30

STEIN 3-2014

Nye mineralfunn fra Herrebøkasa,Aspedammen, Øs oldAv Roy Kris ansen
INNLEDNING
Feltspatbruddet på Herrebøkasa i Øs oldfortse er å overraske og det vil nok
komme mer. Det siste var det nye mineralet
aspedami , et thorium-heteropolyniobat(Kris ansen 2012, Cooper et al. 2012),
som ble funnet allerede 1971.
Det har vist seg at noen uregelmessige
større eller mindre biter av fluorapa(figur 1), samlet på 70-tallet, inneholder
inneslutninger av andre fosfatmineraler,
bl.a. har vi få verifisert tre fosfatmineraler
nye for Norge: iangreyi , perhami og
rockbridgei , den første originalbeskreveti 2011 (Mills et al. 2011), men som ble
samlet på Herrebøkasa allerede for 40
år siden, men ikke iden fisert dengang!
Triplifra forekomsten er alleredebeskrevet (Kris ansen 2008).
Atle Mikalsen har funnet tre forskjellige
vismut-mineraler og de e er første
gang vismut-mineralisering er påvist fra
bruddet. Alle i cleavelandi .

Jarosi og ferrimolybdi er sekundærmineraler dannet e er omvandling
av molybdenglans og andre sulfidiske
mineraler. Dessuten er det bekre etkolumbi -Mn for første gang i Øs old, en
hafnium-rik zirkon og allani -(Ce).
Gråbrunlige pulverliknende masser i nærheten av omvandlet monazi har en kjemi
som minner om håleniusi -(La) (Holtstamet al. 2004), men det er mer Ce enn La
fra Herrebøkasa og materialet er forsparsomt og dårlig l å gjøre et røntgendiﬀraktometer opptak (XRD).
BESKRIVELSER
Vismut-mineraler
De tre vismutmineralene vismut, bismi og
bismu opptrer sammen og sistnevnte er
dannet sekundært e er vismut. Frigstad(1968) skriver om disse vismutmineralene
fra Iveland, hvor også vismutglans finnes,og som opptrer mellom cleavelandi flakene. På Herrebøkasa forekommer

metallisk vismut (Bi) bare delvis frisk og
som uregelmessige masser av millimeter
størrelse også på flak av cleavelandi ,som omvandles l gulig l grågule masser
av bismu , et vismut-oxy-karbonat, etrela vt vanlig sekundær-mineral e er
vismut og vismutglans.
Bismi er den monokline modifikasjon
av vismutoksyd (Bi2O3) og forekommer
som <1 mm store brune kuleformete
individer, som i scanning-mikroskopetbestår av tynne kurvede plateformete
krystaller (figur 2). Dessverre er det for lite
materiale for XRD for eventuelt å kunne
fastslå om de e kunne være den meget
sjeldne sphaerobismoi , den tetragonale
modifikasjon (Walenta 1995).
Ferrimolybdi ,Fe3+2(MoO4)3·n(H2O)
Trolig et vanlig sekundær-mineral dannet vanligvis i oksydasjonssoner e eromvandling av molybdenglans. Et hydrert
jern-molybdat som forekommer som guleskorper og belegg av millimeter størrelse pårusten feltspat nær ufrisk molybdenglans.
Mange funn i Norge (Selbekk 2005).
Jarosi ,KFe3+3(SO4)2(OH)6
Jarosi er vanligvis ikke et mineral man
forbinder med pegma er, men er ellers
ganske vanlig i mange ulike forekomster.
Et hydrert kalium-jern-sulfat. Mineralet
dannes ved oksydasjon av sulfider og
forekommer som ”gi grønne” belegg på
rus arget feltspat og som på scanningfotoviser nærmest en sammenvoksning avknø små pyramidale krystaller.
Kolumbi - Mn,(Mn,Fe) (Nb,Ta)2O8

Figur 1. Omvandlet fluorapa med kvarts.
spessar n, iangreyi , perhami og rockbridgei .

Figur 2. Elekronmikrografi av bismi .

31

STEIN 3-2014

Den analyserte krystallen var ca 1 mm,
sort, og innleiret i en massiv fluorapa ,og gir en omtrent formel (Mn0.7Fe0.4) (NbDe e betyr ikke at alle
1.6Ta0.3Ti0.04)1.94O8
kolumbi er fra Herrebøkasa nødvendigvis
er manganokolumbi . Det avhenger ihvilken paragenese de forekommer.

