lVlwanetm

Skjepemyr ffi naturminne

pA

6Sxlnnrzruun,;iAv

Harald Folvik,. \1 _.;!bry,tu!ffik

WEmffiR {€ dekar)

iffiffiffi}fi{HtuiEffi
GEOLGIEI I GFUAoMAADffUTDRAG AV FREONINGSFORSKRItrENE;.YH1fl,ti:*ffiy'-""cEoLoctEN pAsKJERpEMyR

ffiffi:i#.ilffi,ffi**^.""*. tuksraM$r,en6@tJfui!ddd.
! erdilk d{eddnds,eet!]r*h6e.

(ULTUFHISTOBIE

ffim
FORVALTNING

ffiSffiIlffiffi$

OG INFORMA$ON

ffi#* ffi*
ff6ffir#Hrtk$ffi
F}f,"Hf,ffiT,ffiM

ffi-ffiffi

Infotavle med opplysninger om fredningen. Foto: Miljovernavdelingen, Fylkesmannen i Oppland.

Skjerpemyr ligger der som et vindu mot sekundrermineralenes verden, med en rekke
forskjellige mineralen Det meste er smdtt, men har du forst gitt deg inn pd d bli kjent
med omrddet, er det intet som er for smdtt og uanselig til d havne under mikroskopet,og etterhvert bli gjenstand for identijikasjon. Personlig har jeg nd i ner 30 dr hatt en
forkjerlighet for dette omrddet, riktig nok med enkelte lange avbrekk, betinget uv at
ieg i samme periode har ligget mer eller mindre kontinuerlig ute pd anlegg i innlandog utland.
En rask og sterkt forenklet gjennomgang av berggrunnen pi Skjerpemyr og det tilgrensende omridet: Den opprinnelige (prekambriske, i hvilken grad
denne kan sies i vare opprinnelig) berggrunnen deroppe ble dekket av kalkbergarter som et resultat av
marine avsetninger. I irmillionene som fulgte ble
omridet utsatt for ner kontakt med magmatiske bergarter, en pulaskitt, som varmet opp omridet. Denvirt, og Gruaomrfldet har heller ikke unngitt denne.
En isbre har i tidens lop slitt ned bergartene overmetamorfosen som oppsto pi grunn av denne varnepivirkningen, og som gjentok seg flere ganger, med

fikk et vindu hvor vi sA i si kunne titte like inn itilfsrsel av de nsdvendige kjemiske stoffene, forte

til dannelsen av de mineralene vi kjenner derfra idag. De forskjellige mineralene er enten primrere eller

sekundrere av opprinnelse, dvs noen er opprinnelig
dannet av de ovennevnte prosesser, noen er dannet
pi bekostning av disse mineralene, og andre (noenfi) er dannet i steinhaugene etter at gruvedriftenstartet, Jeg har sigar et eksempel pi et mineral som er

4dannet etter atjeg harplukket medmeg mine prover fra
Skjerpemy,r, og lagret dem i kjelleren i en del 5r.

Skjerpemyrmineraliseringen hadde forblitt en hemmelighet for hvis det ikke hadde vrert for et fenomen
som oppsto geologisk sett i moderne tid: Istiden.
Som alle vet har den satt store spor etter seg i landet

Skjerpemyr, og bloulagt hele mineralbeltet, slik at vi

rikdommen. Det fulgte en lang tid hvor det var regulrer drift pi malmene i omridet, selv om driften pi
selve Skjerpemyr mi ansees for 6 vrere en form forprovedrift.

