•Geologien Iornradet
Blystadlia Rcelingen

Tekstsamling og
foto:Erling Kamphaug

Historikk
Raelingen - Blystadlia
Rrelingen er en jord og skogbrukskommune som grenser mot Enebakk isor, Lorenskog i vest. Skedsmo i nord og den store in nsjoen 0yeren iost . Bygda er pll 76.52 Km 2 • Halvparten av dette. 38.255 Km 2 er skog .
fjell . myr og vann . Altsll temmelig noyaktig halvparten. De forste spor
etter mennesker i Rrelingen stammer fra yngre steinalder. dvs. ca. ll r
3000 f . Kr .. men man regner med at de forste fangstmen n var her fo r
8000 ll r siden . Det gikk lenge for bygda fikk sine forste ve ier. Det var
bare stier og klovveier gjennom tusenvis av llr. Men sll kom Kongeveien
gjennom bygda i midten av 1600 lira. og i 1813 kom kjoreveien over Rrelingsllsen. som brukes den dag i dag av turister. Tidligere var dette en
klovvei som bl.a . ble brukt av pilegrimene som valfartet til klostrene i
Oslo og videre til St . Olavs skrin i det gamle Nidaros. Disse gamle ve l ene passerer gjennom omrlldet Sandbakken. Blystadlia og videre opp
over Rrelingsllsen . Jeg har undersokt litt om navnet Blystad og det viser
seg nok at dette ikke har noen som heist tilknytning til mineralet av
samme navn, men derimot sll har Blystadskauen. Blystadlia. Blystad
sine navn etter eieren. Blystad. som var dyrlege. Jeg har hele tiden
trodd at navnet hadde oppstatt som en folge av at det var sjerpet pll og
funnet forekomster av blyglans i omrlldet og da jeg t il slutt fant den
forekomsten som jeg skal fortelle om. var det ikke lenger noen tvil omdet. Men slik var det altsll ik ke. Det var en ren tilfeldighet at denne
blyglansgangen ligger der den ligger. Gjemt for alltid under Sandbekken ungdomskole i Rrelingen .

4

"NIOversiktkart over fjellgrunnen i Rcelingen.

5Geologien i omriidet Blystadlia- Rrelingsasen
Det meste av berggrunnen i Raelingen bestar av prekambriske bergarter. Disse bergartene er aile steder i
Raelingen sa sterkt omvandlet at en
vanskelig med sikkerhet kan si om deopprinnelig er sedimentaere eller eruptive . De har sannsynligvis befunnet seg inne i en gam mel fjellkjede.
hvor de har veert foldet og presset,
sprukket opp og gjennomsatt av
framtrengende smeltemasser . Utpregede finkornige gneiser, som kan
benevnes leptittgneiser, finner vi i ensone som gar vestover og svdestover fra mellom , Stormyra (skibakke)og toppen av Raelingsasen . Pabegge sider av denne sonen med
lept ittgneiser, har vi brede soner
med varierte migmatittgneiser med
mye gabbroide bergarter. Massive
gabbroide bergarter finnes i srna
men tallrike avsetninger. Gabbroide
bergarter inneholder ofte ganske
mye av det en kaller ertsmineraler,som det kan utvinnes metaller avo
Men i Raelingen er det enda ikke funnet noen drivverdige forekomster av
mineraler. Men i gamle historier fortelles det om salvskjerpinq i Ramstadasen. Disse gamle bergartene i Raelingen har gjennomgatt urolige tider ,med vulkansk virksomhet , pressingog folding . Tydelige foldinger og
strekkfenomener kan en se spor av
nesten overalt. Store forskyvninger,sakalte forkastninger har det ogsa
veert mye av, og de bergarter vi na
ser i dagen ved siden av hverandre,
kan i mange tilfelle tidligere ha ligget
i forskjellige niva. Selv om det er en
mengde slike forkastninger med
breksjedannelse, har en her i detteornradet ikke fatt bevart noen yngre
sedimenter, bortsett fra et lite felt

