HRVATSKI SABOR
1649
Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

ODLUKUO PROGLAŠENJU ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONAO PRAVU NA PRISTUP INFORMACIJAMA
Proglašavam Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o pravu na pristup informacijama, kojije Hrvatski sabor donio na sjednici 15. srpnja 2015. godine,
Klasa: 011-01/15-01/87
Urbroj: 71-05-03/1-15-2
Zagreb, 20. srpnja 2015.
Predsjednica
Republike Hrvatske
Kolinda Grabar-Kitarović, v. r.

ZAKONO IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PRAVU NA PRISTUPINFORMACIJAMAČlanak 1.
U Zakonu o pravu na pristup informacijama (»Narodne novine«, br. 25/13.) u članku 1. stavak
1. mijenja se i glasi:»(1) Ovim se Zakonom uređuje pravo na pristup informacijama i ponovnu uporabu
informacija koje posjeduju tijela javne vlasti, propisuju se načela, ograničenja, postupak inačin ostvarivanja i olakšavanja pristupa i ponovne uporabe informacija, djelokrug, način rada
i uvjeti za imenovanje i razrješenje Povjerenika za informiranje te inspekcijski nadzor nad
provedbom ovoga Zakona.«.
Članak 2.
Članak 2. mijenja se i glasi:»Ovaj Zakon sadrži odredbe koje su u skladu sa sljedećim aktima Europske unije:

– Direktiva 2003/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenog 2003. o ponovnoj
uporabi informacija javnog sektora (SL L 345, 17. 11. 2003.),– Uredba 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu
dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31. 5. 2001.),– Direktiva 2013/37/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o izmjeni
Direktive 2003/98/EZ o ponovnoj uporabi informacija javnog sektora (SL L 175, 27. 6.
2013.).«.
Članak 3.
U članku 5. točka 2. mijenja se i glasi:»2) »Tijela javne vlasti«, u smislu ovoga Zakona, su tijela državne uprave, druga državna
tijela, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, pravne osobe i druga tijela koja
imaju javne ovlasti, pravne osobe čiji je osnivač Republika Hrvatska ili jedinica lokalne ili
područne (regionalne) samouprave, pravne osobe koje obavljaju javnu službu, pravne osobe
koje se temeljem posebnog propisa financiraju pretežito ili u cijelosti iz državnog proračuna
ili iz proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave odnosno iz javnih
sredstava (nameta, davanja, i sl.), kao i trgovačka društva u kojima Republika Hrvatska ijedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave imaju zasebno ili zajedno većinsko
vlasništvo;«.
Točka 3. mijenja se i glasi:»3) »Informacija« je svaki podatak koji posjeduje tijelo javne vlasti u obliku dokumenta,
zapisa, dosjea, registra, neovisno o načinu na koji je prikazan (napisani, nacrtani, tiskani,
snimljeni, magnetni, optički, elektronički ili neki drugi zapis), koji je tijelo izradilo samo ili usuradnji s drugim tijelima ili dobilo od druge osobe, a nastao je u okviru djelokruga ili u vezi sorganizacijom i radom tijela javne vlasti;«.
Točka 6. mijenja se i glasi:»6) »Ponovna uporaba« znači uporabu informacija tijela javne vlasti od strane fizičkih ilipravnih osoba, u komercijalnu ili nekomercijalnu svrhu različitu od izvorne svrhe za koju su
informacije nastale, a koja se ostvaruje u okviru zakonom ili drugim propisom određenog
djelokruga ili posla koji se uobičajeno smatra javnim poslom. Razmjena informacija između
tijela javne vlasti radi obavljanja poslova iz njihova djelokruga ne predstavlja ponovnu
uporabu;«.
Točka 8. mijenja se i glasi:»8) »Vlasnik informacije« je tijelo javne vlasti u okviru čijeg djelokruga je nastala
informacija klasificirana stupnjem tajnosti odnosno tijelo druge države ili međunarodnaorganizacija u okviru čijeg djelokruga je nastala međunarodna informacija;«.
Iza točke 9. dodaju se nove točke 10., 11.,12., 13. i 14. koje glase:»10) »Strojno čitljiv oblik« je oblik datoteke strukturiran tako da ga programska aplikacijamože lako identificirati, prepoznati i iz njega izdvojiti određene podatke, uključujući
pojedinačne podatke i njihovu unutarnju strukturu;11) »Otvoreni oblik« je oblik datoteke koji je neovisan o korištenoj platformi i dostupan
javnosti bez ograničenja koja bi priječila ponovnu uporabu;12) »Otvoreni standard« je u pisanom obliku utvrđen standard s detaljnim specifikacijama
preduvjeta za osiguravanje interoperabilnosti softvera;13) »Portal otvorenih podataka« je podatkovni čvor koji služi za prikupljanje, kategorizaciju idistribuciju otvorenih podataka javnog sektora. Portal predstavlja svojevrsni katalog
metapodataka koji omogućava lakše pretraživanje otvorenih podataka;14) »Metapodaci« su podaci o podacima, odnosno podaci koji opisuju karakteristike nekog
izvora. Oni mogu opisivati jedan podatak, cijelu skupinu podataka ili samo neki dio cjeline;«.
