HRVATSKI SABOR
403
Na temelju ĉlanka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

ODLUKUO PROGLAŠENJU ZAKONA O PRAVU NA PRISTUPINFORMACIJAMA
Proglašavam Zakon o pravu na pristup informacijama, koji je Hrvatski sabor donio na sjednici
15. veljaĉe 2013. godine.
Klasa: 011-01/13-01/27
Urbroj: 71-05-03/1-13-2
Zagreb, 21. veljaĉe 2013.
Predsjednik
Republike Hrvatske
Ivo Josipović, v. r.

ZAKONO PRAVU NA PRISTUP INFORMACIJAMA
I. OPĆE ODREDBESadržajĈlanak 1.
(1) Ovim se Zakonom ureĊuje pravo na pristup informacijama i ponovnu uporabu informacija
koje posjeduju tijela javne vlasti, propisuju se naĉela prava na pristup informacijama iponovnu uporabu informacija, ograniĉenja prava na pristup informacijama i ponovnu uporabu
informacija, postupak za ostvarivanje i zaštitu prava na pristup informacijama i ponovnu
uporabu informacija, djelokrug, naĉin rada i uvjeti za imenovanje i razrješenje Povjerenika za
informiranje te inspekcijski nadzor nad provedbom ovoga Zakona.
(2) Ovim se Zakonom ureĊuju i druge obveze tijela javne vlasti te prekršajne odredbe vezane
za ostvarivanje prava na pristup informacijama.

(3) Odredbe ovog Zakona ne primjenjuju se na stranke u sudskim, upravnim i drugim na
zakonu utemeljenim postupcima, kojima je dostupnost informacija iz tih postupaka utvrĊena
propisom.
(4) Odredbe ovog Zakona ne primjenjuju se na informacije za koje postoji obveza ĉuvanja
tajnosti, sukladno zakonu koji ureĊuje sigurnosno-obavještajni sustav Republike Hrvatske.
(5) Odredbe ovog Zakona ne primjenjuju se na informacije koje predstavljaju klasificirane
informacije ĉiji su vlasnici meĊunarodne organizacije ili druge drţave, te klasificirane
informacije tijela javne vlasti koje nastaju ili se razmjenjuju u okviru suradnje smeĊunarodnim organizacijama ili drugim drţavama.

Usklađenost s propisima Europske unijeĈlanak 2.
Ovaj Zakon sadrţi odredbe koje su u skladu sa sljedećim aktima Europske unije:– Direktiva 2003/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenog 2003. o ponovnoj
uporabi informacija javnog sektora,– Uredba 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu
dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije.

CiljĈlanak 3.
Cilj ovog Zakona je omogućiti i osigurati ostvarivanje Ustavom Republike Hrvatske
zajamĉenog prava na pristup informacijama, kao i na ponovnu uporabu informacija fiziĉkim ipravnim osobama putem otvorenosti i javnosti djelovanja tijela javne vlasti.

Rodna neutralnost izrazaĈlanak 4.
Izrazi koji se koriste u ovom Zakonu i propisima koji se donose na temelju njega, a koji imaju
rodno znaĉenje, bez obzira na to jesu li korišteni u muškom ili ţenskom rodu, obuhvaćaju na
jednak naĉin muški i ţenski rod.

PojmoviĈlanak 5.
Pojedini izrazi u ovom Zakonu imaju sljedeće znaĉenje:
1) »Korisnik prava na pristup informacijama i ponovnu uporabu informacija« (u daljnjem
tekstu: korisnik) je svaka domaća ili strana fiziĉka i pravna osoba;2) »Tijela javne vlasti«, u smislu ovog Zakona, su tijela drţavne uprave, druga drţavna tijela,
tijela jedinica lokalne i podruĉne (regionalne) samouprave, pravne osobe s javnim ovlastima idruge osobe na koje su prenesene javne ovlasti, pravne osobe ĉiji je osnivaĉ Republika
Hrvatska ili jedinica lokalne ili podruĉne (regionalne) samouprave, pravne osobe i druge
osobe koje obavljaju javnu sluţbu, pravne osobe koje se u cijelosti financiraju iz drţavnog
proraĉuna ili iz proraĉuna jedinica lokalne i podruĉne (regionalne) samouprave, kao itrgovaĉka društva u kojima Republika Hrvatska i jedinice lokalne i podruĉne (regionalne)samouprave imaju zasebno ili zajedno većinsko vlasništvo;3) »Informacija« je svaki podatak koji posjeduje tijelo javne vlasti u obliku dokumenta,
zapisa, dosjea, registra ili u bilo kojem drugom obliku, neovisno o naĉinu na koji je prikazana(napisani, nacrtani, tiskani, snimljeni, magnetni, optiĉki, elektroniĉki ili neki drugi zapis);4) »MeĊunarodna informacija« je ona informacija koju je Republici Hrvatskoj ustupila stranadrţava ili meĊunarodna organizacija s kojom Republika Hrvatska suraĊuje ili joj je ĉlan;5) »Pravo na pristup informacijama« obuhvaća pravo korisnika na traţenje i dobivanje
informacije kao i obvezu tijela javne vlasti da omogući pristup zatraţenoj informaciji,odnosno da objavljuje informacije neovisno o postavljenom zahtjevu kada takvo objavljivanje
proizlazi iz obveze odreĊene zakonom ili drugim propisom;
6) »Ponovna uporaba« znaĉi uporabu informacija tijela javne vlasti od strane fiziĉkih ilipravnih osoba, u komercijalne ili nekomercijalne svrhe drukĉije od izvorne svrhe u okviru
javnog posla za koji su te informacije izraĊene. Razmjena informacija izmeĊu tijela javne
vlasti radi obavljanja poslova iz njihovog djelokruga ne predstavlja ponovnu uporabu;
7) »Test razmjernosti i javnog interesa« je procjena razmjernosti izmeĊu razloga za
omogućavanje pristupa informaciji i razloga za ograniĉenje te omogućavanje pristupa
informaciji ako prevladava javni interes;8) »Vlasnik informacije«, u smislu ovog Zakona, je nadleţno tijelo javne vlasti Republike
Hrvatske ili strane drţave ili meĊunarodna organizacija, u okviru ĉijeg djelovanja je
informacija nastala;9) »Središnji katalog sluţbenih dokumenata Republike Hrvatske« je na internetu javno
dostupan alat koji korisnicima kroz puni tekst i/ili ureĊeni skup metapodataka omogućuje
trajni pristup dokumentima pohranjenim u bazi elektroniĉkih dokumenata i/ili fiziĉkim
zbirkama;
10) »Povjerenik za informiranje« (u daljnjem tekstu: Povjerenik) je neovisno drţavno tijelo zazaštitu prava na pristup informacijama.

II. NAĈELA
Načelo javnosti i slobodnog pristupaĈlanak 6.
Informacije su dostupne svakoj domaćoj ili stranoj fiziĉkoj i pravnoj osobi u skladu s
uvjetima i ograniĉenjima ovog Zakona.

Načelo pravodobnosti, potpunosti i točnosti informacijaĈlanak 7.
Informacije koje tijela javne vlasti objavljuju odnosno daju moraju biti pravodobne, potpune itoĉne.

Načelo jednakostiĈlanak 8.
(1) Pravo na pristup informacijama i ponovnu uporabu informacija pripada svim korisnicima
na jednak naĉin i pod jednakim uvjetima. Korisnici su ravnopravni u njegovu ostvarivanju.
(2) Tijela javne vlasti ne smiju staviti korisnike u neravnopravan poloţaj, a osobito na naĉin
da se pojedinim korisnicima informacija pruţa prije nego ostalima ili na naĉin kojim im se
posebno pogoduje.

Načelo raspolaganja informacijomĈlanak 9.
Korisnik koji raspolaţe informacijom sukladno ovom Zakonu, ima pravo tu informaciju javno
iznositi.

