Slobrekka, Iveland

2 em store feschynite-(Y). Samling Arild Ol1lestadMuskov;ukrystaller oppril3 em jJli hematin.
Somlillg Bj,jm Thor/ve;1.

For/selle/se fra IIr. 4 - 2006
Krystaller av gadolinitt fra Frikstad er f0rste gangbeskrevet av Sehetelig (i Br0gger et. al. 1922). Hangil" en inngaende beskrivelse av flatcutviklingen av
kryslallene. Han beskriver materialet som "dyptgr0nnsvarl med sterk fettakLig glans" og at kryslalIcnc i Iynnslip er full I anisolrope og ulen plco·kroismc.

1,5 x 3 em star krystallgruppe med en I mm kiaI',
glassaklig, gr¢nl1 yttersone, og el indre av vanlig
svart mctamikt gadolinitt. Den ytre sOllen er krystallin, og bestar av et mineral i gadolinitt-gruppen ..
Noen f1V krystallene hal' el gul-oransje overtrekk av
tengeritt- Y (?), men er ellers skinnende svarte i far·gen. Kamphaugitt· Y er identifisert som hvite naleformede mikrokrystaller i sprekker i gadolinittkrystaller.

Magnetitt
I feltspat og skriftgranitt opptrer oktaedriske krystalIeI' og krystalline masser pa opptil 10 em. Magnetitt
er et vanlig aksessorisk mineral, men det er vanskelig a fa frem he Ie krystaller. men fine krystaller kan
i noen lilfeller frigj¢res fra feltspaten. Magnetitt og
gadolinitt finnes sjeldent sammen. men if01ge
Bj0r1ykke (1934) kan man finne sma idiomorfe
euxenitt·(Y) krystaller som inneslutninger i magnetitt.
Sl'essarlin-almandin blandkryslaller
M0rker0de, neslen brunsval1e granater kan finnes
relativt hYl'pig i uregelmessige krystaller opp til 4-6em. Som en sjeldenhel er uregelmessige krystaller
med st¢rrelse opplil 20 em funnel. Sammcn·setningen ligger mellom spessartin og almandin, med overvekt av spessartin komponenten. Den m¢rke fargenkan skyIdes et visst innhold av yttrium.
Granalkryslallene har ofte en uregclmcssig flaltrykl
form som kan minne om kryslallformcn til gadoliniH.

Oct kan one vrere vanskelig A skille gadolinitt,
m0rke granatkrystaller og r0ykkvarts fra hverandre,men den skinnende svarte overflalen og de flaterikc
krystallene er karakteristisk for gadolinitten.

I nocn lilfcller kan man finne mindre. bedre lItviklede krystaller 50111 cr mcrmere det rene spessartinendeleddet i sammensetning, ofte finnes disse sal11men mcd cpidotmasse.

Neumann (1985) beskriver krystaller sam A. O.
Larsen og A. Asheim har lInders0kt elter el funn av
Ores! Landsverk fra Slobrekka. Denne stuffen hal' en3

2 CIIl hematin krysfnll. Sanding Arild Omestad.

5 elll allanilt-!ee) krystall. Salll/ing FrankStr¢J1I1Ilell.

AlbitlDet er funne store plater med albittkrystaller, derenkeltkrystallene kan komme 01'1' i 1,5 em.
Krystallcnc scr hvite ut, men termincringcnc er ofte
fargel~se med en briljant glassglans.
Ofte er albittkrystallene overvokst med skarpkantete, opptil 4 em store muskovittkrystaller, og noen

Allanitl-(Ce)Allanitt-(Ce) er et ganske vanlig mineral i
Slobrekka, og finnes i slanke krystaller pa opplil 40
em. Allanitt-(Ce) finnes oftest i feltspat som ofte
viser en karakteristisk ol11vandlingssone fundt krystallen (radioakliv pavirkning?). I enkelte til feller erallanittkrystallene omvandlel til ankylitt-(Ce).

ganger mcd et belegg av hematitt, noe som kan gi
praktfulle stuffer. Hematin er et sjeldent mineral iomradet.
Massiv plagioklas fra hovedpegmatitten viser noen
ganger fin manesteinseffekt.

Polykras-(Y)Skinnende SV3l1e kryslaller av polykras-(Y) er funnel j mikroklin. Krystallene opptrer ofte mange sammen, og sl~rrelsen er fra 2 til 5 millimeter.
Polykraskrystallene har en karakleristisk "slipsform", dvs. flale krystaller sam er betydelig lengre
enn brede, og med en tydelig spiss sam avslutning.

