©IPPF

Po izboru, svijet mogu nosti

Seksualna prava: Deklaracija
IPPF-aKo smo mi
IPPF je organizacija koja širom svijeta obezbje uje usluge iz oblasti seksualnog i reproduktivnog
zdravlja i prava, a tako e je i vode a organizacija u zagovaranju istih za sve ljude. Mi smo
organizacija rasprostranjena širom svijeta, koja djeluje putem nacionalnih organizacija koje rade sa
zajednicama i pojedincima, kao i za njihovu dobrobit.
Mi radimo na tome da dosegnemo svijet u kojem e žene, muškarci i mladi ljudi svugdje imati kontrolu
nad svojim vlastitim tijelima, a samim tim i nad svojim sudbinama. Svijet u kome su oni slobodni daizaberu ili ne izaberu roditeljstvo; slobodni da odlu e koliko e djece imati i kada; slobodni da razvijaju
zdrave seksualne živote bez straha ili neželjenih trudno a i spolno prenosivih infekcija, uklju uju iHIV. Svijet u kojem spol ili seksualnost više nisu izvor nejednakosti ili stigme. Mi ne emo odstupiti od
injenja svega onoga što možemo da osiguramo ove važne izbore i prava za sadašnje i budu e
generacije.

Predgovor
Seksualnost je prirodni dragocijeni aspekt života, bitan i temeljni dio naše humanosti. Da bi ljudi dosegnuli najve istandard zdravlja, prvo moraju biti osnaženi da upotrjebljavaju izbor u svojim seksualnim i reproduktivnim životima;
moraju se osje ati pouzdano i sigurno kod izražavanja svog vlastitog seksualnog identiteta.
Danas, diskriminacija, stigma, strah i nasilje predstavljaju realne prijetnje za mnoge ljude. Ove prijetnje i djela koje one
izazivaju – koja se po svojoj prirodi kre u od obeshrabruju ih do po život prijete ih – sprje avaju mnoge ljude da dosegnu
osnovna seksualna prava i zdravlje. IPPF je posve en ispunjavanju svojih ciljeva kroz pristup koji sjedinjuje principe
univerzalnosti, me usobnih odnosa, me usobne ovisnosti i nedjeljivosti svih ljudskih prava. U ini emo sve što možemo
da osiguramo da se seksualna prava – ljudska prava – poštuju putem obezbje ivanja naših vlastitih usluga i zagovaranja,
a tako e i u široj javnoj sferi.
Seksualna prava: Deklaracija IPPF-a predstavlja kulminaciju više od dvije godina rada koji je obuhvatio cijeli globus. Njen
razvoj je vo en od strane grupe razli itih pojedinaca: me unarodno priznatih stru njaka u seksualnom i reproduktivnom
zdravlju, ljudskim pravima, pravu i javnom zdravstvu; viših volontera IPPF-a, od kojih je svaki donio jedinstvene regionalne
perspektive i koji su zajedno predstavljali raspon iskustva i snage; te tri viša direktora Sekretarijata IPPF-a. Deklaracija se
razvila kroz regionalne sastanke i doga aje koji su se održali širom federacije i izgra ena je na Povelji o seksualnim ireproduktivnim pravima IPPF-a. Iako je ve u injen stanovit napredak prema zadovoljavanju Ciljeva milenijumskog razvoja(Millennium Development Goals) i ciljeva Programa akcije Internacionalne konferencije o populaciji i razvoju iz 1994.
(International Conference on Population and Development Programme Action), ipak još ima dosta posla za uraditi.
Seksualna prava su komponenta ljudskih prava, ona su evoluiraju a grupa prava vezana za seksualnost koja
doprinose slobodi, jednakosti i dostojanstvu svih ljudi i ne mogu biti ignorisana. Mi moramo o uvati; mi moramo biti
beskompromisni i strastveni u našima naporima da smanjimo stigmu i poboljšamo pristup uslugama, te da pove amo
priznavanje seksualnosti kao pozitivnog aspekta ljudskog života. Marginalizirane grupe kao što su mladi ljudi,
transseksualci, seksualni radnici, muškarci koji imaju seks s muškarcima, ljudi koji imaju seks s istim spolom ilibiseksualci, djevoj ice koje stupaju u brak i djevoj ice-majke posebno trebaju naše sažaljenje. Deklaracija se jednako
primjenjuje na djevoj ice i žene koje su ranjive ili su bile predmetom nasilja zasnovanog na spolu, uklju uju i
tradicionalne norme kao što su osaka ivanje ženskih genitalija ili diskriminacija zasnovana na povlasticama
muškaraca.
Seksualna prava: Deklaracija IPPF-a je neophodno sredstvo za sve organizacije, aktiviste, istraživa e, politi are i one koji
donose odluke, a koji rade na promociji i osiguravanju ljudskih prava. Deklaracija e omogu iti lanovima zajednica koje sebave seksualnim i reproduktivnim zdravljem i ljudskim pravima da stvore promjenu i uzdaju se u podstrek koji je ve
na injen u povodu seksualnih prava u pripremi za sljede u Internacionalnu konferenciju o populaciji i razvoju, 2015.
godine.
Suviše esto poricana i suviše dugo zanemarivana, seksualna prava zaslužuju našu pažnju i prioritet. Vrijeme je da ih
poštujemo. Vrijeme je da ih zahtijevamo.
Vjerujemo da e vam Deklaracija služiti dobro u putu naprijed - Jacqueline Sharpe, Predsjednik IPPF-aIstorija
U novembru 2006., najve e tijelo IPPF-a koje donosi odluke – Upravno
vije e – je sa inilo Panel o seksualnim pravima sa mandatom da void ipomaže federaciju u razvijanju deklaracije o seksualnim pravima.
Predvi eno je da e deklaracija biti izra ena na osnovu Povelje o seksualnim i reproduktivnim pravima IPPF-a,važnim dokumentom koji se pokazao izuzetno popularnim i koji je uspješno unaprijedio integraciju ljudskih prava kroz
sve usluge IPPF-a i rad na zagovaranju. Nedavni rad na seksualnim paravima izvršen od strane Regiona zapadne
hemisphere IPPF-a je tako e doprinio razvoju deklaracije. Kona no, u maju 2008., deklaracija je predstavljena i
usvojena od strane Upravnog vije a IPPF-a.
Panel o seksualnim pravima je uklju ivao više volontere IPPF-a i osoblje iz svih šest regiona IPPF-a te internacionalno
priznate stru njake u oblasti seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava iz cijelog svijeta.
lanovi panela su bili:•
Mariem Mint Ahmed Aicha
lan Upravnog vije a, Mauritanija•
Hossam Bahgat
Direktor ˝Egyptian Initiative for Personal Rights˝, Egipat•
Dr Carmen Barroso
Regionalni direktor, IPPF/WHR•
Gert-lnge Branderlan Upravnog vije a, Švedska
Profesor Paul Hunt
Specijalni izvjestitelj UN-a o Pravu na zdravlje•
Dr Alice Miller
Columbia University/Berkeley Law at University of California, USA•
Madhu Bala NathRegionalni direktor, IPPF/SARO•Dr Naomi Mmapelo Seboni
lan Upravnog vije a, Bocvana•
Dr Nono Simelela
Direktor ˝Technical Knowledge and Support˝•
Tang Kunlan Upravnog vije a, Kina•
Dr Esther Vicente (Predsjednik)
lan Upravnog vije a, Portoriko•
Dr Gill Greer (Ex-offcio)
DGeneralni direktor IPPF-a
Dr Jacqueline Sharpe (Ex-offcio)
Predsjednik IPPF-a

Na prvom sastanku u januaru 2007., lanovi Panela su se složili da je razvoj deklaracije o seksualnim pravima osnova
za realizaciju vizije i misije IPPF-a. Do im je Povelja o seksualnim i reproduktivnim pravima IPPF-a postavila novu
osnovu u federaciji, od 1994. (kada je povelja objavljena) pojavila su se nova pitanja i podru ja od važnosti i postojala
je jasna potreba da se istraže aspekti seksualnosti i identifikuju seksualna prava koja su bila krhka, ignorisana ili
smatrana dvosmislenim od strane mnogih. Povelja je pridonijela podizanju svijesti o razli itostima izme u seksualnihprava i reproduktivnih prava; ova svijest je uzrokovala potrebu za kodom prakse posebno u vezi seksualnosti. Panel sesložio da e deklaracija dovesti do poboljšanja zdravlja i blagostanja klijenata IPPF-a i doprinijeti ostvarenju Ciljeva
milenijumskog razvoja.
Proces razvoja deklaracije o seksualnim pravima je, sam po sebi, interno sredstvo zagovaranja za federaciju.
Putem razli itih angažmana na nacionalnim, regionalnim i internacionalnim nivoima, razvoje deklaracije jepove ao razumijevanje prirode ljudskih prava, prirode ljudskih prava vezanih za seksualnost, kao i zajedni kih
stvari i razlika izme u seksualnih prava i reproduktivnih prava kod volontera i osoblja federacije. Diskusije me uekspertima su stvorile novo znanje o važnosti seksualnih prava na uživanje najve eg dostižnog standarda
fizi kog i mentalnog zdravlja i me usobnih relacija izme u seksualnih prava i prava na razvoj, slobodu, jednakost
i dostojanstvo. Ovo znanje je utjelotvoreno u deklaraciji.
Kroz razvoj deklaracije, potreba da se u obzir uzmu kulturne razlike i religiozne pozadine zemalja u raznim
regionima je bila briga koja se iznova pojavljivala. lanovi panela su prezentovali razli ite i ponekad konfliktne
perspektive o seksualnim pravima i ljudskim pravima. U isto vrijeme, u esnici su pozdravili mogu nost da otvoreno
razgovaraju o pitanjima vezanim za seksualnost – uklju uju i kulturu i religiju, brakove djece, prava seksualnih
radnika, spolni identitet, seksualnu orjentaciju, reproduktivne tehnologije – s kojima se federacija suo ava u svom
radu svakog dana, na svim nivoima.
Svaki je od regiona IPPF-a istražio seksualna prava u okviru konteksta svojih vlastitih istorija i kulturnih iskustava. Ova su
iskustva tako e doprinijela deklaraciji. Arapski svijet je održao sastanak u maju 2007., u Rabatu, što je rezultiralo u
Deklaraciji o seksualnim i reproduktivnim pravima. Evropska mreža je održala radionicu o pitanjima gejeva, lezbejski itransrodnih osoba u junu 2007., koja je uklju ila stru njake kao što je predsjednik Internacionalnog udruženja
lezbejki/gejeva (ILGA) za Evropu. O nacrtu deklaracije i seksualnim pravima se diskutovalo na Afri kom regionalnomvije u i združenom sastanku Regionalnog vije a (regioni: Južna Azija, Isto na i Jugoisto na Azija i Okeanija). Na
Regionalnom vije u zapadne hemisfere u esnici su u estvovali u diskusiji koja je bila vo ena od strane panela stru njaka
koji je bio sastavljen od sljede ih osoba: Sonia Correa, aktivist za ljudska prava, Anthony Romero, Izvršni direktor
Ameri ke unije za civilne slobode (American Civil Liberties Union) i Humberto Arango iz Regionalnog ureda za zapadnu
hemisferu. Kao i u esnici na sastanku Arapskog svijeta, i delegati iz zapadne hemisfere su izdali deklaraciju. Na svakom
regionalnom sastanku, Generalni direktor IPPF-a je govorio o Deklaraciji o seksualnim pravima i u estvovao u
diskusijama koje su tome slijedile.
U novembru 2007., panel je predstavio nacrt Seksualna prava: Deklaracija IPPF-a Upravnom vije u te od lanova vije ai osoblja i upravljaju ih lanova regionalnih ureda i asocijacija lanica zatražio njihove komentare koji su razmotreni
prilikom pripreme kona nog dokumenta. Deklaracija je predstavljena i odobrena od strane Upravno vije a u maju2008.
Putem deklaracije kao dragocijenog kopilota, IPPF se nada da e pomo i u stvaranju svijeta u kome su sloboda,
jednakost i dostojanstvo svih ljudi zagarantovani, posebno u podru jima njihovih života koja se odnose na seksualnost.

Sažeti pregled
Seksualna prava: Deklaracija IPPF-a se temelji na instrumentima
klju nih me unarodnih ljudskih prava, mjerodavnim
interpretacijama me unarodnih standarda i dodatnim pravima
koja se odnose na ljudsku seksualnost za koja IPPF vjeruje da se
podrazumijevaju u njima.