III. OBVEZE TIJELA JAVNE VLASTI
Objavljivanje informacijaĈlanak 10.
(1) Tijela javne vlasti obvezna su na internetskim stranicama objaviti na lako pretraţiv naĉin:1) zakone i ostale propise koji se odnose na njihovo podruĉje rada;
2) opće akte i odluke koje donose, kojima se utjeĉe na interese korisnika, s razlozima za
njihovo donošenje;3) nacrte zakona i drugih propisa te općih akata koje donose, sukladno odredbama ĉlanka 11.
ovog Zakona;4) godišnje planove, programe, strategije, upute, izvještaje o radu, financijska izvješća i druge
odgovarajuće dokumente koji se odnose na podruĉje rada tijela javne vlasti;5) podatke o izvoru financiranja, proraĉunu i izvršenju proraĉuna;6) informacije o dodijeljenim potporama, bespovratnim sredstvima ili donacijama ukljuĉujući
popis korisnika i visinu iznosa;

7) informacije o svom unutarnjem ustrojstvu, s imenima ĉelnika tijela i voditelja ustrojstvenih
jedinica i njihovim podacima za kontakt;8) zapisnike i zakljuĉke sa sluţbenih sjednica tijela javne vlasti i sluţbene dokumente
usvojene na tim sjednicama, te informacije o radu formalnih radnih tijela iz njihove
nadleţnosti;
9) informacije o postupcima javne nabave i dokumentaciji za nadmetanje te informacije oizvršavanju ugovora;
10) obavijesti o raspisanim natjeĉajima te natjeĉajnu dokumentaciju;11) registre i baze podataka ili informacije o registrima i bazama podataka iz njihove
nadleţnosti i naĉinu pristupa;12) obavijesti o naĉinu ostvarivanja prava na pristup informacijama i ponovnoj uporabi
informacija s podacima za kontakt sluţbenika za informiranje;13) visinu naknade za pristup informacijama i ponovnu uporabu informacija, premakriterijima iz ĉlanka 19. stavka 3. ovog Zakona;
14) najĉešće traţene informacije;15) ostale informacije (vijesti, priopćenja za javnost, podaci o drugim aktivnostima).
(2) Dokumente iz stavka 1. toĉaka 2., 3. i 4. ovog ĉlanka tijela javne vlasti duţna su dostaviti
u Središnji katalog sluţbenih dokumenata Republike Hrvatske radi njihove trajne dostupnosti
i ponovne uporabe informacija, a tijelo javne vlasti u ĉijoj je nadleţnosti donošenje zakonskih
i podzakonskih propisa i dokumente iz stavka 1. toĉke 1. ovog ĉlanka. Poslove voĊenja iodrţavanja Središnjeg kataloga sluţbenih dokumenata Republike Hrvatske obavlja Hrvatska
informacijsko-dokumentacijska referalna agencija (HIDRA).
(3) Naĉin ustrojavanja i voĊenja Središnjeg kataloga sluţbenih dokumenata Republike
Hrvatske propisat će pravilnikom ministar nadleţan za poslove opće uprave.
(4) Odredbe ovog ĉlanka ne primjenjuju se na informacije za koje postoje ograniĉenja pravana pristup prema odredbama ovog Zakona.

Objavljivanje dokumenata u svrhu savjetovanja s javnošću
Ĉlanak 11.
(1) Tijela javne vlasti nadleţna za izradu nacrta zakona i podzakonskih akata duţna su radi
informiranja javnosti na svojim internetskim stranicama objaviti uz godišnji plan normativnih
aktivnosti i plan savjetovanja o nacrtima zakona i drugih propisa koji se odnose na njihovo
podruĉje rada.
(2) Tijela javne vlasti iz stavka 1. ovog ĉlanka duţna su objaviti na internetskoj stranici nacrt
zakona i drugog propisa o kojem se provodi javno savjetovanje sa zainteresiranom javnosti, upravilu u trajanju od 30 dana, uz objavu razloga za donošenje i ciljeva koji se ţele postići
savjetovanjem.
(3) Nakon provedenog savjetovanja tijela javne vlasti duţna su o prihvaćenim i
neprihvaćenim primjedbama i prijedlozima obavijestiti zainteresiranu javnost putem svoje
internetske stranice na kojoj trebaju objaviti izvješće o provedenom savjetovanju sazainteresiranom javnošću koje dostavljaju Vladi Republike Hrvatske.
(4) Odredbe stavaka 1., 2. i 3. ovog ĉlanka primjenjuju se na odgovarajući naĉin u postupku
donošenja općih akata jedinica lokalne i podruĉne (regionalne) samouprave i pravnih osoba sjavnim ovlastima, kojima ureĊuju pitanja iz svog djelokruga, a kojima se neposredno
ostvaruju potrebe graĊana ili druga pitanja od interesa za opću dobrobit graĊana i pravnih
osoba na njihovu podruĉju, odnosno na podruĉju njihove djelatnosti (ureĊenje naselja istanovanja, prostorno planiranje, komunalna djelatnost i druge javne sluţbe, zaštita okoliša, idrugo).

Javnost radaĈlanak 12.
(1) Tijela javne vlasti obvezna su javnost informirati o:1) dnevnom redu zasjedanja ili sjednica sluţbenih tijela i vremenu njihova odrţavanja, naĉinu
rada i mogućnostima neposrednog uvida u njihov rad,2) broju osoba kojima se moţe istodobno osigurati neposredan uvid u rad tijela javne vlasti priĉemu se mora voditi raĉuna o redoslijedu prijavljivanja.
(2) Tijela javne vlasti nisu duţna osigurati neposredan uvid u svoj rad kada se radi o pitanjima
u kojima se po zakonu javnost mora iskljuĉiti, odnosno ako se radi o informacijama za koje
postoje ograniĉenja prava na pristup prema odredbama ovog Zakona.

Službenik za informiranjeĈlanak 13.
(1) Tijelo javne vlasti obvezno je radi osiguravanja prava na pristup informacijama donijeti
odluku kojom će odrediti posebnu sluţbenu osobu mjerodavnu za rješavanje ostvarivanja
prava na pristup informacijama (u daljnjem tekstu: sluţbenik za informiranje).
(2) Tijelo javne vlasti obvezno je upoznati javnost sa sluţbenim podacima o sluţbeniku za
informiranje.
(3) Sluţbenik za informiranje:
1) obavlja poslove redovitog objavljivanja informacija, sukladno unutarnjem ustroju tijela
javne vlasti, kao i rješavanja pojedinaĉnih zahtjeva za pristup informacijama i ponovne
uporabe informacija,

2) unapreĊuje naĉin obrade, razvrstavanja, ĉuvanja i objavljivanja informacija koje susadrţane u sluţbenim dokumentima koji se odnose na rad tijela javne vlasti,
3) osigurava neophodnu pomoć podnositeljima zahtjeva u vezi s ostvarivanjem pravautvrĊenih ovim Zakonom.
(4) Tijelo javne vlasti duţno je o odluci o odreĊivanju sluţbenika za informiranje izvijestiti
Povjerenika u roku od mjesec dana od donošenja odluke o odreĊivanju sluţbenika za
informiranje.
(5) Povjerenik vodi Registar sluţbenika za informiranje.

Službeni upisnikĈlanak 14.
(1) Tijelo javne vlasti duţno je voditi poseban sluţbeni upisnik o zahtjevima, postupcima iodlukama o ostvarivanju prava na pristup informacijama i ponovnu uporabu informacija, uskladu s odredbama ovog Zakona.
(2) Ustroj, sadrţaj i naĉin voĊenja sluţbenog upisnika propisat će pravilnikom ministar
nadleţan za poslove opće uprave.

IV. OGRANIĈENJA PRAVA NA PRISTUP INFORMACIJAMA
Ograničenja i njihovo trajanjeĈlanak 15.
(1) Tijela javne vlasti ograniĉit će pristup informacijama koje se tiĉu svih postupaka koje
vode nadleţna tijela u predistraţnim i istraţnim radnjama za vrijeme trajanja tih postupaka.
(2) Tijela javne vlasti mogu ograniĉiti pristup informaciji:
1) ako je informacija klasificirana stupnjem tajnosti, sukladno zakonu kojim se ureĊuje tajnost
podataka;
2) ako je informacija poslovna ili profesionalna tajna, sukladno zakonu;3) ako je informacija porezna tajna, sukladno zakonu;4) ako je informacija zaštićena zakonom kojim se ureĊuje podruĉje zaštite osobnih podataka;5) ako je informacija u postupku izrade unutar tijela javne vlasti, a njeno bi objavljivanje prije
dovršetka izrade cjelovite i konaĉne informacije moglo ozbiljno narušiti proces donošenja
odluke;6) ako je pristup informaciji ograniĉen sukladno meĊunarodnim ugovorima,7) u ostalim sluĉajevima utvrĊenim zakonom.