U dosadašnjoj točki 10., koja postaje točka 15., briše se točka i dodaju riječi: »i ponovne
uporabe informacija.«.
Iza točke 10., koja je postala točka 15., dodaje se točka 16. koja glasi:»16) »Odgovorna osoba« u smislu ovoga Zakona je osoba u tijelu javne vlasti čije je činjenje
ili nečinjenje dovelo do povrede Zakona.«.
Članak 4.
Iza članka 9. dodaje se članak 9.a i naslov iznad njega koji glase:»Načelo međusobnog poštovanja i suradnjeČlanak 9.a
Odnosi tijela javne vlasti i korisnika temelje se na suradnji i pružanju pomoći te međusobnomuvažavanju i poštivanju dostojanstva ljudske osobe.«.
Članak 5.
Članak 10. mijenja se i glasi:»(1) Tijela javne vlasti obvezna su na internetskim stranicama na lako pretraživ način i u
strojno čitljivom obliku objavljivati:
1) zakone i ostale propise koji se odnose na njihovo područje rada;
2) opće akte i odluke koje donose, kojima se utječe na interese korisnika, s razlozima za
njihovo donošenje;3) nacrte zakona i drugih propisa te općih akata za koje se provodi postupak savjetovanja sjavnošću, u skladu s člankom 11. ovoga Zakona;4) godišnje planove, programe, strategije, upute, izvješća o radu, financijska izvješća i druge
odgovarajuće dokumente koji se odnose na područje rada tijela javne vlasti;5) registre i baze podataka ili informacije o registrima i bazama podataka iz njihove
nadležnosti i načinu pristupa i ponovne uporabe;6) informacije o javnim uslugama koje tijelo javne vlasti pruža, na vidljivu mjestu, uz
poveznicu na one koje pruža elektroničkim putem;
7) podatke o izvoru financiranja, proračun, financijski plan ili drugi odgovarajući dokument
kojim se utvrđuju prihodi i rashodi tijela javne vlasti te podatke i izvješća o izvršenju
proračuna, financijskog plana ili drugog odgovarajućeg dokumenta;
8) informacije o dodijeljenim bespovratnim sredstvima, sponzorstvima, donacijama ili drugim
pomoćima, uključujući popis korisnika i visinu iznosa;9) informacije o postupcima javne nabave, dokumentaciju potrebnu za nadmetanje,
informacije o izvršavanju ugovora i druge informacije za koje postoji obveza objavljivanja
sukladno zakonu kojim se uređuje javna nabava;10) obavijesti o raspisanim natječajima, dokumentaciju potrebnu za sudjelovanje unatječajnom postupku te obavijest o ishodu natječajnog postupka;11) informacije o unutarnjem ustrojstvu tijela javne vlasti, s imenima čelnika tijela i voditelja
ustrojstvenih jedinica i njihovim podacima za kontakt;12) zaključke sa službenih sjednica tijela javne vlasti i službene dokumente usvojene na tim
sjednicama te informacije o radu formalnih radnih tijela iz njihove nadležnosti na kojima seodlučuje o pravima i interesima korisnika;13) obavijest o načinu i uvjetima ostvarivanja prava na pristup informacijama i ponovnu
uporabu informacija na vidljivu mjestu, s podacima za kontakt službenika za informiranje,
potrebnim obrascima ili poveznicama na obrasce te visinom naknade za pristup
informacijama i ponovnu uporabu informacija, sukladno kriterijima iz članka 19. stavka 3.
ovoga Zakona;14) odgovore na najčešće postavljena pitanja, o načinu podnošenja upita građana i medija, kao
i ostale informacije (vijesti, priopćenja za javnost, podaci o aktivnostima), u svrhu
informiranja javnosti o svom radu i ostvarivanju njihovih prava i izvršavanju obveza.
(2) Odredbe ovoga članka ne primjenjuju se na informacije za koje postoje ograničenja pravana pristup prema odredbama ovoga Zakona.«.
Članak 6.
Iza članka 10. dodaje se članak 10.a i naslov iznad njega koji glase:»Dostavljanje dokumenata u Središnji katalog službenih dokumenata Republike
HrvatskeČlanak 10.a(1) Tijela državne uprave i druga državna tijela, pravne osobe koje Republika Hrvatska
zakonom ili podzakonskim propisom osniva ili čije osnivanje zakonom izričito predviđa tejedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, dužne su dokumente iz članka 10.
stavka 1. točaka 2. i 4. ovoga Zakona u elektroničkom obliku dostavljati u Središnji katalogslužbenih dokumenata Republike Hrvatske radi njihove trajne dostupnosti.
(2) Poslove vođenja i održavanja Središnjeg kataloga službenih dokumenata Republike
Hrvatske obavlja Digitalni informacijsko-dokumentacijski ured Vlade Republike Hrvatske.
(3) Način ustrojavanja i vođenja Središnjeg kataloga službenih dokumenata Republike
Hrvatske propisat će pravilnikom ministar nadležan za poslove uprave.«.
Članak 7.
