Nr.11993

Om gruvene pa Karrneyog alternativt vern av lokaliteter
av Arne Torkelsen

Historikk
Visnes ligger p~ nordvestsida av Karmey, i den sakalte visnesgruppen som strekker seg fra Visnes til Havik og Blikshavn.
Innenfor dette omradet er det registrert 16,
9 gru ver, noen stoller samt 18 synker. Defleste av disse er sanert tidligere. Kun den
gamle gruva i Visne s er vernet. Den er nii
under de beskyttende vinger til"Kobberverkets venner", - en stiftelse somer opprettet for ii bevare den gamle gruva,Oskarsgruva, sammen med de tilherende
bygninger og endel av driftsutstyret. Destar for dri fta av gruvemuseet pii Visnes.
Vig snes kobberverk omfatter de to gruvene Gamle Visnes og Redklev, samt desynkene og s tollene som er nevnt tidligere.
Driften i disse gruvene foregikk i tidsrommet 1866 - 1972.
Gamle Visnes (1866 - 1894) ble drevet til
732 meters dyp. Gangene sies iistrekke seg
helt til Feey. Gruv a produserte 1,4 millioner tonn malrn med 1,6 % kobber. Kobber
herfra er blant annet brukt til ~ dekke
frihetsgudinna i New York med.
Redklev gruve ble drevet til 1972. Den
produserte 2,6 milli oner tonn malm med
0,8 % kobber og 1,7 % sink. Gruva ble
dre vet til 520 meters dyp. NS Sydvaranger
prospekterte i Redklevomradet i tiden fra
1972 til 1976. Da oppherte all drift fordi en
ikke fant drivverdige reserver.

Geologien pfl Karmey
p~ nordre del finnes skiferbergarter, men
i overgangen til sendre del finnes en delhardere bergarter. I vest er det intrusiver av
kaledonsk opprinneise. I est er det eldrekalksteinskonglomerat og gabbro omdannet i kaledonsk tid . Pii nordspissen finnes
grasvart leirglimmerskifer, p~ serspissen
gneiser med et polygent konglomerat.
I kontaktsonen mellom s kifer og gabbro
opptrer kobberholdig svovelkis ved Visnes
pii nordvestsida av eya. Pii Feey er det en
gabbro med nikkel for ekom s t. (G .
Thorsnass).
Visnesgruppen strekker seg fra Visn es til
Havik og ligg er inne i den sakalte Fe0Ykomplekset mellom Digermulformasjonene
i nord og gabbroen i ser (se kart). De n bestar
av en lavagrenstein som ligger delvis underskiferen. Det er i denne at kisl eiene erpavist, Lavagrensteinen danner et 500- til1000 meter bredt belte i retning NV - S0
over sterstedelen av Karmey. Tynnslipprever viser at amfibol innhold et e r fra 25 - 90% mens plagioklasinnhold et er fra 30 - 60%. Til sammenlikning inneholder den overliggende visnesski feren 15 - 25 % amfibolog 50 - 80 % plagioklas. Gron steinen har ei
rettlinjet grense mot grenski fer i hengen og
ei buktet uklar grense mot amfi bolitt i SV .
Videre er grennsteinen masseform et med
ujevne brudd og avsondringsflat er. Fa rgener gralig pii forvitret overflat e, grengra pii
friske overflater. Ved kysten ves t av Gaml e
Visnes grube er det plagiogranitt og biotittdioritt. Sistnevnte ser ut til ~ veere g radvis
innblandet i den omkringliggende gabbro en .
Plagioklasgranitten kan skilles fra likn ende
typerfra 0stkarm0y ved myc sterre innhold
av sporelementer. Det finnes og sa ornrader
med putelavastruktur. For eksempe l p~ est sida av Visnesvannet der put ene kan seestydelig fra veien pii motsatt side av va nnet.
Disse putene er lang strakt e etter hov edfoldingsaksen. I lavastrukturen er det pavist
mikroskopiske krystaller av albitt, oligoklas, fibrig aktinolitt og epidot. Arer av
kalsitt og feller epidot og kvarts trekker

