna på lärarkvaliteten var för små
eller kan ha neutraliserat varandra, vilket resulterar i begränsande effekter påelevernas studieresultat. Det faktum att resultaten för framtida elevkullar här
trots allt är så lika dem på förflyttade elever talar också för att störningseffekterna
av skolnedläggningarna i Sverige var små, eftersom den senare gruppen inte förflyttades från sin högstadieskola. Om störningseffekterna hade varit stora hadevi sett en större skillnad mellan de två elevgrupperna.
5.3

Kan vi lita på resultaten?

För att resultaten ska kunna tolkas som orsakssamband, d.v.s. som effekter av
skolnedläggningar, gör jag i analysen antagandet att skillnaderna i studieresultat(och andra utfallsmått) mellan syskon på nedlagda skolor inte skulle skilja sigfrån motsvarande skillnader bland syskonpar på jämförbara skolor, om inte nedläggningen hade ägt rum. Ett annat sätt att uttrycka detta är att
syskonskillnaderna i de drabbade skolorna inte ska avvika från de i jämförelseskolorna av andra orsaker än just skolnedläggningarna. För att undersöka om
detta antagande är rimligt testar jag i Tabell 4 om skillnaderna mellan yngre ochäldre syskon skiljer sig mellan nedlagda skolor och jämförelseskolor, flera årföre nedläggningen, d.v.s. innan något syskon överhuvudtaget hade påverkats.
Jag undersöker alltså om syskonskillnaderna i de drabbade skolorna avviker frånmotsvarande skillnader i andra skolor i perioden innan skolnedläggningarna
genomfördes.
Tabellen visar att sådana skillnader inte fanns avseende skolans genomsnittsbetyg och inte heller avseende elevernas individuella betygsrank. Däremot fanns
redan före skolnedläggningarna en trend mot att allt fler yngre syskon i berörda
skolor gick över till fristående skolor.

(skolval i årskurs 5/6 förstärker detta ytterligare). Således är det sannolikt att det finns en tydlig
uppdelning mellan låg/mellanstadium och högstadiet även på 1–9-skolor och att eleverna skulleha bytt klassrum, lärare och kamrater i klass 6 eller 7 även om inte högstadiet lagts ner. Resterande
skolor som lades ned bestod av högstadieskolor med klass 6 till 9 (14,6 procent) och 7 till 9 (27procent). Vidare visar tidigare forskning att skolnedläggningar har begränsade störningseffekterpå förflyttade elever efter tre år (när eleverna i denna analys gick ut nian) vilket också talar för att
störningseffekterna borde vara mycket små (jmf. Engberg m.fl. 2010; Carlson & Lavertu 2016;
Brummett 2014).

IFAU - Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

17

Detta resultat kan möjligtvis förklaras av att eleverna kan ha informerats om
den kommande nedläggningen av högstadiet eller hört rykten om den. Sådana
elever kan vara mer benägna att välja en fristående skola för att inte riskera att
få sin undervisning störd av nedläggningen. Det kan också ha funnits rykten om
att de hotade skolorna var av låg kvalitet eftersom de förlorade många eleveråren innan nedläggningen. Detta kan också ha motiverat eleverna att välja andra
skolor framför den hotade skolan. Tabellen visar också små signifikanta
skillnader avseende lärarbehörigheten, men dessa går i motsatt riktning iförhållande till huvudresultaten i Tabell 2. Sammantaget visar Tabell 4 att deberörda skolorna redan innan nedläggningen påverkades av att elever flyttade till
fristående skolor, men att de inte tycks avvika från andra skolor när det gäller
elevers betygsrank. Detta ger stöd för att huvudresultaten kan tolkas som orsakssamband av skolnedläggningar.

18

IFAU -Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

Tabell 4 Syskonskillnader i skolkvalitet och studieprestation mellan drabbade skolor och jämförelseskolor 1–6 år innan
(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

Medel betygsrankGick på

Lärarbehörighet

Lärarerfarenhet

Betygsrank

skolafriskola

skola

skola

elev

0,001

0,051***

0,013**-0,0180,001(0,004)(0,009)(0,006)(0,204)(0,007)

Antal påverkade elever

4 670

4 670

3 308

3 308

4 670

Antal elever totalt

224 236

224 236

216 962

216 962224 236

Antal nedlagda skolor

95

95

91

91

95

Justerad R2

0,245

0,089

0,362

0,284

0,038

SkillnadNot: Alla regressioner inkluderar fixa effekter för familjer och kommun*årskull samt syskonordningskontroller. Standardfel är klustradepå skolnivå (äldre syskons skola). ***/**/* indikerar att skattningen är statistiskt säkerställt skild från noll på 1/5/10 procents
signifikansnivå.