Članak 11. mijenja se i glasi:»(1) Tijela državne uprave, druga državna tijela, jedinice lokalne i područne (regionalne)samouprave i pravne osobe s javnim ovlastima dužne su provoditi savjetovanje s javnošću pri
donošenju zakona i podzakonskih propisa, a pri donošenju općih akata odnosno drugih
strateških ili planskih dokumenta kad se njima utječe na interese građana i pravnih osoba.
(2) Savjetovanje s javnošću tijela državne uprave provode preko središnjeg državnog
internetskog portala za savjetovanja s javnošću, a druga državna tijela, jedinice lokalne i
područne (regionalne) samouprave i pravne osobe s javnim ovlastima preko internetske
stranice ili preko središnjeg državnog internetskog portala za savjetovanje s javnošću,
objavom nacrta propisa, općeg akta odnosno drugog dokumenta, s obrazloženjem razloga iciljeva koji se žele postići donošenjem propisa, akta ili drugog dokumenta te pozivom javnosti
da dostavi svoje prijedloge i mišljenja.
(3) Tijela javne vlasti iz stavka 1. ovoga članka dužna su provesti savjetovanje s javnošću upravilu u trajanju od 30 dana, osim u slučajevima kad se savjetovanje provodi sukladno
propisu kojim se uređuje postupak procjene učinaka propisa.
(4) Po isteku roka za dostavu mišljenja i prijedloga tijelo javne vlasti dužno je izraditi i
objaviti na središnjem državnom internetskom portalu za savjetovanje s javnošću odnosno
internetskoj stranici izvješće o savjetovanju s javnošću, koje sadrži zaprimljene prijedloge iprimjedbe te očitovanja s razlozima za neprihvaćanje pojedinih prijedloga i primjedbi.
Izvješće o savjetovanju s javnošću nositelj izrade nacrta obvezno dostavlja tijelu koje usvaja
ili donosi propis, opći akt ili dokument.
(5) Tijela javne vlasti dužna su donijeti i na svojoj internetskoj stranici objaviti plansavjetovanja s javnošću za kalendarsku godinu najkasnije do isteka prethodne kalendarske
godine. O izmjenama plana savjetovanja tijelo javne vlasti dužno je istim putem izvijestiti
javnost.
(6) Plan savjetovanja s javnošću sadrži naziv propisa, općeg akta ili dokumenta za koji seprovodi savjetovanje, očekivano vrijeme njegova donošenja ili usvajanja, okvirno vrijeme
provedbe internetskog savjetovanja te druge predviđene načine na koje se namjerava provesti

savjetovanje, kao što su javne rasprave, distribucija nacrta propisa zainteresiranoj javnosti
elektroničkom poštom, sudjelovanje u radnim skupinama i drugo.
(7) Nakon provedenog savjetovanja dokumentaciju koja nastaje u postupku savjetovanja sjavnošću, bilo u elektroničkom obliku bilo na papiru, tijelo javne vlasti dužno je čuvati uskladu s propisima o arhivskom gradivu.«.
Članak 8.
Članak 15. mijenja se i glasi:»(1) Tijela javne vlasti ograničit će pristup informacijama koje se tiču svih postupaka koje
vode nadležna tijela u prethodnom i kaznenom postupku za vrijeme trajanja tih postupaka.
(2) Tijela javne vlasti mogu ograničiti pristup informaciji:
1) ako je informacija klasificirana stupnjem tajnosti, sukladno zakonu kojim se uređuje tajnost
podataka;
2) ako je informacija poslovna ili profesionalna tajna, sukladno zakonu;3) ako je informacija porezna tajna, sukladno zakonu;4) ako je informacija zaštićena zakonom kojim se uređuje područje zaštite osobnih podataka;5) ako je informacija zaštićena propisima kojima se uređuje pravo intelektualnog vlasništva,osim u slučaju izričitoga pisanog pristanka nositelja prava;
6) ako je pristup informaciji ograničen sukladno međunarodnim ugovorima ili se radi oinformaciji nastaloj u postupku sklapanja ili pristupanja međunarodnim ugovorima ili
pregovora s drugim državama ili međunarodnim organizacijama, do završetka postupka, ili seradi o informaciji nastaloj u području održavanja diplomatskih odnosa;7) u ostalim slučajevima utvrđenim zakonom.
(3) Tijela javne vlasti mogu ograničiti pristup informaciji ako postoje osnove sumnje da bi
njezino objavljivanje:
1) onemogućilo učinkovito, neovisno i nepristrano vođenje sudskog, upravnog ili drugog
pravno uređenog postupka, izvršenje sudske odluke ili kazne;2) onemogućilo rad tijela koja obavljaju upravni nadzor, inspekcijski nadzor, odnosno nadzor
zakonitosti.
(4) Tijela javne vlasti mogu ograničiti pristup informaciji ako je:
1) informacija u postupku izrade unutar jednog ili među više tijela javne vlasti, a njezino bi
objavljivanje prije dovršetka izrade cjelovite i konačne informacije moglo ozbiljno narušiti
proces njezine izrade;2) informacija nastala u postupku usuglašavanja pri donošenju propisa i drugih akata te u
razmjeni stavova i mišljenja unutar jednog ili među više tijela javne vlasti, a njezino bi
objavljivanje moglo dovesti do pogrešnog tumačenja sadržaja informacije, ugroziti proces
donošenja propisa i akata ili slobodu davanja mišljenja i izražavanja stavova.
