DEFINITION AF SOCIALT ARBEJDE

Global definition af socialt arbejde
Følgende definition blev godkendt af International Federation of Social Workers’generalforsamling og International Association of Schools of Social Work’s generalforsamling ijuli 2014:

GLOBAL DEFINITION AF SOCIALT ARBEJDE"Socialt arbejde er en praksisbaseret profession og en akademisk disciplin, der fremmer social
forandring og udvikling, social samhørighed, og empowerment og frigørelse af mennesker.
Principper om social retfærdighed, menneskerettigheder, kollektivt ansvar og respekt forforskelligheder er centrale for socialt arbejde. Understøttet af teorier om socialt arbejde,
samfundsvidenskab, humanistiske fag og oprindelige folks viden, inddrager socialt arbejde
mennesker og strukturer for at adressere livsudfordringer og for at opnå øget trivsel.
Ovenstående definition kan blive præciseret på nationalt og/eller regionalt plan."

KOMMENTERENDE NOTER TIL DEN GLOBALE DEFINITION AF SOCIALT ARBEJDE
Kommentarerne tjener til at udfolde de nøglebegreber, der anvendes i definitionen og
beskriver professionen socialt arbejdes grundlæggende mandat, principper, viden og praksis.

GRUNDLÆGGENDE MANDAT
Professionen socialt arbejdes grundlæggende mandat omfatter fremme af social forandring,social udvikling, social samhørighed, styrkelse og frigørelse af mennesker.
Socialt arbejde er en praksisbaseret profession og en akademisk disciplin, der anerkender, atforbundne historiske, socio-økonomiske, kulturelle, kontekstuelle, politiske og personlige
faktorer tjener som muligheder og/eller hindringer for menneskers velbefindende og udvikling.
Strukturelle barrierer bidrager til ulighed, diskrimination, udnyttelse og undertrykkelse.
Udvikling af kritisk refleksion gennem refleksion over strukturelle årsager til undertrykkelse
og/eller privilegier baseret på race, klasse, sprog, religion, køn, handicap, kultur og seksuelorientering, og udvikling af handlingsstrategier for aktiviteter rettet mod strukturelle og
personlige barrierer, er centrale for frigørende praksis, hvor empowerment og frigørelse af
mennesker er målet.
I solidaritet med dem, der er dårligt stillede, bestræber professionen sig på at afhjælpe
fattigdom, frigøre udsatte og undertrykte, og fremme social inklusion og social samhørighed.
Mandatet til social forandring er baseret på den forudsætning, at socialt arbejde finder sted,når der er behov for forandring eller udvikling på individ, familie, gruppe, lokalsamfunds- eller
samfundsniveau. Socialt arbejde er drevet af behovet for at udfordre og ændre strukturelle

1

DEFINITION AF SOCIALT ARBEJDE

forhold, som bidrager til marginalisering, social udstødelse og undertrykkelse. Initiativer tilsocial forandring anerkender nødvendigheden af handlinger for at fremmemenneskerettigheder og økonomisk, miljømæssig og social retfærdighed. Professionen er
ligeledes engageret i opretholdelsen af social stabilitet, for så vidt en sådan stabilitet ikke
anvendes til at marginalisere, udstøde eller undertrykke nogen bestemt gruppe af mennesker.
Social udvikling forstås som strategier for intervention, målsætninger og politiske rammer,
sidstnævnte i tillæg til de mere populære behovsorienterede og institutionelle rammer. Social
udvikling er baseret på holistiske biopsykosociale, spirituelle vurderinger og interventioner derrækker ud over opdelingen i mikro-makro niveauer, omfattende flere systemniveauer ogtværsektorielt og tværfagligt samarbejde, målrettet en bæredygtig udvikling. Social udviklingprioriterer socio-strukturel og økonomisk udvikling, uden at lægge sig op ad konventionel
opfattelse af, at økonomisk vækst er en forudsætning for social udvikling.