IFAU - Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

19

6

Slutsatser

Syftet med denna studie var att undersöka effekterna av skolnedläggningar på
studieresultat hos förflyttade elever och efterföljande elevkullar i Sverige.
Studien är den första större kvantitativa studien på skolnedläggningar och deras
effekter som genomförts i Sverige. I motsats till tidigare internationella studier
som endast analyserat effekterna av skolnedläggningar på förflyttade eleverstuderades också effekterna på efterföljande elevkullar.
Resultaten i rapporten visar att skolnedläggningarna i Sverige inte hade någon
effekt på elevernas studieresultat. Resultaten har viktiga implikationer för
beslutsfattare och för skolnedläggningslitteraturen. För det första antyder
resultaten att det krävs större förändringar i elevsammansättningen och/ellerskolkvalitet för att skolnedläggningar ska ha signifikanta effekter på
studieresultaten hos drabbade elever. I studien kunde vi se att förflyttade eleveroch efterföljande elevkullar i genomsnitt kom till skolor med något högre resultat
som en följd av skolnedläggningarna. Trots detta hade skolnedläggningarna intenågon effekt på elevernas studieprestationer. Eventuella positiva kamrateffekter
kan ha varit för små eller blivit neutraliserade av att de mottagande skolorna hademindre erfarna lärare och en högre andel obehöriga lärare än de nedlagda
skolorna.
För det andra antyder resultaten att effekterna av skolnedläggningar på
förflyttade elever är mycket lika effekterna på efterföljande elevkullar. Detta
resultat är överraskande givet att eventuella positiva effekter teoretiskt sett borde
vara större för efterföljande elevkullar eftersom de inte får sin undervisning störd
av nedläggningarna. Störningseffekterna av skolnedläggningarna på eleverna
verkar dock, likt kamrateffekterna, vara mycket små i det svenska fallet eftersom
effekterna av skolnedläggningarna på studieprestationer inte var statistisktsignifikanta i någon av de två elevgrupperna. Det är dock uppenbart att vi
behöver fler studier för att dra några säkra slutsatser om konsekvenserna av skolnedläggningar för efterföljande elevkullar, eftersom denna studie är den första isitt slag. I synnerhet behöver vi studier med fler elever och där nedläggningarna
resulterade i större förbättringar avseende skolkvaliteten hos drabbade elever.
För det tredje tycks det omfattande skolvalssystemet i Sverige, i motsats tillde teoretiska förväntningarna, inte bidra till positiva effekter av skolnedläggningarna. Som förväntat utnyttjade många av de elever som drabbades av nedläggningarna sina möjligheter att välja skola och lämnade den kommunalaskolsektorn för friskolor. Detta verkar dock inte ha inneburit några större
förbättringar avseende skolkvaliteten. Fristående skolor i Sverige har i genomsnitt färre behöriga lärare och mindre erfarna lärare. Eventuella positiva effekter
av friskolor i detta fall måste således genereras av positiva kamrateffekter eller

20

IFAU -Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

av andra förbättringar när det gäller skolkvaliteten som inte studerades. Men trots
möjligheten att välja skola ledde inte skolnedläggningarna till att de drabbade
eleverna valde skolor som låg över den genomsnittliga svenska skolan när det
gäller elevernas studieprestationer. Resultatet kan delvis förklaras av tidigare
studier om skolvalet i Sverige som antyder att de elever som i första handdrabbades av skolnedläggningarna, d.v.s. barn med relativt lågutbildade
föräldrar och utlandsfödda föräldrar (se Tabell 1), kan vara mindre informerade,mindre benägna att välja skola aktivt och mindre benägna att välja fristående
skolor, än andra elever (Andersson m.fl. 2012; Böhlmark m.fl. 2016; Holmlund
2016). De kan därför ha varit mindre benägna att välja en skola av hög kvalitet
efter nedläggningen. Dessutom kan kösystem och syskonförtur ha utgjort ett
hinder för eleverna att komma in på den önskade skolan.
Studien har viktiga implikationer för beslutsfattare som överväger att lägga
ned skolor. När skolor läggs ned på grund av minskande elevkullar, som i
Sverige, verkar effekterna på studieprestationerna hos förflyttade elever och
efterföljande elevkullar vara begränsade. Märkbara negativa effekter verkar bara
uppstå vid nedläggningar av högpresterande skolor (jfr. Brummet 2014;
Taghizadeh 2019). I dessa fall går både störningsmekanismen och skolkvalitetsmekanismen i samma negativa riktning och kan förstärka varandra. På samma
sätt borde positiva effekter, å andra sidan, endast kunna uppstå vid nedläggningar
av skolor av mycket låg kvalitet och där åtgärder finns på plats så att eleverna
kan flytta till betydligt bättre skolor efter stängningarna (jfr. Brummet 2014;
Carlson och Lavertu 2016; De la Torre och Gwynne 2009).

