Tematisk satsingsområde

Fellesskap
Rapport fra arbeidsgruppen
21.06.2023

1

Innholdsfortegnelse
Forord ....................................................................................................................................... 3Målsetning og samfunnsu7ordringer ....................................................................................... 4Målsetning ............................................................................................................................ 4
Samfunnsu7ordringer .......................................................................................................... 4
1. Tillit og demokra< ......................................................................................................... 5
2. Sosial ulikhet og utenforskap ........................................................................................ 5
3. Oms<lling av velferdsstaten ......................................................................................... 5
4. Klimaendringer og miljø ............................................................................................... 6
NTNU Fellesskaps aksjonsfelter ................................................................................................ 6
1. Samfunnsmessige fellesskap ............................................................................................ 6
2. Kulturelle fellesskap .......................................................................................................... 6
3. Stedsforankrede fellesskap ............................................................................................... 7
4. Teknologisk medierte fellesskap ....................................................................................... 7
NTNU Fellesskaps overordnede problems<llinger.................................................................... 7
Fagmiljø på tvers av NTNU som kan bidra <l problems<llingene ......................................... 8
Finansieringsmuligheter i Forskningsrådet og Horisont Europa ........................................... 9
Eksterne samarbeidspartnere .................................................................................................. 9
Relevans for NTNUs utdanninger ............................................................................................. 9
Hvordan kan kunnskapen som utvikles tas i bruk? ................................................................. 10BærekraS, muliggjørende teknologier og globalt perspek<v ................................................. 11BærekraS ............................................................................................................................ 11
Muliggjørende teknologier ................................................................................................. 11
Globalt perspek<v .............................................................................................................. 11
Faglige overlapp med de andre TSOer .................................................................................... 12
NTNU Fellesskap og NTNU Helse og livsvitenskap .............................................................. 12
NTNU Fellesskap og NTNU Energi....................................................................................... 12
NTNU Fellesskap og NTNU Samfunnssikkerhet og beredskap ............................................ 12
NTNU Fellesskap og NTNU Hav og kyst .............................................................................. 132

ForordI mars 2023 beslu.et styret ved NTNU å videreføre tema:ske satsingsområder som strategiske
virkemiddel ved NTNU i tråd med NTNUs strategi. De fem forslagene som ble vedta. var (1) Energi, (2)Hav og kyst, (3) Helse og livsvitenskap, (4) Samfunnssikkerhet og beredskap og (5) Fellesskap.
Styrevedtaket fremhevet at de fem forslagene er på overordnet nivå, og det er helt avgjørende å
iverkse.e en videre prosess med å konkre:sere og avgrense hver av de fem satsningene og avklare
eventuelle grenseganger mellom de fem. Rektor har nedsa. arbeidsgrupper for hvert ini:a:v med
deltagere fra aktuelle fakultet/ins:tu.er. Videre har det bli. etablerts strategiske råd for alle satsinger
som vil ta arbeidet fra arbeidsgruppene videre.
Denne rapporten er et resultat av arbeidsgruppen NTNU Fellesskap. Arbeidsgruppen ﬁkk i oppdrag å
avgrense og konkre:seres det faglige innholdet i NTNU Fellesskap. Arbeidsprosessen i gruppen harvært jevnlige møter og innspill fra forskningsgrupper ved NTNU. Arbeidsgruppens sammensetning var:Navn
O4ar Ness

S&lling
Professor

Aurora Hoel

Professor, Prodekan for kunst og
nyskaping
Professor

Le&zia Jaccheri
Monica Lille=ell

Ragnar Torvik

Professor, Fagenhetsleder, Nestlederutdanning
Professor, Studieprogramleder forMSc. i Urban Ecological Planning
Professor

Bernt Rundberget

Ins:tu.lederHilde Røysland

Seniorrådgiver, Sekretariat forarbeidsgruppen

Rolee Aranya

Organisatorisk &lhørighet
Ins:tu. for pedagogikk og
livslang læring (SU)Ins:tu. for kunst- og
medievitenskap (HF)
Ins:tu. for datateknologi og
informa:kk (IE)
Ins:tu. for nevromedisin og
bevegelsesvitenskap (MH)Ins:tu. for arkitektur og
planlegging (AD)Ins:tu. for samfunnsøkonomi(ØK)
Ins:tu. for arkeologi og
kulturhistorie (VM)
Avdeling for forskning,
innovasjon og eksternerelasjoner