Derfor: I den vestlige delen av Gruaomrfldet, dendelen som er kjent som Skjerpemyr, nord for Mutta
gird og vest for veien som loper gjennom omridet.

t'5JItt

ft

Albitt pd epidot fra Skjerpemyr. Bredde I3 cm. Foto STEIN.
ligger det et mineralfelt som skiller seg fra de fleste vel nevnt av hensyn til totaloversikten og fordi de er
andrejeg kjenner i den nordlige delen av Oslofeltet, vel kjente blant alle som har ferdes der oppe.
det er bare Konnerud som gflLr klart foran. Avdekkingenavmineralsammensetningen,fradeenkleoksider Men forst om min samling og fredningsbestemog sulfider til de mer sammensatte silikater er trolig melsene for norske mineralforekomster: Skjerpemyr
enni bare i begynnerfasen. Uten i ha nrermere til- er pr. i dag fredet. Alt materiale som danner basis forgang til hva andre har funnet i omridet, kanjeg ut fra denne artikkelen er hentet ut i tiden fra 1973 og fremegne funn sammenholdt med det som er av kjent til 1980, og mellomlagret i min kjeller. (Som de fleste
litteratur om omridet, fastsli at til i dag er funnet ca. som samler pi stein har jeg en altfor liten kjeller!).
30 forskjellige mineraler, med vid spredning mht kjeKENTROLITT
misksammensetning.
(Bly-mangan-silikat)
Opptrer som smi (0,5-l,0mm) brunsvarte kuler i
Kobber-, sink- og blymineraler har vrert det som
kvartsdruser,
sammen med og delvis dekket med
har hatt storst betydning i omridet, og utgjort den
Mineraleter pivist for forste gang i Norge,
dominerende del i de fleste hittil kjente mineraler. At cerussitt.
prove,
av undertegnede, ble anaat
innsendt
harvelforelter
enmanganmineraler
det ogsi finnes et antall
mikrosonde
av
davrerende konservatorilysertmed
harkanskjesettNoende fleste vrert ukjent.
(Bill)Griffin iapi,ll974.
oppe,
vedGeologiskmuseum,W.L.
harvert
funnetderat
kentrolitt"Neumann"i
Neumann.
funNrermere
opplysninger
som
ble
forstemanganmineraletvardet
og dette
net, i 197 4. I det folgende skal jeg ta for meg en delmineraler, delvis nye iNorge, og delvisnyepi

mlr.

Skjerpe- RHODOCHROSITT(Mangan-karbonat)
Opptrer som et blekrosa, mykt mineral, tilsynelaHovedhensikten med denne artikkelen er i ta for tende uten makroskopisk form, i en kvartsdruse. Troseg mineraler funnet pi Skjerpemyr, og den dekker lig en ansamling av mikro-skopiske loystaller. Identisiledes ikke mineraliseringen ved Lykkens prove, fisert pi rontgen ved MGM i november 1991 . Si vidt
som ligger i forbindelse med store kalkforekomster vites forste funn av mineralet pi Skjerpemyr.
hayere opp i 6ssiden. Noen mineraler derfra er like5

Gammelt kart: Bragger og Schetelig fra 1923.

CORONADITT(Bly-Mangan-oksid)

Hvis en skal gi en dekkende beskrivelse av dettemineralet i den form det forekommer, mi kuleformet
finkornet koks vrere sinn noenlunde riktig, bide med
hensyn til form, farge og tekstur. Det forekommer
som mange andre mineralerpi Skjerpemyr sammen
med kvarts, og i nrer kontakt med sinkblende og blyglans. Mineralet er identifisert ved hjelp av rantgenog mikrosonde ved MGM. Forekommer sammen med
chalcophanitt. Mineralet er ikke tidligere beskrevet
fraNorge.

CHALKOPHANITT(Sink-Mangan-oksid)
Forekommer sammen med CORONADITI og ervisuelt vanskelig i skille fra dette mineral. Mineralene er pivist samtidig, Ogsi dette mineralet er nytt
for Skjerpemyr og Norge.

ROMANECHITI(Barium-Mangan-oksid)
Storre overflater pi kvarts er dekket av et bladformet, brunsort, matt og relativt mykt mineral. Mineralet har tidligere vrert angitt under samlebetegnelsen psilomelan, men viser seg ved nrermere under-sskelser i vrere romanechite. Mineralet er forst og
fremst interessant som et manganmineral, men ogsi
fordi det viser tilstedevrerelsen av barium pi Skjerye-

6myr, noe som tidligere ikke har vaert kjent i skrift.