IFAU - Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

21

Referenser
Andersson, E., B. Malmberg och J. Östh (2012), Travel-to-school distances in
Sweden 2000--2006: changing school geography with equality implications,
Journal of Transport Geography, 23, s. 35–43.
Brummet, Q (2014), “The effect of school closings on student achievement”,
Journal of Public Economics, 119, s. 108–124.
Beuchert, L. V., M. K. Humlum, H. S. Nielsen och N. Smith (2016), “The shortterm effects of school consolidation on student achievement: Evidence ofdisruption?” IZA Discussion paper 10195.
Boverket (2012), Vision för Sverige 2025, Karlskrona: Boverket.
Böhlmark, A., Holmlund, H., och Lindahl, M (2016), “Parental choice,neighbourhood segregation or cream skimming? An analysis of school
segregation after a generalized choice reform”, Journal of Population
Economics, 29(4), s. 1155–1190.
Carlson, D. och Lavertu, S (2015), “School closures and student achievement:
An analysis of Ohio's urban district and charter schools” Columbus, OH:
Thomas B. Fordham Institute.
Carlson, D. och Lavertu, S (2016), “Charter school closure and student
achievement: evidence from Ohio”, Journal of Urban Economics, 95, s. 31–
48.
Council for American private education (CAPE) (2017), Facts and studies.
Senast hämtad 1 november 2017. http://www.capenet.org/facts.html.
Dagens Nyheter (2015), Stäng dåliga skolor, Dagens Nyheter. Senast hämtad
1 november 2017. https://www.dn.se/arkiv/ledare/stang-daliga-skolor/
De la Torre, M., och Gwynne, J (2009), When Schools Close: Effects on
Displaced Students in Chicago Public Schools” Research Report, Chicago:
Consortium on Chicago School Research.
De Witte, K. och Van Klaveren, C (2014), “The influence of closing poor
performing primary schools on the educational attainment of students”
Educational Research and Evaluation, 20(4), s. 290–307.
Engberg, J., Gill, B., Zamarro, G. och Zimmer, R (2012), “Closing schools in ashrinking district: Do student outcomes depend on which schools are closed?
”Journal of Urban Economics, 71(2), s. 189–203.

22

IFAU -Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

Holmlund, H (2016). Education and equality of opportunity: what have welearned from educational reforms? IFAU Working Paper 2016:5.
Izadi, R (2015), The impact of school closings on student achievement evidence
from rural Finland, Doctoral dissertation.
Kirshner, B., Gaertner, M. och Pozzoboni, K. (2010), “Tracing transitions theeffect of high school closure on displaced students”, Educational evaluationand policy analysis, 32(3), s. 407–429.
Montin, S. (2008) “Den lokala politiken”. I Bennich Björkman, L. och
Blomqvist, P (red.), Mellan folkhem och Europa. Malmö: Liber.
OECD (2015), Sweden Country Note--Results from PISA 2015, Paris: OECD.
Sacerdote, B. (2011), “Peer effects in education: How might they work, how big
are they and how much do we know thus far”, Handbook of the Economics of
Education, 3(3), s. 249–277.
Skolverket (2018), Snabbfakta. Senast hämtad 16 januari 2018. Tillgänglig på:https://www.skolverket.se/skolutveckling/statistik/snabbfaktautbildningsstatistik.
Socialdemokraterna (2019), Utkast till sakpolitisk överenskommelse mellan
Socialdemokraterna, Centerpartiet, Liberalerna och Miljöpartiet de gröna.
Senasthämtad16
januari
2018.
Tillgänglig
på:https://www.socialdemokraterna.se/globalassets/aktuellt/utkast-tillsakpolitisk-overenskommelse.pdf.
SVT (2016a), Lista: De här skolorna har lagts ned. Senast hämtad 1 november
2017. Tillgänglig på: https://www.svt.se/nyheter/inrikes/lista-de-harskolorna-har-lagts-ned, 2017-11-01
SVT (2016b), Är skolnedläggning och bussning ett bra sätt att minska
segregationen i skolan? Reportage från bostadsområdet Vivalla i Örebro ochintervju med Skolverkets generaldirektor Peter Fredriksson. Senast hämtad
15 oktober 2018.
SCB (2018), Statistikdatabasen. Senast hämtad 1 juni 2018. Tillgänglig på:
http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__LE__LE0102__LE0102C/LE0102T23/?rxid=fc214833-6b42-4c56-a851-6efe98ec430b.
Taghizadeh, J. L (2016), Power From Below? The Impact of Protests andLobbying on School Closures in Sweden, Uppsala: Acta Universitatis
Upsaliensis.