Vi vil takke for oppdraget og det gode samarbeidet både innad i gruppen, med de andrearbeidsgruppene og ikke minst for alle nyXge innspill fra engasjerte forskningsgrupper ved
NTNU og Bård Li forskningsrådgiver ved SU. Utredningsarbeidet som presenteres i denne
rapporten framhever at missions-orienterte satsingsområder (målre\ede samfunnsoppdrag)kan mobilisere sterke forskningsmiljøer ved NTNU <l å bidra med banebrytende
kunnskapsutvikling, gjennom nyskapende forskning, utvikling og utdanning. Vi ser derfor frem<l hvordan NTNU Fellesskap, i sammenheng med de andre tema<ske områdene, kan bidra <lå realisere NTNUs visjon om å utvikle kunnskap for en bedre verden.
Trondheim, 21. Juni 2023
Arbeidsgruppe for NTNU Fellesskap

3Målsetning og samfunnsu3ordringerMålsetning
NTNU Fellesskap har som målsetning å forstå og utvikle samfunnsmessige, kulturelle,
stedsforankrede og teknologisk medierte fellesskap som fremmer livskvalitet, &llit, solidaritet og
nødvendig oms&lling i møte med de store samfunnsuKordringene.

Samfunnsu0ordringer
Norge og verden står overfor store u\ordringer som krever koordinert handling og kunnskapsbasert
oms:lling for å skape et bærekra]ig samfunn for nå:dens og frem:dige generasjoner. Norge skårer
stadig høyt på ulike levekårsmålinger. Disse høye plasseringene kan ses i sammenheng med det norske
poli:ske systemet og den norske (nordiske) velferdsmodellen, som begge forutse.er en høy grad av:llit, legi:mitet og fellesskap. De.e :l tross, er heller ikke det norske samfunnet forskånet fra etøkende press mot demokra:ske prosesser. Det økte presset viser seg ved at demokra:ets
forutsetninger ikke lenger kan tas for gi.. Den åpne og opplyste oﬀentlige samtalen, den saklige og
u\orskende deba.en, empa:sk og verdiggjørende dialog, :lliten :l kunnskap og forskning og
respekten for inkluderende og ansvarliggjørende demokra:ske prosesser er eksempler på slike
forutsetninger under press (FNs bærekra]smål; WHO Council of on the Economics for All; OECD
Economy of Well-being; Lang:dsplanen for forskning; Our Common Agenda – Report of the SecretaryGeneral UN; Interna:onal Ins:tute for Sustainable Development; EU Strategic Foresight).
Et levende demokra:sk samfunn bygger på innbyggernes ak:ve deltakelse. De sosiale og kulturelle
arenaene må derfor være innre.et slik at en mangfoldig befolkning mo:veres :l å bidra, med løsninger
og prosesser som gjør deltakelse mulig. Det norske velferdssamfunnet med en velferdsmodell som
bygger på høy :llit mellom folk og utstrakt bruk av fellesskapsløsninger. Den høye graden av :llit –både mellom individer og grupper i befolkningen, mellom befolkningen og myndighetene og mellomby og land – har lange historiske rø.er, og har sammenheng med opplevelsen av fellesskap og kulturell
iden:tet (Meld. St. 5, 2022-2023).
I en :d med rask oms:lling og store demograﬁske endringer som se.er velferdsmodellen under press,
må :lliten og fellesskapet styrkes på tvers av generasjoner og bakgrunner for å sikre bærekra]en i dennorske samfunnsmodellen. Sam:dig er fellesskap og livskvalitet for fram:dige generasjoner avhengig
av at nåværende generasjoner tar klimaendringene på alvor, og at det utvikles kunnskap, poli:kk og
praksiser som bidrar :l referdig og grønn oms:lling. De.e krever :ltak som reduserer økonomiske,sosiale og regionale forskjeller, bekjemper utenforskap, trygger arbeidsplasser, motvirker tendenser :lpolarisering og avmaktsfølelse, bidrar :l demokra:sk deltakelse og poli:sk ansvarlighet, og som
sam:dig bekjemper hatytringer, diskriminering og poli:ske ekkokammer. Et mer mangfoldig samfunn
har også muligheter :l å være mer krea:vt, innova:vt og nyskapende. Ansvaret for alt de.e ligger ikke
i én enkelt samfunnssektor. For å lykkes må vi evne å se sammenhengene mellom mange samfunnsog poli:kkområder og ha et langsik:g perspek:v. De.e forutse.er også innsikt i hva som over et langt:dsspenn har formet dagens samfunn og u\ordringene vi nå står i. Samfunnsu\ordringene rammer
ulikt, og det samme gjelder :ltakene som se.es inn for å løse dem, noe som kan føre :l y.erligere
spli.else og polarisering (UCL Ins:tute of Health Equity and NTNU WellFare, 2023).
NTNU Fellesskap se.er søkelyset på hvordan sikre et levedyk:g demokra: som ivaretar fellesskapets
beste, hvordan styrke :llit, solidaritet og samhold på tvers av ulike grupper og hvordan unngå
utenforskap i en sam:d preget av falske nyheter, trollfabrikker og økende polarisering. Et sentralt temai den forbindelse er forholdet mellom teknologi og samfunn, inkludert de ulike fellesskapene der
teknologier se.es i spill – med implikasjoner og konsekvenser som i mange :lfeller er uventede (foreksempel sosiale mediers bidrag :l polarisering).