6fra kambrium med alunskifer. Dett e
Iille feltet ligger langs Qlyeren
nedenfo r Narvestad. Det finnes ogsa
en del permiske lavaganger. Dissepermiske gangene kan ofte lett kjennes fordi de mange steder skieerertvers gjennom de prekambriske
bergarters strukturer. De f leste av
disse gangene er diabas, men
enkelte steder er det carnton ittganger. En slik permisk gang finnes
bl.a. like i naerheten av blyglansgangen i Blystadlia. Kanskje den er
en medvirkende arsak til dannelsen
av denne forekomsten. Geologien i
Raelingen er vel enda ikke undersekt isaerlig grad, sa hvem vet om manikke her kan fa avdekket mange interessante ting i framtiden. Blystadliaforekomsten kan tyde pa det .

Blyglansforekomsten i
Blystadlia
Kommunestyret i Raelingen hadde
vedtatt at det i de nye bolig feltene
pa t.evenstad og Sandbekken skulle
oppteres en ny ungdomskole. Da
tomtearbeidene tok til her i 1974 ble
det avdekket en blvqlansare som pasitt bredeste var ea. 50 em. bred og
synlig i en lengde av 40-50 m.
Se skisse neste side.
Fra kj0kkenvinduet i leiligheten hvor
jeg bodde hadde jeg fin utsikt oppover i Raelingsasen som er et hevde drag som strekker seg mot «himmelen» i en hevde av 315 m. over havet.
Hele omradst var dengang, i 1974,
tett bevokst skoqornrade, men er na
10 ar etter et eneste st6rt boligfelt
med blokker, terassehus, skoler og
aile de aktiviteter som harer med i et
slikt samfunn . Som et resultat av
denne utbyggingen med hus ogveier, er det skutt kollossalt mye.

\SKOLEOMRAOEFOREKOMST/'i7' ~,~~~ ~\t

KNAUS/'- - -:l(\\I~'AA,rn~ I

TIL L0VENSTAOSANDBEKKEN BOLlGFELT

Dette har da gitt som resultat, somsett fra en steinsamlers synspunkt ,er et rent eldorado av fr iske skiesringer og fyllinger. Men av en aller
annen grunn sa tror jeg ikke at detteornradet er noe seerliq besekt av ste insamlere. 0stmarka er jo kjent forsine kvartskrystaller og for noen arsiden var det en del pene krystaller
ute pa markedet , nettopp fra detteornradet . En arbeidskamerat fra Heelingen fortalte meg for noen ar siden
at det fantes skjerp pa blyglans iornradet
rundt
Ramstadslottet .
Dette er en kolle som ligger nord for
Rrelingsasen, litt lenger inn i 0stmarka, 3-4 km. fra Sandbekken.
Denne opplysningen har jeg aldri fattbekreftet, men jeg anser den ikke forfor a veere urealistisk.

Men til bake t il blyglansforekom sten i Blystadlia. Jeg skal f orsake a
gjl1lre en beskrivelse av denne fore komsten, men ingen ma vente seg
en profesjonell og detaljert avhandling om dannelsesrnate, hva slags
temperaturer og trykk som har veert
tilstede o.s.v. - o.s.v. Der hvor fa guttrykk kommer inn og er nedvendige, er de hentet ut fra litteratur og
er sammenfallende med trekk i den
forekomsten jeg skal beskrive.
Forekomsten er en SO-NY strykende gang med et loddrett fall.
Etter min mening ma det veere enhydrotermal avsetning pa en forkostningssprekk. I denne spalten er
det avsatt en hel serie med Sulfider,Blyglans, Kobberkis, Pyritt og Arsen kis som forelepiq er ident if isert . Pa7

