UVITT. DRAVITToFRA BORGENASEN, ASKE,R.
Mineraler i turmalingruppen fra druser i Drammens-granitt
Knut Eldjarn MD, Norsk Analyse Center als, l36l Billingstad

Oslo-feltet er beromt blant geologer og mineraloger. Permtiden var en
geologisk urolig periode i dette omridet med store sprekkdannelser ijordskorpen og tilf6rsel av magma fra jordas indre. Disse prosessene
sammen med en innsynkning har skapt Oslo-feltet slik vi kjenner detidag. I slutten av forrige irhundre og utover i vflrt irhundre bte det
publisert en rekke omfattende mineralogiske og petrografiske beskrivelser av eruptivbergartene og kontaktmetamorfosen i dette omriLdet.
W.C. Brtigger og Jacob Schetelig publiserte geologiske beskrivelser og
kart fra omridet med flere viktige publikasjoner om eruptivbergartenes mineralogi (1, 2). V.M. Goldschmidts klassiske beskrivelse av kontaktmetamorfosen stammer ogsfl fra studier i Oslo-feltet (3). I perioden 1930 - 1960 ble eruptivbergartene i omr6det grundig studert av
blant annet T.F.W. Barth (4) og O. Holtedahl/ J. A. Dons/ C. Oftedahlog E. Srether (5). De siste 30 iLr har Gunnar Raade publisert en rekke
beskrivelser av mineralogien i miarotitiske druser og pegmatitter iomrfrdet. Mye av dette arbeidet er utf4rt i nrert samarbeid med norske amatorgeologer.
Druseromsmineraler i Drammensgranitten.
Den dominerende dypbergarten i omr6det
rundt Drammen er en vanlig biotittgranitt
som gAr under betegnelsen "Drammensgranitt". Den bestir i hovedsak av r6d feltspat, grAhvit kvarts og moderate mengder
av svart biotitt. Druser dannet ved avkj@ling av dypbergarter med gassfyllte hulrom
kalles ofte miarolitiske druser og inneholder vanligvis krystaller av feltspat, r6yk-kvarts og biotitt-glimmer. Anrikning av

sjeldnere elementer i stprkningens sluttfase, hydrothermal omvandling og stofftilforsel kan gi opphav til en rekke andre
mineraler. Drusene i Drammens-granitten
er opptil I m i st@rrelse med r@ykkvartskrystaller som en sjelden gang kan vere
10 - 20 kg. Men de fleste drusene er mye

mindre - ofte bare 2 - l0 cm i diameter.
Mange mineraler finnes velkrystallisert pidrusene og kan danne vakre mineralstuffer.
Mineralene fra druser i Drammensgranittenog de andre dyperuptivene i Oslofeltet er

grundig beskrevet av Gunnar Raade(6,7,8,9,10), J. Brommeland (11) og K.
Eldjam & H. Fylling (12). Det er til sammen bestemt nrr JO forskjellige mineraler
fra drusene i Drammensgranitten. Detteomfatter ogsA mineraler som ikke stammer

fra den opprinnelige "miarolitiske drusedannelse", men fra senere hydrothermal tilfprsel blant annet i forbindelse med nerliggende malmganger. Drusene er serlig tallrike i granittens grensesoner mot omvandlede kambrosiluriske sedimentare bergarter. I noen tilfeller er det tegn til en retro-grad stofftilfprsel til granittens druser

148

Schorlunder den kontaktmetamorfe prosessen.

Turmalin-gruppens mineraler.
Turmalin-gruppen omfatter en gruppe med
boro-silikater som har den generelle kjemiske formel
AX:Yu(OH,F)(OH,O),(BO:):SirO,'
Turmalin-gruppen omfatter (1991) l0 godkjente mineraler hvor ulike elementer inngflr i posisjonene : A: Na,Ca

X: Fe, Mn, (Li,Al), Mg etc.

Y: Al, Fe, Cr

Dravitt

Rene endeledd er meget sjeldne, vanligvis
finnes blandinger som i hovedsak bestflr av

Uvitt

Analyser av turmalin fra Borgendsen,schorl (Na,Fe,Al), dravitt (Na,Mg,Al)'

Asker med fargevariasjon i samme krystall. Elekrronmikroskopi med energidispersiv spektrometri. Alv Olav Larsen, Norsk
Hydroelbaitt ( Na,Li,Al) eller uvitt (Ca,Mg,Al).
Turmaliner forekommer sarlig i granittpegmatitter, i eruptivbergarter og som fOlgemineral i malmganger, men finnes ogsl iregionalmetamorfe og kontaktmetamorfe
bergarter. Saerlig litiumturmalinene er fargerike og brukes mye som smykkesteiner.
I Norge er svart schorl vanlig i granittpegmatitter og granitter, mens dravitt og uvitt
finnes i enkelte regionalmetamorfe bergar-Drammensgranitt ved Nedre Eiker kirke
beskrevet av Raade i 1969 (11). I et lite
omride f& meter fra kontakten mot hornfelsbergartene ble det i tillegg til svart

schorl funnet turmalinliknende aggregatersom er hvite, grflgr6nne til m@rk gr6nne.

ter og i tilslutning til malmganger.