4På den ene siden adresserer NTNU Fellesskap en ønsket utvikling, altså en felles verdi eller mål i trådmed demokra:, referdighet, inkludering og mangfold. Sam:dig adresserer temaet skyggesider ved
fellesskap, som nasjonalis:sk sjåvinisme, manglende global solidaritet, misbruk av kultur og historie,
polarisering, utenforskap og destruk:v konﬂikt. NTNU Fellesskap skal med andre ord utvikle kunnskap
om både posi:ve og nega:ve fellesskap, inkludert uintenderte eﬀekter av etablerte fellesskaper.
Med bakgrunn i det ovennevnte, grunnlagsdokumentet som ble laget for styresaken for NTNU
Fellesskap og en innspillsrunde fra forskningsgrupper ved NTNU, har ﬁre særlig sentrale
samfunnsu\ordringer bli. iden:ﬁsert: (1) Tillit og demokra:, (2) sosial ulikhet og utenforskap, (3)oms:lling av velferdsstaten og (4) klimaendringer og miljø.

1. Tillit og demokra0

Demokratiet er i krise og tilliten til institusjoner og mellom mennesker er synkende. Dette vises blant
annet gjennom vanskeligheter med å legitimere fellesskapsløsninger i en tid der omstilling kreves påen rekke samfunnsområder. Det er en utfordring hvordan framtidige generasjoner skal trenes og
utdannes til solidaritet, samhold, medborgerskap, demokrati og fellesskap. I den norske modellen er
det sentralt hvordan arbeidsplasser og trepartssamarbeid kan styrke fellesskap. Polariserte
fremstillinger i media og økende nyhetsunngåelse blant unge påvirker demokratisk deltakelse som
igjen truer demokratiet som styringsform. Mistillit, sosial eksklusjon og spredning av desinformasjon
danner grobunn for konspirasjoner og radikalisering. Utdanningssystemet (barnehage, skole,
universitet), inkludert universitetene sin rolle som stedlig fellesskap og samfunnsutvikler, utfordres ilys av behovet for forskningsinformert politikkutvikling og en opplyst og solidarisk offentlig samtale.