begge sider av aren er bergarten
oppknust i srna uregelmessige spaltestykker som senere er sammenkit tet. Tvers gjennom denne sammenkittede massen gar det en 5-10 em.
tykk are av Arsenkiskrystaller. Areneer avsatt pa begge sider av mineralgangen og er sikkert avsatt samtidig.
Innover mot midten av gangen, er
det pa begge sider en sone hvor det
er avsatt sulfider som : Kobberkis ,pyritt, arsenkis, srna mengder med
bornitt . Denne sonen varierer i tykkelse fra 5-10 em. Den midterste delav gangen bestar utelukkende av
massiv ren blyglans. Denne gangen
gjennomskjrerte en liten kolle som
gjorde at man fikk et veldig fint snitt
gjennom gangen. Jeg sendte inn til
Geologisk museum en berqartspreve
fra denne lille kollen som gangen gikk
gjennom , og fikk til svar at bergarten
var en «ultrabasitt» , Sa vidt jeg for-star er det en bergart som er sasterkt omvand let at det er umulig asi hva slags bergart den opprinnelige
var. Jeg vii karakterisere den som enserpentinfels. Absolutt uten skifrighet og med total mangel pa kvarts ,feltspat og glimmer. Jeg fikk somsagt et veldig fint snitt av mineralgangen og den var som tart rett ut
av litteraturen nar det gjelder a beskrive en oksydasjonssone i enmalmforekomst. Jeg tegnet en
skisse av gangen i 1974 og nar jeg
sammenligner med skissen side 59 i
Mineral og edelstensleksikonet som
nylig er utgitt (Schibsted/ Nags) sa
er skissene nesten ident iske. Denne
gangen hadde en fint utviklet oksydasjonsone . Hovden kunne dreie seg
om 2 - 2,5 m. fra overdekket og ned
t il ren maim . Den everste delen
besto for det meste av srna klumper
blyglans som la omhyllet av en brunOVERDEKKETTOPP AV KOLLE-ULTRABASITTUTLUTNINGSSONEOKSYDASJON

BREKSJIERT BERGARTMED MINERALISERINGSEKUNDA;RESULFIDERSNITI A - A

Snitt gjennom blyglansgangen i Blystadlia

8og hvit masse av oppleste mineraler.
Under denne sonen var det sterre
klumper av blyglans som var sterkt
forvitret og med tallrike druserum.
Hvis man delte en slik klump kunne
den gjerne inneholde en druse med
pent utviklede krystaller. Sammen
med blyglansen forekom det ogsa
fragmenter fra den oppknuste sidebergarten, som ogsa f0rer en
mengde mineraler pa sprekkene og
de sammenkittede flatene . Den nederste delen av gangen bestar hovedsakelig av sulfider som trolig er sekundeert avsatt . Lenger ned finner
man sa den opprinnelige rnalmaren.

er«A rs enop vritt»: Dette er det mineralet som sammen med blyglans er det
mest dominerende i forekomsten .
Det forekommer i den oppknustesonen pa begge sider av gangen,men ogsa avsatt sekundeert sammen med andre sulfider. Et pulver difraksjonsopptak gjort av Alf OlavLarsen pa Blindern viser at resultatet
stemmer overens med analyse avArsenopyrite fra Freiberg (Am , min.
46 (1961) p. 1453). Mineralet forekommer som prismatiske krystaller
opp til 1 em. lange av selvhvit farge .
Flattrykte krystaller finnes ogsa. Tvilling og Trillingdannelser er ikke uvanlig. Tidligere oppgitt som «Danaitt»er feil.

SULFIDER«Blyglans»: Dette er hovedmineralet iforekomsten . Alf Olav Larsen somdengang arbeidet ved universitetet
pa Blindern, foretok i november 1974
en kvantitativ analyse av selvinnhol det i blyglansen fra Blystadlia. Resul tatet av denne analysen viste et s01vinnhold pa 0,33% AG, noe som maregnes for et forholdsvis hevt tall.

