Sjeldne mineraler i en amazonittpegmatitt
ved Tennvatn i Nordland
H.V.EIIingsen, A.Haugen, G.Raade, K.EIdjarn og H.-J.BergInnledning
Ved Tennvatnet 80 km nord for Fauske fant Ivar Iver­
sen fra Mørsvikbotn helt mot slutten av femtiåra en
forekomst av vakker grønn amazonitt et godt stykke
oppe i fjellsida. Forekomsten ligger uveisomt til, men
pegmatitten inneholder sterkt grønnfarget amazo­nitt i store kry stal lindivider, som gjorde det fristendeå utnytte den. Det ble bygget en løpestreng opp til
forekomsten, og det ble satt igang prøvedrift, derdet over en periode ble tatt ut omlag fem tonn mate­
riale for sliping. Det sies at materialet viste seg åvære sprøtt og vanskelig å slipe, så noen større drift
ble det ikke ut av det. Enkelte interessenter har opp
gjennom årene meldt seg med tanke på å gjenoppta
driften, uten at det ble realisert. Forekomsten har
ligget der stort sett i fred.
Enkelte amatører har i tidens løp gått opp dit for åsamle i det utskutte materialet som lå igjen etterdriften. Det var godt med attraktive stuffer å finne
av den fargeglade amazonitten, som gjeme fore­
kommer sammen med skinnende blank turmalin ien vakker mineralisering.
To av forfatterne (H.V.E og A.H) begynte imidlertid åfatte interesse også for de øvrige mineralene som
kunne observeres. De talløse druserommene somsærlig forekommer i et parti av pegmatitten, var fris­tende å lete i. I 1989 ble en rekke prøver sendt til Alf
Olav Larsen for analyse. Stor var overraskelsen daen gulbrun, uregelmessig masse viste seg å væreasbecasitt, et mineral som på det tidspunktet barevar funnet i Binntal i Sveits (Graeser 1966, 1976,A.O. Larsen pers.medd.). Senere fikk (K.E) bestemt
chemovitt-(Y) i forbindelse med asbecasitten, og i
1993 fant vi gode krystaller av hingganitt-(Y) i et parstuffer. Det var forøvrig under samme tur at vi før­ste gangen fant asbecasitt i fast fjell.
Under sommeren 1994 gjorde vi i regi av Geologisk
Museums Venner sammen med Gunnar Raade og
Lars Olav Kvamsdal et besøk på lokaliteten, der vi
med grunneierens, familien Larsos’ velvillige tillatelse
fikk anledning til et mere intensivt arbeide. Det viste
seg at pegmatitten skulle inneholde flere overras­
kelser. I et lite område i ytterkanten av pegmatitten
fant vi en blank, blygrå mineralmasse, som viste segå inneholde blant annet stibarsen i en blanding av
andre mineraler som enda ikke er tilstrekkelig un­
dersøkt. Stibarsen, som også går under betegnel­
sen allemontitt (som egentlig er en blanding av sti­barsen med gedigent antimon og arsen), er heller
ikke funnet tidligere i Norge.

Geologi
Pegmatitten ligger i et område av granitt, som tidli­
gere er blitt undersøkt av Steinar Foslie i to bidrag(1941, 1942). Tysfjordgranitten som er blant de eld­ste bergarer i landet - mellom to og tre milliarder år- strekker seg langs hele vestsiden av Tysfjorden
fra svenskegrensen sørover og vestover gjennom
Hamarøy, Sørfold og Fauske (Se Årbok forTysjord1986). Nordover strekker den seg ut mot kysten iTroms. Dette er det samme området hvor mange
av de arsenrike amazonittpegmatittene i Nordland
befinner seg, så som Drag, Hundholmen,
Hellemobotn etc.
Beskrivelse
AlbittForekommer i variasjonsrike og velormede krystal­
ler i de tallrike hulrommene. Varieteten cleavelanditt
forekommer i masser med plater på over 5 cm ienkelte områder av pegmatitten.
Asbecasitt
Førstegangs funn for Norge, andre forekomst i ver­den i 1990. Gulbrune, uregelmessige og sprø mas­ser, bare av og til med antydninger av krystal-lflater.
Sen dannelse i hulrommene mellom amazonitt, albrtt
og turmalin, oftest sammen med en gråaktig, leiraktigmasse.