2. Sosial ulikhet og utenforskap

Sosial ulikhet øker både lokalt og globalt som et resultat av økende forskjeller i inntekt, formue, tilgang
til samfunns- og naturressurser, makt og muligheter til å påvirke egen livssituasjon. Økende sosial
ulikhet har konsekvenser for helse (fysisk og psykisk), livskvalitet og sosial deltagelse, ved å stå utenfor
arbeid og utdanning. Ulikhet kan lede til utenforskap og manglende sosial tilknytning, noe som igjen
kan lede til polarisering, radikalisering og spenninger mellom identitetspolitikk og
fellesskapsløsninger. Utenforskap kan også handle om religion, kjønn, generasjonskløfter, geografiske
ulikheter, spenninger mellom majoritets- og minoritetsbefolkning, konflikter om verdsetting av ulike
naturressurser, samt tilgang til og bruk av teknologi, tjenester og andre muliggjørende ressurser.
Utvikling av inkluderende fellesskap kan fungere som et sosialt sikkerhetsnett som kan bidra til å
styrke likestilling gjennom kollektiv representasjon. Men det finnes også fellesskap som truer
demokratiet, likestilling og omstilling til et bærekraftig samfunn. Marginalisering- og
ekskluderingsmekanismer i samfunnet er en sentral driver for rekru.ering :l grupper og miljøer med
destruk:v innvirkning på enkeltmennesker og samfunn.

3. Oms0lling av velferdsstaten

En kunnskapsbasert oﬀentlig sektor med bred :llit i befolkningen er grunnleggende for den norske
velferdsmodellen. Skal vi klare å bevare denne velferdsmodellen i en periode med mindre økonomisk
handlingsrom – og sam:dig bevare :lliten og legi:mitet :l universelle velferd – trenger vi å tenke ny.
om hvordan oﬀentlig sektor skal u\ormes med sine :ltak og tjenester. Svekket :llit og demokra:,økende sosial ulikhet og utenforskap, endringer i arbeidsliv, sektorfragmentering og demograﬁsk
sammensetning (inkludert eldrebølgen) se.er velferdsstaten under hardt press. Ny kompetanse må
utvikles og et sikkerhetsne. må på plass som hindrer at ﬂere faller utenfor, og som bidrar :l å fremme
samfunnsdeltakelse blant de som har falt utenfor. Verdsejng av mangfold og behov for ulike deler av
det endrede samfunnet er nødvendig for å sikre en inkluderende velferdsstat som sam:dig mobilisererkre]er i velferdssamfunnet. De.e innebærer blant annet økt samskaping med frivillighet, sivilsamfunn
og andre relevante aktører, sam:dig som det poli:ske ansvaret for menneskerejgheter og5bærekra]ig utvikling må ivaretas og forsterkes. Det ﬁnnes også handlingsrom for oms:lling og
innovasjon gjennom nye teknologier og nye modeller for organisering og ﬁnansiering av tjenester og
systemer. Slik muliggjørende kunnskapsutvikling krever imidler:d faglig kunnskap fra ﬂere disiplinerog transdisiplinær forskning, og at kunnskap og løsninger ak:vt tas i bruk i samfunnet.

4. Klimaendringer og miljøSamfunnsutfordringer knyttet til klimaendringer skaper en usikker fremtid både for nåtidige og
fremtidige generasjoner. Klimaendringene vil kunne lede til en rekke kriser knyttet til migrasjon og
geopolitisk ustabilitet, økonomiske omveltninger, økende helseproblemer (fysisk og psykisk) og skader
på kulturmiljøer og kulturminner, samt ikke minst til forringelse av miljøet gjennom tap av
artsmangfold, insektdød og spredning av fremmede arter. Slike kriser påvirker fellesskap både lokalt,
nasjonalt og globalt. Det kan oppstå spenninger mellom prioriteringer av klima og miljø på den ene
siden, og fellesskap og utjevning av sosiale forskjeller på den andre. Omstillingen til en grønnere
verden krever atferdsendring og kollektiv handling på tvers av hele samfunnet, noe som er
utfordrende siden samfunnssystemer og offentlig sektor i store deler av verden preges av
sektorfragmentering og et styringssett som motvirker helhetlige og robuste løsninger.

NTNU Fellesskaps aksjonsfelter
Før vi presenterer NTNU Fellesskap sine foreslå.e overordnede problems:llinger vil vi presisere NTNU
Fellesskap sine ﬁre mulige aksjonsfelter: (1) Samfunnsmessige fellesskap, (2) kulturelle fellesskap, (3)stedsforankrede fellesskap og (4) teknologisk medierte fellesskap.