I tillegg til disse mineralene, som alle inneholder
mangan, vil jeg trekke frem to andre mineraler som
har bliu pivist pi Skjerpemyr:

ROSASITT(Kobber- S ink-hydrokarbonat)
Forekommer som gronne kuler, sammen med sink-

blende og i nrer tilknytning til pyritt og blyglans.
Ligner svrert pi malakitt, og er i de fleste tilfellermalakitt. Mineralet er identifisert pi rontgen ved
MGM i november 1991, og er det forste sikre, p6viste funn i Norge.

I tilknytning til rosasitt kan det nevnes at det er
sendt inn et utall av prover for identifikasjon fra flereforekomster, men alle tilfeller har vist en malakitt med

et varierende sinkinnhold, opptll l2-14%o, og kan
utseendemessig vrere svrert lik rosasitt. Se nrermere
informasjon fra G. Raade i Interne Notater, utgitt av
Geologisk Museums Venner.
Det siste mineraletvil sannsynligvis de fleste Gruasamlere ha i samlingen sin, kanskje uten 6 vrere klar

over dette.
Det er:
STTLPNOMELAN(Kalium- Jern-Magnesium-hydroksysilikat).

tr, trlr )'

^d-,

lt

"t4,aI ,7ir

I I'r_/ \t:,f{'.

7)

It F,U,:

Romanechitt i kvarts. Bildebredde 36mm.

f.-;.jr'Lf,res{*ae.."iMalakitt med kuler av Azuritt fra Lykkens prove.
Gullfargete smi blad, sitter som smi rosetter inne ikvarts, og m& vrere dannet samtidig med dette. Forholdsvis vanlig, men har ikke opptridt i mineralbeskrivelser fra Skjerpemyr tidligere.
Mineraliseringen pi Skjerpemyr, slik jeg kjenner
den, utgjores av folgende mineraler:
Se bol<s pd neste side.

Rontgenanalyse har pivist Anglesitt i prover fia
Skjerpemyr.

il.j[-.:.

,.\'u,{*a, Y''f,.#f'ala.,'.

ta,,. att

Kuler av Goethilt. Bildebredde 22mm.
ting som bor identifiseres. Dette gfelder blandt annet et gult pulveraktig mineral (Greenockitt ellerHawleyitt), noen leiraktige mineraler (Paligorskitt/Sepiolitt - <Merskum>-liknende?) og noen uvanlige

varianter av Andraditt. Det foreligger ogsi flere

I tillegg til disse kan det nevnes noen mineraler
som bare er pivist i Lykkens Prave, som Tenoritt og
Aurichalsitt. Her finnes det i tillegg en amorf fase av
kobber-zink-mineralisering som er svert interessant.
Noen mineraler vil garvede Skjerpemyrfarere savne- Limonitt er eksempel pi et slikt mineral. De er derfortsatt, men representerer ikke noe godkjent mineral. Stolzitt savnes nok ogsi - men det er ikke pivist
at dette mineralet finnes, og dette krever n&rnere
undersskelser og sammenholding med opplysninger om Sheelite.

For ovrig finnes det en del som ikke er ferdig undersskt enn6. De gamle provene avslsrer stadig nye

blandingsfaser av mineraler, hvor det ikke er enkelt ifastslA hva som er hva. Enkelte ting forekommer i sA
smi kvantiteter at en undersskelse blir svrert kre-vende, men med de nye non-destruktive undersskelsesmetodene som har dukket opp de senere
irene vil dette forenkles noe. Det kan ogsi vrereinteressant 6 finne ut mer om klorittmineralet ogpyroksenen.
Som en ser; det er nok av ledetrider for et videre
studium av omridet. Problemet for tiden er 6 fl noen
til 6 foreta rontgen/mikrosonde-analyse av prover.
Hittil har MGM bidratt sterkt til at endel av de ovennevnte mineralene har blitt pivist. Uten dette bidra-7

OKSYDER

CHALCOPHANITTZn,Fe'?-,Mn'?.)Mnr3*Or*3HrOGOETHITTCORONADITT

a-Fe3-O(OH)KVARTS
HEMATITTMAGNETITETsio,a-Fe2O3ROMANECHITT(Ba,HrO)(Mn4-',Mn3*)uO,oPb(Mn4.,Mn2.)rO,uI

Fe2-Fer3-Q

aSULFIDERBLYGLANSCHALCOPYRITTCHALCOCITT/tPbS

2CuFeS,curS,/FeS,PYRITT (svovelkis)
SPHALERITE tsinkbtende) ZnS
KARBONATERAZURITT

Curs-(CO.)r(OH),

CERUSSITT
SIDERITT

Pbco3

CALCITT (kalkspat)
MALACHITTCaCO.