0001
0112

Idealisert krystall (2)Bastnåsitt
Bastnåsitt er funnet tidligere i pegmatittene i
Tysfjordområdet (Neumann 1985). PåTennvatn fin­ner vi små, gule omvandlingsmasser etter monazitt.

BeryllRester etter cm-store, grågrønne krystaller i berg­
veggen.
Biotitt
Tildels store flak i pegmatitten.
Chemovitt-(Y)Førstegangs funn for Norge. Små krystaller oftest
sammen med asbecasitt.

35

MineraleneMINERALNAVNKJEMISK FORMELSJELDENHETALBITTASBECASITTBASTNÅSITTBERYLLBIOTITTCHERNOVITT-(Y)FERGUSONITT-(Y)FERROCOLUMBITTFLUORAPATITTFLUORITTGALENITTHEMATITTHEULANDITTHINGGANITT-(Y)KALSITTKASSITERITTKLINOKLORKVARTSMAGNETITTMANGANOTANTALITTMIKROKLINMONAZITT-(Ce)MUSKOVITT
PUMPELLYITTSCHORLSPESSARTINSTILBITTTENGERITT-(Y)XENOTIM-(Y)ZIRKONNa[AISi3OJ
Ca3(Ti-,Sn)Be22*Si-[O2|(As^O3)J(Ce,La)[F|COJ
Be3A^[Si6O,J.1/2H2O
KfMg.Fe^.Mn^JtOH.F^KAI.Fe^.T^JS^OJ(Y,La)[AsOJ
YNbO4Fe2*Nb2O6
CaJFKPOJJ
CaF2PbS

0+++++0++++++++++
0++++++++++++
+++++
0++
+++0+0++
0+++
+++

FeA

(Ca,Na,,Sr,K2)2lAI4Si14OM]-12H2O(Y,Dy,Er)2Fed5BeJ(OH,O)|SiOJ2
CajCOJ
SnO2(Mg,Fe’-)sAI[(OH),|AISiJ0,J
SiO2
Fes,Fe’*O4(Mn”,Fe”)(Ta,Nb)O6
K[AlSi,OJ(Ce,La.Nd,Th)[POJ
KAI2[(OH,F)2|AISi3O,J
Ca2Fe”AI2[(OH)2|SiO4|Si2O7}H2O
NaFe3’-(AI,Fe’-),[(OH)4|(B03)3|Sis01J
Mn3”AI2[SiOJ3NaCaJAI^AJ-UHp
Y3[CO3]i2-3H2O
Y[POJZrfSiOJ+

Sjeldenheten er angitt relativt til forekomsten i pegmatitten:
0Hovedmineral+Lett å finne
Uvanlig, men finnes i et visst antall stuffer+++ Sjeldent. Finnes i bare få stuffer.

Fergusonitt-(Y)Ikkemetamikt fergusonrtt er rapportert fra Hundholmen. I Tennvatn-forekomsten er det funnet i
metamikt form.

Ferrocolumbitt
Er rapportert som sjeldenhet fra Drag. Den forekom­
mer på Tennvatn som svarte, opp til cm-store krys­
taller.

grønnlige masser i cleavelanditten og ellers som små
krystaller med flere fargevarianter i hulrommene.
Galenitt
Finnes sammen med andre sulfider i små, 3-4 cm
store masser. En større oktaedrisk krystall ble fun­net på tippen.

FluorapatittSmå blanke, ofte flaterike krystaller i albittdrusene.
Ofte vanskelig å finne den ved en overfladisk be­
trakting.

Hematitt
Hematitten finnes i tre former, heriblant en uvanlig
form som er satt sammen av plater som dannerslanke, lett buete pyramider. Disse er rødbrune påoverflaten. Ellers danner den skjellaktige, både rød­
brune og svarte krystaller. Meget sjelden er der fun­net velformede blanke, krystaller.

Fluoritt
Fluoritten finnes i cm-store lys gulgrønne eller

Heulanditt
Funnet i bare et par stuffer sammen med hematitt.