1. Samfunnsmessige fellesskap
Samfunnsmessige fellesskap omfa.er poli:ske, økonomiske, juridiske og ins:tusjonelle faktorer som
bidrar :l dannelse av fellesskap. Utøvelse av både lokal og nasjonal makt har få. endrede vilkår i nye
globale sammenhenger, noe som merkes i det økende presset på den etablerte nordiske
samfunnsmodellen. For å sikre en mer referdig oms:lling må vi studere de poli:ske, sosiale,
psykologiske, relasjonelle og teknologiske dimensjonene ved oms:llingsprosesser: hvem (eller hva) er
inkludert, hvem (eller hva) er ekskludert, hva bidrar deltakelsen :l, hvilke posi:ve og nega:vekonsekvenser har :ltakene som foreslås på lokale og globale arenaer i kort og langt perspek:v? Her er
det vik:g ikke bare å se på de forhold og verdier vi vil fremme, men også på de kre]er og prosesser
som skaper utenforskap, konﬂikt og polarisering.
• Geopoli:ske fellesskap• Ins:tusjonelle fellesskap• Ideologiske fellesskap• Utenforskap

2. Kulturelle fellesskap
Kulturelle fellesskap omfa.er «kultur» både som materielle praksiser som binder folk sammen i en
gruppe, og mer spesiﬁkt kunstneriske praksiser og kultursektoren. Her ﬁnner vi mye som vi oppfa.er
som sentrale fellesskapsbyggere: språk, fortellinger, historie, religion, samt kunst- og kulturu.rykk som
ﬁlm, medier, li.eratur, bildekunst, arkitektur, musikk, drama, teater og dans. Iden:tetsbygging alene
og i forhandling sammen med andre er kjernen her. Et vik:g poeng er imidler:d at det all:d ﬁnnes
fellesskap i fellesskapene: I en gi. gruppe ﬁnnes det både majoritets- og minoritetsstemmer og
bruddlinjer mellom dem.
• Språklige fellesskap• Narra:ve fellesskap• Historiske fellesskap• Skapende fellesskap

6

3. Stedsforankrede fellesskap
Stedsforankrede fellesskap omfa.er fellesskap deﬁnert gjennom geograﬁske og materielle forhold
over :d. Slike fellesskap eksisterer i spennet mellom det lokale og det globale, og mellom menneskeog natur. Et sentralt tema vil være samspillet mellom menneskelige ak:viteter og vår omverden u.rykt
i for eksempel barnehage, skole, bysamfunn, nabolag, boforhold, produksjonsmåter og klima, miljø ognaturmangfold. Hvilken rolle kan for eksempel u\orming av steder og omgivelser ha for å skape
motstandsdyk:ge og sosialt bærekra]ige fellesskap, eller for å bryte disse fellesskapene ned?
• Lokale og globale fellesskap• Fellesskap mellom menneske og natur• Urbane fellesskap• Geograﬁske fellesskap

4. Teknologisk medierte fellesskap
Fellesskap muliggjort gjennom teknologisk infrastruktur er ikke kun deﬁnert i motsetning :lstedsforankrede fellesskap, men må tenkes som et eget felt med egne relasjoner og egne regler.
Muligheten :l å danne teknologisk medierte fellesskap har endret måten mennesker forholder seg :lhverandre på, med algoritmer og kuns:g intelligens som muliggjørende og kompliserende faktorer.
Den teknologiske infrastrukturen preger alt, men er også delvis usynlig – og det er store forskjellerbåde innad i land og mellom land når det gjelder :lgang og muligheter.
• Fores:lte fellesskap• Fellesskap i ne.verk• Teknologisk medierte fellesskap• Fellesskap formet av kuns:g intelligens