«Kobberkis »: Forekommer som massive klumper og arer i soner mellom
blyglansen og den breksjierte ytre
sonen. Fargen er fin messinggul pa
friske bruddflater og glansen er skinnende metallisk. Ogsa med fine anlepsfarqer som gar i gr0nt, blatt og
purpur . Mineralet opptrer i oksydasjonssonen og er trolig en sekundrer
avsetning .

Mineraler som forelopig
identifisert fra Blystadlia

guJlsme6ene
60nna og maren·At1n
GEMMOLOGER F.G.A.
DRONNINGENSGT. 27. OSLO 1.
TELEFON 4' 4407
VERKSTED - FORRETNING
I PARKEN OAK DOMKIRKEN

MODELLSMYKKER I GULL OG S0LVMINERALERKRYSTALLER

9«Pyrite(svovelkis)>>:Forekommer«Goethite»: Opptrer som vakre gull-sammen med kobberkis og arsenkis ipene pentagondode-kaedriske krystaller pa opptil 1/2 em. sterrelse.
Ogsa som massive arer. Opptrer iden samme sonen som kobberkis og
sammen med den.

fargede krystaller i hulrom, inne i
knallrede aggregater av et omvandlet mineral. Aggregatene ligger inne i
massiv blyglans og er trolig et omvandlingsprodukt fra svovelkis, dadet ogsa finnes srna klumper av
dette mineralet i blyglansen.

«Bornite»: Et mineral som har anleps-«Hetoqemder»: Fluoritt forekommer
som sma pene, bla krystaller av oktaedrisk form pa flater sammen medkvarts.

farger i blatt, antas a veere Bornitt.
Oet opptrer som pene utblomstringer pa mineralene i sonen somkobberkis, svovelkis og arsenkis
forekommer.

KARBONATER«M olakite»: Opptrer meget sparsornt

OKSYDER«Kvs rts»: Dette mineralet forekom mer som massive arer pa 2-3 em.
bredde pa begge sider av mineralgangen. Det fyller mellomrommet
mellom Kobberkis, svovelkis og arsenkis, men er ogsa litt innom blyg lansen i grensesonen. Ogsa funnet
som sma klare krvstaller i rustfarget
hullete bergart. Stammer antagelig
fra den everste del av oksydasjonssonen (Jernhatten). Sma pene krystaller finnes ogsa pa flater i den
breksiierte arsenkissonen.

som overtrekk pa kobberkis.
«Aquritt» opptrer pa samme matesom Molakitt. Sparsomt som overtrekk pa kobbermineraler.
«Kalkspat» finnes som massive
overtrekk pa flater fra den breksjierte
gangen. Kan ogsa fylle sma hulrom i
blyglans.
«Cerussitt» Pene krystaller av dettemineralet opptrer i hulrom i blyglansog i stuffer fra den everste del avoksydasjonssonen. Krystallene kanveere bade prismatiske og tavleformet og er hvite - gulgra av farge.
Forekommer relativt hyppig i forekomst en.

STENKJELLEREN ~~~~MINERALER, SLiPEUTSTYR, RASTEIN
SKIVER, INNFATNINGER, CABOCHONER.
n\Ape
30

08.30 - 1 .

STOR 50 SIDERS KATALOG

Tilsendes for 15 kr. som fralrekkes bestilling.

C. ANDERSEN & CO.
A.B.C. Galen 5, 4000 Stavanger - Til . (04) 520882

101em
MedN.M.f.

Fosgenitt. Blyklorkarbonat. xl ca. 1 mm fra Blystadlia. Ikke funnet andre steder i Norge. Nytt mineral for Norge.