IFAU - Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

23

Taghizadeh, J. L (2019), “Effects of School Closures on Displaced Students andFuture Cohorts in Sweden 2000-2016”, IFAU Working paper 2019:04.
Uba, K. (2016). “Protest Against the School Closures in Sweden: Accepted by
Politicians?” In Bosi, L., Giugni, M., and Uba, K., (red.), The Consequencesof Social Movements. Cambridge: Cambridge University Press

24

IFAU -Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

Appendix: sammanfattande statistik
Tabell 5 Sammanfattande statistisk för förflyttade elever och efterföljande
elevkullar, yngre elever som gick ut nian 1–6 år efter nedläggningen (Tabell 2),åldersskillnad syskon 1–6 årBetygsrank

Nationella prov rank

Medel betygsrank skola
Gick på friskola
Lärarbehörighet

Lärarerfarenhet
Syskonordning

Examensår

Antal elever (tusentals)
Andel syskon på samma skolaÄldre syskon påÄldre syskon på

Totaltnedlagd skolaicke-nedlagd skola

Äldre

Yngre

Äldre

Yngre

0,466

0,438

0,516

0,487

0,500

(0,288)(0,281)(0,284)(0,278)(0,281)

0,407

0,397

0,449

0,433

0,440

(0,292)(0,286)(0,295)(0,286)(0,291)

0,444

0,463

0,485

0,486

0,484

(0,082)0(0)(0,089)0,155(0,362)(0,092)0,073(0,261)(0,092)0,088(0,284)(0,092)0,081(0,273)

0,819

0,813

0,827

0,840

0,833

(0,106)(0,120)(0,106)(0,103)(0,105)

15,4

13,7

14,6

14,6

14,6

(3,70)(3,71)(3,36)(3,20)(3,30)

0

1

0

1

0,50

(0)

(0)

(0)

(0)

(0,50)

2007,4

2011,1

2007,92010,92009,4(2,19)(2,27)(2,72)(2,86)(3,17)

4,760

4,760

158,1

158,1

325,7

0

0

0,653

0,653

0,634

IFAU - Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

25

Tabell 6 Sammanfattande statistisk för förflyttade elever (Tabell 3), yngre eleversom gick ut nian 1–2 år efter nedläggningen, åldersskillnad syskon 1–6 årBetygsrank

Nationella prov rank
Medel betygsrank skola

Gick på friskola
Lärarbehörighet
Lärarerfarenhet

Syskonordning

Examensår
Antal elever (tusentals)
Andel syskon på samma skola

26Äldre syskon påÄldre syskon på

nedlagd skolaicke-nedlagd skola

Äldre

Äldre

Yngre

Totalt

Yngre

0,476

0,441

0,518

0,487

0,502

(0,288)(0,281)(0,283)(0,278)(0,281)

0,419

0,392

0,450

0,431

0,440

(0,292)(0,283)(0,295)(0,287)(0,291)

0,449

0,441

0,518

0,487

0,502

(0,081)0(0)(0,085)0,145(0,352)(0,092)0,070(0,255)(0,091)
0,083(0,276)(0,091)
0,076(0,266)

0,813

0,817

0,824

0,842

0,833

(0,104)(0,118)(0,103)(0,101)(0,103)