(3) Tijela javne vlasti mogu ograniĉiti pristup informaciji ako postoje osnove sumnje da bi
njezino objavljivanje:
1) onemogućilo uĉinkovito, neovisno i nepristrano voĊenje sudskog, upravnog ili drugog
pravno ureĊenog postupka, izvršenje sudske odluke ili kazne,2) onemogućilo rad tijela koja obavljaju upravni nadzor, inspekcijski nadzor, odnosno nadzor
zakonitosti,3) povrijedilo pravo intelektualnog vlasništva, osim u sluĉaju izriĉitoga pisanog pristanka
autora ili vlasnika.
(4) Informacije kojima se ograniĉuje pravo na pristup iz razloga navedenih u stavku 3. toĉki 3.
ovog ĉlanka postaju dostupne javnosti kad to odredi onaj kome bi objavljivanjem informacijemogla biti prouzroĉena šteta, ali najduţe u roku od 20 godina od dana kad je informacija
nastala, osim ako zakonom ili drugim propisom nije odreĊen duţi rok.
(5) Ako traţena informacija sadrţi i podatak koji podlijeţe ograniĉenju iz stavka 2. i 3. ovog
ĉlanka, preostali dijelovi informacije uĉinit će se dostupnim.
(6) Informacije su dostupne javnosti nakon što prestanu razlozi na temelju kojih je tijelo javne
vlasti ograniĉilo pravo na pristup informaciji.

Test razmjernosti i javnog interesaĈlanak 16.
(1) Tijelo javne vlasti nadleţno za postupanje po zahtjevu za pristup informaciji iz ĉlanka 15.
stavka 2. toĉke 2., 3., 4., 5., 6. i 7. i stavka 3. ovog Zakona, duţno je, prije donošenja odluke,
provesti test razmjernosti i javnog interesa. Vlasnik informacije iz ĉlanka 15. stavka 2. toĉke
1. ovog Zakona, po prethodno pribavljenom mišljenju Ureda vijeća za nacionalnu sigurnost,duţan je, prije donošenja odluke, provesti test razmjernosti i javnog interesa.
(2) Kod provoĊenja testa razmjernosti i javnog interesa tijelo javne vlasti duţno je utvrditi dali se pristup informaciji moţe ograniĉiti radi zaštite nekog od zaštićenih interesa iz ĉlanka 15.
stavka 2. i 3. ovog Zakona, da li bi omogućavanjem pristupa traţenoj informaciji u svakom
pojedinom sluĉaju taj interes bio ozbiljno povrijeĊen te da li prevladava potreba zaštite pravana ograniĉenje ili javni interes. Ako prevladava javni interes u odnosu na štetu po zaštićeneinterese, informacija će se uĉiniti dostupnom.
(3) Informacije o raspolaganju javnim sredstvima dostupne su javnosti i bez provoĊenja
postupka iz stavka 1. ovog ĉlanka, osim ako informacija predstavlja klasificirani podatak.

V. POSTUPOVNE ODREDBE
Načini ostvarivanja prava na pristup informacijamaĈlanak 17.
(1) Tijela javne vlasti obvezna su omogućiti pristup informacijama:

1) pravodobnim objavljivanjem informacija o svome radu na primjeren i dostupan naĉin,odnosno na internetskim stranicama tijela javne vlasti ili u javnom glasilu i Središnjem
katalogu sluţbenih dokumenata Republike Hrvatske, radi informiranja javnosti,2) davanjem informacije korisniku koji je podnio zahtjev na jedan od sljedećih naĉina:– neposrednim davanjem informacije,– davanjem informacije pisanim putem,– uvidom u dokumente i izradom preslika dokumenata koji sadrţe traţenu informaciju,– dostavljanjem preslika dokumenta koji sadrţi traţenu informaciju,– na drugi naĉin koji je prikladan za ostvarivanje prava na pristup informaciji.
(2) Korisnik moţe u zahtjevu za pristup informaciji naznaĉiti prikladan naĉin dobivanja
informacije, a ako ne naznaĉi informacija će se dostaviti na naĉin na koji je podnesen zahtjev.

ZahtjevĈlanak 18.
(1) Korisnik ostvaruje pravo na pristup informaciji podnošenjem usmenog ili pisanog zahtjeva
nadleţnom tijelu.
(2) Ako je zahtjev podnesen usmeno ili putem telefona, sastavit će se sluţbena bilješka, a ako
je podnesen putem elektroniĉke komunikacije, smatrat će se da je podnesen pisani zahtjev.
(3) Pisani zahtjev sadrţi: naziv i sjedište tijela javne vlasti kojem se zahtjev podnosi, podatke
koji su vaţni za prepoznavanje traţene informacije, ime i prezime i adresu fiziĉke osobe
podnositelja zahtjeva, tvrtku, odnosno naziv pravne osobe i njezino sjedište.
(4) Podnositelj zahtjeva nije obvezan navesti razloge zbog kojih traţi pristup informaciji, niti
je obvezan pozvati se na primjenu ovog Zakona.

Naknada za pristup informacijamaĈlanak 19.
(1) Na pristup informacijama u postupcima pred tijelima javne vlasti ne plaćaju se upravne isudske pristojbe.
(2) Tijelo javne vlasti ima pravo traţiti od korisnika naknadu stvarnih materijalnih troškova
koji nastanu pruţanjem informacije, sukladno ĉlanku 17. ovog Zakona, kao i na naknadu
troškova dostave traţene informacije. Na zahtjev korisnika tijelo javne vlasti duţno je
dostaviti naĉin izraĉuna naknade.
(3) Kriterije za odreĊivanje visine naknade i naĉin naplate naknade iz stavka 2. ovog ĉlanka,
propisat će Povjerenik.

(4) Prihodi od naknada ostvarenih na temelju stavka 2. ovog ĉlanka, prihodi su tijela javne
vlasti.

RokoviĈlanak 20.
(1) Na temelju zahtjeva za pristup informaciji tijelo javne vlasti će odluĉiti najkasnije u roku
od 15 dana od dana podnošenja urednog zahtjeva.
(2) U sluĉaju nepotpunog ili nerazumljivog zahtjeva tijelo javne vlasti će bez odgode pozvati
podnositelja zahtjeva da ga ispravi u roku od pet dana od dana zaprimanja poziva za ispravak.
Ako podnositelj zahtjeva ne ispravi zahtjev na odgovarajući naĉin, a na temelju dostavljenog
se ne moţe sa sigurnošću utvrditi o kojoj se traţenoj informaciji radi, tijelo javne vlasti
odbacit će zahtjev rješenjem.

Ustupanje zahtjevaĈlanak 21.
(1) Ako tijelo javne vlasti ne posjeduje informaciju, a ima saznanja o tijelu koje je posjeduje,duţno je, bez odgode, a najkasnije u roku od osam dana od zaprimanja zahtjeva, ustupiti
zahtjev tome tijelu, a o ĉemu će obavijestiti podnositelja. Rokovi ostvarivanja prava na pristup
informaciji raĉunaju se od dana kada je nadleţno tijelo javne vlasti zaprimilo ustupljeni
zahtjev.
(2) Ako tijelo javne vlasti zaprimi zahtjev za pristup informaciji iz ĉlanka 15. stavka 2. toĉke
1. ovog Zakona, a nije njezin vlasnik, duţno je bez odgode, a najkasnije u roku od osam dana
od zaprimanja zahtjeva, ustupiti zahtjev vlasniku informacije, o ĉemu će obavijestiti
podnositelja.
(3) Ako tijelo javne vlasti zaprimi zahtjev za pristup meĊunarodnoj informaciji, duţno je bez
odgode, a najkasnije u roku od osam dana od zaprimanja zahtjeva, ustupiti isti vlasniku
informacije, o ĉemu će obavijestiti podnositelja. Iznimno, tijelo javne vlasti postupit će pozaprimljenom zahtjevu za pristup meĊunarodnoj informaciji, ako je iz same informacije
nedvojbeno vidljivo da je ona namijenjena neposrednoj objavi.