(5) Ako tražena informacija sadrži i podatak koji podliježe ograničenju iz stavaka 2. i 3.
ovoga članka, preostali dijelovi informacije učinit će se dostupnim.
(6) Informacije kojima se ograničava pravo na pristup zbog razloga navedenih u stavku 2.
točki 5. ovoga članka postaju dostupne javnosti kad to odredi onaj kome bi objavljivanjem
informacije mogla biti prouzročena šteta, ali najduže u roku od 20 godina od dana kad je
informacija nastala, osim ako zakonom ili drugim propisom nije određen duži rok.
(7) Informacije iz stavka 2. i 3. ovoga članka postaju dostupne javnosti nakon što prestanu
razlozi na temelju kojih je tijelo javne vlasti ograničilo pravo na pristup informaciji.
(8) Pristup informaciji iz stavka 4. točke 1. ovoga članka može se ograničiti i nakon što je
informacija dovršena, osobito ako bi ta objava ozbiljno narušila proces odlučivanja iizražavanja mišljenja ili dovela do pogrešnog tumačenja sadržaja informacije, osim ako
postoji prevladavajući javni interes za objavu informacije.«.
Članak 9.
U članku 16. stavku 1. riječi: »i stavka 3. ovog Zakona« zamjenjuju se riječima: »i stavaka 3. i
4. ovoga Zakona«.
U stavku 2. riječi: »stavka 2. i 3.« zamjenjuju se riječima: »stavaka 2., 3. i 4.«.
Članak 10.
U članku 17. stavak 2. mijenja se i glasi:»(2) Korisnik može u zahtjevu za pristup informaciji naznačiti prikladan način dobivanja
informacije, a ako ne naznači, informacija će se dostaviti na način na koji je podnesen zahtjev,
odnosno na najekonomičniji način.«.
Članak 11.
U članku 18. iza stavka 4. dodaje se stavak 5. koji glasi:»(5) Ne smatra se zahtjevom za pristup informacijama traženje uvida u cjelokupni spis
predmeta, objašnjenja ili uputa vezanih uz ostvarivanje nekog prava ili izvršavanje obveze,
izrade analize ili tumačenja nekog propisa, kao ni stvaranje nove informacije.«.
Članak 12.
U članku 23. stavku 1. iza točke 5. dodaje se točka 6. koja glasi:»6) kad obavještava korisnika da se podnesak ne smatra zahtjevom u smislu članka 18. stavka
5. ovoga Zakona, pri čemu je dužno uputiti korisnika na način ostvarivanja njegova traženja.«.

U stavku 5. točki 2. riječi: »stavcima 2. i 3.« zamjenjuju se riječima: »stavcima 2., 3. i 4.«.
Iza točke 4. dodaje se točka 5. koja glasi:»5) ako jedan ili više međusobno povezanih podnositelja putem jednog ili više funkcionalno
povezanih zahtjeva očito zloupotrebljava pravo na pristup informacijama, a osobito kada zbog
učestalih zahtjeva za dostavu istih ili istovrsnih informacija ili zahtjeva kojima se traži velik
broj informacija dolazi do opterećivanja rada i redovitog funkcioniranja tijela javne vlasti.«.
Članak 13.
U članku 25. stavak 7. mijenja se i glasi:»(7) Kad utvrdi da je žalba osnovana, Povjerenik će rješenjem naložiti tijelu javne vlasti dakorisniku omogući pristup traženoj informaciji, odnosno da odluči o zahtjevu korisnika teodrediti primjeren rok u kojem je dužno to učiniti.«.
Iza stavka 7. dodaje se stavak 8. koji glasi:»(8) Smatrat će se da je tijelo javne vlasti onemogućilo ili ograničilo pristup informacijama
korisniku ako ne postupi po odluci Povjerenika iz stavka 7. ovoga članka ili to ne učini u roku
koji je odredio Povjerenik.«.
Članak 14.
U članku 26. stavku 3. riječi: »stavka 2. i 3.« zamjenjuju se riječima: »stavaka 2., 3. i 4.«.
Članak 15.
Članak 27. mijenja se i glasi:»(1) Svaki korisnik ima pravo na ponovnu uporabu informacija u komercijalne ili
nekomercijalne svrhe, u skladu s odredbama ovoga Zakona.
(2) U svrhu ponovne uporabe tijela javne vlasti nemaju obvezu informaciju izraditi,
prilagođavati ili izdvajati dijelove informacija ako to zahtijeva nerazmjeran utrošak vremena
ili sredstava, niti se od tijela javne vlasti može zahtijevati da nastavi ažurirati, nadograđivati i
pohranjivati informacije u svrhu ponovne uporabe.
(3) Na pitanja koja nisu posebno uređena ovom glavom primjenjuju se na odgovarajući način
ostale odredbe ovoga Zakona.«.
Članak 16.
Naslov iznad članka 28. mijenja se i glasi: »Praktična rješenja za ponovnu uporabu
informacija«.