NTNU Fellesskaps overordnede problems<llinger
Basert på NTNU Fellesskaps målsejng, samfunnsu\ordringer og aksjonsfelter kan ﬁre overordnede
problems:llinger formuleres:
1. Hvordan forstå og utvikle samfunn, kultur, steder og teknologi som fremmer :llit og
demokra:?
2. Hvordan forstå og utvikle samfunn, kultur, steder og teknologi som utjevner sosial ulikhet og
reduserer utenforskap?
3. Hvordan forstå og utvikle samfunn, kultur, steder og teknologi som ivaretar bærekra]ig og
sosialt referdig velferdsutvikling?
4. Hvordan forstå og utvikle samfunn, kultur, steder og teknologi som ivaretar klima og miljø?
Som ﬁguren nedenfor viser, kan mer spissede forskningsproblems:llinger formuleres i krysningen
mellom de nevnte samfunnsu\ordringene og de enkelte undertemaene. Man kan også se for seg
forskningsproblems:llinger som kobler ﬂere typer fellesskap med én eller ﬂere samfunnsu\ordringer.
Både samfunnsu\ordringene og de tema:ske underområdene bør dessuten ses som dynamiske og
som noe som kommer :l å endre seg over :d. Dermed blir stadig nye problems:llinger aktuelle i
frem:den, basert i NTNUs forskningsmiljøer og deres samarbeidspartnere.

7

Figur 1. Sammenheng mellom samfunnsu.ordringer, aksjonsfelter og mulige forskningsspørsmål.

Fagmiljø på tvers av NTNU som kan bidra <l problems<llingene
Det de ﬁre overnevnte samfunnsu\ordringene har :l felles, er at de er for innﬂøkte og komplekse :lat teknologi alene kan løse dem. Oms:lling krever endring i menneskelig a\erd og sosiale systemer, og
en anerkjennelse av at sosial bærekra] er en forutsetning og driver for økologisk og økonomiskbærekra]. De.e gjelder også oms:lling som avhenger av teknologiske løsninger, som må understø.es
av kunnskap om sosiale og kulturelle prosesser for å lykkes. NTNU Fellesskap skal være ethandlingsorientert satsningsområde, noe som betyr at kunnskapen som fremskaﬀes skal bidra :lønsket utvikling og endring i samfunnet. Forslag for utvikling av satsingsområdet hviler derfor på en
forståelse av at både fellesskap og kunnskap er felles-skapt.
Innfløkte og komplekse samfunnsutfordringer kjennetegnes alle ved at de krever en transdisiplinær
og tverrfaglig forskningsinnsats for å kunne løses. Dette gjelder også de fire samfunnsutfordringene
som NTNU Fellesskap løfter frem.
Som signalisert i strategien «Kunnskap for en bedre verden», skal NTNU bidra til å løse de store
samfunnsutfordringene. Med sin unike kombinasjon av å være et breddeuniversitet med en teknisknaturvitenskapelige hovedprofil, er NTNU særlig godt posisjonert til å bli en premissleverandør i den
omstillingen som må til. I tillegg så har NTNU sterke humanistiske og samfunnsvitenskapelige
forskningsmiljøer som er posisjonerte til å utvikle fremragende forskning og innovasjon for å forstå og
løse de store samfunnsutfordringene innen NTNU Fellesskap.