Produženje rokovaĈlanak 22.
(1) Rokovi za ostvarivanje prava na pristup informaciji mogu se produţiti za 15 dana,raĉunajući od dana kad je tijelo javne vlasti trebalo odluĉiti o zahtjevu za pristup informaciji:
1) ako se informacija mora traţiti izvan sjedišta tijela javne vlasti,2) ako se jednim zahtjevom traţi veći broj razliĉitih informacija,
3) ako je to nuţno da bi se osigurala potpunost i toĉnost traţene informacije,4) ako je duţno provesti test razmjernosti i javnog interesa, sukladno odredbama ovog
Zakona.
(2) O produţenju rokova tijelo javne vlasti će bez odgode, a najkasnije u roku od osam dana,
od dana zaprimanja urednog zahtjeva obavijestiti podnositelja zahtjeva i navesti razloge zbog
kojih je taj rok produţen.

Rješavanje o zahtjevu
Ĉlanak 23.
(1) Tijelo javne vlasti ne donosi rješenje o zahtjevu:
1) kad korisniku omogućuje pristup traţenoj informaciji,2) kad obavještava korisnika da je istu informaciju već dobio, a nije protekao rok od 90 dana
od podnošenja prethodnog zahtjeva,
3) kad obavještava korisnika da je informacija javno objavljena,4) kad obavještava korisnika da mu je kao stranki u postupku dostupnost informacija iz
sudskih, upravnih i drugih na zakonu utemeljenih postupaka propisom utvrĊena,5) kad obavještava korisnika da za informaciju postoji obveza zaštite odnosno ĉuvanja njezinetajnosti, sukladno ĉlanku 1. stavku 4. i 5. ovog Zakona.
(2) O postojanju razloga koji su utvrĊeni stavkom 1. toĉkom 2., 3., 4. i 5. ovog ĉlanka tijelo
javne vlasti obvezno je, bez odgode, obavijestiti podnositelja zahtjeva pisanim putem.
(3) Tijelo javne vlasti donosi rješenje kad korisniku omogućuje pristup traţenoj informaciji,
primjenom odredbe ĉlanka 16. stavka 1. ovog Zakona.
(4) Tijelo javne vlasti rješenjem će odbaciti zahtjev ako ne posjeduje informaciju te nemasaznanja gdje se informacija nalazi.
(5) Tijelo javne vlasti rješenjem će odbiti zahtjev:
1) ako se ispune uvjeti propisani u ĉlanku 15. stavku 1. ovog Zakona,2) ako se ispune uvjeti propisani u ĉlanku 15. stavcima 2. i 3., a u vezi s ĉlankom 16. stavkom
1. ovog Zakona,3) ako utvrdi da nema osnove za dopunu ili ispravak dane informacije iz ĉlanka 24. ovog
Zakona,4) ako se traţi informacija koja se ne smatra informacijom u smislu ĉlanka 5. stavka 1. toĉke
3. ovog Zakona.

Dopuna i ispravak informacijeĈlanak 24.
(1) Ako korisnik smatra da informacija pruţena na temelju zahtjeva nije toĉna ili potpuna,moţe zahtijevati njezin ispravak, odnosno dopunu u roku od 15 dana od dana dobivanja
informacije.
(2) Tijelo javne vlasti obvezno je odluĉiti o zahtjevu za dopunu, odnosno ispravak informacijeu roku od 15 dana od dana zaprimanja zahtjeva, sukladno odredbama ĉlanka 23. ovog Zakona.

ŽalbaĈlanak 25.
(1) Protiv rješenja tijela javne vlasti moţe se izjaviti ţalba Povjereniku u roku od 15 dana od
dana dostave rješenja.
(2) Ţalba se moţe izjaviti i kad tijelo javne vlasti, u propisanom roku, ne odluĉi o zahtjevu
podnositelja.
(3) Povjerenik je duţan rješenje o ţalbi donijeti i dostaviti stranki, putem prvostupanjskog
tijela, najkasnije u roku od 30 dana od dana predaje uredne ţalbe.
(4) Tijela javne vlasti duţna su Povjereniku u postupku po ţalbi protiv rješenja o ograniĉenju
informacija iz ĉlanka 15. stavka 2. i 3. ovog Zakona, omogućiti uvid u informacije koje su
predmet postupka. Za informacije iz ĉlanka 15. stavka 2. toĉke 1. ovog Zakona, Povjerenik ćezatraţiti mišljenje Ureda Vijeća za nacionalnu sigurnost, sukladno zakonu kojim se ureĊuje
tajnost podataka.
(5) Kad Povjerenik u postupku rješavanja po ţalbi treba ispitati pravilnost provedenog testa
razmjernosti i javnog interesa, odnosno provesti test razmjernosti i javnog interesa, rješenje oţalbi duţan je donijeti i dostaviti stranci, putem prvostupanjskog tijela, najkasnije u roku od
60 dana od dana predaje uredne ţalbe.
(6) Kad Povjerenik, za informacije iz ĉlanka 15. stavka 2. toĉke 1. ovog Zakona, traţi
mišljenje Ureda vijeća za nacionalnu sigurnost, duţan je rješenje donijeti i dostaviti stranki,
putem prvostupanjskog tijela, najkasnije u roku od 90 dana od dana predaje uredne ţalbe.
(7) Kad utvrdi da je ţalba osnovana, Povjerenik će rješenjem korisniku omogućiti pristup
informaciji.

Upravni sporĈlanak 26.
(1) Protiv rješenja Povjerenika ţalba nije dopuštena, ali se moţe pokrenuti upravni spor pred
Visokim upravnim sudom Republike Hrvatske. Visoki upravni sud Republike Hrvatske mora
donijeti odluku o tuţbi u roku od 90 dana. Tuţba ima odgodni uĉinak ako je rješenjem
omogućen pristup informaciji.

(2) Upravni spor protiv rješenja iz stavka 1. ovog ĉlanka moţe pokrenuti i tijelo javne vlasti
koje je donijelo prvostupanjsko rješenje.
(3) U postupku po tuţbi, tijela javne vlasti duţna su Visokom upravnom sudu Republike
Hrvatske omogućiti uvid u informacije iz ĉlanka 15. stavka 2. i 3. ovog Zakona, koje su
predmet postupka.

VI. PONOVNA UPORABA INFORMACIJA
Pravo na ponovnu uporabu informacijaĈlanak 27.
(1) Svaki korisnik ima pravo na ponovnu uporabu informacija u komercijalne ili
nekomercijalne svrhe, u skladu s odredbama ovoga Zakona.
(2) U svrhu ponovne uporabe informacija tijelo javne vlasti će uĉiniti svoje informacije
dostupnima u elektroniĉkom obliku kad god je to moguće i primjereno. Tijelo javne vlasti
nema obvezu osigurati pretvorbu informacija iz jednog oblika u drugi niti osigurati uporabu
dijela informacije te nema obvezu obnavljati (aţurirati, nadograĊivati, nastaviti stvarati)odreĊenu informaciju samo u svrhu ponovne uporabe.

Zahtjev za ponovnu uporabuĈlanak 28.
U zahtjevu za ponovnu uporabu informacija podnositelj zahtjeva mora, osim podataka izĉlanka 18. stavka 3. ovog Zakona, navesti i:1) informacije koje ţeli ponovno upotrijebiti,2) naĉin na koji ţeli primiti sadrţaj traţenih informacija,
3) svrhu u koju ţeli ponovno upotrijebiti informacije (komercijalna ili nekomercijalna svrha).

Rok za odlučivanje o zahtjevu za ponovnu uporabuĈlanak 29.
(1) Tijelo javne vlasti odluĉit će o zahtjevu za ponovnu uporabu informacija u roku od 15
dana od dana podnošenja urednog zahtjeva.
(2) U sluĉaju nepotpunog ili nerazumljivog zahtjeva tijelo javne vlasti će bez odgode pozvati
podnositelja zahtjeva da ispravi zahtjev u roku od pet dana od dana zaprimanja poziva za
ispravak. Ako podnositelj zahtjeva ne ispravi zahtjev na odgovarajući naĉin, tijelo javne vlasti
odbacit će zahtjev rješenjem.
(3) Rokovi za odluĉivanje o zahtjevu za ponovnu uporabu informacija mogu se produţiti za
15 dana, raĉunajući od dana kad je tijelo javne vlasti trebalo odluĉiti o zahtjevu za ponovnu

uporabu informacija iz razloga propisanih u ĉlanku 22. stavku 1. toĉkama 1., 2. i 3. ovog
Zakona.
(4) O produţenju rokova tijelo javne vlasti bez odgode će, a najkasnije u roku od osam dana,obavijestiti podnositelja zahtjeva i navesti razloge zbog kojih je taj rok produţen.