RHODOCHROSITEROSASITE
SMITHSONITE
ANKERITE

Mn2*CO,(Cu'?t,Zn) r(CO.)(OH),

Fe2.CO.

Cur'?.(CO.)(OH),

Kalsiltkrystaller opp til 4 mm,Zn CO.
Ca(Fe,Mg,Mn)( COr),,MOLYBDATERWULFENITE

PbMoQ

WOLFRAMATERSCHEELITTr.
a

CaWOo

I

SILIKATER

ALBITT
ANDRADITTBRAUNITTNaAlSi.Ou
Ca.Fer3-(SiOo).
Mn2tMnu3*SiO,,EPIDOT

Ca,(Al, Fe).(SiO).(OH )HEMIMORPHITT

ZnrSirOr(OH)r*HrO

ILVAITT

CaFe3- (Fe'?t)rO(SirO?XOH )PbrMnrlSirQKENTROLITT
K(Fe'zt,Mg,Fe3-)8)Si,Al)1r(O,OH)r?
STILPNOMELAN(PYROXEN) (Uralitt) (Uralittisert pyroxen)(KLORTTT)(Hvilket klorittmineral er usikkert)
SULFATER
BROCHANTITE

Cu2+4(S04)(OH)6ANGLESITT

Pbsq

get ville det vrert svrert vanskelig 6 arbeide med dettematerialet.

TakkJeg retter en stor takk til konservator ved Geologisk Museum piToyen, Gunnar Raade, for hjelp og

8Pyrilt, litt oksydert. Hoyde pd gruppen l,3mm.
veiledning til denne artikkelen, og til Per Christian
Srebs for hjelp med endel rontgenbestemmelser.

Litteratu rreferanser:
HENRIKNEUMANN:
Norges Mineraler. NGU Skrifter68.I Syenitt
I Kalvsje fm.

!

Skarn- - Forkastning
SkjerpHornfels (Salabonn fm.)
(Rytteraker fm.)
(Ek fm.)N1r

Ig. Smatiern

aI. Smatom

Sk.rpcmy,.\Ri.tiEvbE.l
300 meter

SKJERPEMYR
Wulfenitt. Stonelse pd krystall I,lmm.
Kart oppe til hoyre ved Hans-Jorgen Berg

r

I-lI

7

\_/-/

c

Ii-l ,tHemimorfitt delvis overvol<st med kvarts,
Bredde starste krystall 3,lmm.

Ibi.., t't,. *'..: t'..i'tr

Grossular i Uralitt. Bildebredde l9mm.

V.M. GOLDSCHMIDT:Die kontaktmetamorphose im

Kristianiagebiet. Videnskapsselskapets skrifter
191 1 no. 1. Se neste side.
EGIL S,tsTHER: Studies on the igneus rockcomplex of the Oslo region XVIII. DetNorske
Videnskapsakademi Skrifter Oslo I 962.

JOSEPHA. MANDARINO: Fleischer's Glossary of
Mineral Species 2004. The Mineral Record Inc.,
Tucson, Arizona, USA.
MINERALOGISK - GEOLOGISK MUSEUM, UiO:
Interne notater 1961 - 1990. Geologisk MuseumsVenner 1991.

MINERALOGISK - GEOLOGISK MUSEUM, UiO:
Interne notater I 990 - I 993. Geologisk MuseumsVenner 1993.

lt
ls

tr.-dtG.

tr#
3-Cerussitt med kvarts. Storrelse pd krystall l,2mm.
9