Deklaracija je u skladu sa me unarodnim dogovorima kojih se IPPF pridržava. Okvir deklaracije je ve naširoko
uklju en u mnoge postoje e publikacije IPPF-a i asocijacija lanica i odražava misiju, viziju i vrijednosti IPPF-a.
Deklaracija obuhvata otkri a i preporuke nekoliko sporazumnih tijela UN-a i specijalnih izvjestitelja UN-a, a posebno
izvještaj iz 2004. od strane Specijalnog izvjestitelja o pravu na najve i dostižan standard zdravlja. Ona je razvijena od
strane panela stru njaka uklju uju i me unarodno priznate vo e u oblasti seksualnog i reporduktivnog zdravlja iljudskih prava, kao što je Paul Hunt, Specijalni izvjestitelj UN-a o pravu na zdravlje. Ovaj sažeti pregled nije zamišljen
da služi kao alternativa deklaraciji, ve kao uvod u razli ite sekcije deklaracije i njen sadržaj. Cijela deklaracija bi
trebala uvijek biti priložena uz ovaj sažeti pregled tako da su svi detalji o seksualnim pravima i njihova pozadina odmah
dostupni.
Seksualna prava: Deklaracija IPPF-a sadrži tri dijela:
Preambula koja daje uvod u koncept deklaracije u kontekstu misije i vizije IPPF-a, me unarodnih ugovora i
dokumenata koji se odnose na seksualno i reproduktivno zdravlje i prava i ljudska prava, a tako e u glavnim
crtama navodi osnovnu intenciju okvira ljudskih prava.
Sedam vode ih principa koji obezbje uju okvir za sva seksualna prava uklju ena u deklaraciju i koji e pružiti
informacije i osigurati poštovanje, zaštitu i napredak seksualnih prava u okviru federacije. Seksualna prava spadaju ukanonik ljudskih prava koja su i univerzalna i nedjeljiva i u skladu su sa principima nediskriminacije.
Finalni dio, Seksualna prava i ljudska prava vezana za seksualnost, ukratko prikazuje deset seksualnih prava.
Seksualna prava su sa injena od grupe prava koje se odnose na seksualnost, a koja poti u od prava na slobodu,
jednakost, privatnost, autonomiju, integritet i dostojanstvo svih ljudi.
Dok se zna aj nacionalnih i regionalnih posebnosti i razli itih istorijskih, kulturnih i religioznih pozadina mora imati naumu, organizacije i pojedinci koji rade u svim regionima svijeta mogu inkorporirati okvir i osnovne principe
deklaracije u svoje aktivnosti, usluge i/ili programe. Ovo e pomo i bilo koje napore u promociji, branjenju inapredovanju seksualnih prava.
Uvjereni da e ovaj sveobuhvatan i integriran, na osnovi ljudskih prava zasnovan pristup seksualnosti i
seksualnom
zdravlju promovisati realizaciju seksualnih prava kao jednog aspekta globalne pravde, razvoja i zdravlja, miafirmišemo sljede e principe:

Princip 1 Seksualnost je integralni dio personalnosti svakog ljudskog bi a i zbog ovoga se mora stvoriti povoljna
sredina u kojoj svako može uživati sva seksualna prava kao dijela procesa razvoja. Seksualnost je integralni dio
personalnosti svakog ljudskog bi a u svim društvima. Dok pojedinci doživljavaju svoje seksualnosti kroz svoježivote na na ine koji variraju ovisno o unutrašnjim i vanjskim faktorima, ljudska prava vezana za seksualnost,
njihova zaštita i promocija bi trebali biti dio svakodnevne egzistencije svih pojedinaca, svugdje. Osim toga,
seksualnost bi trebala biti priznata kao pozitivni aspekt života. Seksualna prava su univerzalna ljudska prava
zasnovana na inherentnoj slobodi, dostojanstvu i jednakosti svih ljudskih bi a.
U skladu sa Poveljom o seksualnim i reproduktivnim pravima, IPPF afirmira stav da je osoba centralni subjekt razvoja i
prepoznaje važnost stvaranja povoljne sredine u kojoj svaki pojedinac može uživati sva seksualna prava kako bi bio
sposoban aktivno u estvovati u procesu ekonomskog, društvenog, kulturnog i politi kog razvoja. Seksualnost je aspektljudskog i društvenog života koji je uvijek uklju en u tijelo, razum, politiku, zdravlje i društvo.
Princip 2 Prava i zaštite koje se garantuju ljudima mla im od osamnaest godina se razlikuju od onih za odrasle imoraju se uzeti u obzir evoluiraju i kapaciteti pojedinog djeteta da koristi prava u ime sebe. IPPF razumije da se
prava i zaštite garantirane za ljude mla e od osamnaest (18) godina, kao stvar me unarodnog I nacionalnog zakona,ponekad razlikuju od prava odraslih. Ove se razlike odnose na sve aspekte ljudskih prava, ali iziskuju posebne
pristupe u vezi seksualnih prava. IPPF po inje od pretpostavke da su osobe mla e od 18 godina nosioci prava i da eu razli itim trenutcima u okviru spektra ranog djetinjstva, djetinjstva i puberteta pojedina prava i zaštite imati ve u ili
manju važnost.
Dalje, princip evoluiraju eg kapaciteta kombinuje poštovanje prema djeci, njihovom dostojanstvu i pravo na zaštitu odsvih oblika štete, istovremeno priznavaju i vrijednost njihovog vlastitog doprinosa svojoj zaštiti. Društva moraju stvoriti
sredine u kojima djeca mogu posti i svoje optimalne kapacitete i gdje se ve e poštovanje iskazuje prema njihovim
potencijalima za u eš e i odgovornost u donošenju odluka u njihovim vlastitim životima.
Princip 3 Nediskriminacija isti e sva ljudska prava, zaštitu i promociju.
IPPF shvata da okvir nediskriminacije isti e sva ljudska prava, zaštitu i promociju. Ovaj okvir nediskriminacijezabranjuje bilo kakvo razlikovanje, isklju enje ili ograni avanje na osnovu seksa, dobi, spola, spolnog identiteta,
seksualne orjentacije, bra nog statusa, seksualne istorije ili ponašanja, realnog ili imputiranog, rase, boje,
etni nosti, jezika, religije, politi kog ili drugog mišljenja, nacionalnog ili društvenog porijekla, imovine, ro enja,
fizi ke ili mentalne onesposobljenosti, zdravstvenog statusa, uklju uju i HIV/AIDS, te civilnog, politi kog,
društvenog ili drugih statusa što služi za ili uti e na umanjivanje ili poništavanje priznavanja, uživanja ili upotrebe,
na jednakim osnovama sa ostalim, svih ljudskih prava i osnovnih sloboda na politi kom, ekonomskom,društvenom, kulturnom, civilnom ili bilo kojem drugom polju.
Pojedinci se suo avaju sa razli itim barijerama u ispunjavanju svojih seksualnih prava. Stvarna jednakost zahtijeva
da se ove barijere uklone kako bi razli iti pojedinci uživali osnovna prava i slobode na jednakim osnovama kao i drugi.
Ovo može zahtijevati da se posebna pažnja posveti marginaliziranim grupama i onima koji ne dobivaju dovoljno
usluga.
Princip 4 Seksualnost, i zadovoljstvo koje proizlazi iz toga, je centralni aspekt ljudskog bi a, bez obzira na to da li
osoba izabere repordukciju ili ne.
Seksualno zdravlje obuhvata cijeli život. Seksualnost je integralni faktor kod skoro svih reproduktivnih odluka; ipak ona
je centralni aspekt ljudskog bi a, bez obzira na to da li osoba izabere reprodukciju ili ne.
Seksualnost nije samo sredstvo za pojedince da zadovolje svoje reproduktivne interese. Pravo na doživljavanje iuživanje seksualnosti neovisno o reprodukciji i reprodukcija neovisna od seksualnosti bi trebali biti zašti eni,
posve uju i posebnu pažnju onima kojima je, u prošlosti i sada, takvo pravo poricano.
Princip 5 Osiguravanje seksualnih prava za sve uklju uje posve enost slobodi i zaštiti od štete. Pravo da se bude
zašti en i da se ima uto ište od svih oblika nasilja i štete podupire seksualna prava. Nanošenje štete vezano za
seksualnost uklju uje i nasilje i zloupotrebu fizi ke, verbalne, psihološke, ekonomske i seksualne prirode kao i nasilje
nad pojedincima zbog njihovog seksa; starosti; spola; spolnog identiteta; seksualne orjentacije; bra nog statusa;
seksualne istorije ili ponašanja, realnog ili imputiranog; seksualne prakse ili toga kako manifestiraju svoju seksualnost.
Sva djeca i adolescenti imaju pravo da uživaju pravo na posebnu zaštitu od svih oblika iskorištavanja. Ovo uklju uje
zaštitu od seksualnog iskorištavanja, prostitucije djece i svih oblika seksualne zloupotrebe, nasilja i šikaniranja,
uklju uju i prisilu djeteta da se upusti u bilo kakvu seksualnu aktivnost ili seksualnu praksu, te upotrebu djece u
pornografskim performansama i materijalima.

Princip 6 Seksualna prava mogu biti predmetom samo onih ograni enja koja su odre ena zakonom zbog osiguravanja
odre enog priznavanja i poštovanja prava i sloboda drugih i opšte dobrobiti u demokratskom društvu. Seksualna
prava, kao i druga ljudska prava, mogu samo biti predmetom onih ograni enja odre enih zakonom zbog osiguravanja
odre enog priznavanja i poštovanja prava i sloboda drugih i opšte dobrobiti u demokratskom društvu, javnom
zdravstvu i javnom redu, shodno zakonu o ljudskim pravima. Takva ograni enja moraju biti nediskriminatorna,
neophodna i srazmjerna postizanju legitimnog cilja. Upražnjavanje seksualnih prava mora biti vo eno svjesnosti odinami kim odnosima izme u li nih i društvenih interesa, priznavanjem postojanja pluraliteta vizija i potrebom da se
garantira jednakost, dostojanstvo i poštovanje za razli itost.
Princip 7 Obaveze poštovanja, zaštite i ispunjavanja se primjenjuju na sva seksualna prava i slobode. Seksualna
prava i slobode uklju uju osnovna pravna potraživanja kao i pristup sredstvima da se ispune ta potraživanja. Kao i
kod drugih ljudskih prava, države imaju obligacije na tri nivoa: da poštuju, štite i ostvaruju seksualna prava svih.
Obaveza za ˝poštovanje˝ zahtijeva od država da se uzdrži od miješanja, direktnog ili indirektnog, u uživanje nekog
prava, u ovom slu aju, seksualnih prava. Obaveza da se ˝zaštiti˝ zahtijeva od država da poduzmu mjere koje
sprje avaju tre e partije da se umiješaju u garancije za ljudska prava. Obaveza ˝ispunjavanja˝ zahtijeva od država dausvoje odgovaraju e legislativne, administrativne, budžetske, sudske, promocionalne i druge mjere u cilju potpune
realizacije prava.

Seksualna prava su ljudska prava koja se odnose na
seksualnost

IPPF afirmiše injenicu da su seksualna prava ljudska prava. Seksualna prava se sastoje od grupe prava koja se
odnose na seksualnost i koja poti u od prava na slobodu, jednakost, privatnost, autonomiju, integritet i
dostojanstvo svih ljudi. Deset seksualnih prava su:
lan 1 Pravo na jednakost, jednaku zaštitu od strane zakona i slobodu od svih oblika diskriminacije zasnovane na
seksu, seksualnosti ili spolu.
Sva su ljudska bi a ro ena slobodna i jednaka po dostojanstvu i pravima, te moraju imati jednaku zaštitu odstrane zakona naspram diskriminacije zasnovane na njihovoj seksualnosti, seksu ili spolu.
lan 2 Pravo na u eš e svih osoba, bez obzira na seks, seksualnost ili spol. Sve osobe imaju pravo na sredinu koja
omogu ava aktivno, slobodno i zna ajno u eš e u, i doprinos, civilnim, ekonomskim, društvenim, kulturnim ipoliti kim aspektima ljudskog života na lokalnim, nacionalnim, regionalnim i me unarodnim nivoima, putem razvoja
kojim se ljudska prava i osnovne slobode mogu realizovati.
lan 3 Prava na život, slobodu, sigurnost osobe i tjelesni integritet.
Sve osobe imaju pravo na život, slobodu i da budu slobodni od torture i okrutnosti, nehumanog i degradiraju eg
tretmana u svim slu ajevima, a posebno na ra un seksa, godina, spola, spolnog identiteta, seksualne orjentacije,
bra nog statusa, seksualne istorije ili ponašanja, realnog ili imputiranog, te HIV/AIDS statusa ima e pravo daupražnjavaju svoju seksualnost slobodno od nasilja ili prisile.
lan 4 Pravo na privatnost
Sve osobe imaju pravo da ne budu subjektom arbitražnog miješanja u svoju privatnost, porodicu, dom, papire ili
korespondenciju i pravo na privatnost koje je osnovno za prakticiranje seksualne autonomije.

lan 5 Pravo na li nu autonomiju i priznavanje pred zakonom
Sve osobe imaju pravo da budu priznate pred zakonom i imaju pravo na seksualnu slobodu, što obuhvata mogu nostza pojedince da imaju kontrolu i da slobodno odlu uju o stvarima vezanim za seksualnost, da biraju svoje seksualne
partnere, da teže doživljavanju svog punog seksualnog potencijala i zadovoljstva, u okviru nediskriminacije i sadužnim poštovanjem prema drugima i razvoju kapaciteta djece.
lan 6 Pravo na slobodu mišljenja, uvjerenja i izražavanja; pravo na udruživanje
Sve osobe imaju pravo na uživanje slobode mišljenja, uvjerenja i izražavanja vezano za nazore o seksualnosti,
seksualnoj orjentaciji, spolnom identitetu i seksualnim pravima, bez arbitražnih nametanja ili ograni enja
zasnovanih na dominantnim kulturnim uvjerenjima, politi koj ideologiji ili diskriminatornim stanovištima javnog
mnjenja, javnog morala, javnog zdravstva ili javne sigursnosti.
lan 7 Pravo na zdravlje i na koristi od nau nog napretka
Sve osobe imaju pravo da uživaju u najve im dostignutim standardima fizi kog i mentalnog zdravlja, što uklju uje
temeljne odrednice zdravlja i pristupa njezi o seksualnom zdravlju radi prevencije, dijagnostike i tretmana svih
seksualnih problema i poreme aja.
lan 8 Pravo na edukaciju i informaciju
Sve osobe, bez diskriminacije, op enito imaju pravo na edukaciju i informaciju, te na sveobuhvatnu seksualnu
edukaciju i informacije koje su potrebne i korisne za upražnjavanje potpunog statusa gra anina i jednakosti u
privatnim, javnim i politi kim domenima.
lan 9 Pravo da se izabere da li da se stupi u brak ili ne i da se osnuje i planira porodica, te da se odlu i da li imati
djece, koliko i kada
Sve osobe imaju pravo da izaberu da stupe u brak ili ne, da osnuju i planiraju porodicu ili ne, da imaju djecu i daodlu e o broju djece i razmaku izme u njihovog ra anja, slobodno i odgovorno, u sredini u kojoj zakoni i politike
priznaju raznolikosti oblika porodice koji uklju uju i one koje nisu definisane potomstvom ili brakom.
lan 10 Pravo na odgovornost i zadovoljenje
Sve osobe imaju pravo na efikasne, adekvatne, pristupne i pogodne edukativne, zakonodavne, sudske i druge mjereda osiguraju i zahtijevaju da su oni koji su po dužnosti obavezni podržavati seksualna prava potpuno odgovorni za
njih. Ovo uklju uje sposobnost da se nadzire primjena seksualnih prava i pristup sredstvima protiv narušavanja
seksualnih prava, uklju uju i pristup potpunom zadovoljenju kroz restituciju, kompenzaciju, zadovoljstvo, garanciju
neponavljanja ili bilo koja druga sredstva.
Seksualna prava: Deklaracija IPPF-a obezbje uje jasan okvir u kome asocijacije lanice mogu razumjeti svoje
odgovornosti koje imaju kao organizacije koje obezbje uju usluge. One e biti bolje opremljene kako bi po ele ili proširile
svoj rad na poboljšanju pristupa usluga svima i tako e omogu iti svojim klijentima da u potpunosti ostvare svoja seksualna
i reproduktivna prava. Deklaracija e tako e služiti kao okvir za zastupanje kako bi podsjetila države na njihovu
odgovornost. Naro ito e, u planiranju sljede e globalne inicijative koja se fokusira na seksualno i reproduktivno zdravlje iprava, zagovaranje na osnovu deklaracije pomo i vladinim organizacijama da shvate i dugotrajno se posvete povezanosti
seksualnih prava, javnog zdravstva i razvoja.