PRINCIPPER
De overordnede principper for socialt arbejde er respekt for menneskers iboende værd ogværdighed, ikke at gøre skade, respekt for mangfoldighed og opretholdelse af
menneskerettigheder og social retfærdighed.
At være fortaler for og opretholde menneskerettigheder og social retfærdighed er socialt
arbejdes motivation og berettigelse. Det sociale arbejdes profession anerkender, atmenneskerettighederne kun kan eksistere i samklang med kollektiv ansvarlighed. Princippet
om kollektiv ansvarlighed tydeliggør, at individuelle menneskerettigheder i virkeligheden kun
kan realiseres i hverdagen, hvis mennesker tager ansvar for hinanden og miljøet, og
betydningen af at skabe gensidige relationer i lokalsamfund. Derfor er et vigtigt fokus i socialt
arbejde at advokere for menneskers rettigheder på alle niveauer, og at sikre at indsatser
bidrager til at mennesker kan tage ansvar for hinandens trivsel, samt at realisere og
respektere den gensidige afhængighed mellem mennesker og mellem mennesker og deres
omgivelser.
Socialt arbejde omfatter første, anden og tredje generations menneskerettigheder. Første
generations rettigheder refererer til civile og politiske rettigheder såsom frihed til at tænke og
ytre sig frit, frihed fra tortur og vilkårlig tilbageholdelse. Anden generation handler omøkonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, der bl.a. omfatter retten til et rimeligt
uddannelsesniveau, sundhedsvæsen, bolig og mindretals sproglige rettigheder. Tredje
generation fokuserer på de solidariske rettigheder bl.a. i forhold til verdens natur, ret til en
mangfoldighed af skabninger og sikring af værdier på tværs af generationer.
Disse rettigheder er gensidigt forstærkende og indbyrdes afhængige, og omfatter bådeindividuelle og kollektive rettigheder.
I nogle tilfælde kan principperne om "ikke at skade nogen" og "respekt for mangfoldighed"repræsentere modstridende og konkurrerende værdier for eksempel hvor rettigheder forkvinder og homoseksuelle krænkes i kulturens navn, herunder retten til liv.

2

DEFINITION AF SOCIALT ARBEJDE

De globale standarder for Socialt Arbejdes Uddannelse og Træning1 behandler dette komplekseproblem ved at anbefale, at socialrådgivere skoles i en grundlæggende
menneskerettighedstilgang, med en forklarende note, der lyder:”En sådan tilgang kan fremme en konstruktiv konfrontation og forandring, når visse
kulturelle overbevisninger, værdier og traditioner krænker folks grundlæggende
menneskerettigheder. Da kultur er socialt konstrueret og dynamisk, er den underlagt
dekonstruktion og forandring. En konstruktiv konfrontation, dekonstruktion og
forandring kan understøttes ved at tune ind på og med forståelse for særlige kulturelleværdier, overbevisninger og traditioner, indgå i kritisk og reflekterende dialog med
medlemmer af den kulturelle gruppe vis-à-vis bredere menneskerettigheds forhold.”

VIDEN
Socialt arbejde er både tværinstitutionelt og tværfagligt, og trækker på en bred vifte af
videnskabelige teorier og forskning. ”Videnskab” forstås i denne sammenhæng i sin mest
basale betydning som ”viden”. Socialt arbejde trækker på dets eget teoretiske grundlag og
forskning, som er i kontinuerlig udvikling, samt på teorier fra andre humane videnskaber,herunder, men uden at være begrænset til, udvikling af lokalsamfund, socialpædagogik,administration, antropologi, økologi, økonomi, uddannelse, ledelse, sygepleje, psykiatri,psykologi, folkesundhed og sociologi. Det unikke ved forskning i socialt arbejde og socialt
arbejdes teorier er, at de anvendes i praksis og at de har et frigørende sigte. En stor del af detsociale arbejdes forskning og teori er udviklet i samarbejde med brugere i en interaktiv,
dialogisk proces, og derfor baseret på viden fra konkrete praksismiljøer.
Den nye definition anerkender, at socialt arbejde ikke kun er informeret af eller baseret påviden fra konkrete praksismiljøer og vestlige teorier, men også af oprindelige folks viden. Endel af arven fra kolonitiden, er, at kun vestlige teorier og kundskaber er blevet værdsat, og at
oprindelige folks viden er blevet devalueret, overset og domineret2 af vestlige teorier og viden.
Denne definition søger at standse og vende den proces ved at anerkende, at oprindelige folk ihver region, land eller område bærer deres egne værdier, kilder til viden, og måder at overføreviden på, hvorved de har ydet uvurderlige bidrag til videnskaberne. Socialt arbejde søger at
rette op på en vestlig kolonialisme og herredømme over videnskab gennem historien ved atlytte til og lære af oprindelige folk verden over. På denne måde bliver socialt arbejdes
vidensgrundlag genskabt sammen med og informeret af oprindelige folk, og kan praktiseres
mere hensigtsmæssigt, ikke alene i lokale miljøer, men også internationalt. Baseret på FNs
arbejde, definerer IFSW oprindelige folk som mennesker der:•
12bor inden for (eller opretholder tilknytning til) forfædres geografisk afgrænsede territorier
har tendens til at opretholde særegne sociale, økonomiske og politiske institutioner
indenfor deres områdetypisk ønsker at forblive særskilt kulturelt, geografisk og institutionelt, snarere end atassimilere sig fuldstændigt i det nationale samfund
identificerer sig selv som indfødte eller stammefolk
http://ifsw.org/policies/global-standards/’hegemonised’3