Rješavanje o zahtjevu za ponovnu uporabu informacijaĈlanak 30.
(1) Tijelo javne vlasti ne donosi rješenje o zahtjevu kad omogućuje ponovnu uporabu
informacija.
(2) Tijelo javne vlasti koje omogućava pristup informacijama za ponovnu uporabu moţeodrediti uvjete za ponovnu uporabu informacija. Uvjeti ne smiju nepotrebno ograniĉavati
mogućnost ponovne uporabe i ne smiju se upotrijebiti za ograniĉavanje trţišnog natjecanja.
(3) U sluĉaju davanja iskljuĉivog prava na ponovnu uporabu, sukladno ĉlanku 34. stavku 1.
ovog Zakona, tijelo javne vlasti sklopit će s korisnikom ugovor kojim će urediti uvjete
ponovne uporabe informacija.
(4) Tijelo javne vlasti će rješenjem odbiti zahtjev za ponovnu uporabu informacija ako se
zahtjev odnosi na:
1) informacije iz ĉlanka 15. stavka 1. ovog Zakona,2) informacije iz ĉlanka 15. stavka 2. i 3. ovog Zakona,3) informacije zaštićene pravima intelektualnog vlasništva trećih osoba, s navoĊenjem
nositelja prava intelektualnog vlasništva, ako je poznat,4) informacije u posjedu tijela koja pruţaju javne usluge radija i televizije ili tijela kojapruţaju javne usluge u podruĉju obrazovanja, znanosti, istraţivanja i kulturnih aktivnosti,5) informacije za koje je drugim zakonom propisan pristup samo ovlaštenim osobama,6) informacije koje nisu nastale u okviru djelovanja tog tijela javne vlasti.

Naknada za ponovnu uporabu informacijaĈlanak 31.
(1) Tijelo javne vlasti ne naplaćuje naknadu za ponovnu uporabu informacija ako iste
informacije objavljuje besplatno putem interneta.
(2) Tijelo javne vlasti moţe naplatiti naknadu za ponovnu uporabu informacija, sukladnoĉlanku 19. stavku 2. ovog Zakona.

Objavljivanje uvjeta za ponovnu uporabu informacijaĈlanak 32.
Tijelo javne vlasti je duţno unaprijed putem internetske stranice objaviti sve uvjete za
ponovnu uporabu i naknadu iz ĉlanka 19. stavka 2. ovog Zakona.

Zabrana diskriminacijeĈlanak 33.
(1) Uvjeti za ponovnu uporabu informacija ne smiju biti diskriminirajući.
(2) Ponovna uporaba informacija dopuštena je i dostupna svim podnositeljima zahtjeva uz istu
naknadu i pod istim uvjetima. Broj podnositelja zahtjeva kojima tijelo odobrava pravo na
ponovnu uporabu informacija nije ograniĉen. Tijelo ne moţe ugovorom ili drugim
sporazumom ili odlukom odobriti podnositelju zahtjeva takvu ponovnu uporabu informacija
koja bi sprijeĉila ponovnu uporabu tih informacija od strane drugih korisnika.
(3) Na tijelo javne vlasti koje ponovno koristi svoje informacije kao osnovu za komercijalne
aktivnosti koje ne spadaju u djelokrug njegovih javnih poslova, primjenjuju se isti uvjeti kao
za druge korisnike.

Isključiva pravaĈlanak 34.
(1) Iznimno od ĉlanka 33. stavka 2. ovog Zakona, tijelo javne vlasti moţe odobriti iskljuĉivo
pravo na ponovnu uporabu informacija ako je to prijeko potrebno za pruţanje javne usluge ili
drugih usluga u javnom interesu. Valjanost razloga za odobrenje takvog iskljuĉivog prava
podlijeţe redovitoj provjeri Povjerenika i provjerava se najmanje svake tri godine.
(2) Svi propisani podaci o odobravanju i provjeri ugovora o davanju iskljuĉivog prava na
ponovnu uporabu informacija dostavljaju se Povjereniku u roku od 15 dana od dana sklapanjaugovora. Povjerenik vodi javno dostupnu evidenciju o svim odobrenim iskljuĉivim pravima.
(3) Detaljne uvjete o ponovnoj uporabi informacija i odobravanju iskljuĉivih prava iz stavka
1. ovog ĉlanka, kao i sadrţaj i naĉin objave, te s time povezano voĊenje evidencije propisat će
pravilnikom ministar nadleţan za poslove opće uprave.

VII. POVJERENIK ZA INFORMIRANJE
Povjerenik za informiranjeĈlanak 35.
(1) Povjerenik štiti, prati i promiĉe Ustavom Republike Hrvatske zajamĉeno pravo na pristup
informacijama.
(2) Povjerenik ne moţe biti pozvan na odgovornost, pritvoren ili kaţnjen za izraţeno
mišljenju i poduzete radnje u okviru svog djelokruga rada, osim ako se radi o kršenju zakona
od strane Povjerenika koje predstavlja kazneno djelo.

(3) Povjerenik:– obavlja poslove drugostupanjskog tijela u rješavanju ţalbi o ostvarivanju prava na pristup
informacijama i prava na ponovnu uporabu informacija;– obavlja nadzor i provodi inspekcijski nadzor nad provedbom ovog Zakona;– prati provedbu ovog Zakona i propisa koji ureĊuju pravo na pristup informacijama teizvješćuje javnost o njihovoj provedbi;– predlaţe tijelima javne vlasti poduzimanje mjera radi unapreĊivanja ostvarivanja prava na
pristup informacijama, ureĊenog ovim Zakonom;– informira javnost o ostvarivanju prava korisnika na pristup informacijama;– predlaţe mjere za struĉno osposobljavanje i usavršavanje sluţbenika za informiranje utijelima javne vlasti i upoznavanje s njihovim obvezama u vezi s primjenom ovog Zakona;– inicira donošenje ili izmjene propisa radi provedbe i unapreĊenja prava na pristup
informacijama;– podnosi Hrvatskom saboru izvješće o provedbi ovog Zakona i druga izvješća kad ocijeni daje to potrebno;– sudjeluje u radu radnih tijela Hrvatskog sabora i prisustvuje sjednicama Hrvatskog sabora
kad su na dnevnom redu pitanja iz njegova djelokruga;– podnosi optuţni prijedlog i izdaje prekršajni nalog za utvrĊene prekršaje.
(4) Za pristup i rad s klasificiranim podacima Povjerenik i drţavni sluţbenici u Uredu, moraju
ispunjavati uvjete propisane posebnim zakonom, te su duţni ĉuvati, sukladno zakonu kojim seureĊuje tajnost podataka, sve osobne i druge povjerljive podatke koje saznaju u obavljanju
svojih duţnosti.

Izbor PovjerenikaĈlanak 36.
(1) Povjerenika bira Hrvatski sabor na vrijeme od pet godina uz mogućnost ponovnog izbora.
(2) Najkasnije šest mjeseci prije isteka mandata Povjerenika, odnosno najkasnije 30 dananakon prestanka duţnosti iz drugih razloga, Odbor za Ustav, Poslovnik i politiĉki sustav
Hrvatskoga sabora objavljuje javni poziv za dostavu kandidatura za izbor Povjerenika.
(3) Odbor za Ustav, Poslovnik i politiĉki sustav Hrvatskoga sabora uz prethodno pribavljeno
mišljenje Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskoga sabora, utvrĊuje
prijedlog najmanje dvaju kandidata za Povjerenika na temelju pristiglih prijava iz javnog
poziva te ga upućuje Hrvatskom saboru.

(4) Povjerenik je u svom radu samostalan i neovisan, te je za svoj rad odgovoran Hrvatskom
saboru.

Uvjeti za izbor PovjerenikaĈlanak 37.
(1) Za Povjerenika moţe biti izabrana osoba koja ispunjava sljedeće uvjete:– hrvatsko drţavljanstvo i prebivalište na podruĉju Republike Hrvatske,– završen preddiplomski i diplomski sveuĉilišni studij ili integrirani preddiplomski i
diplomski sveuĉilišni studij pravne ili društvene struke,– najmanje 10 godina radnog iskustva u struci,– istaknuti struĉnjak s priznatim etiĉkim i profesionalnim ugledom i iskustvom iz podruĉja
zaštite i unapreĊenja ljudskih prava, slobode medija i razvoja demokracije,– koja nije osuĊivana i protiv koje se ne vodi kazneni postupak za kaznena djela za koja se
postupak pokreće po sluţbenoj duţnosti,– koja nije ĉlan politiĉke stranke.
(2) Na Povjerenika se na odgovarajući naĉin primjenjuju odredbe Zakona o obvezama i
pravima drţavnih duţnosnika.
(3) Povjerenik ima pravo na plaću u visini plaće potpredsjednika radnih tijela Hrvatskoga
sabora.