Seksualna prava:
Deklaracija IPPF-a

Preambula
IPPF je posve en ispunjavanju svojih ciljeva u okviru pristupa
ljudskim pravima koja sjedinjuju principe univerzalnosti,
me usobne povezanosti, me usobne ovisnosti i nedjeljivosti svih
ljudskih prava. IPPF priznaje i vjeruje da su seksualna prava
komponenta ljudskih prava , koja su evoluiraju a grupa prava
vezana za seksualnost i koja doprinose slobodi, jednakosti i
dostojanstvu svih ljudi.
Seksualna prava: Deklaracija IPPF-a se temelji na sporazumima o klju nim me unarodnim ljudskim pravima i drugim
instrumentima, mjerodavnim interpretacijama ovih me unarodnih standarda i dodatnim pravima koja se odnose na
1ljudsku seksualnost, a koja se podrazumijevaju u njima . Ona koristi dokumente koji poti u sa Svjetske konferencije oljudskim pravima UN-a iz 1993; Internacionalne konferencije o populaciji i razvoju UN-a iz 1994; etvrte svjetske
konferencije o ženama UN-a iz 1995; Milenijumske deklaracije i Milenijumskih ciljeva razvoja. Ona se tako e koristi
otkri ima i preporukama nekoliko sporazumnih tijela UN-a i specijalnih izvjestitelja, posebno izvještaja Specijalnog
izvjestitelja o pravu na najve i dostižan standard zdravlja iz 2004., koji je podnesen Komisiji za ljudska prava.

Deklaracija dopunjuje Povelju o seksualnim i reproduktivnim pravima IPPF-a. Ona ima za cilj da izri ito identifikuje
seksualna prava i podrži uklju enu viziju seksualnosti. Ova vizija nastoji da poštuje, zaštiti i unaprijedi prava svih osoba na
seksualnu autonomiju i da promoviše seksualno zdravlje i prava u okviru nediskriminacije.
2
IPPF vjeruje da je zdravlje fundamentalno ljudsko pravo neophodno za uživanje svih ljudskih prava . IPPF tako e
vjeruje da su seksualno i reproduktivno zdravlje integralni elementi prava svih da uživaju u najve im dostižnim
3standardima fizi kog i mentalnog zdravlja . Seksualno zdravlje se ne može posti i ili održati bez seksualnih prava, ali
seksualna prava obuhvataju nešto više nego što su prava vezana za zdravlje.
Seksualna prava se odnose na specifi ne norme koje se pojavljuju kada se postoje a ljudska prava primjenjuju na
seksualnost. Ova prava uklju uju slobodu, jednakost, privatnost, autonomiju, integritet i dostojanstvo svih ljudi;
principe priznate u mnogim me unarodnim instrumentima koji su posebno relevantni za seksualnost. Seksualna
prava nude pristup koji ne samo da uklju uje, ve ide i dalje iza zaštite odre enih identiteta. Seksualna pravagarantuju da svako ima pristup uvjetima koji omogu avaju ispunjenje i izražavanje svojih seksualnosti bez prinude,
diskriminacije ili nasilja, a u okviru konteksta koji poštuje dostojanstvo
IPPF priznaje da je seksualnost centralni aspekt ljudskog bi a kroz život i da iako seksualnost može obuhvatati sve
sljede e dimenzije, svaka od njih se ne doživljava niti izražava. To je evoluiraju i koncept koji obuhvata seksualnu
aktivnost, spolne identitete, seksualnu orjentaciju, erotiku, zadovoljstvo, intimnost i reprodukciju. To je predstavljeno kroz
interakciju bioloških, psiholoških, društvenih, ekonomskih, politi kih, kulturnih, eti kih, zakonskih, istorijskih, religioznih iduhovnih faktora. Seksualnost se doživljava i izražava u mislima, fantazijama, željama, vjerovanjima, stavovima,
4
vrijednostima, ponašanjima, praksi i odnosima .

IPPF je svjestan da su mnogi izražaji seksualnosti nereproduktivni i da globalno razumijevanje seksualnosti evoluira. Zbog
toga, IPPF prepoznaje potrebu da se seksualna prava specifi no identifikuju kao ona koja nisu uklju ena u reproduktivna
5
prava i reproduktivno zdravlje .
IPPF prepoznaje da predanost omogu avanju uslova za seksualna prava dopunjuje njegovu širu posve enost lokalnim I
globalnim naporima za jednakost u pristupu resursima, miru i univerzalnom, društvenom i me unarodnom poretku ukojem se dostojanstvo, prava i slobode svih osoba mogu u potpunosti realizovati. U okviru prava na razvoj, ispunjavanje
seksualnih prava je esencijalno za centralnost pojedinca kao subjekta, aktivnog u esnika i korisnika procesa
ekonomskog, društvenog, kulturnog i politi kog razvoja u kojem sva ljudska prava i fundamentalne slobode mogu u
potpunosti biti realizovane.
IPPF vjeruje da klju ni aspekt stvaranja uslova za uživanje prava leži u razvoju odgovornih struktura. Takve strukture nebi samo trebale obezbje ivati lijekove i naknade za pojedince, ve bi tako e trebale angažirati i izazivati mehanizme mo ii prakse koji dovode do kršenja seksualnih prava. IPPF prepoznaje da ovo ima implikacije na njegovo pružanje usluga inapore u zagovaranju.
Prema tome, IPPF ohrabruje svoje asocijacije lanice da koriste deklaraciju kao smjernicu u integriranju svojih angažovanjana poštovanju, zaštiti i unaprje enju seksualnih prava kroz svoje aktivnosti; te da poja aju i poboljšaju svoju trenutnu
politiku, strategije i programe.
Deklaracija je okosnica za razumijevanje i primjenu osnovnih ljudskih prava na seksualnost. Sve komponente
federacije mogu inkorporirati ovaj okvir i njegove osnovne principe u svoje aktivnosti, usluge i programe kao pokušajda se udovolji odgovornosti za promociju i zaštitu seksualnih prava, te da bi se oja ale i poboljšale teku e politike istrategije.
IPPF je predan viziji univerzalnih, neotu ivih i nedjeljivih ljudskih prava, uklju uju i seksualna prava. Ipak, IPPF uvi a dadržavni konteksti mogu uticati na vrijeme, na in i opseg implementacije principa i prava sadržanih u ovoj deklaraciji.
6
Primijeniti e se specifi ni procesi za prepoznavanje i razjašnjavanje takvih situacija .
Seksualna prava: Deklaracija IPPF-a je bila usvojena na Upravnom vije u IPPF-a na datum 10. 05. 2008.

Opšti principi
IPPF o ekuje da e sve asocijacije lanice biti predane misiji, viziji ivrijednostima federacije, uklju uju i temeljne principe inkorporirane u
ovu deklaraciju. Ovi principi moraju uputiti programe i strategije
razvijene od strane komponenti federacije da zaštite, promovišu iostvare seksualna prava navedena u dijelu koji ima naslov
Seksualna prava su ljudska prava vezana za seksualnost
ove deklaracije.

Princip 1
Seksualnost je integralni dio personalnosti svakog ljudskog bi a.
Zbog ovog razloga, mora biti stvorena poželjna sredina u kojoj
svako može uživati sva seksualna prava kao dijela procesa razvoja.

Seksualnost je integralni dio personalnosti svakog ljudskog bi a u svim društvima. Dok pojedinci doživljavaju svoje
seksualnosti na na ine koji variraju prema unutrašnjim ili vanjskim faktorima, ljudska prava vezana za seksualnost,
njihova zaštita i promocija bi trebali biti dijelom dnevne egzistencije svih osoba, svugdje. Seksualna prava su
7univerzalna ljudska prava zasnovana na inherentnoj slobodi, dostojanstvu i jednakosti svih ljudskih bi a .
Siromaštvo je i uzrok i posljedica slabog seksualnog zdravlja te nejednakosti i isklju enja zasnovanih na seksualnosti.
Pravljenje programa mora obuhvatati povezanost siromaštva sa ovim pitanjima, prepoznavaju i svoju ulogu u uživanju iporicanju ljudskih prava i, posebno, svojih u inaka na seksualna prava.
U implementaciji bilo kojih razvojnih projekata, programa ili okvirnih na ela kao što su ona zasnovana na Milenijumskim
8
9
10
11
ciljevima razvoja, mora se pozabaviti sa nepravi nosti , nejednakosti , spolnom nepravi nosti , spolnom nejednakosti i
slabim zdravljem. Postizanje Milenijumskih ciljeva razvoja – poboljšanje maternalnog zdravlja, smanjenje mortaliteta djece,
promoviranje jednakosti spolova i borba protiv HIV-a i AIDS-a – me u ostalim ciljevima, direktno zavise od osiguravanjaširoko rasprostranjenog pristupa uslugama iz oblasti seksualnog zdravlja i zaštiti seksualnih prava.
U skladu sa Poveljom o seksualnim i reproduktivnim pravima, IPPF afirmiše da je osoba centralni subjekt razvoja ipriznaje važnost stvaranja povoljne sredine u kojoj svaki pojedinac može uživati sva seksualna prava kako bi mogao
aktivno u estvovati u procesu ekonomskog, društvenog, kulturnog i politi kog razvoja. Seksualnost je aspekt humanog
i socijalnog života koji je uvijek povezan sa tijelom, razumom, politikom, zdravljem i društvom.
Seksualna prava uti u na ideološka, politi ka, li na i subjektivna prava. Seksualna prava uklju uju izražajne,udruživaju e i participatorne elemente i duboko su vezana za tjelesni integritet i li ni suverenitet. U prepoznavanju i
predanoš u garantiranju seksualnih prava, IPPF shvata da poštivanje, zaštita i ispunjavanje ovih prava zahtijevajupažnju prema svim ovim domenima i elementima, koji su, s druge strane, dio istorijskog procesa u radu na privatnimjavnim podru jima ljudske aktivnosti.

Princip 2
Prava i zaštite zagarantovane ljudima starim ispod osamnaest
godina se razlikuju od onih za odrasle, a moraju se uzeti u obzir i
razvojni kapaciteti pojedinog djeteta da u svoje ime praktikuje prava

IPPF shvata da se prava i zaštite koje su zagarantovane ljudima mla im od osamnaest (18) godina, kao stvar
internacionalnog i nacionalnog prava, razlikuju od prava odraslih. Ove se razlike odnose na sve aspekte ljudskih prava,
ali iziskuju posebne pristupe u vezi sa seksualnim pravima. IPPF polazi od pretpostavke da su osobe mla e odosamnaest (18) godina nosioci prava i da e u razli itim trenutcima u okviru spektra ranog djetinjstva, djetinjstva i
puberteta odre ena prava imati ve u ili manju relevantnost.
12
U lanu 5 Konvencije o pravima djeteta navedeno je da pravac i vodstvo koje obezbje uju roditelji ili drugi koji su
odgovorni za dijete moraju uzeti u obzir kapacitete djeteta da praktikuje prava u svoje ime. Koncept evoluiraju eg
kapaciteta djece zahtijeva ravnotežu izme u priznavanja djece kao aktivnih inilaca u svojim životima, koja imaju
pravo da budu poštovana kao gra ani, ljudi i nosioci prava sa pove anom autonomijom, i prava na zaštitu u skladu
sa njihovom ranjivoš u.
Koncept priznaje da e se nivoi zaštite od u estvovanja u aktivnostima koje e nauditi djeci smanjiti shodno njihovom
evoluiraju em kapacitetu.
Osim toga, princip evoluiraju eg kapaciteta kombinuje poštovanje prema djeci, njihovo dostojanstvo i pravo na zaštitu
od svih oblika štete, istovremeno priznavaju i vrijednost njihovog vlastitog doprinosa svojoj zaštiti. Društva moraju
stvoriti sredine u kojima djeca mogu ostvariti svoje optimalne kapacitete i u kojim se ve i respekt pridaje njihovom
potencijalu za u eš e i odgovornost u donošenju odluka u njihovim vlastitim životima.
Neki klju ni principi upravljaju me usobnim odnosima izme u prava djece i drugih interesa. Me u njima su: gledište13
14
15
osoba mla ih od osamnaest godina kao nosilaca prava ; najvažniji interesi djeteta ; evoluiraju i kapaciteti djeteta ;1617nediskriminacija i odgovornost za osiguravanje uvjeta za napredak .
U kontekstu seksualnih prava, ovi principi zahtijevaju individualiziran pristup, na osnovu demonstracije zrelosti i
razmatranja odre enih okolnosti kao što su specifi no shvatanje djeteta ili adolescenta, aktivnosti, status fizi kog ili
mentalnog zdravlja, odnos sa roditeljima ili drugim zainteresovanim stranama, odnosi mo i me u onima koji su
involvirani i priroda postoje ih stvari.