DEFINITION AF SOCIALT ARBEJDEPRAKSIS
Socialt arbejdes legitimitet og mandat ligger i dets intervention på de felter, hvor mennesker
interagerer i deres lokalsamfund. Lokalsamfund omfatter de forskellige sociale systemer, sommennesker lever i, og de naturlige, geografiske områder, som påvirker livet for de pågældendemennesker dybt. Socialt arbejde advokerer for den inddragende metode, hvilket afspejles isætningen "inddrager mennesker og strukturer for at adressere livsudfordringer og for at opnåøget trivsel”. Så vidt muligt understøtter socialt arbejde arbejde med fremfor arbejde formennesker. I overensstemmelse med det sociale udviklingsparadigme, bruger socialrådgiverneen række færdigheder, teknikker, strategier, principper og aktiviteter på forskellige niveauer,
rettet mod systemvedligeholdelse og/eller systemforandring. Socialt arbejdes praksis spænderover en række aktiviteter, herunder forskellige former for behandling3, rådgivning,gruppearbejde, lokalsamfundsarbejde, politikformulering og analyse, samt fortalervirksomhed4og politiske interventioner. Ud fra et frigørende perspektiv støtter denne definition socialt
arbejdes strategier om at styrke menneskers håb, selvværd og kreative potentiale ved at
konfrontere og udfordre undertrykkende magt-dynamikker og strukturelle årsager til
uretfærdighed, og dermed indarbejde både mikro-makro og personlige-politiske dimensioner af
interventioner til sammenhængende indsatser. Socialt arbejdes helhedssyn er universelt, menprioriteringerne i socialt arbejdes praksis varierer fra land til land og over tid, afhængigt af
historiske, kulturelle, politiske og socioøkonomiske forhold.
Socialrådgivere i hele verden har ansvar for at forsvare, berige og realisere de værdier og
principper der afspejles i denne definition. En definition af socialt arbejde kan kun blive
meningsfuld, når socialrådgivere aktivt forpligter sig til dens værdier og visioner.

SUPPLERENDE TEKST, DER BLEV VEDTAGET PÅ IFSW GENERALFORSAMLING I TILKNYTNING
TIL VEDTAGELSEN AF OVENSTÅENDE NYE GLOBALE DEFINITION AF SOCIALT ARBEJDE"Ingen del af denne definition må fortolkes på en måde der kolliderer med eller forstyrrer
forståelsen af andre dele af denne definition""Præciseringer på nationalt og/eller regionalt plan må ikke kollidere med eller forstyrre
betydningen af definitionens forskellige elementer og ånden i hele definition""Da definitionen af socialt arbejde er et nøgleelement i etablering af en faggruppes identitet,skal en fremtidig revision af denne definition først indledes efter omhyggelig vurdering af
implementeringsprocessen og et behov for en ændring. Første valg skal være at tilføje
yderligere bemærkninger, frem for en ændring af definitionen."

34’therapy’ er her oversat til ’behandling’’advocacy’ er her oversat til ’fortalervirksomhed’4