8

Finansieringsmuligheter i Forskningsrådet og Horisont Europa
Det ﬁnnes mange eksterne ﬁnansieringsmuligheter for forskningsspørsmålene i NTNU Fellesskap.
Samfunnsu\ordringenes globale natur, gjør at vi vil ﬁnne utlysinger fra både nasjonale og
internasjonale kilder, hvor EUs utlysinger er særlig vik:g både i omfang og som virkemiddel forinternasjonalt samarbeid.
Når det gjelder EU, har strategisk plan 2020-2024 for rammeprogrammet for forsknings- og innovasjon(Horisont Europa) formulert en av ﬁre prioriteringer slik; «Crea:ng a more resilient, inclusive anddemocra:c European society.» Denne prioriteringen kommer særlig :l u.rykk i utlysinger i «klynge
2»; Culture, Crea:vity and Inclusive Society og vi ser også muligheter innenfor Klynge 1; Health. OgsåEUs Missions er relevante; særlig Mission Ci:es, hvor NTNU allerede har en prosjektportefølje, og
Mission Climate som tema:sk er relevant for NTNU Fellesskap. I :llegg har Horisont Europa ﬂere
virkemidler for fremragende forskning som kan søkes med utgangspunkt i forskningsspørsmålene i
NTNU Fellesskap. En COST Ac:on er også en mulighet for internasjonale ne.verk på felles, udekkede,
forskningsspørsmål i Europa. EU har dessuten en rekke ﬁnansieringsmuligheter ved siden av
rammeprogrammet, på områder som migrasjon, likes:lling og likeverd, krea:ve Europa og ﬂere andre.
Blant Joint Programming Ini:a:ves, en samﬁnansieringsordning mellom EU og de enkelte lands
forskningsråd, vil vi nevne JPI Urban Europe. Andre internasjonale kilder ﬁnner vi i Erasmus+ og
Nordforsk. Videre ﬁnnes det en rekke s:]elser som :ldeler forskningsmidler som kan være relevante;
Bergen Forskningss:]elsen/Trond Mohn, K.G. Jebsen, S:]elsen Dam og Bill and Melinda Gates
Founda:on.
De tema:ske prioriteringene i Lang:dsplanen for forskning vil med stor sannsynlighet resultere iutlysninger fra Norges forskningsråd på en rekke områder som er relevante for TSO Fellesskap.
Samarbeidsprosjekt og innovasjonsprosjekt i oﬀentlig sektor er aktuelle instrumenter, og vi forventer
relevante utlysinger særlig innenfor porteføljen Demokra, og global utvikling. Banebrytende forskningog sentre som SFI, SFF og FKB er også aktuelle.

Eksterne samarbeidspartnere
I NTNU Fellesskap vil det være sentralt å samarbeide med aktører både lokalt, regionalt, nasjonalt og
internasjonalt på tvers av fag og sektorer. Det vil være relevant å søke samarbeid med aktuellefagmiljøer i akademia og ins:tu.sektoren både nasjonalt og internasjonalt. Videre kan nasjonale
aktører (som Statsforvalteren, Kommunenes Sentralforbund (KS), Innovasjon Norge, DOGA: Design og
arkitektur Norge, Riksan:kvaren) og aktører på det regionale nivå (fylkeskommuner, helseforetak) og
lokale nivå (kommuner, inkludert Universitetskommunesamarbeidet med Trondheim, Ålesund og
Gjøvik og Universitetsskolesamarbeidet i Trondheim Museene i Trøndelag, medier, og
kuns:ns:tusjoner) bidra :l å løse aktuelle problems:llinger. Frivillige organisasjoner (NGOs) samt
kommersielle aktører/privat næringsliv kan også være aktuelle samarbeidspartnere. Internasjonalt kan
det være aktuelt med samarbeide med blant andre Unicef, WHO, OECD og FN som har tema som NTNU
Fellesskap fokuserer på i sine målsejnger og arbeid, og som NTNU har allerede godt samarbeid med.

Relevans for NTNUs utdanningerMålsejngen :l NTNU Fellesskap er foreslå. :l å handle om å utvikle kunnskap for å forstå og utvikle
samfunnsmessige, kulturelle, stedsforankrede og teknologisk medierte fellesskap som fremmer
livskvalitet, :llit, solidaritet og nødvendig oms:lling i møte med de store samfunnsu\ordringene.
Kunnskapen som forskes frem i NTNU Fellesskap har derfor høy relevans for de fleste av NTNUs
utdanninger på alle nivå både innenfor samfunns- og humanvitenskapene og de teknisknaturvitenskapelige. Kunnskapen vil være relevant for undervisning på bachelor- og masterstudier,9ved ph.d.-programmer og NTNUs etter- og videreutdanninger. Ved at NTNU Fellesskap løfter frem etsterkt transdisiplinært og tverrfaglig perspektiv gjennom samfunnsutfordringene og
problemstillingene, vil vi løfte frem mulighetene for å se hvordan dette også kan gjenspeiles iutdanningene. Med dette vil også denne kunnskapen kunne bidra til å utdanne studenter som vil
kunne se sin disiplin eller profesjon i sammenheng med andres perspektiver og sammenhenger. Detteer viktig kunnskap da samfunnsutfordringene i NTNU Fellesskap ikke kan løses av enkelte disipliner og
profesjoner, men sammen. I tillegg er kunnskapen relevant for Eksperter i team, Fremtidens
teknologistudier, Fremtidens HUMSAM-studier og NTNUs Entreprenørskole. Det vil være nyjg/vik:gmed en gjennomgang av studie- og emneporteføljen med utgangspunkt i lang:dsplanene for forskningog utdanning og de faglige prioriteringene i NTNU Fellesskap.