Princip 3
Nediskriminacija ini podlogu za zaštitu i promociju svih ljudskih prava
18

IPPF shvata da okvir nediskriminacije ini podlogu za zaštitu i promociju svih ljudskih prava. Ovaj okvir
19
20
nediskriminacije zabranjuje bilo kakvo razlikovanje, isklju ivanje ili ograni avanje na osnovu seksa; starosti;
21
22
23
spola; spolnog identiteta; seksualne orjentacije; bra nog statusa; seksualne istorije ili ponašanja; stvarnog ili
imputiranog; rase; boje; etni nosti; jezika; religije; politi kog ili drugog mišljenja; nacionalnog, geografskog ili
društvenog porijekla; imovine; ro enja; fizi ke ili mentalne onesposobljenosti, zdravstvenog statusa, uklju uju i HIV;te civilnog, politi kog, društvenog ili drugog statusa; što služi za ili ima efekt na narušavanje ili poništavanje
priznavanja, uživanja ili prakticiranja na jednakim osnovama s drugim, svih ljudskih prava i osnovnih sloboda na
24politi kom, ekonomskom, društvenom, kulturnom, civilnom ili bilo kojem drugom polju.
Diskriminacija na podru ju seksualnih prava se može manifestovati kroz nejednak pristup kulturnim, ekonomskim,
politi kim ili društvenim pravima zbog seksa; starosti; spola; spolnog identiteta; seksualne orjentacije; bra nog statusa,
seksualne istorije ili ponašanja, stvarnog ili imputiranog; seksualne prakse ili seksualne orjentacije; te poricanja
seksualnih prava kao što su usluge vezane za seksualno zdravlje, sveobuhvatna seksualna edukacija i pomo kod
seksualnog nasilja; što narušava da neka osoba uživa prava na jednakim osnovima kao i drugi.
Pojedinci doživljavaju razli ite barijere kod ostvarivanja svojih seksualnih prava. Stvarna jednakost zahtijeva da se
ove barijere otklone kako bi razni pojedinci uživali osnovna prava i slobode na jednakim osnovama sa drugima. Ovomože zahtijevati da se posebna pažnja posveti marginaliziranim grupama i grupama koje ne dobivaju dovoljno usluga

Princip 4
Seksualnost, i zadovoljstvo koje proizlazi iz nje, je centralni aspektljudskog bi a, bez obzira na to da li se osoba odlu i za reprodukciju ili
ne

Seksualno zdravlje se proteže na cijeli životni vijek. Seksualnost je integralni faktor kod skoro svih reproduktivnih odluka;
ipak, to je centralni aspekt ljudskog bi a, bez obzira na to da li se neko odlu i za reprodukciju ili ne.
Seksualnost nije samo sredstvo za pojedince da zadovolje svoje reproduktivne interese. Pravo da se doživi i uživa
seksualnost neovisna o reprodukciji i reprodukcija neovisna o seksualnosti bi trebalo biti zašti eno, posve uju i
posebnu pažnju onima kojima je takvo pravo, u prošlosti ili sada, uskra ivano.
25
Sve osobe imaju pravo na uslove koji omogu avaju ostvarenje prijatne seksualnosti. Zadovoljstvo je zasnovano na
individualnoj i relacijskoj autonomiji za što moraju biti osigurani postojanje javne politike o seksualnoj edukaciji,
zdravstvene usluge, sloboda od prinude i nasilja, kao i razvoj etike po pitanjima pravde, jednakosti i slobode.
Obzirom da je zadovoljstvo unutarnji aspekt seksualnosti, pravo na traženje, izražavanje i odre enje kada da se onodoživi ne smije biti nikome uskra eno.

Princip 5
Osiguravanje seksualnih prava za sve uklju uje predanost slobodi izaštiti od injenja štete
26

Pravo da se bude zašti en od svih oblika nasilja i štete i da se ima uto ište od njih podupire seksualna prava. Šteta
vezana za seksualnost uklju uje i nasilje i zloupotrebu fizi ke, verbalne, psihološke, ekonomske i seksualne prirode,kao i nasilje nad pojedincima zbog njihovog seksa; starosti; spola; spolnog identiteta; seksualne orjentacije; bra nog
statusa; seksualne istorije ili ponašanja, stvarnog ili imputiranog; seksualne prakse ili toga kako oni manifestiraju svoju
seksualnost.
27
Sva djeca i adolescenti imaju ovlasti da uživaju pravo na posebnu zaštitu od svih oblika iskorištavanja. Ovo obuhvata
zaštitu od seksualnog iskorištavanja, dje ije prostitucije i svih oblika seksualnog zlostavljanja, nasilja i napastovanja,
uklju uju i prisilu djeteta da se upusti u bilo koju seksualnu aktivnost ili seksualnu praksu, te korištenje djece za
pornografske performance ili materijale.

Princip 6

Seksualna prava mogu biti subjektom samo onih ograni enja
odre enih zakonom, koja imaju svrhu zaštite dužnog priznavanja i
poštovanja prava i sloboda ostalih, te op e dobrobiti demokratskog
društva

Seksualna prava, kao i ostala ljudska prava, mogu biti subjektom samo onih ograni enja odre enih zakonom, koja
imaju svrhu osiguravanja dužnog priznavanja i poštovanja prava i sloboda ostalih, te op e dobrobiti demokratskog
28
29
društva, javnog zdravstva i javnog poretka, u skladu sa zakonom o ljudskim pravima. Takva ograni enja
moraju biti nediskriminiraju a, potrebna i srazmjerna postizanju legitimnog cilja. Upotreba seksualnih prava mora
biti vo ena svjesnoš u o dinami kom odnosu izme u li nih i društvenih interesa, priznavanju postojanja
30
pluraliteta vizija i potrebom za garantovanjem jednakosti, dostojanstva i poštovanja razli itosti.

Princip 7
Obaveze za poštivanje, zaštitu i ostvarenje se primjenjuju na sva
seksualna prava i slobode

31

Seksualna prava i slobode obuhvataju temeljne pravne zahtjeve, kao i pristup sredstvima za ostvarenje tih zahtjeva.
32
Kao i kod drugih ljudskih prava, države imaju obaveze na tri nivoa: da poštuju, štite i ostvaruju seksualna prava svih.
Obaveza da se poštuje zahtijeva od država da se uzdrže od direktnog ili indirektnog uplitanja u uživanje nekog
posebnog prava, u ovom slu aju, seksualnih prava. Obaveza da se zaštiti zahtijeva od država da poduzmu mjere koje
sprje avaju tre e strane od uplitanja u garancije ljudskih prava. Obaveza da se ostvari zahtijeva od država da usvoje
odgovaraju u legislativu, administrativne, budžetske, sudske, promotivne i druge mjere zbog potpunog ostvarivanja
33
ovog prava.
Do im države ostaju biti primarni nosioci dužnosti u poštivanju, zaštiti i ostvarivanju ljudskih prava u okviru svojih
granica, i drugi sudionici u civilnom društvu ije djelovanje i propusti uti u na uživanje seksualnih prava bi se tako etrebali držati odgovornim. Ovdje mogu spadati druge države, me ugrani ni entiteti i programi koji djeluju putem
asistiranja u pružanju pomo i i razvoja, sigurnosne strukture i druga udruženja, kao i nedržavni akteri, uklju uju i ikomercijalne, neprofitabilne i religiozne entitete, te pojedince.
Zbog toga, države se moraju uzdržati od kršenja ili na drugi na in uplitanja u osobna seksualna prava, one moraju štititita prava od kršenja i uplitanja tre ih strana i poduzeti pozitivne korake i mjere, uklju uju i uspostavljanje efektivnih,
participatornih i odgovornih institucija i potrebnih sredstava za realizaciju seksualnih prava.
IPPF se obavezuje da uradi sve u okviru svojih sposobnosti kako bi ohrabrio sve asocijacije lanice i pomogao im daodigraju svoju ulogu u poštivanju, zaštiti i ostvarivanju seksualnih prava, koja e biti prikazana u daljem tekstu, i dazagovaraju da države i drugi sudionici poštuju, štite i ostvaruju ova prava u svim svojim aspektima legislativne,
administrativne, budžetske i druge politike i prakse.

Seksualna prava su ljudska prava
vezana za seksualnost
IPPF afirmiše da su seksualna prava ljudska prava. Seksualna
prava se sastoje od grupe prava vezanih za seksualnost koja
proizlaze iz prava na slobodu, jednakost, privatnost, autonomiju,
integritet i dostojanstvo svih ljudi.
Mnogi me unarodni instrumenti, norme i standardi priznaju važnost principa vezanih za seksualnost. Seksualna
prava su posebne norme koje se pojavljuju kada se postoje a ljudska prava primjenjuju na seksualnost. Seksualna
prava štite odre ene identitete, ali dosežu i dalje od ovoga i štite pravo svih ljudi da im se dozvoli da ostvare i izraze
svoju seksualnost, sa dužnim poštovanjem prema pravima ostalih i u okviru na ela nediskriminacije.
Sljede a seksualna prava primjenjuju osnovne, dobro utvr ene principe ljudskih prava na polje ljudske seksualnosti.
Njihova primjena je od posebne važnosti za siromašne, marginalizirane, isklju ene iz društva i one koji ne dobivaju
dovoljno usluga, bez obzira da li se to dešavalo prije ili sada.
Obzirom da IPPF afirmiše univerzalnost, me usobnu povezanost, me usobnu ovisnost i nedjeljivost svih ljudskih prava,
redoslijed kojim su sljede a seksualna prava inkorporirana u ovu deklaraciju ne podrazumijeva odre enu hijerarhiju.
Implementacija sljede ih lanova bi trebala biti na osnovu opštih principa koji im prethode.

lan 1
Pravo na jednakost, jednaku zaštitu zakona i slobode od svih oblika
diskriminacije zasnovane na seksu, seksualnosti ili spolu
34

35

Sva su ljudska bi a ro ena slobodna i jednaka po dostojanstvu i pravima, te moraju uživati jednaku zaštitu zakona
36
protiv diskriminacije zasnovane na njihovoj seksualnosti, seksu ili spolu.
Svim osobama se mora osigurati sredina u kojoj svako uživa u i ima jednak pristup svim pravima koje država dopušta.
Države i civilno društvo moraju poduzeti korake da promovišu modifikaciju društvenih i kulturnih praksi zasnovanih na
stereotipnim ulogama žena ili muškaraca o ideji superiornosti ili inferiornosti seksa, spolova ili spolnih izražavanja.
Sve osobe imaju pravo na rad, obrazovanje, zdravlje, društvenu sigurnost i druga ekonomska, društvena i kulturna
prava, kao i na objekte, dobra, usluge i uslove potrebne da se ta prava ostvare, bez diskriminacije na bilo kakvim
osnovima.
Svim osobama e se dati pravni kapacitet i istovjetne mogu nosti da praktikuju taj kapacitet, jednaka prava da sklapaju
ugovore i upravljaju imovinom i bi e jednako tretirane u svim fazama procedure na sudovima i tribunalima sa dužnim
poštovanjem prema evoluiraju em kapacitetu djeteta.
Sve e osobe imati ista prava prema zakonu koji se odnosi na kretanje osoba i njihovu slobodu da izaberu svoje
prebivalište bez diskriminacije

lan 2
Pravo na u eš e svih osoba, bez obzira na seks, seksualnost ili spol

Sve osobe imaju pravo na sredinu koja omogu ava aktivno, slobodno i zna ajno u eš e i doprinos civilnim,
ekonomskim, društvenim, kulturnim i politi kim aspektima ljudskog života na lokalnim, nacionalnim, regionalnim i
37
me unarodnim nivoima, putem razvoja kroz koga se ljudska prava i osnovne slobode mogu ostvariti.
38
Sve osobe imaju pravo da u estvuju u razvoju i implementaciji politika koje determiniraju njihovo blagostanje,
uklju uju i njihovo seksualno i reproduktivno zdravlje, bez formalnih ili neformalnih prepreka kao što su brak,39
kvalifikacije, stanja vezana za status HIV-a ili diskriminatorne spolne norme, stereotipi i predrasude koje isklju uju ili
ograni avaju u eš e osoba zasnovano na idejama o spolnom i seksualnom svojstvu.
Mladi ljudi, koji su esto izop eni, e imati pravo da budu u esnici i protagonisti u procesima promjene njihovih
društava. Oni e imati bitne na ine da tome doprinesu i da podijele odgovornosti za razvoj politika i programa koji štite,
40
promovišu i ostvaruju seksualno i reproduktivno zdravlje i prava.
Sve e osobe mo i u estvovati u javnom i politi kom životu, uklju uju i zauzimanje javnih ureda i obnašanje svih
javnih funkcija, bez diskriminacije na bilo kakvim osnovama.
Kao osnova za u eš e, sve e osobe uživati pravo na pokretljivost i da napuste ili se vrate u svoju vlastitu zemlju, kao i41jednak pristup dokumentima koji omogu avaju takvu pokretljivost i putovanje bez diskriminacije.