47

STEIN
sert, men hadde veert utsatt for en del rot
slik at del av prevene manglet , Videre komvi over to sma stoller so m gikk inn i asen
mellom Rodklev og gamle Visnes Grube.
Desse var sii og si te rrlagt sii vi tok oss inn
i for ii ta en kikk. I den ene stollen var
bunnen dekket av et leirakt ig brunt mineral. Vi begynte ii grave i dette "sto ffet" og
det dukket opp noe bla gront bl ant alt det
brune - malakitt . Vi tok med noen prover,noen av dem ble se ndt til Un iversitetet iBergen for ide ntifikasj on.
I den vestre stollen sag alt annerledes ut tiltross for at avs ta nde n i lu ftIinje ikke e r merenn 100 til 200 met er i luftlinje. Inne idenne stollen som inne holdt en del vannytterst, Iii det lagret en hel del borkjerneprever fra Gamle Visn es Grube. Aile trekassene var giitt i op ples ning slik at kjerneprover fra mange fors kje llige dyp og borhull var blandet. Pii veggene ytters t var det
pii eine sida et hvitt lag av makrokryst aller
av gips. Paden andre sida vardet et gulgrattbelegg av noe kittaktig so m nii er sendt til
id. Inne i enden av sto lle n fann vi pii ene
sida irrgrenn ma laki tt som rann nedoverveggen og noe litt Iysere som ogsa s kal
se ndes inn for id. Ned fra take t hang malakitt- og goetittstalgtitter. Pii heyre side var
det og lagra en del borkj erneprever, her
hadde det dryp pa malak itt ned fra tak et som
hadde begynt ii fes te seg til prevene. Vifann ogsa frisk pyritt i berg et her.
I begynnelsen av oktober fikk eg telefonisk svar fra Universi tetet i Bergen, etter entildels frus trerende og dyr omgang med ii
ringe til Bergen for ii purre pii svar. Svaret
fra konservator Jansen 10d omtrent som
Iel ger: "Det brune mineralet er jarositt.
Ellers finnes malak itt, cupri tt, chalkan titt".
Han ba ogsa om ii fii tilsendt prover av
gipsxx. Dette vil nii bli gjort etter at preve ne p.g.a. sin s kje rhe t har matter gjen-gjennom hele omradet, Frisk biotitt og kloritt kan sees stedvis.
Vest for Redklev finnes en keratofyrisk
til kvartskeratofyriskskifer. Nord for Gamle
Vis nes paviste Reusch i 1888 en "konglomerat som szerpreges av store klumper epidot med kvarts". Dette er imidlertid en
spesiell type ep idotisering, eller en agglomerat. Andre mineraler som er pavist iornradet er : plagioklas XX, magnetitt XX,ilmenitt, blakvarts, titanitt, rutil, granoblastisk kvarts, feltspatXX.
SV for Visnes er det et omrade med
tydelige trondhj emi ttganger.
Litt: R. B. Pedersen, A. Thon, H. Furnes,

H.P. Geis

Etter denne noe omfattende orientering om de historiske og geologiske
ved dette omrddet er det pa tide med
en redegje relse om hvorfor dette er
skrevet:Broken av ornradet

Pafottur i Visnesomradet

18. mars 199 2 var eg pii en liten tur i"Franse Hagen", et naturskjent omrade
innenfor arealene til Gamle Visnes Grube.
Ute ved berghallene fann eg gipsxx avsatt
di rekte pii ru inene i av berghallen
kalkspatXX og pyrittXX i matriks (makro) ,Endel slag med vakre anlepningsfarger,
si nkblendeXX, kobberkisXX og gneis med
ma lakitt. Eg noterte med da at omradet var
ve l verd et nytt besek.
16. j uli s tad det en notis i Haugesunds avis
om at State n skulle rydde opp i Redklevgruvene, sii nes te tur gikk til dette ornradet.
Denne gang med Kurt Ohm, et annet medlem av Haugaland geologiforening. Vi kom
fo rst over et lager med eldre og nyereborkjemeprever. Dette var godt systemati-48

Nr.11993
EE Grl'onsteio m/epidotvv Doiritt• Gabbro- amfibol irt
00 Pu telava<fxx Grano dioritt
G.V. Garn le Visoes..