Rtg-diffraksjonsanalyser bekreftet at det er
mineraler i turmalin-gruppen, og den lyse
fargen utelukker Schorl.

Turmaliner i Drammens-granitten.

Strfllige aggregater av svart turmalin(schorl) er vanlig pi druser i Drammensgranitten. Enkeltkrystallene er ofte mindreenn 1 mm i diameter, men kan v€ere merenn 10 cm lange. Ofte danner krystallene
kuleformede aggregater eller vifter.
I et omr6de ved Borgenflsen i Asker mellom Oslo og Drammen er granitten sarlig
rik p& miarolitiske druser ner kontaktso-Kjemisk sammensetning.
Turmaliner viser ofte varierende farge og
sammensetning i samme krystall. I materialet fra BorgenAsen er det vifter opptil 2
cm i diameter hvor enkeltkrystaller opptil 1
cm varierer i farge fra hvit til mprk grpnn
og fra lys brun til m@rk gr@nn. 2 slike krystallfragmenter med fargevariasjon ble

nen til de kambrosiluriske urene kalkstei-undersokt av Alv Olav Larsen ved Norsk

ner som er omvandlet til homfels. Svart
turmalin (schorl) finnes i drusene, som

Hydros Forskningssenter i Porsgrunn.
Analysene ble gjennomfort ved hjelp av
elektronmikroskopi med energidispersiv

enkelte steder var relativt store med svakt
ametystfargede r@ykkvartskrystaller 10-20
cm. Ved siden av mikrokliniorthoklas er 1M muskovitt i form av lysegrpnne krystallaggregater vanlig pA drusene sammen med
anatas i mm-store krystaller til dels i pseu-

domorfoser etter titanitt. Det er klare lik-

hetstrekk med mineralogien i drusene i

spektrometri. Resultatene framg&r av flguren og viser at de lyse turmalinmineralene
ligger mellom uvitt (hvit) og dravitt (lysbrun) med innslag av schorl (gr0nn)
En mer npyaktig kjemisk analyse ble gjennomf@rt etter dekomponering med konsen-

trert flussyre og svovelsyre ved oppvar-

149

ming i lukket system. Analysene ble gjen-

The dominant plutonic rock in the area

nomfprt ved Norsk Analysecenter ved

around the city of Drammen is an ordinary
biotite granite often referred to as "Dram-koblet emisjonsspektrometri (ICP-AES) av
den lyseste og mprkeste (svarte) turmalinen fra Borgenisen. Resultatene viser atmens-granite". Miarolitic cavities are com-mon - especially in the marginal areas ofden lyseste turmalinen er 69Vo uvitt og

the pluton - and may reach sizes up to 1 m,even if most are 2 - l0 cm in diameter.
Close to 70 different mineral species havebeen identified from the cavities in theDrammens-granite. The ironrich schorl

30Vo dravitt, mens den svarte turmalinen er

98 Vo schorl.

Konklusjon.
Den vanligste turmalin i de miarolitiske

druser i Drammensgranitten er schorl som
finnes i tynne n&ler og krystallaggregater iform av kuler og vifter opptil l0 cm. I granittdrusene ved Borgenisen i Asker er det
pivist opptil 2 cm - lyse turmalinaggregater som er hvite, lysebrune til gr6nne. Disse mfl klassifiseres som uvitt-dravitt.
Forekomsten av anatas og lM muskovitt
pseudomorfoser etter titanitt i de samme
drusene tyder pA en mineralisering i flerefaser. Turmalinmineralene er blant de siste
til fl utkrystallisere seg pfl drusene. Forekomsten av kalsium/magnesiumrike turmaliner kan vaere et resultat av retrograd kjemisk p6virkning pi granitten fra de sedimentere bergartene under den kontaktme-

Augir und Nephelinsyenire. Z.f.Krystallo-

tamorfe prosessen.

graphie

member of the Tourmali-group is notuncommon and was identified by earlyobservers. As a contribution to the mineralogy of the cavities in the Drammensgrani-

te and as a tribute to the previous work
done by Gunnar Raade, this article describes an occurrence of Uvite and Dravite
tourmalines from Borgenlsen in Asker
very close to the contact between the gra-nite and the cambrosilurian limestone andshale.