lan 3
Prava na život, slobodu, sigurnost li nog i tjelesnog integriteta
42• Sve osobe imaju pravo na život, slobodu i da budu slobodne od tortura i zlog, nehumanog i degradiraju eg
43tretmana u svim slu ajevima, a posebno zbog bilo kakvih zabranjenih osnova diskriminacije, te e imati pravoda praktikuju svoju seksualnost slobodnu od nasilja ili prinude.
44
Sve osobe imaju pravo na život i tjelesni integritet, ova se prava ne e ugroziti ili izložiti riziku da “se osvete
45asti” porodice.
Nijedna osoba ne e biti podvrgnuta sudskom ili vansudskom ubistvu, sudskom ili vansudskom tjelesnom kažnjavanju
46
zbog svoje seksualne prošlosti ili ponašanja, spolnog identiteta ili izražavanja.
Život ili zdravlje nijedne žene ne e biti izloženo riziku kao posljedica medicinskog tretmana koji joj je bio uskra en zbog
bilo kojeg fizi kog, mentalnog ili drugog stanja, a osobito zbog toga što ona može nositi fetus.
Nijedna žena ne e biti osu ena na prisilno materinstvo kao rezltat prakticiranja svoje seksualnosti.
Sve osobe imaju pravo da budu slobodne od štetnih tradicionalnih praksi, uklju uju i saka enje ženskih genitalnih
47
organa i prisilni ili rani brak.
Sve osobe imaju pravo da budu slobodne od nasilja, uklju uju i sve oblike fizi kog, verbalnog, psihološkog ili
ekonomskog zlostavljanja, seksualnog napastovanja ili seksualnog nasilja, silovanja i drugih oblika prinudnog seksa u
ili van braka, u oružanom konfliktu ili pritvoru.
48
Sve osobe, uklju uju i seksualne radnike svih spolova ili slu ajeve stvarne ili navodne seksualne aktivnosti izvan braka,
imaju pravo biti slobodne od rizika nasilja stvorenog stigmom i diskriminacijom zasnovanim na njihovom seksu,
seksualnosti ili spolu.
Niko ne e biti podvrgnut arbitražnom pritvoru niti nametanju arbitražnih ili diskriminatornih sankcija zbog narušavanja
49
nepreciznih ili loše definisanih kriminalnih propisa u vezi konsenzualnog seksa.
Seksualni izbori, obi aji ili izražavanja nijedne osobe, uklju uju i stvarne ili imputirane obi aje seksualnog rada, ne mogu
50
opravdati, oprostiti ili ublažiti kaznu za nasilje, zlostavljanje ili napastovanje.
Svi migranti, radnici-migranti, posebno ženski i migranti- transvestiti u državama u kojim rade i žive moraju imati
pristup sredstvima zaštite od tjelesnih povreda, te nasilja i zlostavljanja zasnovanih na njihovim seksualnim ili
spolnim izražavanjima, kao i sredstvima za zaštitu i ostvarenje njihovog seksualnog zdravlja i prava.
Sve osobe imaju pravo da zatraže i uživaju uto ište od progona, uklju uju i i progon od strane države ili zbog propusta
51
da se poduzmu dostatni koraci da se osoba zaštiti od ozbiljnog zlostavljanja na osnovu seksa, spola, spolnog
52
identiteta, seksualne istorije ili ponašanja, seksualne orjentacije ili HIV statusa.
Sve osobe e biti slobodne od seljenja, ekstradicije i protjerivanja ili prijetnji njima u bilo koju državu gdje se one mogu
suo iti sa dobro osnovanim strahom od progona zasnovanog na seksu, spolu, spolnom identitetu, seksualnoj istoriji ili
ponašanju, seksualnoj orjentaciji ili HIV statusu.

lan 4
Pravo na privatnost

Sve osobe imaju pravo da ne budu podvrgnute arbitražnom uplitanju u njihovu privatnost, porodicu, dom,
54
dokumente ili korespondenciju, te imaju pravo na privatnost koje je osnovno za upražnjavanje seksualne
autonomije.
Sve osobe imaju pravo na seksualnu autonomiju i mo i e donositi odluke o svojoj seksualnosti, seksualnomponašanju i intimnosti bez arbitražnog uplitanja.
Sve osobe imaju pravo na povjerljivost u vezi usluga iz oblasti seksualnog zdravlja i njege, medicinskih zabilješki, aposebno na zaštitu informacija koje se ti u njihovog HIV statusa i na zaštitu od arbitražnih razotkrivanja ili prijetnji
55
arbitražnim razotkrivanjima, u okviru dopustivih ograni enja i bez diskriminacije.
Sve osobe imaju pravo da kontrolišu razotkrivanje informacija koje se ti u njihovih seksualnih izbora, seksualne
istorije, seksualnih partnera i ponašanja te ostalih stvari vezanih za seksualnost.

lan 5
Pravo na li nu autonomiju i priznavanje pred zakonom

Sve osobe imaju pravo da budu priznate pred zakonom i pravo na seksualnu slobodu, koje obuhvata mogu nosti
za pojedince da kontrolišu i slobodno odlu uju o stvarima vezanim za seksualnost, da izaberu svoje seksualne
partnere, da traže da iskuse svoj puni seksualni potencijal i zadovoljstvo, u okviru nediskriminacije i sa dužnim
poštovanjem prema pravima drugih i evoluiraju em kapacitetu djece.
Sve osobe imaju pravo da budu priznate pred zakonom svugdje, bez diskriminacije na bilo kojim osnovama.
Sve osobe su slobodne da upražnjavaju autonomne i relacijske seksualne prakse i ponašanje u sredini sa društvenim,
politi kim i ekonomskim uslovima u kojoj se mogu ostvariti sva prava i slobode jednako za sve, bez diskriminacije,
nasilja i prinude ili zlostavljanja.
Nijedna osoba ne e biti podvrgnuta zakonu koji arbitražno kriminalizira konsenzualne seksualne odnose ili prakse niti
e biti podvrgnuta hapšenju ili pritvaranju na osnovu seksa, seksualnosti, spola ili konsenzualnih seksualnih praksi iponašanja.
Sve osobe u zatvoru imaju pravo da se ne suo e sa zlostavljanjem ili rizikom od povreda na osnovu bilo kojih
56
zabranjenih oblika diskriminacije. Sve osobe u zatvoru imaju pravo na zaštitu od marginalizacije i da imaju redovne
57
bra ne posjete.
58
Sve e osobe uživati u slobodi od zla povezanog sa zlo inom trgovine ljudima.
Nijedna osoba ne e biti podvrgnuta nedobrovoljnom medicinskom istraživanju ili procedurama, prisiljena na
medicinsko testiranje ili arbitražno medicinsko ograni avanje na osnovama zašti enog seksualnog izražavanja;
seksualne orjentacije; seksualne istorije ili ponašanja, stvarnog ili imputiranog, te spolnog identiteta ili izražavanja.
Nijedna osoba ne e biti prisiljena da se podvrgne medicinskim procedurama, uklju uju i hiruršku promjenu spola,
sterilizaciju ili hormonalnu terapiju, kao uslov za zakonsko priznavanje svog spolnog identiteta, niti e biti podvrgnuta
pritisku za prikrivanje, suzbijanje ili poricanje svog seksa, starosti, spola, spolnog identiteta ili seksualne orjentacije.
Nijednoj osobi se ne e poricati dokumenti o identitetu, koji navode njen spol ili seks što odražava osobni samodefinisani
spolni identitet, uklju uju i, ali ne ograni avaju i se na potvrde o ro enju, pasoše ili izborne zabilješke.

lan 6
Pravo na slobodu mišljenja, nazora i izražavanja; pravo naudruživanje•
Sve osobe imaju pravo da koriste slobodu mišljenja, nazora i izražavanja u vezi ideja o seksualnosti,
seksualnoj orjentaciji, spolnom identitetu i seksualnim pravima, bez arbitražnih uplitanja ili ograni avanja zasnovanih
na dominantnim kulturnim vjerovanjima ili politi koj ideologiji, te diskriminiraju im stanovištima o javnom redu, javnom
59
moralu, javnom zdravstvu ili javnoj sigurnosti.
60
Sve osobe imaju pravo na slobodu mišljenja, svijest i religiju, uklju uju i pravo na zadržavanje nazora bez
uplitanja, a u okviru nediskriminacije i poštivanja evoluiraju eg kapaciteta djece.
•
Sve osobe imaju pravo da istraže svoju seksualnost, da imaju snove i fantazije slobodne od straha, srama,
krivice, lažnih uvjerenja i ostalih prepreka za slobodno izražavanje svojih želja, s punim poštovanjem prema pravima
drugih.
Sve osobe, a posebno žene, imaju pravo na izražavanja svog identiteta ili personalnosti putem govora, ponašanja,
61obla enja, tjelesnih karakteristika, izbora imena i drugih sredstava bez ograni enja.
Sve osobe imaju pravo da traže, primaju i daju informacije i ideje u vezi ljudskih prava, seksualnih prava, seksualne
orjentacije, spolnog identiteta i seksualnosti kroz bilo koji legalni medij i bez obzira na granice, a u okviru nediskriminacije
i uzimaju i u obzir prava drugih te evoluiraju i kapacitet djece.
62
Sve osobe imaju pravo na slobodu mirnog sjedinjavanja i udruživanja u razne formacije. Ovo uklju uje pravo na
osnivanje, pridruživanje i stvaranje grupa i organizacija i da razvijaju, razmjenjuju i daju informacije i ideje o stvarima
vezanim za ljudska prava, seksualna prava, seksualnost, seksualnu orjentaciju i spolni identitet kroz bilo koji medij, au okviru društvenog poretka u kom se prava i slobode svih mogu u potpunosti ostvariti.

lan 7
Pravo na zdravlje i koristi od nau nog napretka

63

Sve osobe imaju pravo na uživanje najve ih dosegljivih standarda psihi kog i mentalnog zdravlja, što uklju uje
64temeljne determinante zdravlja i pristup njezi seksualnog zdravlja za prevenciju, dijagnostiku i tretman svih
seksualnih zabrinutosti, problema i poreme aja.
Sve osobe imaju pravo da insistiraju na sigurnijem seksu zbog prevencije neželjene trudno e i spolno prenosivih
infekcija, uklju uju i HIV i AIDS.
Sve osobe imaju pravo da u estvuju u donošenju zakona, politika, programa i organizovanju pružanja usluga koje
se odnose na javno zdravstvo u njihovim zajednicama.
Sve zdravstvene intervencije moraju biti senzitivne prema posebnim potrebama marginaliziranih pojedinaca i zajednica.
Sve e osobe imati pristup zdravstvenoj njezi i uslugama neovisno od svjesnih primjedbi onih koji obezbje uju zdravstvene
65
usluge.
Sve osobe imaju pravo na pristup informacijama o seksualnim pravima, seksualnoj orjentaciji, seksualnosti i spolnom
identitetu vezanim za zdravlje i pravo na pristup najboljim mogu im zdravstvenim uslugama zasnovanim na dokazu inau no validnom istraživanju.
Sve osobe, uklju uju i i seksualne radnike, imaju pravo na sigurne radne uslove, pristup zdravstvenim uslugama i
pomo i zaštitu koje su potrebne da bi se moglo insistirati na sigurnijim seksualnim praksama kod svih partnera I
klijenata.
Sve osobe koje su u oružanom sukobu ili su prisiljene na premještaj e imati pristup sveobuhvatnim uslugama iz
oblasti seksualnog i reproduktivnog zdravlja..
66
Sve osobe imaju pravo da uživaju koristi od nau nog napretka i njegove primjene na seksualna prava i seksualno
zdravlje.
Sve osobe e imati pravo i sredstva za pristup ili odbijanje tehnologija iz oblasti reproduktivnog zdravlja, usluga ili
medicinskih intervencija na jednakoj osnovi sa drugima, bez diskriminacije. Ograni enja na ovo pravo zasnovana na
starosti moraju zadovoljiti zahtjeve za nediskriminaciju i princip evoluiraju eg kapaciteta djeteta.
•
Sve osobe e imati pravo I sredstva za pristup ili odbijanje u eš a u nau nom istraživanju na jednakoj osnovi salan 8Pravo na edukaciju i informaciju

Sve osobe, bez diskriminacije, imaju pravo na edukaciju i informaciju op enito, te na sveobuhvatnu edukaciju iinformaciju o seksualnosti, koja je potrebna i korisna da se ostvare gra anstvo i jednakost u privatnim, javnim ipoliti kim domenima.
Sve osobe imaju pravo na edukaciju zbog iskorjenjivanja stigme i diskriminacije, promovišu i razvoj mladih ljudi kao
informisanih aktera koji preuzimaju odgovornost za svoje živote i ovlaš uju i ih da u estvuju u odre ivanju politike
67
vezane za seksualno zdravlje i edukaciju o seksualnosti.
Sve osobe, a posebno mladi ljudi imaju pravo da daju doprinos programima sveobuhvatne edukacije o seksualnosti i
politikama vezanim za seksualnost.
Sve osobe imaju pravo na sredstva za razvoj vještina kako bi pregovarali o ja im i pravednijim odnosima.
Sve osobe e, bez obzira na nacionalne granice, imati pristup netradicionalnim i tradicionalnim informacijama u svim
medijima koje poboljšavaju seksualnost, seksualna prava i seksualno zdravlje; posebno e mladi ljudi imati pristup
informacijama o seksualno i spolno neuskla enim životima i seksualnim odnosima.
Sve osobe e imati pristup informacijama o seksualnosti od strane zajednice, škole i onih koji obezbje uju zdravstvene
usluge na razumljivom jeziku, uklju uju i informacije o sredstvima za osiguravanje seksualnog i reproduktivnog zdravlja,
68
te o donošenju odluka kada, kako i s kim imati seks i kada e seksualno ponašanje postati reproduktivno.
Sve osobe imaju pravo na dostatnu edukaciju i informacije kako bi osigurale da su bilo koje odluke koje donesu u vezi
svog seksualnog i reproduktivnog zdravlja donesene sa punim, slobodnim i na informacijama zasnovanim
69
pristankom.

lan 9Pravo da se izabere da li da se stupi u brak ili ne i da se osnuje iplanira porodica, te da se odlu i da li imati djece, koliko i kada
Sve osobe imaju pravo da izaberu da li da stupe u brak ili ne, da li da osnuju i planiraju porodicu ili ne, kada da imaju
djecu i da odlu e o broju i razmaku izme u ra anja djece slobodno i odgovorno, u sredini u kojoj zakoni i politike
70
priznaju razli ite oblike porodice kao što su oni koji nisu definisani potomstvom ili brakom.
Sve osobe imaju pravo da slobodno i s punim pristankom stupe u brak ili druge partnerske sporazume koji e svima
biti dostupni u okviru na ela nediskriminacije i sa dužnim poštovanjem prema evoluiraju em kapacitetu djece.
Sve osobe imaju pravo na društveno blagostanje u vezi porodice I ostale javne koristi kao što su zapošljavanje I
imigracija, neovisno od oblika porodice kojeg su izabrali, uklju uju i one koji nisu definisani porijeklom ili brakom.
Sve osobe imaju pravo imati pristup informacijama, edukaciji i sredstvima koja su im potrebna da mogu odlu iti da li ili
ne i kada da imaju djecu, da slobodno i odgovorno odlu e o broju djece i vremenskom razmaku izme u njihovog
71
ra anja.
Sve osobe imaju pravo na slobodne i odgovorne izbore u vezi reprodukcije i oblikovanja porodice; uklju uju i pravo da
se odlu i da li da se imaju biološka ili usvojena djeca ili ne, kao i pravo na sve sigurne, efektivne, prihvatljive i priuštive
metode regulacije plodnosti, reproduktivne tehnologije i tretmane.
Sve osobe imaju pravo na savjetovanje i druge usluge vezane za reprodukciju, neplodnost i okon anje trudno e bez
obzira na bra ni status, a u okviru na ela nediskriminacije i uzimaju i u obzir evoluiraju i kapacitet djece.
•Sve žene imaju pravo na informacije, edukaciju i usluge neophodne za zaštitu reproduktivnog zdravlja,
sigurno maj instvo i siguran poba aj, a koje su pristupa ne, priuštive, prihvatljive i pogodne za sve korisnike.
• Sve osobe e imati ista prava i odgovornosti za skrbništvo, starateljstvo i usvajanje djece ili sli ne ustanove gdje
ovi koncepti postoje u nacionalnom zakonodavstvu, a u okviru na ela nediskriminacije; u svim slu ajevima
najbolji interesi djece e biti iznad svega.

