Mineraler i Vinstradalen, Oppdal
Tor WitslIJ
Oppdal er like slort som heile Vestfold og mesleparten er fjell. Skildnad i alder pa dei eldsle
og yngsle bergartane er om lag ein milliard
Del er ikkje underleg al her finnes og er funne
mykje inleressanl, faklisk sa mykje al vi her ma avgrense oss Iii eil mindre omrade. Del var
nalurleg a velge Vinslradalen. Her er 10 omrade som er sv<erl mineralrike. Ein kon!aklsone iein kryslallinsk kalkslein ved Vinslra elv og ein serpenlinkropp oppe i Risbergel er dei 10
mesl spennande plassane.

ar.

I konlaklsona finn ein vanlege skarnmineral som diopsid, vesuvian, lremolill, aklinolill,grossular og and radiI!. Mellom diopsid og kalsill-marmor kan ein sja kvil dolomil!. Funnel av
den smaragd-gmne Ca/Cr-granalen uvarovill var nok del mesl spennande. Elles er delrikeleg med epidot og c1inozoisit!. Ved sid a av skarnminerala finnes magnetill som dryge
massar eller som sma krystallar i marmoren, ofte sam men med andradill. Kapparkis finnes i
sma mengder i magnetillmassane. Elles er det i lausblokker funne skapolill, ferroaxinill,dravill og davidil!. Melamikl amorll davidill opplrer som sma svarle korn med ei m0rkraud
ring kring seg i ein raudleg felsaklig orthoklas. Eil Iiknande funn av eil mineral ichrichlonitgruppen er rappOrlerl av Malhiesen (1970) fra Bidjovagge. I Vinslradalen er
orthoklasblokkene ofte omgill av ein Iys gulbrunn dolomill og dei opplrer i relalivl rikelege
mengder. Av ferroaxinill og skapolill er del gjorl eit einasle funn av kvar, mens dravill ervanleg sam men med marmorlinser i fyllillen. Pyrill, hemalill og raud og fiolell hemalill-oker
er vanleg. Under eil overheng er del rikeleg med slavikil!.
Fra skarnforekomslen i Vinslradalen er disse mineralene pavis!: a/bilt, andradilt, cha/kopyritt,clinozoisitt, davidilt, diopsid, d%mitt, dravift, epidot, ferroaxinilt, grossular, grOnerilt, hematilt,
magnetilt, magnetkis, orlhoklas, pyrilt, skapolitt, uvarovilt, vesuvian.
Lenger S0r Iigg ei slor selergrend og pa s0rsida av dalen opp mol Risbergel Iigg ein
serpenlinkropp. Forekomslen heiler Svartholhaugan. Her dreiv dei fram Iill krommalm underf0rsle verdenskrigen. Krommineralel er kromill. Del Iigg innleira i en lilla klinoklor.
Serpenlinen er uvanleg mineralrik. Hovudmineralel er lizardill, men Iill anligorill og
c1inochrysolil er og pavis!. I malmen er funne gedigen kappar, elles er del mykje magnelill,magnesill , kalsill og lalk, Her er ei heil rad med sekund<ermineral slik som hydromagnesill,hexahydrill, brucill, nesquehonill, aragon ill, dolomill og arlinil!. Del sisle opplrer som lelle
mailer av sma kryslaller eller som sma halvkuleforma aggregal, og er f0rsle og hillil einasle
funn i Norge. Eil anna funn er enno uidenlifisert, men er lruleg ein sekund<ert, magnesiumrik
amfibol som liknar jimlhompsomill (S. Bergs!01, personlig meddelelse).
Fra serpenlinforekomslen ved Svarlholhaugan er disse mineralene pavis!: aktinolilt,antigorilt, aragonilt, arlinilt, brucitt, clinochlor, clinochrysotil, dolomitt, flogopilt, hexahydrilt,hydromagnesilt, kalsilt, kobber, kromilt, lizardilt, magnesilt, malakilt, magnetilt, nesquehonilt,talk, tremolilt, uvarovilt.
Vi lakker f01gende personar som har idenlifiserl mineral fra Oppdal: E. Wulff Pedersen(Geologisk Museum, Oslo), H. Halling og G. Juve (NGU, Trondheim), S. Bergsl01 (NTNU,Trondheim), A. O. Larsen (Norsk Hydro, Porsgrunn) og I. Th. Rosenquisl (Geologisk Inslilull,Oslo).

Referanser
MATHIESEN, C. O. (1970): An occurrence of unusual minerals al Bidjovagge, Northern
Norway. Norges Geologiske Unders0kelse 266,86-104.

72

Olivin (forsteritt) i talk fra klebersteinen i 0rnberget, Oppdal.
Foto: Roger Bjerkan

73