Hafnium-rik zirkon,(Zr,Hf)SiO4
Mineralet opptrer som millimeter-store,
sjokoladebrune pyramidale krystaller i en
massiv bit av fluorapa
og inneholder
9 % HfO2, men det er beskrevet adskillig
mer hafniumrike zirkoner fra thortvei forekomster i Iveland med 22-24 % HfO2
(Levinson & Borup 1960), d.v.s. på god vei
mot hafnon, hvor Hf > Zr.
I det følgende beskrives tre nye fosfatmineraler nye for Norge. Tidlig på70-tallet fant jeg en grov kny eneve stor
uregelmessig bit av et gråfarget mineral,samt flere små, som i hovedsak består av
noe omvandlet fluorapa(figur 1). Den
har vært utsa for sterk oksydasjon og har
inneslutninger av svart (!) cleavelandi ,kvarts, spessar n og mindre mengder av
hafnium-rik zirkon og kolumbi -Mn. Noen
mindre brune glassak ge biter viste seg
senere å være tripli (Kris ansen 2008).
Den gråak ge fluorapa en er nylig
undersøkt nærmere og inneholder inneslutninger av andre mineraler også. Og
l min store overraskelse, - rik g nok i
mindre mengder, - flere fosfater. Og EDSSEM analyser viste ukjente faser, bl.a. en
som kjemisk kunne passe med iangreyi ,- et mineral som ble originalbeskrevet såsent som i 2011 (Mills et al.). Jeg kontaktet
Stuart Mills i Australia som er spesielt
interessert i fosfater og han bekre etiangreyi . Frisk fluorapa
er dligere
iden fisert som kornblå krystaller/masser
i cleave-landi . Fargen skyldes småmengder mangan.
Rockbridgei ,Fe2+Fe3+4(PO4)3(OH)5 Rombisk
Mineralet opptrer som ganske anonyme
irregulære glassak ge brunsvarte skorper(figur 3), bare noen millimeter store, påoverflaten av fluorapa . Disse gir et XRD
iden sk med rockbridgei (Stuart Mills,pers. medd.), og visstnok matcher røntgenpa ern ”zincian rockbridgeite” (Lindberg& Frondel 1950), men ikke bekre et medanalyse.

32

STEIN 3-2014

Rockbridgei -gruppen omfa er rockbridgei , frondeli(Mn-analogen) og
plimeri (Zn-analogen). Rockbridgei forekommer o e i nydelige radiære brunsvarte
aggregater og er et av de vanligste fosfatmineralene i utenlandske lithium-fosfatpegma er (USA, Africa o.fl), men som
kjent er det lite eller få fosfat-mineraler i
norske pegma er, bortse fra apa ,monazi og xeno m.
Iangreyi ,Ca2Al7(PO4)2(PO3OH)2OH,F)15.8H2O
Trigonal
Et komplekst Ca-Al-hydroxy-fluorofosfat,
beskrevet av Mills et al. (2011) og funnet,
uavhengig av hverandre både i USA og
Tsjekkia, i respek v sølv-gruve og nwolfram gruve, hvor iangreyi i sistnevnte
forekommer med fluorapa - og tripli-aggregater med F-rik perhami
ogkrasnoi ; altså ikke ulik våre forhold.
Men i motsetning
l det utenlandske
materiale, som opptrer i mikro-krystaller,
forekommer iangreyi på Herrebøkasa
som oransje-gule ørsmå kuleformete
aggregater (figur 4) på sterkt omvandlet
fluorapa . De individuelle kulene viser
seg i scanning-mikroskopet som radiærevi er bare ca 25 mikron i diameter.

Iangreyi synes å være et lavtemperatur
omvandlingsprodukt dannet ved oppløsning av primær fluorapa
i etkomplekst fosfat-miljø rik på Ca, Fe, Na og F.
Perhamite,Ca3Al7(SiO4)3(PO4)4(OH)32.16.5H2O
Heksagonal
Et hydrert Ca-Al-silico-fosfat, først
beskrevet fra USA av Dunn & Appleman(1977). De e er hydroxyl-fosfat analogen
l den nylig beskrevne krasnoi ( Millset al. 2012) fra USA og Tsjekkia, som derforekommer sammen med iangreyi(se ovenfor). Perhami
lhører denomfa ende crandali - gruppen.
Mineralet er dannet ved nedbry ng avfluorapa
og tripli , slik også mineralet
opptrer f.eks. i Australia (Mills 2003). PåHerrebøkasa funnet som millimeter-store
fargeløse irregulære korn i fluorapa
med kvarts, cleavelandi og spessar n.
Iden fisert ved XRD (pers.medd. S.J.Mills).
Perhami er kjent fra flere forekomster iØsterrike, Tsjekkia, Frankrike, Tyskland,
USA og Australia.