lan 10Pravo na odgovornost i zadovoljenje

Sve osobe imaju pravo na efektivne, adekvatne, pristupa ne i pogodne edukativne, zakonodavne, sudske i druge mjereda osiguraju i zahtijevaju da su oni koji su po dužnosti obavezni podržavati seksualna prava potpuno odgovorni za
njih. Ovo uklju uje sposobnost da se nadzire primjena seksualnih prava i pristup sredstvima protiv narušavanja
seksualnih prava, uklju uju i pristup potpunom zadovoljenju kroz restituciju, kompenzaciju, zadovoljstvo, garanciju
neponavljanja ili bilo koja druga sredstva.
• Države e uspostaviti mehanizme odgovornosti da se osigura da su njihove obaveze vezane za garantovanje
ljudskih prava u potpunosti poduprte.
Sve osobe e imati pravo na pristup efektivnim mehanizmima za odgovornost i zadovoljenje za vrijeme oružanog
sukoba, a posebno u vezi sa seksualnim nasiljem i nasiljem zasnovanom na spolu.
Sve osobe e imati pristup informacijama i pomo i, koje su neophodne kako bi mogle tražiti sredstva i osigurati
zadovoljenje kod narušavanja svojih seksualnih prava
Sve osobe imaju pravo držati odgovornim nedržavne aktere ija djelovanja ili propusti uti u na njihovo uživanje
seksualnih prava. Ovo uklju uje sposobnost da se traži sredstvo i zadovoljenje kod bilo kakvih narušavanja
seksualnih prava.
Države e poduzeti korake da sprije e tre e strane da ugroze seksualna prava drugih.
IPPF je predan da u ini sve u okviru svojih kapaciteta, uklju uju i obezbje ivanje tehni ke pomo i, izgradnju
kapaciteta i finansijsku pomo , da ohrabri sve svoje asocijacije lanice da zagovaraju seksualna prava, obezbijede
usluge iz oblasti seksualnog zdravlja, informacije i sveobuhvatnu edukaciju koji su orjentisani na klijenta i nisu
diskriminiraju e; i da tretira svoje osoblje i u esnike u njegovim programima i projektima u skladu s Principima iseksualnim pravima inkorporiranim u ovu deklaraciju.

Reference i bilješke
Ove bilješke identifikuju izvore principa i prava koje je IPPF izložio u„Seksualna prava: Deklaracija IPPF-a“

Izvori uklju uju instrumente temeljnih me unarodnih ljudskih prava I autoritativna tuma enja me unarodnih
standarda. Tako e, uklju ujemo reference koje podržavaju dodatna prava za koja IPPF vjeruje da se
podrazumijevaju u temeljnim me unarodnim standardima. Ovi izvori obuhvataju zakone i politike nacionalnih vlada,izražavanja me unarodnih stru njaka i zagovornika ljudskih prava, te procese koje provode asocijacije lanice IPPFa.
Cijeli tekst Povelje o seksualnim i reproduktivnim pravima IPPF-a iz 1995. se može na i na:
www.ippf.org/en/Resources/Statements/IPPF+Charter+on+Sexual+and+Reproductive+Rights.htm
Cijeli tekst mnogih me unarodnih standarda i izvještaja tijela Ujedinjenih naroda za ljudska prava se mogu na i na web
stranici Ureda visokog komesara za ljudska prava Ujedinjenih naroda: www.ohchr.org
Za cijelu dikusiju WHO o seksualnim pravima i seksualnom zdravlju pogledajte: www.who.int/reproductivehealth/gender/sexualhealth. html#4
Cijeli tekst Yogyakarta principa: Principi primjene zakona o me unarodnim ljudskim pravima vezanim za seksualnu
orjentaciju i spolni identitet (Yogyakarta Principles) (2007) se može na i na: www.yogyakartaprinciples.org

Završne bilješke
1.Me unarodni document o ljudskim pravima:
Univerzalna deklaracija o ljudskim pravima (UDHR)
Me unarodni pakt o civilnim I politi kim pravima (ICCPR) i njegova dva Opcionalna protokola
Me unarodni pakto ekonomskim, društvenim i kulturnim pravima (ICESCR)
Instrumenti temeljnih me unarodnih ljudskih prava i njihova tijela za nadzor:
Me unarodna konvencija o eliminaciji svih oblika rasne diskriminacije (ICERD)- Tijelo za nadzor: CERD
Konvencija o eliminaciji svih oblika diskriminacije žena (CEDAW)- Tijelo za nadzor: CEDAW i njegov Opcionalni protokol
Konvencija protiv torture i drugih oblika surovog, nehumanog i degradiraju eg tretmana (CAT) – Tijelo za nadzor: CAT i njegov
Opcionalni protokol
Konvencija o pravima djeteta (CRC) I njena dva Opcionalna protokola
Tijelo za nadzor: CRC
Me unarodna konvencija o zaštiti prava svih migriraju ih radnika i lanova njihovih porodica (CMW)
Tijelo za nadzor: CMW
Konvencija o pravima osoba sa onesposobljenoš u (datum stupanja na snagu: 03.05.2008.)
Me unarodna konvencija o zaštiti svih osoba od nametnutog nestanka (na snazi od maja 2008.)
Kao dodatak temeljnim sporazumima o ljudskim pravima, postoje brojni instrumenti me unarodnih ljudskih prava koji su, iako nezakonski obavezuju i, neporeciva moralna snaga i koji obezbje uju prakti no vodstvo državama u njihovom provo enju. Ovdje
spadaju:
Be ka deklaracija i Program djelovanja
Milenijumska deklaracija Ujedinjenih naroda
Deklaracija Ujedinjenih naroda o eliminaciji nasilja nad ženama
Deklaracija Ujedinjenih naroda o pravu na razvoj
Konvencija o pristanku na brak, minimalnoj starosti za brak i registraciji brakova
Deklaracija o posve enosti HIV/AIDS-u
CESCR komitet je naveo da pravo na zdravlje sadrži slobode koje obuhvataju pravo da se odlu i o zdravlju i tijelu, uklju uju i iseksualnu i reproduktivnu slobodu. Komitet za ekonomska, društvena i kulturna prava: Generalni komentar 14: pravo na najve edosežne standarde zdravlja. UN document E/C.12/2000/4 11. avgust 2000.
Izvještaj Specijalnog izvjestitelja o pravu na zdravlje sa 60. Sesije Komisije o ljudskim pravima, UN dokument E/CN.4/2004/49 (2004)
para 9.
Seksualnost je pozicionirana kao me usekcija izme u društvenog i individualnog i nastaje iz dinami ne interakcije me u društvenim,
ekonomskim, politi kim i kulturnim strukturama na lokalnom, nacionalnom i me unarodnom nivou. Ova dinamika podsti e osje ajesvih ljudi o sebi i o drugima, kao i o seksualnim pravima.
Izvješta Specijalnog izvjestitelja o pravu na zdravlje, E/CN.4/2004/49 (2004) para. 55.
Proces za prepoznavanje takvih situacija e biti sli an onome koji je korišten u slu aju kada asocijacije lanice ne implementiraju sve
ciljeve Strateškog okvira zbog specifi nih rezloga vezanih za njihov državni kontekst, uklju uju i i zakon. Asocijacije lanice e napraviti
situacionu analizu u državi i ona e biti dokumentovana. Napravi e se ugovor izme u Regionalnog direktora/Regionalnog izvršnog
komiteta i asocijacije lanice.
Pogledajte Ilkkaracan, P. and Jolly, S. (2007) Spol I seksualnost: Pregled (BRIDGE: Institut za razvojne studije):
www.bridge.ids.ac.uk/reports_gend_CEP.html#Sexuality
Pravednost je nepristrasnost i pravda u raspodjeli koristi i odgovornosti. Koncept spolne pravednosti priznaje da žene i muškarci imaju
razli ite potrebe i mo i da bi se ove razlike trebale identifikovati i tretirati na na in koji koriguje neravnotežu izme u spolova.
Jednakost je odsustvo diskriminacije u mogu nostima i dodjela resursa, koristi ili pristupa uslugama.
Pravednost spolova se odnosi na situacije gdje su potrebe muškaraca i žena razli ite, resursi i programska pažnja bi trebali biti u
proporciji prema ovim potrebama; jednake mogu nosti bi trebale biti osigurane i, ako je potrebno, trebalo bi obezbijediti razli it tretmani pažnju da bi se garantovala jednakost rezultata i ispravili istorijski i društveni nepovoljni položaji koje su žene iskusile.
Jednakost spolova se odnosi na izmjerljivo jednako predstavljanje žena i muškaraca. Jednakost spolova ne podrazumijeva da sužene i muškarci isti, ve da imaju jednaku vrijednost i da bi im se trebao pružiti jednak tretman. Jednakost spolova se odnosi na
sposobnost žena i muškaraca da: podjednako u estvuju u raspodjeli mo i i uticaja; imaju jednake mogu nosti, prava i obaveze ujavnim i privatnim sferama, uklju uju i uslove rada i sticanje prihoda; imaju jednak pristup kvalitetnoj edukaciji i mogu nostima
izgradnje kapaciteta; imaju jednaku mogu nost da razviju svoj puni potencijal; imaju jednak pristup resursima i uslugama u okviru
porodica, zajednica i društva do u tan ine; i da budu jednako tretirani po zakonu i politikama. Jednakost spolova ne zna i da sužene i muškarci isti, nego da njihova prava, odgovornosti i mogu nosti ne ovise o spolu.
Konvencija o pravima djeteta, lan 5: Države sudionici e poštovati odgovornosti, prava i dužnosti roditelja ili, gdje je primjenjivo,
lanova šire porodice ili zajednice u skladu sa lokalnim obi ajem, pravnim skrbnicima ili drugim osobama pravno odgovornim za
dijete, da obezbijede, na na in konzistentan sa evoluiraju im kapacitetima djeteta, odgovaraju e upute i vodstvo za ostvarivanje
prava djeteta priznatih u postoje oj konvenciji. www2.ohchr. org/english/law/crc.htm
Konvencija o pravima djeteta, utvr uje pojam da su ljudi mla i od 18 godina nosioci prava. Djetetom se smatra, u sadašnjim
primjenama me unarodnog prava, svaka osoba mla a od osamnaest godina.
Konvencija o pravima djeteta, lan 1: Zbog postoje e konvencije, djetetom se smatra svako ljudsko bi e mla e od osamnaest
godina, osim ako se prema zakonu koji je primjenjiv na dijete punoljetnost ne doseže ranije.