36

er ikke kjent for forfatterne.
Hingganitt-(Y)Funnet første gang i Norge - i Tvedalen - av to av
forfatterne, da som meget små og tynne, prismeformete krystaller. På Tennvatnet fore- kommer de ikun få stuffer som velformede prismatiske krystal­ler, muligens også i en senere dannelse med samme
form som i Tvedalen.

Kalsitt
Små sprekkfyllinger for det meste i cleavelanditten

SchOrl (Turmalin).
Forekommer hyppig og i store masser i pegmatitten.
Stuffer med amazonitt, turmalin og albitt har værtattraktive samlerobjeker i bruddet.

Spessartin
Sitter oftest i cleavelandittfasen i form av oppsprukne
krystallmasser.

Kassiteritt
Rødbrune oppsprukne masser blant turmalin.

Stilbitt
Stilbitt opptrer i stråleformete, hvite krystallaggregater.

Klinoklor
Grønnaktige flak sammen med spessartin icleavelanditten.

Tengeritt-(Y)Hvitt, pulverformet mineral som er bestemt med
røntgenfilm fra Tennvatn.

KvartsKvartsen er både fargeløs og lett røkfarget i enkelte
partier av pegmatitten. Gode krystaller er relativt
sjeldne.

Xenotim-(Y)Opptrer mest i kvartsen som lyse gråbrune, ofte
velformede krystaller

MagnetittSmå, svarte rektangulære krystaller

Manganotantalitt
Manganotantalitt og Manganocolumbitt er vanske­
lig å skille fra hverandre. Det er mest sannsynlig at
det er manganotantalitt som forekommer i
Tennvatnpegmatitten, men her trenges flere prøver.
Den forekommer i godt utviklede krystaller.
MikrokJin
Varietet amazonitt. Denne forekommer i rett store
og velformede krystallindivider (over ca 30 cm). For
det meste finnes cm-store amazonittkrystaller idrusene sammen med albitt og turmalin. I enkelte
soner skjærer fargen over i blått.
Monazitt-(Ce)Monazitt finnes i opptil 4 cm store, sammensatte
krystaller. Disse er ofte matt gulbrune utenpå og glin­
sende mørkbrune innvendig når de blir knust.

Etter Goldschnudt
Muskovitt
Enkelte partier i pegmatittens randsone inneholder
mange hulrom med mm-store, sekskantede
muskovittkrystaller.

ZirconZircon av typen alvitt opptrer relativt ofte, og dasærlig sammen med biotitt og cleavelanditt.

Takk
Forfatterne vil gjerne takke Alf Olav Larsen for ar­
beidet med identifikasjonen av en rekke av minera­lene, Roy Kristiansen for hjelp med gode råd og
litteraturhenvisninger,
Litteratur
Diverse forfattere. 1986: Årbok for Tysfjord.
Årgang 4.
Foslie, S. 1941: Tysfjords geologi. Beskrivelse av
det geologiske gradteigskartet Tysfjord. NorgesGeologiske Undersøkelse, nr. 149.
Foslie, S. 1942: Hellemobotn og Linnajavrre.
Norges Geologiske Undersøkelse, nr 150.
Graeser. S. 1966: Asbecasite und Cafarsite, zwei
neue Mineralien aus dem Binntal (Kt. Wallis).
Schweiz. Mineral. Petrorg. Mitt., 46, 367 - 375.
Graeser. S. 1976: Occurrence and Genesis ofrare Arsenate and Phosphate Minerals around
Pizzo Cervandone Italy/Switzerland. Soc.
Italiana di Miner, e Petr. Vol XXXII, 1976, 279 288.
Kristiansen, R. 1994: To mineraler nye for Norge manganokolumbitt og hingganitt-(Yb). STEIN
Nr. 2 1994, 21. Årgang, s.88-93.
Larsen, A.O.: Asbecasite, a mineral new to Nor­way. Pers. medd. 1990.
Neumann. H. 1985: Norges Mineraler. Norges
Geologiske Undersøkelse, Skrift 68.

Pumpellyitt
Er bestemt med røntgenfilm, men forekomstmåten37