A<:sehynitl-(Y)IEsehynitt-(Y) kan finnes som uvanlig velutviklede
krystaller i matriks eller l~se pa opptil 2-3 em.
Krystallformen er svrel1 karakteristisk for delte

Fergusonitl-(Y)Krystaller av fergusonitt-(Y) pa opptil 2-3 em erfunnel pa tippen. Disse krystallene sitter i den mer
finkomete pegmalilten. Krystallene av fergusonilt(Y) har et karakteristisk kvadratisk tverrsnitt og en
svrert skinnende svm1 glans pa bruddflatene.

mineralet. JEschynitt-(Y) er funnet sammen med~dlig mikroklin og biotitt. Ogsa Bj~r1ykke (1934)
har beskrevet resehynittkrystaller fra Slobrekka, og
krystallene funnet i dag er forbl~ffende like de kryslallene Bj~rlykke beskrev, bade i sl~rrelse og form.
Del er ogsa funnel sl~rre uregelmessige krystaller av
resehynitt-(Y) pa lippen.

Mikroklin
Godt utviklede rosa krystaller kan finnes i overgangen mellom feltspat og kvarts i hovedpegmatitten.

4Det blir uansett funnet krystaller av beste kvalitet i
Slobrekka hvert ~r, og del blir sprengl fram ny masse
med jevne mellomrom slik at aile skal ha mulighet
til a Finne krystaller.
Jeg vel i hvert fall helt sikkert at del ligger en enda
st~ne gadolinittkryslall med mitt navn paskrevet eteller annet sted pa tippen.
Olav Revlleim

Biotit!
Store nak er relativt vanlige. Krystaller og nak med
krystallflater kan unntaksvis finnes i feltspat.
Generelt i Evje og Iveland er biotin er ofte et viktig
ledemineral til sjeldnc l11ineraler, men de sjeldne

mincralene i Siobrekka viser ingen tydelig binding
mot biotin.

Muskovill
Muskovitt er ofte funnet i skarpkantctc pscudoheksagonale krystaller. I den primrere pegmatittcn fin-Kilde..
BARTH, T. F. IV. (/947): Tile lIieke/iferolls Ivelalld-nes kryslaller og krystallgrupper pa rundt 10 em

Evje al1lpMbolite and its relations, Norges geolog.

innevoksl i feltspat. Muskovitt finnes ogsa som velulviklete krystaller P50 albin sammen med hematilt.
Denne typen kryslaller blir sjeldent mer enn 4 em.

iske IIl1ders¢kelse 1680
BJ(iJRLYKKE, H. (/934): The lIIilleral paragellesis

aud classificatioll of the granite pegmatites ill
Ivelalld, Setesdal, Soltthern Norway, NorsklImenill
IImenitl finnes bade SOI11 sl~rre flak i feltspat og sommindre (opptil I em) uregelmessige krystaller.

Geologiske Tidsskrift 14BR(iJGGER, IV. C. (1906): Die Milleral;ell der slld-IIonvegische Granitpegmatitgallge I, Niobate,Tall1alate. Titanate ul1d 7ital1lliobate, Vhf. Selsk. SkI'.
MOI-Nal KI 1906 6BR(iJGGER, IV. C., VOGT. Th., SCHETELlG, I.

Bismutinitt
Sommeren 2004 ble det funnel et slykke kryslallinbislllutinitt pa tipphaugen. Stykket malte 22 cm. og
ble funnet ulen malriks. Bisl11utinitten var del vis(/922): Die Milleraliell del' slIdl10nvegisclle
Grallitpegmatitgal1ge II, Die Silikate del' Selteller
Enlell, Vid. Selsk. Skr. Mat-Naf KI 1922
FRIGSTAD, O. F. (1968): Ell IIl1ders¢kelse

omv31ldlellil bismitt.

BisJ1111linilten visle karaktcristisk fibrig opptrcdcn
og gra mctallisk farge. Bismilt opplrer som ct gulfarget bclegg pa bislllutinilten.

Mulighele.. fo .. nyCunn
Som tidligere skrevet er del gode mllligheler forfunn av Oere av disse mineralene pa tippen iSlobrekka. Mange av dem er imidlertid ganske
sjeldne, og det krever innsats for a finne demo Noen
ganger star bel0nningen i forhold til innsalsen og vel
s~ det, mens andre ganger blir del mye slit for lite.

skrifler 68
NORDRUM, F. SI. (2003): Nyftlllll av lIIilleraler i
Norge 2002-2003. KOlIgsberg Milleralsylllposilllll
2003
REVHElM, O. (2004): Gadolilliu-Y og alldre 1II;lIeraler Fa Siabrekko,
Ivelolld, KOlIgsberg

Milleralsymposiul1I 2004.... !9J~~Y01'C/eave/allditsollerte pegmatittganger i Iveland·Evje. Hovedjagsoppgave, Ulliversitetet pci Btindern
NEUMANN, H. (/985): Norges lIIilleraler, NGU

091<oboltgruvene5