Razrješenje PovjerenikaĈlanak 38.
(1) Hrvatski sabor razriješit će duţnosti Povjerenika prije isteka vremena na koje je izabran:– ako to sam zatraţi,– ako nastupe okolnosti zbog kojih više ne ispunjava uvjete za izbor iz ĉlanka 37. ovog
Zakona,– ako je sprijeĉen obavljati duţnost u razdoblju duljem od šest mjeseci,– ako ne obavlja duţnost sukladno ovom Zakonu.
(2) Postupak za razrješenje Povjerenika pokreće Odbor za Ustav, Poslovnik i politiĉki sustav
Hrvatskoga sabora.
(3) Povjerenika razrješuje Hrvatski sabor uz prethodno mišljenje Odbora za informiranje,
informatizaciju i medije Hrvatskoga sabora.

Ustroj Ureda povjerenikaĈlanak 39.
(1) Povjerenik ima Ured povjerenika, kao struĉnu sluţbu.
(2) U Uredu povjerenika ustrojavaju se unutarnje ustrojstvene jedinice za pojedina podruĉja
rada, u skladu s vrstom posla.
(3) Na zaposlene u Uredu povjerenika primjenjuju se odredbe Zakona o drţavnim
sluţbenicima.
(4) Povjerenik ima poloţaj ĉelnika tijela u odnosu na zaposlene u Uredu povjerenika.
(5) Unutarnje ustrojstvo Ureda povjerenika ureĊuje se Poslovnikom.
(6) Sjedište Ureda povjerenika je u Zagrebu.
(7) Sredstva za rad Ureda povjerenika osiguravaju se u drţavnom proraĉunu Republike
Hrvatske.

Poslovnik Povjerenika i Pravilnik o unutarnjem reduĈlanak 40.
(1) Povjerenik donosi Poslovnik koji potvrĊuje Hrvatski sabor. Poslovnik se objavljuje u»Narodnim novinama«.
(2) Poslovnikom se ureĊuje unutarnje ustrojstvo, naĉin rada Povjerenika, naĉin planiranja iobavljanja poslova te druga pitanja od vaţnosti za obavljanje poslova Povjerenika.
(3) Povjerenik donosi Pravilnik o unutarnjem redu kojim se ureĊuje broj drţavnih sluţbenika
potrebnih za obavljanje poslova s naznakom njihovih osnovnih poslova i zadaća i struĉnih
uvjeta potrebnih za njihovo obavljanje, njihove ovlasti i odgovornosti te druga pitanja odznaĉaja za rad Povjerenika.

VIII. NADZOR
Nadzor nad provedbom ZakonaĈlanak 41.
Nadzor nad provedbom ovog Zakona obavlja Povjerenik.

Inspekcijski nadzorĈlanak 42.

(1) Inspekcijski nadzor nad provedbom ovog Zakona obavljaju inspektori i drugi ovlašteni
sluţbenici Ureda povjerenika (u daljnjem tekstu: inspektori).
(2) Inspektori moraju ispunjavati sljedeće struĉne uvjete: završen diplomski sveuĉilišni studij
ili specijalistiĉki diplomski struĉni studij, pravne struke ili neke druge struke društvenog
smjera, tri godine radnog iskustva na poslovima provedbe zakona ili nadzora nad provedbom
zakona i drugih propisa i poloţen drţavni struĉni ispit.
Ĉlanak 43.
Inspekcijski nadzor obavlja se povodom zaprimljenih predstavki korisnika prava na pristup
informacijama i ponovnu uporabu informacija, na prijedlog treće strane ili po sluţbenojduţnosti.
Ĉlanak 44.
(1) Inspektor je samostalan u radu.
(2) Nitko ne smije korištenjem sluţbenog poloţaja ili na drugi naĉin onemogućavati iliometati inspektora u obavljanju nadzora i poduzimanju mjera i radnji za koje je ovlašten.

Poslovi inspektoraĈlanak 45.
(1) U obavljanju inspekcijskog nadzora nad primjenom ovog Zakona inspektori nadziru
osobito:– da li je u tijelu javne vlasti odreĊen sluţbenik za informiranje i da li sluţbenik za
informiranje postupa u skladu s ovlastima propisanim ovim Zakonom;– vodi li tijelo javne vlasti poseban sluţbeni upisnik o zahtjevima, postupcima i odlukama oostvarivanju prava na pristup informacijama i ponovnu uporabu informacija;– objavljuje li tijelo javne vlasti visinu naknade za pristup informacijama i ponovnu uporabu
informacija, sukladno ĉlanku 19. stavku 2. ovog Zakona;– objavljuje li tijelo javne vlasti informacije sukladno ĉlanku 10. stavku 1. ovog Zakona;– dostavlja li tijelo javne vlasti izvješće sukladno ĉlanku 60. ovog Zakona;– pravilnost primjene odredbi ovog Zakona povodom zahtjeva za pristup informacijama izahtjeva za ponovnu uporabu informacija;– poduzimanje ostalih radnji povodom zaprimljenih zahtjeva za pristup informacijama izahtjeva za ponovnu uporabu.
(2) U obavljanju inspekcijskog nadzora, inspektori imaju pravo zahtijevati i dobiti od tijela
javne vlasti sve informacije koje su predmet postupka, u skladu s ovim Zakonom.

(3) Predmetom inspekcijskog nadzora ne mogu biti informacije iz ĉlanka 1. stavka 4. i 5. ovog
Zakona.

Način rada inspektoraĈlanak 46.
Inspekcijski nadzor provodi se kao:
1. neposredni inspekcijski nadzor, izravnim uvidom u podatke i dokumentaciju nadziranog
tijela javne vlasti te uvjete i naĉin rada nadziranog tijela javne vlasti;
2. posredni inspekcijski nadzor, izravnim uvidom u dostavljene podatke i dokumentaciju.
Ĉlanak 47.
(1) Inspektor je duţan o provedbi neposrednoga inspekcijskog nadzora obavijestiti ĉelnika
tijela javne vlasti u kojem će se provesti inspekcijski nadzor (u daljnjem tekstu: ĉelnik
nadziranog tijela), najkasnije tri dana prije poĉetka nadzora.
(2) Iznimno od stavka 1. ovog ĉlanka, inspektor moţe obaviti inspekcijski nadzor bez
prethodne najave u sluĉaju postojanja razloga za hitno postupanje.
(3) Ĉelnik nadziranog tijela javne vlasti duţan je omogućiti nesmetanu provedbu
inspekcijskog nadzora, što ukljuĉuje osiguranje radnog prostora za provedbu nadzora,
korištenje tehniĉkih pomagala, podataka i dokumentacije koji su predmet nadzora.
(4) Inspektor moţe po potrebi u okviru provedbe nadzora uzimati izjave ĉelnika nadziranihtijela javne vlasti ili drugih sluţbenika.
Ĉlanak 48.
(1) Inspektor u provedbi posrednoga inspekcijskog nadzora ovlašten je pisano zatraţiti
dostavu dokumentacije te za dostavu iste odrediti primjereni rok.
(2) Ĉelnik nadziranog tijela javne vlasti ili druga ovlaštena osoba duţna je postupiti potraţenju inspektora, kao i osigurati dostavu potpunih i toĉnih podataka, a u sluĉaju
nemogućnosti postupanja, pisano, bez odgaĊanja, dostaviti oĉitovanje.
Ĉlanak 49.
(1) Nakon provedenoga inspekcijskog nadzora, inspektor sastavlja zapisnik o utvrĊenim
nezakonitostima, nepravilnostima i nedostacima.
(2) Zapisnik o inspekcijskom nadzoru iz stavka 1. ovog ĉlanka (u daljnjem tekstu: zapisnik)
mora sadrţavati:1) ĉinjeniĉno stanje te povrede zakona i drugih propisa, nepravilnosti i nedostatke u radu,
2) ocjenu stanja,

3) mjere kojima se nareĊuje otklanjanje utvrĊenih nezakonitosti, te rok za izvršenje nareĊenih
mjera,
4) prijedloge za uklanjanje utvrĊenih nepravilnosti i nedostataka u radu,
5) obvezu izvješćivanja inspektora o poduzetim mjerama,6) pouku o pravu na prigovor.
(3) Inspektor je duţan, ovisno o prirodi nareĊenih mjera, odrediti primjeren rok za izvršenje
istih.
(4) Ako se prilikom provedbe inspekcijskog nadzora ne utvrde nezakonitosti, nepravilnosti ili
nedostaci u radu, o toj ĉinjenici pisano će se obavijestiti ĉelnik nadziranog tijela javne vlasti.