«Phosqenitt»: Dette er det mineralet
som senest er identifisert fra Blystadlia . Opptrer i vakre tavleformede(Kortprismatiske) og langprismatiske
krystaller som er hvite - farqelese.
Glansen er voldsom og de er vanskelige a fotografere gjennom rnikroskopet . Opptrer i hulrom og pa spalteflater i blyglans. Ferste gang rapportert funnet i Norge fra denne
forekomsten . Identifisert av Kjartan
Brastad i 1983.
ARSENATER«Svmplesitt» - ((Para-symplesitt)).
Dette mineralet var heller ikke tidligere funnet i Norge. En preve levert
inn til minerologisk-geologisk museum av undertegnede, og identifisert av K. Brastad i slutten av 1982,
fortalte at mineralet var «Symplesitt» . Fargen er brun til r0dlig oransje

og forekommer som
massivesprekkfyllinger og som kuleformede
aggregater i oksydasjonssonen.

«Skoroditt»: Opptrer som pene nekformede grupper pa sprekker og hulrom . Fargen er lvs-qrenn til gul. Danner ogsa kuleformede aggregater ogmassive belegg pa flater.
«Phermokosideritt»: Danner gule radialstraliqe aggregater og nydelige
bitte srna terninger og tetraedre .
Fargen varierer fra gr,mnlig over til
gult og fra r0dlig over til brunlig. Fargen er veldig vanskelig og bestemme
da krystallene er sa klare at bunnfargen som krystallene sitter pa Iyser
igjennom. (Bildet pa side 271 i Minerai og edelstensleksikonet som Nags
har veert med pa a gi utI gir et godt
bilde av krystallene fra Blystadlia.

11Mimetitt. Blyarsenat. xl ca. 3 mm tre Blystadlia.

Anglesitt Blysulfat xl. 1 mm.
12KMimetestittJ/ eller KMimetittJ/: Danner farqelese til hvite og gulgra krystaller pa sammenkittede flater i den
breksjierte sonen pa OOgge sider av
mineralgangen og pa hulrom og fla ter pa blyglans i oksydasjonssonen.
Dette mineralet er det som forekom mer hyppigst etter Blyglans og Arsenkis. Enkelte av krystallene kan miopp i lengder av 0.5 em.
KBeudantittJ/: Funnet i Norge filrste
gang i denne forekomsten og identif isert av Kjartan Brastad pa Mineralogisk- Geologisk museum pa Teven,
Mineralet danner kuleformede aggregater og jordlignende masser. Fargen er som Iys sjokolade, og har silkeglans. Finnes i oksydasjonssonen
pa klumper av sterkt oksyderte sulf ider.
SULFATER
KA nglesittJ/: forekommer som trans-parente krystaller i oksydasjonssonen. De opptrer bade som prismatiske og tavleformede pa sprekker,
f later og hulrom i blyglans. Fargene
varierer fra klar, gjennomsiktig, hvit ,grahvit og over til bla-g ra. Glansenerglassglans t il diamantg lans og disse
krystallene er vanskelige a fotografere gjennom mikroskopet pa grunn
av de sterke refleksene f ra krystallflat ene.
Disse mineralene som jeg her har 00skrevet er de som til na er sikkert
identifisert . Det fi nnes flere, og det
er ikke umulig at jeg kommer tilbake
pa et senere tidspunkt med supplementer til denne artikkelen. Jeg
synes det er en uhyre interessantforekomst og det er virkelig spennende a seke gjennom det gamle
materialet som jeg samlet for over
10 ar siden.

CA~OP US

Sveln O. H au gen

Andrenbak ken 9, 1370 A sk er
Po st adr.: Box 3D, 1393 0stens t ad

TIL: 02 - 79 57 30
Po st giro 4 37 98 30
K un et t sla gs m ar erl al e, me n ald r i t o lik e eksem pla rer:
D en f em t e kl assiske ede lste n OPAL,
hoved sak eli g fr a Yar e eg ne gruve r i Sou th A ustr al i a.
RO UGH for rn tucral samlere, hobb y slipere og lap i dserer,
TRIPL ETS t il r i nger o.a. " brukssm ykk er",
SOLI DS som investe ri ng og t il mode ll smykker,
m ed vur de r i ng.

13