Članak 28. mijenja se i glasi:»(1) U svrhu poticanja i olakšavanja ponovne uporabe informacija tijela javne vlasti dužna su
na lako pretraživ način objaviti informacije dostupne za ponovnu uporabu, zajedno s
metapodacima, u strojno čitljivom i otvorenom obliku, u skladu s otvorenim standardima.
(2) Preko portala otvorenih podataka koji vodi i održava Digitalni informacijskodokumentacijski ured Vlade Republike Hrvatske osigurava se popis informacija dostupnih za
ponovnu uporabu zajedno s metapodacima, koji su objavljeni u skladu sa stavkom 1. ovoga
članka.
(3) Odredba stavka 2. ovoga članka ne isključuje uspostavljanje i održavanje posebnih portalakojima se omogućava ponovna uporaba posebnih vrsta informacija, osobito kada se radi oknjižnicama, muzejima i arhivima.
(4) U svrhu poticanja i olakšavanja ponovne uporabe informacija knjižnice, uključujućiknjižnice ustanova visokog obrazovanja, muzeji i arhivi dužni su na način propisan u stavku
1. ovog članka objaviti informacije na kojima imaju prava intelektualnog vlasništva.
(5) Kada je to moguće i prikladno, omogućit će se međujezično traženje dokumenata.«.
Članak 17.
Naslov iznad članka 29. mijenja se i glasi: »Zahtjev za ponovnu uporabu informacija«.
Članak 29. mijenja se i glasi:»(1) U zahtjevu za ponovnu uporabu informacija podnositelj zahtjeva mora, osim podataka izčlanka 18. stavka 3. ovoga Zakona, navesti informacije koje želi ponovno upotrijebiti, oblik inačin na koji želi primiti sadržaj traženih informacija, kao i svrhu korištenja informacija(komercijalna ili nekomercijalna svrha).
(2) Tijelo javne vlasti odlučit će o zahtjevu za ponovnu uporabu informacija rješenjem u roku
od 15 dana od dana podnošenja urednog zahtjeva. Rješenje obvezno sadrži vrstu dozvole
kojom se utvrđuju uvjeti uporabe te visinu i način izračuna troškova.
(3) Tijelo javne vlasti postupat će po zahtjevu za ponovnu uporabu informacija putem
sredstava elektroničke komunikacije, kad god je to moguće i prikladno.«.
Članak 18.
Članak 30. mijenja se i glasi:»(1) Tijelo javne vlasti rješenjem će odbiti zahtjev za ponovnu uporabu informacija ako se
zahtjev odnosi na:
1) informacije iz članka 15. stavaka 1., 2., 3. i 4. ovoga Zakona,2) povjerljive statističke informacije, sukladno zakonu,
3) informacije za koje korisnik treba dokazati postojanje pravnog interesa,

4) dijelove informacije koji sadrže samo logotipe, grbove ili oznake,5) informacije koje su u posjedu tijela koja pružaju javne usluge radija, televizije ielektroničkih medija,
6) informacije koje su u posjedu obrazovnih i znanstvenoistraživačkih ustanova, uključujući
organizacije osnovane u svrhu prijenosa rezultata istraživanja, škole i ustanove visokog
obrazovanja, osim knjižnica ustanova visokog obrazovanja,
7) informacije koje posjeduju ustanove u kulturi, osim knjižnica, muzeja i arhiva,8) informacije koje se ne prikupljaju u svrhu obavljanja javnog posla.
(2) Protiv rješenja o ponovnoj uporabi informacija može se izjaviti žalba Povjereniku u roku
od 15 dana od dana dostave rješenja. Protiv rješenja Povjerenika žalba nije dopuštena, ali semože pokrenuti upravni spor pred Visokim upravnim sudom Republike Hrvatske.
(3) Ako tijelo javne vlasti odbije zahtjev za ponovnu uporabu zbog zaštite prava
intelektualnog vlasništva, dužno je obavijestiti podnositelja o nositelju prava intelektualnog
vlasništva, ako je poznat, odnosno o nositelju licencije od kojeg je tijelo javne vlasti dobilo
odnosnu informaciju.«.
Članak 19.
Naslov iznad članka 31. mijenja se i glasi: »Uvjeti za ponovnu uporabu informacija«.
Članak 31. mijenja se i glasi:»(1) Tijelo javne vlasti korisniku daje podatke za ponovnu uporabu bez ograničenja, za
slobodnu uporabu i u otvorenom formatu.
(2) U opravdanim slučajevima tijelo javne vlasti može odrediti uvjete za ponovnu uporabu. U
slučaju određivanja uvjeta za ponovnu uporabu njihov sadržaj i primjena ne smiju
neopravdano ograničavati mogućnost ponovne uporabe, niti se smiju koristiti kako bi se
ograničilo tržišno natjecanje.
(3) Uvjeti za ponovnu uporabu informacija ne smiju biti diskriminirajući za iste ili slične vrste
informacija, odnosno za komercijalnu ili nekomercijalnu uporabu.
(4) Na tijelo javne vlasti koje ponovno koristi svoje informacije kao osnovu za komercijalne
aktivnosti koje ne spadaju u djelokrug njegovih javnih poslova primjenjuju se isti uvjeti kao
za druge korisnike.