R.G. Redklev

9H.G. Hinderakergruve
Hop. Hopkins
i P. Patmo~
1 Gruve MlN R
1/1 Grunnfjell sgoeis» > Bergartsgrense
Forkastning~z.. Gre nnst eins va r,
III I Vigsnesso nen

nornga en langsom terking. Samtidig someg sendte prevene til Bergen , sendte egogsa endel brev til forskjellige instanser, eg
hadde lekt Iitt med tanken om ~ f~ vern etdenne lokaliteten. (Ies: forhindre at de ble
murt att.)
Ferste brev gikk til Bergvesenet med
forespe rsel om hva som skulle mures att,
mulighetene for ~ dispensere fra dette ved taket , og et enske om opplysninger om
geologien i omradet, 17.9. mottok eg svar
med henvisning til Nreringsdepartementet
vedrerende dispensasjon. De henviste ogsa
til NGU m.h.t.. geologien. Opplysningeneom saneringen fikk eg imidlertid.
Neste brev (27/7) gikk til Norsk Bergverksmuseum p~ Kongsberg, da eg etter etbesek der sommeren '92 fann ut at museet
hadde f~ prever fra Visnes utstiIt. Eg skrev
og tilbaud hjelp til ~ framskaffe prever fra
omradet (det er tross aIt ikke tatt ut s~ rent

lite maIm herfra). Pro idag, januar '93, hareg erma ikke hert eller lest et ord til svar.
Betyr 4 millioner tonn maIm s~ lite for den
norske bergverksindustriens historie?
21/9 sendte eg en del nye brev. S~ langt
hadde dette veert p~ eget init iativ, men n~syntes tingene ~ utvikle seg p~ en slik mate
at det virket lurt ~ f~ med seg Haugalandgeologiforening i det videre arbeidet. Vi
fikk n~ stette for saken av Kobberverkets
venner. Ferste brev gikk til Bergvesenet.
Det hadde kommet meg for eret at de hadde
noen oversiktskart over det aktuelle ornradet, med gruver og skjerp avmerket. Dette
kartet mottok eg 9/10 (kvikt levert), Neste
brev gikk til NGU, med en beskrivelse av
hva vi ville gjere og hvorfor. Samtidig blede tipset om at de aktuelle borkjerneprevene i ornradet burdc sikres Iitt betrc.
Gammeltvedt fra NGU ringte 12/10 angaende dette. Han syntes verneideen var godog ville komme nedover.

49

STEINholdsvis 90 x 130 em og 100 x 170 em.
Kostnadene blir baret av Staten.
Konklusjon: ViI du oppna noe hos Staten
mli du ha pagangsmot og et godt forhold til
Televerket. Men det er mulig li oppna noeom en stlir pli.
Vlir intensjon var:
* Hindre sanering* AIternativt vern av lokalitet* Kontrollert mineralsamling* Igangsatt prosjekt "Vekst av malakittog jarusitt under isolerte forhold"* Muliggjere ekskursjoner/undervisning

Nreringsdep. fikk en seknad om unntak
fra vedtaket om sanering, samt en seknad
om disponering av arealer og en beskrivelse av prosjektet. Dette brevet "forsvann"i postgangen .ifelge Nreringsdept.
Kredittkassen fikk en tilsvarende seknad
da de eier den ene stollen. Dette brevet bleoversendt eiendomskontoret og l1i der ito 2 - uker fer det ble apnet. Vi ble sli henvist
til nye eiere som allerede var i virksomhet
ute pli Redklevomradet. Etter kort samtale
med disse fikk vi uten forbehold disponere
deres stoll.
Kopi av disse to siste brevene ble sli
oversendt Statsministerens kontor med enredegjerelse og forespersel om stette for li
fli gjennornfert prosjektet. Vi fikk stette
ved atdesendte brevet over til Nreringsdept.
uten li ha noen innsigelser til saken. Dette
fikk eg skriftlig bekreftet fra statssekretrer
Ole Berrefjord. Grunnen til dette siste brevet var at eg sli for meg problemer i forhold
til staten. Det skulle eg fli rett i for ogsa
dette brevet "forsvann" til tross for at det
her er snakk om indre postgang i dept. VtroIig! Eg sendte sli tilsvarende brev rekommandert. Det kom fram, og etter en uke
ble eg tildeIt saksbehandler.
Vi er nli kommet til 12/10, dagen daGammeItvedt ringte meg. Dagen etterpa
var de allerede pli plass pli Redklev,GammeItvedt og Lieung fra Bergvesenet.
De skulle sikre de viktigste borkjerneprevene. Etter at de hadde forsynt seg med
det som var av interesse for NGV, kunne deresterende prevene disponeres av de somvar interessert. Aile borkjerneprever somer lagret inne i den vestre stollen tilfaller
Haugaland Geologiforening.
Dagen etter fikk eg muntIig beskjed fra
Nreringsdept. om at seknaden kom tilli bli
godkjent. Samme dag fikk eg samme beskjed fra Bergvesenet, og at det kom tilli
bli murt inn to stalluker i murene pli hen-MineraIliste:
Cupriuekedkobbererts CUzO z