15,2

13,9

14,7

14,7

14,7

(3,63)(3,77)(3,23)(3,20)(3,22)

0

1

0

1

,500

(0)

(0)

(0)

(0)

(,500)

2007,2

2010,2

2007,52010,3

2008,9(2,15)(1,90)(2,60)(2,53)(2,93)

2,834

2,834

140,8

140,8

287,2

0

0

0,734

0,734

0,719

IFAU -Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

Tabell 7 Sammanfattande statistisk för efterföljande elevkullar (Tabell 3), yngre
elever gick ut nian 3–6 år efter nedläggningen, åldersskillnad syskon 3–6 årBetygsrank
Nationella prov rank

Medel betygsrank skola

Gick på friskola
Lärarbehörighet

Lärarerfarenhet

Syskonordning
Examensår

Antal elever (tusentals)
Andel syskon på samma skolaÄldre syskon påÄldre syskon på

nedlagd skolaicke-nedlagd skola

Äldre

Äldre

Yngre

Totalt

Yngre

0,452

0,434

0,509

0,484

0,496

(0,286)(0,281)(0,284)(0,277)(0,280)

0,388

0,403

0,440

0,433

0,436

(0,289)(0,291)(0,294)(0,285)(0,290)

0,437

0,434

0,509

0,484

0,496

(0,083)0(0)(0,094)0,170(0,376)(0,092)0,071(0,256)(0,091)
0,091(0,287)(0,092)0,081(0,272)

0,831

0,804

0,826

0,841

0,833

(0,107)(0,124)(0,103)(0,103)(0,104)

15,9

13,2

14,7

14,5

14,6

(3,80)(3,53)(3,23)(3,17)(3,21)

0

1

0

1

,500

(0)

(0)

(0)

(0)

(,500)

2007,7

2012,4

2007,7

2011,7

2009,7(2,22)(2,18)(2,82)(2,83)(3,44)

1,926

1,926

90,4

90,4

184,6

0

0

0,548

0,548

0,537

IFAU - Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

27

Tabell 8 Sammanfattade statistisk för förflyttade elever och efterföljande
elevkullar (Tabell 4), yngre elever som gick ut nian 1–6 år innan nedläggningen,åldersskillnad syskon 1–6 årBetygsrankMedel betygsrank skola

Gick på friskola
Lärarbehörighet
Lärarerfarenhet

SyskonordningÄldre syskon påÄldre syskon på

Totaltnedlagd skolaicke-nedlagd skola

Äldre

Yngre

Äldre

Yngre

0,478

0,450

0,517

0,484

0,499

(0,284)(0,279)(0,283)(0,278)(0,281)

0,451

0,456

0,485

0,483

0,483

(0,079)0(0)(0,085)0,058(0,235)(0,091)
0,060(0,238)(0,090)0,072(0,260)(0,090)0,065(0,247)

0,775

0,813

0,816

0,840

0,827

(0,107)(0,119)(0,103)(0,099)(0,103)

14,3

14,7

14,7

14,9

14,8

(2,95)(3,99)(3,21)(3,19)(3,21)

0

1

0

1

0,50

(0)

(0)

(0)

(0)

(0,50)

2005,2

2007,92006,52009,2

2007,8(2,18)(1,92)(2,32)(2,15)(2,63)

Antal elever (tusentals)

4,670

4,670

107,4

107,4

224,2

Andel syskon på samma skola

0,684

0,684

0,851

0,851

0,844

Examensår

28

IFAU -Påverkar skolnedläggningar elevers skolresultat?

Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk
utvärdering (IFAU) är ett forskningsinstitut underArbetsmarknadsdepartementet med placering
i Uppsala.
IFAU ska främja, stödja och genom forskning
genomföra uppföljningar och utvärderingar.
Uppdraget omfattar effekter av arbetsmarknads- ochutbildningspolitik, arbetsmarknadens funktionssättoch arbetsmarknadseffekter av socialförsäkringen.
I rapportserien presenteras såväl IFAU:s forskning som
resultat av samarbeten med andra nationella ochinternationella forskningsorganisationer.
IFAU delar årligen ut bidrag till olika forskningsprojekt,vars resultat publiceras i rapportserien.
Rapporterna kan vara fristående eller publiceras
tillsammans med ett Working paper.
Alla IFAU:s publikationer finns på www.ifau.se