(5) Vrste i sadržaj dozvola kojima se utvrđuju uvjeti ponovne uporabe, u skladu sastandardnim otvorenim dozvolama, pravilnikom uređuje ministar nadležan za poslove uprave.
(6) Tijelo javne vlasti dužno je na svojoj internetskoj stranici objaviti dozvole kojima seodređuju uvjeti ponovne uporabe ili poveznice na takve dozvole, u skladu sa standardnim
otvorenim dozvolama.«.

Članak 20.
Naslov iznad članka 32. mijenja se i glasi: »Naknada za ponovnu uporabu informacija«.
Članak 32. mijenja se i glasi:»(1) Tijelo javne vlasti ne naplaćuje naknadu za ponovnu uporabu informacija kad
informacije objavljuje na službenim internetskim stranicama.
(2) Tijelo javne vlasti može korisniku naplatiti stvarne materijalne troškove ponovne uporabe
informacija nastale zbog reprodukcije, davanja na uporabu i dostave informacija, u skladu s
kriterijima iz članka 19. stavka 3. ovoga Zakona.
(3) Iznimno, tijelo javne vlasti može korisniku naplatiti troškove uz troškove iz stavka 2.
ovoga članka ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:
1) tijelo javne vlasti pretežito se financira iz vlastitih prihoda ili2) korisnik zahtijeva informacije kojima tijelo javne vlasti osigurava odgovarajuće prihodekojim pokriva troškove njihova prikupljanja, izrade, reprodukcije i objave.
(4) U slučajevima iz stavka 3. ovoga članka tijelo javne vlasti odredit će naknadu za ponovnu
uporabu u skladu s objektivnim, jasnim i provjerljivim kriterijima za izračun troškova
ponovne uporabe informacija koje utvrđuje uredbom Vlada Republike Hrvatske. Troškovi seizračunavaju u skladu s računovodstvenim pravilima koja se primjenjuju na dotična tijela
javne vlasti.
(5) Ukupan godišnji prihod tijela javne vlasti iz stavka 3. ovoga članka ostvaren po osnovi
naknade troškova temeljem stavka 4. ovoga članka ne smije prelaziti troškove prikupljanja,
izrade, reprodukcije i pružanja informacije, uključujući razuman povrat ulaganja. Tijelo javne
vlasti dužno je revidirati način izračuna naknade troškova na godišnjoj razini.
(6) Tijela javne vlasti dužna su na svojim internetskim stranicama informirati korisnike okriterijima za naplatu troškova iz članka 19. stavka 3. ovoga Zakona, kriterijima i načinu
izračuna troškova iz stavka 4. ovoga članka te o stvarno naplaćenom iznosu troškova ponovne
uporabe informacija na godišnjoj razini.«.
Članak 21.
Naslov iznad članka 33. mijenja se i glasi: »Naknada za ponovnu uporabu informacijaknjižnica, muzeja i arhiva«.
Članak 33. mijenja se i glasi:»(1) Knjižnice, uključujući knjižnice ustanova visokog obrazovanja, muzeji i arhivi mogu
korisniku naplatiti trošak uz trošak iz članka 32. stavka 2. ovoga Zakona u skladu sobjektivnim, jasnim i provjerljivim kriterijima za izračun troškova ponovne uporabe
informacija. Troškovi se izračunavaju u skladu s računovodstvenim pravilima koja se
primjenjuju na dotična tijela javne vlasti.

(2) Ukupni godišnji prihod knjižnica, uključujući knjižnice ustanova visokog obrazovanja,
muzeja i arhiva ostvaren po osnovi naknade troškova temeljem stavka 1. ovoga članka nesmije prelaziti troškove prikupljanja, izrade, reprodukcije, širenja, očuvanja i prava na otpis,
uključujući razuman povrat ulaganja. Tijelo javne vlasti dužno je revidirati način izračuna
naknade troškova na godišnjoj razini.
(3) Knjižnice, uključujući knjižnice ustanova visokog obrazovanja, muzeji i arhivi dužni su na
svojim internetskim stranicama informirati korisnike o kriterijima za naplatu troškova izčlanka 19. stavka 3. ovoga Zakona i kriterijima o načinu izračuna troškova iz stavka 1. ovoga
članka te o stvarno naplaćenom iznosu troškova ponovne uporabe informacija na godišnjoj
razini.«.
Članak 22.
Naslov iznad članka 34. mijenja se i glasi: »Zabrana diskriminacije i isključiva prava«.
Članak 34. mijenja se i glasi:»(1) Ponovna uporaba informacija dopuštena je i dostupna svim podnositeljima zahtjeva uz
istu naknadu i pod istim uvjetima. Broj podnositelja zahtjeva kojima tijelo odobrava pravo na
ponovnu uporabu informacija nije ograničen. Tijelo ne može ugovorom ili drugim
sporazumom ili odlukom odobriti podnositelju zahtjeva takvu ponovnu uporabu informacija
koja bi spriječila ponovnu uporabu tih informacija od strane drugih korisnika.