Konvencija o pravima djeteta, lan 3: (1.) Kod svih postupaka koji se ti u djece, bez obzira da li su poduzeti od strane javnih ili
privatnih dobrotvornih institucija, sudova, administrativne vlasti ili zakonodavnih tijela, najve i interesi djeteta e biti predmet
primarnog razmatranja. (2.) Države sudionici se obavezuju da osiguraju djetetu takvu zaštitu i njegu kakva je neophodna za
njegovo blagostanje, uzimaju i u obzir prava i dužnosti njegovih roditelja, zakonskih skrbnika ili ostalih pojedinaca zakonski
odgovornih za njega, te da e u potpunosti poduzeti sve odgovaraju e zakonodavne i administrativne mjere. (3.) Države sudionici
e osigurati da se institucije i službe odgovorne za njegu ili zaštitu djece usklade sa standardima uspostavljenim od strane
kompetentnih vlasti, posebno na polju sigurnosti, zdravlja, broja i prikladnosti osoblja, kao i kompetentne supervizije.
Konvencija o pravima djeteta, lan 5: Države sudionici e poštovati odgovornosti, prava i dužnosti roditelja ili, gdje je to primjenjivo,
lanova šire porodice ili zajednice prema lokalnom obi aju, zakonskim skrbnicima ili drugim osobama zakonski odgovornim za
dijete, da obezbijede, na na in koji je konzistentan sa evoluiraju im kapacitetima djeteta, odgovaraju e usmjerenje i vodstvo djeteta
u ostvarivanju njegovih prava priznatih u postoje oj konvenciji.
Konvencija o pravima djeteta, lan 2.1: Države sudionici e poštovati i osigurati prava istaknuta u postoje oj konvenciji svakom
djetetu u okviru svoje jurisdikcije, bez bilo kakve vrste diskriminacije, neovisno o rasi, boji, seksu, jeziku, religiji, politi kom ili
drugom mišljenju, nacionalnom, etni kom ili društvenom porijeklu, imovini, onesposobljenosti, ro enju ili statusu djeteta, njegovog
roditelja ili zakonskog skrbnika.
Konvencija o pravima djeteta, lan 6.2: Države sudionici e osigurati do maksimalnog mogu eg nivoa opstanak i razvoj djeteta.
Na elo nediskriminacije se primjenjuje na sve reference o diskriminaciji u ovom dokumentu.
Seks se odnosi na biološke karakteristike koje definišu ljudska bi a kao ženska i muška. Iako ove biološke karakteristike nisu
me usobno isklju ive, jer postoje pojedinci koji posjeduju obje, one imaju tendenciju da diferenciraju ljudska bi a na muškarce i žene.
Pogledajte princip 2 ove deklaracije. Diskriminacija na osnovu starosti je jednako relevantna za starije ljude. Me unarodni pakt oekonomskim, društvenim i kulturnim pravima, lan 2.2: Države sudionici u postoje em paktu se obavezuju da e garantovati da eprava artikulirana u postoje em paktu biti ostvarena bez diskriminacije bilo koje vrste, kao što su rasa, boja, seks, jezik, religija,politi ko ili drugo mišljenje, nacionalno ili društveno porijeklo, imovina, ro enje ili drugi status.
Spol se odnosi na društvena, kulturna i ekonomska svojstva i mogu nosti povezane s tim da je neko muško ili žensko u odre enom
trenutku
Spolni identitet se odnosi na unutarnju samosvijest osobe da je muško ili žensko; da je muževna ili ženstvena.
Seksualna orjentacija se odnosi na izvornu seksualnu privla nost prema istom, suprotnom ili ili oba spola.
Za primjere tuma enja me unarodnog zakona o nediskriminaciji po svim osnovama, a u vezi sa namjernim i efektivnim
diskriminatornim inovima u kontekstu rase, seksa i rasne diskriminacije vezane za spol, pogledajte.18: Nediskriminacija, UN doc.
HRI/GEN/1/Rev.6 na 146, 2003. Pogledajte tako e, Opšte preporuke Komiteta za eliminaciju svih oblika rasne diskriminacije 25:
Dimenzije rasne diskriminacije vezane za spol, UN doc A/55/18, 2000.CLADEM Manifest (druga verzija, Kampanja za Konvenciju oseksualnim pravima i reproduktivnim pravima, oktobar 2006.), str.26. www.convencion.org.uy
Za ranu i uticajnu odluku o posebnim zaštitama protiv seksualne ozljede od strane regionalnog suda, pogledajte: Evropski sud za
ljudska prava, X i Y protiv Holandije, 26.03.1985.
Konvencija o pravima djeteta, lan 34: Države sudionici se obavezuju da zaštite dijete od svih oblika seksualnog iskorištavanja iseksualne zloupotrebe. Zbog ovoga e države sudionici posebno poduzeti sve odgovaraju e nacionalne, bilateralne i
multilateralne mjere da zaštite: (a) poticanje prisile djeteta da se upusti u bilo koju nezakonitu seksualnu aktivnost; (b)iskorištavanje djece za prostituciju ili druge nezakonite seksualne prakse; (c) iskorištavanje djece za pornografske predstave imaterijale.
Univerzalna deklaracija o ljudskim pravima, lan 29: (1) Svako ima dužnosti prema zajednici u kojoj su sloboda i puni razvoj njegove
personalnosti mogu i. (2) U ostvarivanju ovih prava i sloboda, svako e biti subjektom samo takvih ograni enja koja su odre ena
zakonom samo zbog osiguravanja dužnog priznavanja i poštovanja prava i sloboda drugih i zadovoljenja zahtijeva za moralnoš u,javnim redom i op im blagostanjem u demokratskom društvu. (3) Ova prava i slobode se ni u kom slu aju ne mogu ostvarivati u
suprotnosti sa svrhama i principima Ujedinjenih naroda. Dostupno na: www.un.org/Overview/rights.html
Me unarodni pakt za ekonomska, društvena i kulturna prava, lan 12: 1. Države sudionici u postoje em paktu priznaju pravasvakoga na uživanje najve ih dosegljivih standarda fizi kog i mentalnog zdravlja. 2. Koraci koje e države sudionici u ovom paktu
poduzeti da bi se postiglo potpuno ostvarenje ovog prava e uklju iti one koji su neophodni za: (1) obezbje enje smanjenja stope
mrtvoro en adi i smrtnosti djece, te za zdrav razvoj djeteta; (2) poboljšanje svih aspekata higijene u okruženju i industriji; (3)zaštitu, tretman i kontrolu, epidemijskih, endemijskih, profesionalnih i drugih bolesti; (4) stvaranje uslova koji bi osigurali sve
medicinske usluge i medicinsku pažnju u slu aju bolesti.
Pogledajte tako e: Komitet za ekonomska, društvena i kulturna prava, Op i komentar 14: Pravo na najve e dosegljive standarde
zdravlja, UN dokument E/C.12/2000/4 11. august 2000, paragrafi 28-29.
30 Mora se raditi na promjeni onih ograni enja uspostavljenih zakonom koja nisu u skladu sa svrhama I legitimnim ciljevimaizraženim u ovom principu
Pogledajte: CLADEM Manifest (druga verzija, Kampanja za Konvenciju o seksualnim pravima i reproduktivnim pravima, oktobar2006), str. 33. www.convencion.org.uy
Pristup kooperaciji u razvoju zasnovan na ljudskim pravima: Prema zajedni kom razumijevanju me u agencijama UN-a na:
www.undp.org/governance/docs/HR_Guides_CommonUnderstanding.pdf
Koncepti „poštovati, zaštititi i ostvariti“ su bili usvojeni od strane Komiteta za ekonomska, društvena i kulturna prava, tijela koje nadzire
Me unarodni pakt o ekonomskim, društvenim i kulturnim pravima, kao jedan na in analiziranja obaveza država sudionika u paktu, a uvezi sa pravom na zdravlje izme u ostalih prava. Komitet o ekonomskim, društvenim i kulturnim pravima (CESCR) Op i komentar
br.14, paragrafi. 34-37.
Pogledajte CESCR, Op i komentar br. 14, paragraf 39.

Univerzalna deklaracija o ljudskim pravima, 1948. lan 1: Sva ljudska bi a su ro ena slobodna i jednaka u dostojanstvu i
pravima.
Me unarodni pakt o civilnim i politi kim pravima, lan. 2 (1): Svaka država sudionik u postoje em paktu se obavezuje da epoštovati i osigurati svim pojedincima na svojoj teritoriji i subjektima njene jurisdikcije prava priznata u postoje em paktu bez ikavih
razlika, kao što su rasa, boja, seks, jezik, religija, politi ko ili drugo mišljenje, nacionalno ili društveno porijeklo, imovina, ro enje ili
drugi status.
lan 3: Države sudionici u postoje em paktu se obavezuju da osiguraju jednako pravo muškaraca i žena na uživanje svih civilnih ipoliti kih prava navedenih u postoje em paktu.
lan 26: Sve su osobe jednake pred zakonom I imaju pravo, bez ikakve diskriminacije, na jednaku zaštitu od strane zakona. U vezi
sa ovim, zakon e zabraniti bilo kakvu diskriminaciju I garantovati svim osobama jednaku I efikasnu zaštitu protiv diskriminacije nabilo kojoj osnovi, kao što su rasa, boja, seks, jezik, religija, politi ko ili drugo mišljenje, nacionalno ili društveno porijeklo, imovina,
ro enje ili drugi status.
Komitet za ljudska prava je tako e interpretirao i primijenio ove odredbe na diskriminaciju zasnovanu na seksu. Pogledajte Komitet za
ljudska prava, Op i komentar 18: Nediskriminacija, UN document HRI/GEN/1/Rev.6 na str. 143, 2006.
Konvencija o eliminaciji svih oblika diskriminacije žena, 1979, lan 1: Zbog postoje e
Konvencije, izraz „diskriminacija žena“ e predstavljati bilo kakvo razlikovanje, isklju ivanje ili ograni avanje na osnovu seksa što
rezultira narušavanjem ili poništavanjem priznanja, uživanja ili ostvarivanja žena, bez obzira na njihov bra ni status, a na osnovu
jednakosti muškaraca i žena, ljudskih prava i fundamentalnih sloboda na politi kom, ekonomskom, društvenom, kulturnom, civilnom ilibilo kojem drugom polju.
Pogledajte: Komitet za eliminaciju svih oblika rasne diskriminacije, Op a preporuka 25, UN dokument A/55/18, 2000.
Pogledajte tako e: Dokument Ekonomskog i društvenog vije a UN-a za Svjetsku konferenciju protiv rasizma (1999) E/
CN.4/1999/WG.1/BP.7 koji se odnosi na povezanost rasne diskriminacije i diskriminacije na osnovu seksualne orjentacije.
Konvencija o pravima djeteta, 1989. lan 2 (1): Države sudionici e poštovati i osigurati prava navedena u postoje oj konvencijisvakom djetetu u okviru svoje jurisdikcije, bez ikakve vrste diskriminacije, neovisno o rasi, boji, seksu, jeziku, religiji, politi kom ili
drugom mišljenju, naciji, etni kom ili društvenom porijeklu, imovini, onesposobljenosti, ro enju ili drugom statusu djeteta,njegovog roditelja ili zakonskog skrbnika. (2) Države sudionici e poduzeti sve odgovaraju e mjere da osiguraju da je dijete
zašti eno od svih oblika diskriminacije ili kažnjavanja na osnovu statusa, aktivnosti, izraženih mišljenja ili uvjerenja roditelja
djeteta, zakonskih skrbnika ili lanova porodice.
Konvencija o pravima onesposobljenih osoba, lan 1, 2, 3 and 4; kao i kod posebnih zabrana diskriminacije u lanu 5:
Jednakost i nediskriminacija: 1. Države sudionici priznaju da su sve osobe jednake pred i po zakonu i da imaju pravo, bez
ikakve diskriminacije, na jednaku zaštitu i jednaku potporu od strane zakona. 2. Države sudionici e zabraniti svaku
diskriminaciju na osnovu onesposobljenosti i garantovati onesposobljenim osobama jednaku i efikasnu pravnu zaštitu protiv
diskriminacije po svim osnovama.
Pogledajte tako e: lan 2 Konvencije o pravima onesposobljenih osoba definiše „Diskriminaciju na osnovu onesposobljenosti“ kaobilo kakvo razlikovanje, isklju ivanje ili ograni avanje na osnovu onesposobljenosti, što ima za svrhu ili posljedicu narušavanje iliponištavanje priznanja, uživanja ili ostvarenja, na jednakim osnovama sa drugima, svih ljudskih prava i fundamentalnih sloboda na
politi kom, ekonomskom, društvenom, kulturnom, civilnom ili bilo kojem drugom polju. Ovo podrazumijeva sve oblikediskriminacije, uklju uju i uskra ivanje prihvatljivog smještaja.
Specifi ni izvori za prevenciju diskriminacije posebno na osnovu seksualnosti i seksualne orjentacije mogu se na i u odluci Komiteta
za ljudska prava na njegovoj Petnaestoj sesiji Toonen protiv Australije, Priop enje br. 488/1992, UN dokument
CCPR/C/50/D/488/1992 (1994.); <http://hrw.org/lgbt/pdf/toonen.pdf>. i u kasnijim komunikacijama i zaklju nim komentarima zadržave od strane Komiteta za ljudska prava.
Tako e I., Saiz (2004.) Odre ivanje seksualnosti: Ljudska prava i seksualna orjentacija-Decenija razvoja, UN 7 (2) Kvartalni izvještaj ozdravlju i ljudskim pravima, strane 49-80.
Za žene kojima se pori e jednakost zbog uvjerenja o njihovoj seksualnosti, pogledajte Op i komentar Komiteta za ljudska prava br. 28 otuma enju i dosezima lana 3 ICCPR-a: Jednakost prava izme u muškaraca i žena (2000.) UN dokument CC P R /C /21/ R e v.1/A
dd .10.
Izjava Ujedinjenih naroda (2003.) o op em razumijevanju: Pristup kooperaciji za razvoj zasnovanoj na ljudskim pravima-prema
zajedni kom razumijevanju me u agencijama UN-a. UN interagencijska radionica, maj 2003.
Pogledajte konvenciju o eliminaciji svih oblika diskriminacije žena, lan 7: Države sudionici e preduzeti odgovaraju e mjere daeliminišu dikriminaciju žena u politi kom i javnom životu države i posebno e za žene osigurati, pod jednakim uslovima kao i za
muškarce, pravo: a. glasanja na svim izborima i javnim referendumima, te da mogu biti izabrane na izborima u sva javno izabrana tijela;
b. u estvovanja u formulisanju vladine politike i njene implementacije, da zauzimaju javne položaje i obnašaju sve javne funkcije na svim
nivoima vlade; c. da u estvuju u nevladinim organizacijama i udruženjima koja se bave javnim i politi kim životom zemlje.
Ovo je dalje jasno izraženo u Op oj preporuci CEDAW Komiteta br. 23 o „Politi kom i javnom životu“ na njegovoj 16. sesiji 1997. godine.
Pogledajte tako e: Yogyakarta princip 25: Pravo na u eš e u javnom životu – Yogyakarta principi o primjeni me unarodnog zakona oljudskim pravima u vezi sa seksualnom orjentacijom i spolnim identitetom.

Me unarodne smijernice o HIV-AIDS-u i ljudskim pravima (konsolidirana verzija iz 2006.). Ured visokog komesara za ljudska prava i
UNAIDS: www.ohchr.org/english/issues/hiv/guidelines.htm
Pogledajte Komitet o konvenciji o pravima djeteta, Opšti komentar 4 „Zdravlje i razvoj adolescenata u kontekstu Konvencije o pravima
djeteta (2003.) paragraf 8: Poštovanje nazora djeteta: Pravo na slobodno izražavanjenazora i njihovo odgovaraju e uzimanje u obzir ( l.12) je tako e fundamentalno za ostvarivanje prava adolescenata na zdravlje i
razvoj. Države sudionici trebaju osigurati da se adolescentima da prava prilika da izraze svoje nazore slobodno o svim stvarima koje
se ti u njih, a posebno u porodici, školi i njihovim zajednicama. Kako bi adolescenti mogli slobodno i na odgovaraju i na in ostvarivati
ovo pravo, javne vlasti, roditelji i ostale odrasle osobe koje rade sa djecom ili za njih, trebaju stvoriti okruženje zasnovano na
povjerenju, raspodjeli informacija, kapacitetu za saslušavanje i vrstom vodstvu koje pridonosi tome da adolescenti imaju jednako
u eš e uklju uju i procese donošenja odluka.