EDS-analysen stemmer overens medoriginal-materialet, med unntak for
betydelig mer stron um og natrium.
Mineralet er iden fisert ved XRD (pers.
medd. Mills).

I den kny eneve-store biten (figur 1)
ser vi også hvite uregelmessige par er
som er en blanding av feltspat og talk.
Gule belegg eller skorper gir et XRD
omtrent som elpidi , men vi kjenner
forløpig ikke kjemien. Mineralet kan væreisostrukturelt beslektet med elpidi .

Figur 3. Skorper og belegg av rockbridgei .

Figur 4. Kuler med iangreyi .

33

STEIN 3-2014

Takk
En stor takk l Atle Mikalsen for vismutmineralene. Takk også l Harald Folvik,
Naturhistorisk museum, UiO, som kjørte EDSSEM analyser på noen av de aktuelle prøvene.
Finally, I am deeply indebted to Stuart J. Mills,Geosciences museum Victoria, Melbourne,
for iden fica on and verifica on of thephosphate-minerals herein.

ReferanserCooper, M.A., Abdu, Y.A., Ball, N.A., Cerny,P., Hawthorne, F.C., Kris ansen, R. 2012Aspedamite,
ideally☐12(Fe3+,Fe2+)3Nb4[Th(Nb,Fe3+)12O42]{(H2O),(OH)}12, a newheteropolyniobate mineral species from theHerrebøkasa quarry, Aspedammen, Øs old,southern Norway: descrip on and crystalstructure. Canadian Mineralogist, 50, 793–804.
Dunn, P. & Appleman, D. 1977. Perhamite,anew calcium aluminum silico-phosphatemineral and a re-examina on of viseite.
Mineralogical Magazine, 41: 437-442
Frigstad, O.-F. 1968. En undersøkelse av
cleavelandi -sonerte
pegma gangeri
Iveland-Evje,
Nedre
Setesdal.
Hovedfagsoppgave i mineralogi, Universitetet i
Oslo. 191 sider + tabeller og kart.
Holtstam, D., Grins, J., & Nysten, P. 2004.
Håleniusite-(La) from the Bastnäs deposit,
Västmanland, Sweden: a new REE oxyfluoride
mineral species. Canadian mineralogist,
42:1097-1103

Levinson, A.A. & Borup R. A.1960. HighHafnium zircon from Norway. Americanmineralogist, 45:562-565
Lindberg, M.L. & Frondel, C. 1950. Zincianrockbridgeite. American mineralogist, 35:1028-1034
Mills, S.J. 2003. A note on perhamite from theMoculta (Klemms) phosphate quarry, South
Australia. Australian J. Miner., 9: 43-45
Mills, S.J., Kampf, A.R., Sejkora, J., Adams,P.M., Birch, W.D., & Plasil, J. 2011. Iangreyite:a new secondary phosphate mineral closely
related to perhamite. Mineralogical Magazine,75: 327-336
Mills, S.J., Kampf, A.R., Sejkora, J., I.E.Grey,Bastow, T.J., Ball, N.A., Adams, P.M., Raudsepp,M. & Cooper, M.A. 2012. Krasnoite, thefluorophosphate analogue of perhamite, fromthe Nuber open pit, Czech Republic and theSilver Coin mine, Nevada, USA. MineralogicalMagazine, 76: 625-634
Kris ansen, R. 2008. Nye mineralfunn i Norge.
Stein, 35 (1): 17- 21
Kris ansen, R. 2012. Aspedami - et thoriumheteropolyniobat, fra Herrebøkasa ved
Aspedammen. Stein, 39: 10-12
Selbekk, R.S. 2005. Norges mineraler. Tapirakademisk forlag. 552 pp.
Walenta, K. 1995.Sphaerobismoit, ein neues
Mineral der Zusammensetzung Bi2O3 aus dem
Schwarzwald. Der Aufschluss, 46: 245-248

Det er fortsa muligheter i ppen på Herrebøkasa. Foto Knut Edvard Larsen.