(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, tijelo javne vlasti može odobriti isključivo pravo na
ponovnu uporabu informacija ako je to prijeko potrebno za pružanje javne usluge ili drugih
usluga u javnom interesu. Opravdanost razloga za odobrenje takvog isključivog prava
podliježe redovitoj provjeri Povjerenika i provjerava se najmanje svake tri godine, osim kadse radi o digitalizaciji informacija u području kulture.
(3) Povjerenik vodi javno dostupnu evidenciju o svim odobrenim isključivim pravima.
Odluke ili ugovori kojima se odobrava isključivo pravo na ponovnu uporabu informacija
dostavljaju se Povjereniku u roku od 15 dana od dana donošenja, odnosno sklapanja ugovora.
(4) Kada se isključivo pravo na ponovnu uporabu povjerava u svrhu digitalizacije informacija
u području kulture, vrijeme na koje se sklapa ugovor u pravilu ne smije prijeći 10 godina. Ako
se ugovor sklapa na vrijeme dulje od 10 godina, opravdanost razloga za dodjelu isključivog
prava i produljenje vremenskog važenja ugovora Povjerenik razmatra u jedanaestoj godini tezatim svakih sedam godina.
(5) U slučaju isključivog prava iz stavka 4. ovoga članka ugovorom se obvezno mora
predvidjeti osiguravanje besplatnog primjerka digitaliziranih informacija iz područja kulture,a koji je dostupan za ponovnu uporabu nakon isteka vremena na koje je dodijeljeno isključivo
pravo.
(6) Važeći ugovori i odluke o isključivim pravima, osim ako se odnose na digitalizaciju
informacija u području kulture, moraju se objaviti na internetskim stranicama tijela javne
vlasti po stupanju na snagu ovoga Zakona.

(7) Sadržaj i način vođenja evidencije isključivih prava za ponovnu uporabu iz stavka 4.
ovoga članka propisat će pravilnikom ministar nadležan za poslove uprave.«.
Članak 23.
U članku 35. stavak 1. mijenja se i glasi:»(1) Povjerenik štiti, prati i promiče pravo na pristup informacijama i pravo na ponovnu
uporabu informacija.«.
Stavak 3. mijenja se i glasi:»(3) Povjerenik:– obavlja poslove drugostupanjskog tijela u rješavanju žalbi o ostvarivanju prava na pristup
informacijama i prava na ponovnu uporabu informacija;– obavlja nadzor i provodi inspekcijski nadzor nad provedbom ovoga Zakona;– prati provedbu ovoga Zakona i propisa kojima se uređuje pravo na pristup informacijama iponovnu uporabu informacija te izvješćuje javnost o njihovoj provedbi;– predlaže tijelima javne vlasti poduzimanje mjera radi unapređivanja ostvarivanja prava na
pristup informacijama i ponovnu uporabu informacija, uređenog ovim Zakonom;– informira javnost o ostvarivanju prava korisnika na pristup informacijama i ponovnu
uporabu informacija;– predlaže mjere za stručno osposobljavanje i usavršavanje službenika za informiranje utijelima javne vlasti i upoznavanje s njihovim obvezama u vezi s primjenom ovoga Zakona;– inicira donošenje ili izmjene propisa radi provedbe i unapređenja prava na pristup
informacijama i ponovnu uporabu informacija;– podnosi Hrvatskome saboru izvješće o provedbi ovoga Zakona i druga izvješća kad ocijeni
da je to potrebno;– svake tri godine izvješćuje Europsku komisiju o dostupnosti informacija za ponovnu
uporabu, a osobito o uvjetima korištenja, isključivim pravima, naplati troškova te postupanju
po pravnim lijekovima. Izviješće se objavljuje na internetskoj stranici Povjerenika;– sudjeluje u radu radnih tijela Hrvatskoga sabora i prisustvuje sjednicama Hrvatskoga sabora
kad su na dnevnom redu pitanja iz njegova djelokruga;– podnosi optužni prijedlog i izdaje prekršajni nalog za utvrđene prekršaje.«.
Članak 24.
U članku 45. stavak 1. mijenja se i glasi:»(1) U obavljanju inspekcijskog nadzora nad primjenom ovoga Zakona inspektori nadziru
osobito:– objavljuje li tijelo javne vlasti informacije sukladno članku 10. stavku 1. ovoga Zakona;– provodi li tijelo javne vlasti savjetovanje s javnošću sukladno članku 11. ovoga Zakona;– osigurava li tijelo javne vlasti javnost rada sukladno članku 12. stavku 1. ovoga Zakona;– je li u tijelu javne vlasti određen službenik za informiranje i postupa li službenik za
informiranje u skladu s ovlastima propisanim Zakonom;– vodi li tijelo javne vlasti poseban službeni upisnik o zahtjevima, postupcima i odlukama oostvarivanju prava na pristup informacijama i ponovnu uporabu informacija;– pravilnost primjene odredbi Zakona povodom zahtjeva za pristup informacijama i zahtjeva
za ponovnu uporabu informacija;– poduzimanje ostalih radnji povodom zaprimljenih zahtjeva za pristup informacijama izahtjeva za ponovnu uporabu;– objavljuje li tijelo javne vlasti informacije o naplati troškova za pristup i ponovnu uporabu
informacija te uvjete za ponovnu uporabu informacija;– dostavlja li tijelo javne vlasti izvješće sukladno članku 60. ovoga Zakona.«.