Pogledajte, u kontekstu seksualne diskriminacije i mobilnosti, Op i komentar Komiteta za ljudska prava br. 28 o jednakosti prava izme umuškaraca i žena.
Tako e pogledajte: Yogyakarta princip 22 o Pravu na slobodu kretanja, kao i Me unarodne smijernice o HIV-AIDS-u i ljudskim pravima
iz 2006.
Me unarodni pakt o civilnim i politi kim pravima, 1966., lan 9.1: Svako ima pravo na li nu slobodu i sigurnost. Niko ne e biti
podvrgnut arbitražnom uhi enju ili pritvoru. Nikome se ne e uskratiti njegova sloboda, osim na osnovu takvih procedura koje su
utemeljene zakonom.
Me unarodni pakt o civilnim i politi kim pravima, 1966., lan 7: „Niko ne e biti podvrgnut torturi ili okrutnom, nehumanom,degradiraju em tretmanu ili kažnjavanju. Osim toga, niko ne e biti podvrgnut bez svog svojevoljnog pristanka medicinskim ili
nau nim eksperimentima.
Komitet protiv torture je tako e upotrijebio zaštite protiv torture i okrutnog, nehumanog i degradiraju eg tretmana kod seksualnog
nasilja nad ženama u zatvoru u S.A.D. Zaklju ci i preporuke UN Komiteta protiv torture: Sjedinjene Ameri ke Države. Dok. A/55/44,
paragrafi 175-180.
Komitet je tako e upotrijebio zaštite protiv torture i okrutnog, nehumanog i degradiraju eg tretmana kod prosta kih i drugih
postupaka prema homoseksualcima i drugim spolno neprilagodljivim osobama.
Specijalni izvjestitelj protiv torture je isto tako izrazio kriti ne zabrinutosti o upotrebi seksualnog napastovanja, kao i torture i okrutnog,
nehumanog i degradiraju eg tretmana prema osobama zbog njihovog seksualnog ili spolnog identiteta. Pogledajte: Me unarodni sud
pravde, referentne strane 106-122. UN dokument EICN.4/2002/76.
Pravo na tjelesni integritet se sve više koristi da bi se obuhvatilo podru je garancija neophodnih za zaštitu svih osoba, a posebnožena, od nasilja i drugih zloupotreba koje dovode do slabljenja zdravlja, sopstvenog suvereniteta i slobode od torture.
Pogledajte: etvrta svjetska konferencija Ujedinjenih naroda o platformi žena za djelovanje (FWCW), Peking, Kina: 4-15 septembar
1995., paragraf 112.
Tako e pogledajte: Detaljna studija Generalnog sekretara UN-a o svim oblicima nasilja nad ženama sa fokusom na prava na tjelesni
integritet. UN dokument A162/122/Add., paragraf 277.
Rezolucija Generalne skupštine UN-a A/Res/S-23/3, paragraf 69 o Rezultatima petogodišnjeg pregleda implementacije pekinške
deklaracije i platforme za djelovanje, pogledajte na: www.un.org/womenwatch/daw/followup/ress233e.pdf
Pogledajte: Izvještaj Specijalnog predstavnika Generalnog sekretara o Situaciji sa braniteljima ljudskih prava, E/ CN.4/2006/95/Add.1,
22. mart, 2006; Specijalni izvjestitelj o nasilju nad ženama, njegovim uzrocima i posljedicama; E/ CN.4/2005/72/Add. 3, 10. februar 10,
2005, paragraf 21; Komitet za ljudska prava, Zaklju ne opservacije: ile, CCPR/C/79/ Add.104, 30. mart, 1999., paragraf 20; Izvještaj
Specijalnog izvjestitelja o vansudskim egzekucijama, E/CN.4/2002/74, 9. januar, 2002; Izvještaj Specijalnog izvjestitelja o vansudskim,
kratkim ili arbitražnim egzekucijama, E/CN.4/2001/9, 11. januar, 2001. i E/CN.4/2001/9/Add.1, 17. januar, 2001., paragraf 175.
Tako e pogledajte: Me unarodna komisija o pravnicima, seksualnoj orjentaciji i spolnom identitetu u Zakonu o ljudskim pravima,
Reference za pravosu e i doktrinu Sistema za ljudska prava UN-a, oktobar 2007., na:
www.icj.org/news.php3?id_article=4209&lang=en
Ovo pitanje se jasno odražava na me unarodni zakon o ljudskim pravima, pogledajte na primjer: Komisija o statusu žena, Rezolucija
51/2 o E/2007/27-E/CN.6/2007/9; Izvještaj Specijalnog izvjestitelja o nasilju nad ženama: Kulturološke prakse u porodici koje su
nasilne prema ženama, E/CN.4/2002/83 31. januar 2002.
Me unarodne vodilje za HIV-AIDS i ljudska prava, konsolidovana verzija iz 2006., Ured visokog komesara UN-a za ljudska prava i
UNAIDS, pogledajte na: http://www.ohchr.org/english/issues/hiv/guidelines.htm
Tako e, Manifest o seksualnim radnicima u Evropi i Deklaracija o pravima seksualnih radnika u Evropi, na
http://www.sexworkeurope.org/site/index.php?option=com_content&task=view&id=24&Itemid=201
Seksualna prava: Deklaracija IPPF-a: Pogledajte Me unarodne smijernice za HIV-AIDS i ljudska prava, konsolidovana verzija iz 2006., Ured visokog komesara UN-a za

ljudska prava i UNAIDS na: <www.ohchr.org/english/issues/hiv/guidelines.htm> Tako e pogledajte, Yogyakarta princip 7.
Pogledajte Yogyakarta princip 5.

Rezolucija Komisije o ljudskim pravima 1998/52, Eliminacija nasilja nad ženama, ESCOR Supp. (No. 3) at 171, UN Doc.
E/CN.4/1998/52 (1998); Izvještaj Specijalnog izvjestitelja o nasilju nad ženama, njegovim uzrocima i posljedicama, gospo a Radhika
Coomaraswamy, podnesen u skladu sa Rezolucijom Komisije o ljudskim pravima 1997/44. UN dokument E/ CN.4/1998/54
Za komentare o proganjanju na osnovu spola osoba koje su identifikovane kao gejevi i osoba koje se ne identifikuju prema spolu(transspolne osobe, transseksualci) i uto ištu, pogledajte: Izvještaj Specijalnog izvjestitelja o vansudskim egzekucijama
E/CN.4/2002/74, 9. januar, 2002;, Izvještaj Specijalnog izvjestitelja o vansudskim, kratkim ili arbitražnim egzekucijama E/CN.4/2001/9,
11. januar, 2001 i E/ CN.4/2001/9/Add.1, January 17, 2001, paragraf 175.
Tako e pogledajte: Me unarodna komisija pravnika: Seksualna orjentacija i spolni identitet u Zakonu o ljudskim pravima, Reference za
pravosu e i doktrinu Sistema za ljudska prava UN-a 2007, strane 177-180; na: www.icj.org/news.php3?id_article=4209&lang=en
Visoki komesar UN-a za izbjeglice (1995.) Smijernice za prevenciju i reagovanje na seksualno nasilje nad
izbjeglicamawww.unhcr.org/publ/PUBL/3b9cc26c4.pdf Pogledajte tako e: Yogyakarta princip 23.

Visoki komesar UN-a za izbjeglice (1995) Smijernice za prevenciju I reagovanje na seksualno nasilje nad izbjeglicama
www.unhcr.org/publ/PUBL/3b9cc26c4.pdf
Tako e pogledajte: Visoki komesar UN-a za izbjeglice (1995.) Smijernice za prevenciju nasilja zasnovanog na spolu nad izbjeglicama,
povratnicima i interno raseljenim osobama: Smjernice za prevenciju I reagovanje, i Yogyakarta princip 23.
Me unarodni pakt o civilnim i politi kim pravima, lan. 17: Niko ne e biti podvrgnut arbitražnom ili nezakonitom uplitanju u svoju
privatnost, dom ili korespondenciju, niti nezakonitim napadima na svoju ast i reputaciju.
Pogledajte: WHO (2004)Otkrivanje HIV statusa seksualnim partnerima: vrijednosti, prepreke I posljedice za žene. Ženeva:
WHO.
www.who.int/gender/documents/en/VCTinformationsheet_%5b92%20KB%5d.pdf Cijeli izvještaj pogledajte na:
www.who.int/gender/documents/en/genderdimensions.pdf
Yogyakarta princip 9.
Ibid.
UN Protokol za prevenciju, zabranu i kažnjavanje trgovine ljudima, posebno ženama i djecom, nadopuna UN Konvencije protiv
transnacionalno organizovanog kriminala na:: www.unodc.org/unodc/en/crime_cicp_convention.html#fnal
Yogyakarta princip 19.
Univerzalna deklaracija o ljudskim pravima, 1948., lan 19: Svako ima pravo na slobodu mišljenja i izražavanja; ovo pravo uklju uje
slobodu da se imaju mišljenja bez uplitanja i pravo da se traže, dobiju i pružaju informacije i ideje kroz bilo koji medij i bez obzira na
granice.
Yogyakarta princip 19.
Univerzalna deklaracija o ljudskim pravima, lan 20: Svako ima pravo na slobodu sjedinjavanja i udruživanja. Niko ne može biti
prisiljen da pripada nekom udruženju.
Me unarodni pakt o ekonomskim, društvenim i kulturnim pravima, lan 12.1: Države sudionici u postoje em paktu priznaju pravosvakoga na uživanje najve ih dosegljivih standarda fizi kog i mentalnog zdravlja.
Op i komentar 14 Komiteta za ekonomska, društvena i kulturna prava: Pravo na najve e dosegljive standarde zdravlja ( lan 12
Me unarodnog pakta o ekonomiskim, društvenim i kulturnim pravima, 2000.).
Povelja o seksualnim i reproduktivnim pravima IPPF-a, na
www.ippf.org/en/Resources/Statements/IPPF+Charter+on+Sexual+and+Reproductive+Rights.htm Tako e Yogyakarta princip 21.
Me unarodni pakt o ekonomskim, društvenim i kulturnim pravima, lan. 15.1(b): Države sudionici u postoje em paktu priznaju
pravo svakoga… (b) da uživaju u koristima od nau nog na pretka i njegove primjene.
Konvencija o eliminaciji svih oblika diskriminacije žena, lan l0(h): Države sudionici e poduzeti sve odgovaraju e mjere daeliminišu diskriminaciju žena kako bi im osigurale jednaka prava kao i muškarcima na polju obrazovanja, a posebno kako bi
osigurale, na bazi jednakosti muškaraca i žena:.. (h) Pristup posebnim edukativnim informacijama kako bi se pomoglo da se
osiguraju zdravlje i blagostanje porodica, uklju uju i informacije i savjete o planiranju porodice.
Pogledajte: Me unarodna konferencija o populaciji i razvoju, Klju ne akcije za dalju implementaciju Programa djelovanja Me unarodne
konferencije o populaciji i razvoju, UN dokument A/Res/S-21/2, paragraf 73:
Vlade bi trebale, s punim u eš em mladih ljudi i uz podršku me unarodne zajednice, kao prioritet, u initi svaki napor da se
implementira Program djelovanja u vezi sa seksualnim i reproduktivnim zdravljem adolescenata, u skladu sa paragfrafima
7.45 I 7.46 Programa djelovanja, i trebale bi… s punim poštovanjem prava, dužnosti i odgovornosti roditelja i na na inkonzistentan sa evoluiraju im kapacitetima adolescenata i njihovim pravom na edukaciju o reproduktivnom zdravlju,
informacijama i njezi te poštuju i njihove kulturne vrijednosti i religijska uvjerenja, osigurati da adolescenti, u i van škole, prime
neophodne informacije, uklju uju i i informacije o prevenciji, eduakciji, savjetovanju i zdravstvenim uslugama, kako bi im
omogu ili da donose odgovorne i na informacijama zasnovane odluke i izbore u pogledu svojih potreba vezanih za seksualno
i reproduktivno zdravlje kako bi se, izme u ostalog, smanjio broj trudno a kod adolescenata
www.unfpa.org/icpd/docs/icpd5/resolution/icpd5_eng.pdf

Povelja o seksualnim I reproduktivnim pravima IPPF-a 8.1,na:
www.ippf.org/en/Resources/Statements/IPPF+Charter+on+Sexual+and+Reproductive+Rights.htm.
Yogyakarta princip 24
Konvencija o eliminaciji svih oblika diskriminacije žena, lan 16(1)(e): Države sudionici e poduzeti sve odgovaraju e mjere daeliminišu diskriminaciju žena po svim pitanjima koja se odnose na brak i porodi ne odnose, a posebno e osigurati, na osnovu
jednakosti muškaraca i žena: … (e) ista prava da slobodno i odgovorno odlu e o broju djece i vremenskom razmaku izme u
njihovog ra anja i da imaju pristup, informacijama, edukaciji i sredstvima koja e im omogu iti da koriste ova prava.
72
Yogyakarta princip 28 i Yogyakarta princip 29.

„Suviše esto poricana i suviše dugo zanemarivana, seksualna prava zaslužuju našu pažnju i prioritet. Vrijeme jeda ih poštujemo. Vrijeme je da ih zahtijevamo.“

Jacqueline Sharpe, Predsjednik IPPF

Univerzalna, me usobno povezana, me usobno ovisna i nedjeljiva,
seksualna prava su komponenta ljudskih prava. Ona su
evoluiraju a grupa prava koja doprinose slobodi, jednakosti i
dostojanstvu svih ljudi.
Seksualna prava: Deklaracija IPPF-a je razvijena od strane panela koji je uklju ivao me unarodno priznate
stru njake za seksualno i reproduktivno zdravlje i zasniva se na temeljnim sporazumima o me unarodnim
ljudskim pravima i drugim instrumentima. Ona dopunjuje Povelju o seksualnim i reproduktivnim pravima IPPF-a i
za cilj ima da eksplicitno identifikuje seksualna prava i podrži uklju ivu viziju seksualnosti.
Kao neprocjenjivo sredstvo, deklaracija e pomo i rad svih organizacija, aktivista, istraživa a, onih koji donose
odluke i odlu uju o politici, a koji rade na tome da promovišu i osiguraju ljudska prava. Rade i složno, možemo
ostvariti zajedni ki viziju svijeta u kome se prava svih ljudi poštuju, štite i unaprje uju

Seksualna prava: Deklaracija IPPF-a
Objavljeno oktobra 2008. od strane
International Planned
Parenthood Federation
IPPF
4 Newhams Row
London SE1 3UZ
United Kingdom
tel +44 (0)20 7939 8200 faks +44 (0)20 7939 8300
email info@ippf.org
web www.ippf.org
UK Registered Charity No. 229476