Prava i dužnosti inspektoraĈlanak 50.
Inspektor zapisnikom moţe izreći sljedeće mjere:
1) narediti poduzimanje odgovarajućih mjera radi otklanjanja utvrĊenih povreda ovog Zakona
i drugih propisa, nepravilnosti i nedostataka u radu nadziranog tijela javne vlasti,2) zabraniti obavljanje radnji koje su poduzimane protivno ovom Zakonu ili drugim
propisima,3) predloţiti poduzimanje mjera u cilju otklanjanja nepravilnosti ili nedostataka u radu,
4) predloţiti poduzimanje mjera sa ciljem unapreĊenja rada nadziranog tijela javne vlasti.
Ĉlanak 51.
(1) Zapisnik se dostavlja ĉelniku nadziranog tijela javne vlasti.
(2) Zapisnik se moţe dostaviti i tijelu kojem, na temelju propisa o ustrojstvu drţavne uprave,odnosno lokalne i podruĉne (regionalne) samouprave, nadzirano tijelo neposredno odgovara
za rad.

Prigovor na zapisnikĈlanak 52.
(1) Protiv zapisnika ĉelnik nadziranog tijela javne vlasti moţe podnijeti prigovor u roku odosam dana od dana primitka zapisnika.
(2) Prigovorom se moţe pobijati zapisnik zbog:
1) nepotpuno ili pogrešno utvrĊenog ĉinjeniĉnog stanja, pogrešne primjene propisa i na
temelju toga izreĉene mjere,2) prekoraĉenja ovlasti u provedbi inspekcijskog nadzora od strane inspektora.
(3) Povodom prigovora donosi se odluka o prigovoru na zapisnik (u daljnjem tekstu: odluka).
(4) Odluka iz stavka 3. ovog ĉlanka Zakona nije upravni akt.
Ĉlanak 53.
(1) Odluka se mora donijeti u roku od 30 dana od primitka prigovora.
(2) Prigovor odgaĊa obvezu postupanja po izreĉenim mjerama do zaprimanja odluke.

Postupanje po prigovoru
Ĉlanak 54.
(1) Prigovor podnesen protiv zapisnika inspektora, iz razloga navedenih u ĉlanku 52. stavku
2. toĉki 1. ovog Zakona razmatra inspektor koji je obavio nadzor i izradio zapisnik. U sluĉaju
osnovanosti prigovora inspektor će izmijeniti zapisnik u smislu navoda iz prigovora.
(2) Ako inspektor prigovor ocijeni u cijelosti ili djelomiĉno neosnovanim, prigovor će, uzoĉitovanje, dostaviti Povjereniku na odluĉivanje.
(3) Povjerenik će preispitati prigovor i oĉitovanje, te je ovlašten:1) ukinuti ili izmijeniti izreĉenu mjeru, ako su navodi iz prigovora osnovani,2) odbiti prigovor.
Ĉlanak 55.
(1) O prigovoru na zapisnik podnesenom iz razloga propisanih ĉlankom 52. stavkom 2.
toĉkom 2. ovog Zakona odluĉuje Povjerenik.
(2) U postupanju po prigovoru Povjerenik je ovlašten:1) ukinuti izreĉenu mjeru, ako je inspektor izrekao istu izvan zakonskih ovlasti,
2) odbiti prigovor.

Kontrola izvršenja mjera iz zapisnikaĈlanak 56.
(1) Ĉelnik nadziranog tijela javne vlasti duţan je izvršiti izreĉene mjere u roku koji je odreĊen
zapisnikom.
(2) Ĉelnik nadziranog tijela javne vlasti duţan je u roku od 15 dana od isteka roka za
poduzimanje zapisnikom izreĉenih mjera dostaviti inspektoru izvješće i dokaze o izvršenju
mjera.

Ĉlanak 57.
(1) Kontrolu izvršenja izreĉenih mjera inspektor obavlja u pravilu posredno, pribavljanjem
izvješća i dokaza o provedbi mjera.
(2) Kontrola izvršenja izreĉenih mjera moţe se obaviti i neposrednim kontrolnim
inspekcijskim nadzorom, ako to zahtijeva priroda radnji koje se u izvršenju mjera trebaju
poduzeti, odnosno kada potrebu neposrednoga kontrolnog nadzora zbog nedostataka uizvješću utvrdi inspektor.
Ĉlanak 58.
Povjerenik je obvezan u sluĉaju neizvršenja mjere od strane nadziranog tijela javne vlasti,izreĉene radi uklanjanja nezakonitosti, izvijestiti:
1) Vladu Republike Hrvatske, ako mjere nisu izvršene od strane središnjih tijela drţavne
uprave ĉiji ĉelnik neposredno odgovara Vladi Republike Hrvatske,2) središnje tijelo drţavne uprave koje provodi nadzor nad radom drţavne upravne
organizacije, sukladno zakonu,3) središnje tijelo drţavne uprave nadleţno za sustav i ustrojstvo drţavne uprave, lokalne i
podruĉne (regionalne) samouprave, ako mjere nisu izvršene od strane ureda drţavne uprave uţupaniji, odnosno tijela jedinica lokalne i podruĉne (regionalne) samouprave.
4) osnivaĉa tijela javne vlasti.

Postupanje po predstavkamaĈlanak 59.
(1) Inspektori postupaju po predstavkama na rad tijela javne vlasti vezano uz primjenu ovog
Zakona.
(2) Inspektor je duţan razmotriti podnesenu predstavku.
(3) Ako po razmatranju predstavke inspektor ocijeni navode iznesene u predstavci osnovanim,uz traţenje izvješća ovlašten je uputiti upozorenje radi hitnog uklanjanja mogućih
nezakonitosti.
(4) Ako se u postupanju po predstavci utvrdi da su ĉinjenice izloţene u predstavci toĉne, aotklanjanje nezakonitosti ili nepravilnosti zahtijeva izricanje mjere, inspektor će po sluţbenojduţnosti provesti inspekcijski nadzor, na naĉin i sukladno ovlastima iz ovog Zakona.
(5) Inspektor je duţan pisanim putem obavijestiti podnositelja predstavke o utvrĊenim
ĉinjenicama, odnosno poduzetim mjerama povodom predstavke. Obavijest nije upravni akt.

IX. IZVJEŠĆIVANJE
Izvješća

Ĉlanak 60.
(1) Sva tijela javne vlasti duţna su suraĊivati s Povjerenikom.
(2) Tijela javne vlasti duţna su Povjereniku dostaviti izvješće o provedbi ovog Zakona za
prethodnu godinu najkasnije do 31. sijeĉnja tekuće godine.
(3) Izvješće sadrţi podatke o:1) broju zaprimljenih zahtjeva za pristup informacijama i ponovnu uporabu informacija,
2) broju usvojenih zahtjeva,
3) broju djelomiĉno usvojenih zahtjeva,
4) broju izdanih obavijesti, sukladno ĉlanku 23. stavku 2. ovog Zakona,5) broju odbijenih zahtjeva i razlozima odbijanja,
6) broju odbaĉenih zahtjeva i razlozima odbacivanja,
7) broju ustupljenih zahtjeva,
8) broju zaprimljenih zahtjeva za ispravak ili dopunu informacije,9) broju usvojenih zahtjeva za ispravak ili dopunu informacije,10) broju odbijenih zahtjeva za ispravak ili dopunu informacije,11) broju odbaĉenih zahtjeva za ispravak ili dopunu informacije,12) broju zahtjeva riješenih u roku,13) broju zahtjeva riješenih izvan roka,14) broju neriješenih zahtjeva,
15) broju obustavljenih postupaka,16) broju izjavljenih ţalbi,17) broju usvojenih ţalbi,
18) broju odbijenih ţalbi,
19) broju odbaĉenih ţalbi,
20) broju podnesenih tuţbi,21) broju ugovora o iskljuĉivim pravima na ponovnu uporabu informacija,22) visini ostvarene naknade iz ĉlanka 19. ovog Zakona,23) informacijama koje su objavljene sukladno obvezama utvrĊenim ĉlankom 10. ovog
Zakona.
(4) Tijela javne vlasti duţna su uz dostavu podataka iz stavka 3. ovog ĉlanka Zakona dati
obrazloţenje i ocjenu postojećeg stanja na osnovi iskazanih podataka.
(5) Povjerenik podnosi Hrvatskom saboru izvješće o provedbi ovog Zakona najkasnije do 31.
oţujka tekuće godine za prethodnu godinu.
(6) Povjerenik će izraditi obrazac izvješća iz stavka 2. ovog ĉlanka i odrediti naĉin dostave
podataka.