Opptrer som overtrekk pli gedigent kobber. Her pavist i jarueittknoller sammen
med malakitt.

Malakitt

CU z(0 H)ZC03

Opptrer i begge stoller, ulike varianter,som belegg pli vegger og som staliktittereller som sammenvoksning med jarucitt.

Kalkspat

Cac03

Hvit til lysegul farge, opptrer sammen
med pyritt og ehalkopyritt i skiferen. Massive arer strekker seg gjennom hele ornradet.

Jarositt

KFe3(OH)i SOJz

Leireaktig masse i bunnen av den ene
stollen. Glir i et lag i hele stollens lengde og
bredde med vekslende mektighet (10 - 80em). I ytterkant i knoller med malakitt mm.
inne i desse.

Gips Caso4*21\0Veggene i den ene stollen er pli venstre
side dekket av et lag gipsxx i grupper.
EnkeItxx opptil1mm sterrelse.

50Nr. 1 1993

Goethitt

Merkgrenn til grennsvart . Pav ist flere
steder i ornradet.

FeOOH

Stalaktitter fra taket i den ene stollen.
Lengde opptil 30 - 4Ornm.

PyrittAlbittFeS2

Synlige XX i den ene stollen. Ellers funnet i flere stuffer i lesmassen utenforstollen
tildels sammen med sinkblende og
chalkopyritt.

Sfaleritt=sinkblende

NaAlSi 30g

Funnet ca. 1 km S0 av Redklev i etsteinbrudd og i en vegskjeering. Ogsa pAvist i 3 forkastningssystemer i Redklev
Grube. (Turner og Verhoogen 1960).

Magnetitt Fe30 4Oktaedre og dodekaedre. Pavist i en delsynker pA N0-sida av Karrney sammen
med pyritt og pyrhotitt og langs kysten av
Visnes sammen med kvarts, epidot, aktinolitt, biotitt og pyritt.

ZnS

Forekommer i malmleiene. Synlige XX
funnet i lasmasse utenfor gruveinngangeneog pA tipphauger.

Tunnalin

Chalkopyrittekobberkis CuFe 2Sammen med pyritt og kalkspat i skiferen. Vanligvis anlept eller messingfarget
til gullgul.

Funnet ved Hinderaker Grube (Ca. 500 m
est for Redklev.) 5 - 6 mm lange, gjennomsiktig lys brune. PA Sviney , 500 m SV av
Visnes er ogsa Scherl funnel. (Etter R.
Ellingsen).

EpidatSTEINHAUGE~A

Mineral Galleri - Rock ShopStorgt. 15, 1500 Moss - Tlf. (09) 25 19 63
Opeheilearet- med mykje nytt og spennande fra haustens innkjepsrunder.
Ring - eller sknv oss - vi sendergjerne eit utvalg !
FOSSHEIM STEINSENTERFJELL-NOREG

N-2686 LOM
tlf. 062-11460

Storgt. 46. N-2600 Lillehammer
tlf. 062-63466

51

STEIN

Jarucitt og malakitt, ~stre Stoll

Malakittstalaktitter, Vestre Stoll

Borkjerneprever m/malakitt, Visnes Grube

Epidot, Visnes Grube

52