Litteraturfortegnelse :1. Brdgger W.C., 1890, Die Mineralien derSyenitpegmatitgange der siidnorwegischen

2. Brogger W.C. et. al. 1894 - 1933, Die
Eruptivgesteine des Kristianiagebietes IVII. Vid. selsk. Skr., Oslo.
3. Goldschmidt V.M. 1911, Die Kontaktmetamorphose im Kristianiagebiet. Vid.

Abstract
The mineralogy and petrology of the permian igneous rocks of the Oslo region
have been subject to studies by many geologists and mineralogists. Comprehensive

Selsk. Skr. 19l I , Oslo.
4. Barth, T.F.W. 1945. Studies on the Igne-descriptions were published by W.C. Brrigger, Jakob Schetelig and W.M. Goldsch-ous Rock Complex of the Oslo Region II
Systematic Petrography of the plutonic
Rocks. Vid. Akad. skr. Oslo
5. Holtedahl O., Oftedahl C., Dons J.A. &Srether E. Studies of the Igneous Rockmidt in the early part of this century themineralogy of the igneous rocks an related
contact metamorphism. Further petrological studies were undertaken by T.F.W.
Barth, O. Oftedahl, E. Srether and J.A.
Dons from about 1930 - 1960. During theComplex of the Oslo Region. Contributions in the series of Vid. Akad. Skr., Oslo.
6. Raade G., 1962. On the occurrence of 1-

last three decades Gunnar Raade has
published a number of articles describing
the mineralogy of the miarolitic cavitiesand pegmatites related to the igneous rocksof the Oslo region. In this work he has had
a close cooperation with many mineral collectors in the area.

M muscovite crystals from Nedre Eiker
Church. Norsk Geol. Tidskr. 42,389.
7. Raade G. 1968. Bavenite from druses inthe biotite granite of the Oslo region. Contributions to the mineralogy of Norway.
No. 39 Norsk Geol. Tidskr. 48.259.

150

8. Raade G. 1969. Cavity minerals fromthe Permian biotite granite at Nedre Eiker
Church. Contributions to the mineralogy ofNorway. No. 40. Norsk Geol. Tidskr. 49.
227 -239.
9. Raade G. 1971. Om druserom i Drammengranitten. Nytt fra Oslofeltgruppen Nol l97r i0- 13.

10. Raade G. 1972 Mineralogy of the Mia-rolitic Cavities in the Plutonic Rocks of theOslo Region, Norway. The Mineralogical
Record Vol. 3. No 1. 7-llll. Brommeland J. 1980. Mineralien vonSTUTT

Drammen. Lapis Jg.5. Nr. I019-21.
12. Eldjam K & Fylling H. 1982. Drusemineraler fra granitter og syenitter i Oslo-feltet. NAGS-nytt9. ilrgangnr.4 s.6 - 23.

13. Dietrich R.V. 1985. The Tourmaline
Group. Van Nostrand Reinhold, NewYork.
14. Dunn J.P., Appleman D., Nelen J.A., &Norberg 1977,Uvite, a New (old) common
member of the Tourmalin Group and its
implication for collectors. The Mineralogical Record vol 8. No. 2 100 - 108.

FAMLE I BLINDEBERGVERKS-A'YTT

Holder deg orientert om vitksomheten i norske liell
Bestill nel 9 nn i Aret - Pris kn l5O,BE RGVERKS-NYTTa--u--Postb. 1 438 Leang en, 7 002 TRON D H E MI

Nord-Norsk
Mineral Museum
Bydetun,I Toftagerstua, Bardu
Salangen v/E6 10 km sor for Setermoen
Steinsamlingen inneholder ca 600 stein og
mineraler fra hele verden,men med hoved'

vekt lagt pi minerater fra Nordkalotten og fossiler fra Andoya.

I alt 11 store glassmontre over 2 etasjer, og med egen salgsavd'
med mineraler, smykker og gaveartikler i stein. KjOp, salg, bytte av mineraler.
Gemologiridgivning, salg av brettesker til samlere.

Apent hele fiLret.
I

Brillianten Steinsliperi
Vigdis M. Thomassen
JOrgen D. Larsen
Brandvoll,9250 Bardu
Tn.77 l82l6l - 77 18 51 89II