X. PREKRŠAJNE ODREDBEĈlanak 61.
(1) Novĉanom kaznom u iznosu od 20.000,00 do 100.000,00 kuna kaznit će se za prekršajtijelo javne vlasti koje suprotno odredbama ovog Zakona onemogući ili ograniĉi ostvarivanje
prava na pristup informacijama i ponovnu uporabu informacija.
(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovog ĉlanka kaznit će se i odgovorna osoba u tijelu javne vlastinovĉanom kaznom od 5.000,00 do 20.000,00 kuna.
(3) Novĉanom kaznom od 20.000,00 do 50.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj fiziĉka osoba
koja ošteti, uništi, sakrije ili na drugi naĉin uĉini nedostupnim dokument koji sadrţi
informaciju u namjeri da onemogući ostvarivanje prava na pristup informacijama.
(4) Za prekršaj iz stavka 3. ovog ĉlanka kaznit će se tijelo javne vlasti i odgovorna osoba utijelu javne vlasti novĉanom kaznom od 20.000,00 do 50.000,00 kuna.
(5) Novĉanom kaznom u iznosu od 1.000,00 do 50.000,00 kuna kaznit će se fiziĉka osoba,
odnosno novĉanom kaznom od 2.000,00 do 100.000,00 kuna pravna osoba koja upotrijebi
informacije protivno objavljenim uvjetima za ponovnu uporabu informacija iz ĉlanka 32.
ovog Zakona.
Ĉlanak 62.
(1) Novĉanom kaznom u iznosu od 2.000,00 do 4.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj tijelo
javne vlasti ako:
1) ne objavljuje informacije sukladno ĉlanku 10. stavku 1. i ĉlanku 11. ovog Zakona;2) ne imenuje sluţbenika za informiranje;
3) ne dostavi godišnje izvješće o provedbi Zakona.
(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovog ĉlanka Zakona kaznit će se i odgovorna osoba u tijelu javne
vlasti novĉanom kaznom od 1.000,00 do 2.000,00 kuna.

(3) Novĉanom kaznom u iznosu od 5.000,00 do 10.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj tijelo
javne vlasti ako:
1) ne postupi po rješenju Povjerenika,2) ne omogući Povjereniku uvid u informacije koje su predmet postupka, ne dostavi traţene
podatke ili dostavi nepotpune odnosno netoĉne podatke,3) onemogući inspektoru nesmetano obavljanje nadzora,
4) u zapisnikom odreĊenom roku ne otkloni nezakonitosti, nepravilnosti i nedostatke utvrĊene
zapisnikom.
(4) Za prekršaj iz stavka 3. ovog ĉlanka Zakona kaznit će se i odgovorna osoba u tijelu javne
vlasti novĉanom kaznom od 3.000,00 do 5.000,00 kuna.

Potpuno ispunjenje obvezeĈlanak 63.
Tijelo javne vlasti obvezno je korisniku omogućiti ostvarivanje prava na pristup informaciji i
pored izricanja prekršajnih sankcija, u sluĉaju utvrĊene odgovornosti na temelju neopravdane
uskrate ili ograniĉenja ostvarivanja prava na pristup informaciji.

XI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBEĈlanak 64.
(1) Pravilnike iz ĉlanka 10. stavka 3., ĉlanka 14. i ĉlanka 34. stavka 3. ovog Zakona ministar
nadleţan za poslove opće uprave donijet će najkasnije u roku od 90 dana od dana stupanja na
snagu ovog Zakona.
(2) Povjerenik će utvrditi kriterije za odreĊivanje visine naknade iz ĉlanka 19. stavka 3. ovog
Zakona u roku od 90 dana od dana izbora Povjerenika.
Ĉlanak 65.
Tijela javne vlasti osigurat će organizacijske, materijalne, tehniĉke i druge uvjete za
provoĊenje odredbi ovog Zakona u roku od 90 dana od dana stupanja na snagu ovog Zakona.
Ĉlanak 66.
(1) Agencija za zaštitu osobnih podataka obavljat će poslove neovisnog drţavnog tijela za
zaštitu prava na pristup informacijama do izbora Povjerenika za informiranje.
(2) Danom izbora Povjerenika, Ured povjerenika preuzet će poslove i zaposlenike Odjela za
pravo na pristup informacijama Agencije za zaštitu osobnih podataka, opremu, pismohranu i
drugu dokumentaciju, sredstva za rad, financijska sredstva, prava i obveze, razmjerno
preuzetim poslovima.

(3) Administrativno-tehniĉke poslove za potrebe Ureda povjerenika obavljat će Agencija za
zaštitu osobnih podataka, što se ureĊuje Sporazumom sklopljenim izmeĊu Povjerenika i
Agencije za zaštitu osobnih podataka.

Izbor PovjerenikaĈlanak 67.
U roku od osam dana od stupanja na snagu ovog Zakona Odbor za Ustav, Poslovnik i politiĉki
sustav pokrenut će postupak izbora Povjerenika.
Ĉlanak 68.
(1) Povjerenik će najkasnije u roku od 60 dana od dana izbora podnijeti na potvrdu
Hrvatskome saboru Poslovnik izraĊen na temelju odredaba ovoga Zakona i posebnog zakona
kojima se ureĊuju pitanja iz nadleţnosti Povjerenika.
(2) Povjerenik će donijeti Pravilnik o unutarnjem redu najkasnije u roku od 30 dana od
stupanja na snagu Poslovnika iz stavka 1. ovoga ĉlanka.
Ĉlanak 69.
(1) Postupci zapoĉeti do stupanja na snagu ovog Zakona nastavit će se i dovršiti prema
odredbama Zakona o pravu na pristup informacijama (»Narodne novine«, br. 172/03.,
144/10., 37/11. i 77/11.).
(2) Pravilnik o ustroju, sadrţaju i naĉinu voĊenja sluţbenog upisnika o ostvarivanju prava na
pristup informacijama (»Narodne novine«, br. 137/04.) ostaje na snazi do stupanja na snagu
pravilnika iz ĉlanka 14. stavka 2. ovog Zakona.
(3) Kriteriji za odreĊivanje visine naknade iz ĉlanka 19. stavka 2. Zakona o pravu na pristup
informacijama (»Narodne novine«, br. 172/03., 144/10., 37/11. i 77/11.) ostaju na snazi do
stupanja na snagu kriterija za odreĊivanje visine naknade i naĉina naplate naknade iz ĉlanka
19. stavka 3. ovog Zakona.
Ĉlanak 70.
Danom izbora Povjerenika zaposlenici Odjela za pravo na pristup informacijama Agencije zazaštitu osobnih podataka preuzimaju se u Ured povjerenika i nastavljaju obavljati poslove na
kojima su zateĉeni na dan stupanja na snagu ovog Zakona, zadrţavaju pravo na plaću te druga
prava iz radnog odnosa do donošenja rješenja o rasporedu na radna mjesta, sukladno struĉnoj
spremi, struĉnom znanju, vještinama, sposobnostima, dotadašnjem radnom iskustvu irezultatima u radu na temelju Pravilnika o unutarnjem redu Povjerenika.
Ĉlanak 71.
Stupanjem na snagu ovog Zakona prestaje vaţiti Zakon o pravu na pristup informacijama(»Narodne novine«, br. 172/03., 144/10., 37/11. i 77/11.).
Ĉlanak 72.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.
Klasa: 008-02/12-01/03
Zagreb, 15. veljaĉe 2013.
HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
Josip Leko, v. r.