Članak 25.
U članku 60. stavci 3., 4. i 5. mijenjaju se i glase:»(3) Povjerenik do 31. prosinca tekuće godine određuje i na internetskim stanicama
Povjerenika objavljuje sadržaj izvješća iz stavka 2. ovoga članka i način njegove dostave.
(4) Povjerenik podnosi Hrvatskome saboru izvješće o provedbi ovoga Zakona najkasnije do
31. ožujka tekuće godine za prethodnu godinu.
(5) Sastavni dio izvješća iz stavka 4. ovoga članka čine analiza i ocjena ostvarivanja prava na
pristup informacijama i ponovne uporabe informacija u tijelima javne vlasti, podaci i analizeo žalbenim predmetima, inspekcijskom nadzoru i počinjenim prekršajima zbog povrede pravana pristup informacijama i ponovnu uporabu informacija, te prijedlozi za otklanjanje
nedostataka i nepravilnosti.«.
Stavak 6. briše se.
Članak 26.
Članak 61. mijenja se i glasi:»(1) Novčanom kaznom u iznosu od 5000,00 do 20.000,00 kuna kaznit će se za prekršajodgovorna osoba u tijelu javne vlasti koja ne postupi u skladu s odlukom Povjerenika izčlanka 25. stavka 7. ovoga Zakona ili ne postupi u roku koji je određen odlukom Povjerenika.
(2) Novčanom kaznom od 5000,00 do 50.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj fizička osoba
koja ošteti, uništi, sakrije ili na drugi način učini nedostupnim dokument koji sadrži
informaciju u namjeri da onemogući ostvarivanje prava na pristup informacijama.
(3) Novčanom kaznom u iznosu od 1000,00 do 50.000,00 kuna kaznit će se fizička osoba,
odnosno novčanom kaznom od 2000,00 do 100.000,00 kuna pravna osoba koja upotrijebi
informacije protivno objavljenim uvjetima za ponovnu uporabu informacija iz članka 31.
ovoga Zakona.«.
Članak 27.
Članak 62. mijenja se i glasi:»Novčanom kaznom u iznosu od 2000,00 do 10.000,00 kuna kaznit će se za prekršajodgovorna osoba u tijelu javne vlasti ako:
1) ne postupi po nalogu Povjerenika,2) ne omogući Povjereniku uvid u informacije koje su predmet postupka, ne dostavi tražene
podatke ili dostavi nepotpune odnosno netočne podatke,3) onemogući inspektoru nesmetano obavljanje nadzora,
4) u zapisnikom određenom roku ne otkloni nezakonitosti, nepravilnosti i nedostatke utvrđene
zapisnikom.«.
Članak 28.
Članak 63. mijenja se i glasi:»Tijelo javne vlasti obvezno je korisniku omogućiti ostvarivanje prava na pristup
informacijama i ponovnu uporabu informacija i osim izricanja prekršajnih sankcija, u slučajuutvrđene odgovornosti na temelju neopravdane uskrate ili ograničenja ostvarivanja prava na
pristup informacijama i ponovnu uporabu informacija.«.
Članak 29.
U članku 66. stavak 3. briše se.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBEČlanak 30.
Ugovori i odluke o isključivim pravima koji su sklopljeni, odnosno doneseni i bili na snazi na
dan stupanja na snagu ovog Zakona, a koji ne ispunjavaju uvjete iz članka 22. ovoga Zakona
kojim se mijenja članak 34. stavak 2. Zakona, ostaju na snazi do isteka roka utvrđenog

ugovorom, odnosno odlukom, a najdulje godinu dana od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona i ne mogu se produžiti.
Ugovori i odluke o isključivim pravima u svrhu digitalizacije informacija u području kulturekoji su sklopljeni i važeći na dan stupanja na snagu ovoga Zakona ostaju na snazi do isteka
roka utvrđenog ugovorom, odnosno odlukom, a najdulje do 18. srpnja 2030.
Članak 31.
Ministar nadležan za poslove uprave donijet će pravilnike iz članaka 6., 19. i 22. ovoga
Zakona u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
Vlada Republike Hrvatske donijet će uredbu iz članka 20. ovoga Zakona u roku od šestmjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
Stupanjem na snagu pravilnika iz članka 6. ovoga Zakona prestaje važiti Pravilnik o
Središnjem katalogu službenih dokumenata Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br.
83/14.).
Povjerenik će najkasnije u roku od 90 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona podnijeti
na potvrdu Hrvatskome saboru Poslovnik usklađen s odredbama ovoga Zakona.
Članak 32.
Postupci započeti do stupanja na snagu ovoga Zakona nastavit će se i dovršiti prema
odredbama Zakona o pravu na pristup informacijama (»Narodne novine«, br. 25/13.).
Članak 33.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.
Klasa: 022-03/15-01/53
Zagreb, 15. srpnja 2015.
HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga
saboraJosip Leko, v. r.