Hvordan kan kunnskapen som utvikles tas i bruk?
Som signalisert i strategien «Kunnskap for en bedre verden», skal NTNU bidra :l å løse de store
samfunnsu\ordringene kny.et :l menneskelig verdighet og bærekra]ig samfunnsutvikling. Med sin
unike kombinasjon av å være et breddeuniversitet med en teknisk-naturvitenskapelig hovedproﬁl, er
NTNU særlig godt posisjonert :l å bli en premissleverandør i den oms:llingen som må :l. Vik:genøkkelord i den forbindelse er «:llit», «solidaritet» og «fellesskap», som er selve grunnpilarene i
demokra:ske samfunn. NTNU Fellesskap har som mål å være handlingsorientert, noe som betyr at
kunnskapen som utvikles skal bidra :l ønsket utvikling og endringer i samfunnet, :l fellesskapets beste,
for nåværende og fram:dige generasjoner. De.e innebærer å s:mulere :l å beny.e forskningsdesign
som inkluderer te. samarbeid med et bredt spekter mulige samarbeidspartnere på tvers av sektorerog samfunnsområder (i akademia, frivillig, oﬀentlig og privat sektor).
Én av NTNUs sentrale oppgaver er å utvikle det teknologiske grunnlaget for frem:dens samfunn.
Problemer som klimakrisen, nasjonale og globale helseu\ordringer, voksende økonomisk og sosial
ulikhet, krig og poli:sk uro, er imidler:d for innﬂøkte og komplekse :l at teknologi alene kan løsedem. Oms:lling krever endring i menneskelig a\erd og sosiale systemer. De.e gjelder også oms:llingsom avhenger av teknologiske løsninger, som må understø.es av kunnskap om sosiale og kulturelle
prosesser for å kunne lykkes. Det er også interessant å beny.e EUs fremsyn (foresight) strategi somgår ut på å u\orske, forutse og forme frem:den for å bidra :l å bygge opp og bruke kollek:v intelligens
på en strukturert og systema:sk måte for å forutse utviklingen. Strategisk fremsyn, på den annen side,
har som mål å integrere fremsyn i EUs poli:kku\orming. Strategisk fremsyn bygger på kollek:v
intelligens på en strukturert og systema:sk måte for å utvikle mulige oms:llinger, forberede EU på å
motstå kriser og forme den frem:den vi ønsker.
Kunnskapen som utvikles i NTNU Fellesskap skal bidra :l u\orming av utdanning, forskning og
innovasjon som fremmer fellesskap og universitetets rolle som en kritisk og demokratisk
samfunnsaktør. Gjennom utvikling av forskningsbasert kunnskap om forutsetninger for en
demokra:sk samfunnsutvikling, vil NTNU Felleskap ivareta behov for kunnskap som er anvendbar forå omstille samfunnet i en mer bærekraftig retning sam:dig som man ivaretar ulike behov og grupperi samfunnet. Dette krever transdisiplinær og tverrfaglige tilnærminger til bruk innen flere områder,som blant annet:- System- og tjenesteinnovasjoner som er mer referdige og bærekra]ige, og som bidrar :l å
mobilisere ressurser på tvers av alle sektorer i velferdssamfunnet. De.e gjelder også utvikling
av teknologiske, økonomiske, demokra:ske og bærekra]ige innovasjoner- Kultur- og kuns:nnovasjoner som åpner nye perspek:ver på frem:d, for:d og sam:d, og som
bidrar :l krea:ve og inkluderende løsninger som åpner nye handlingsrom- Demokra:sk innovasjon som fokuserer å inkludere og myndiggjøre grupper som ellers ikke
deltar- Stedsbasert innovasjon og utvikling som fokuserer på å utvikle bærekra]ige (lokal)samfunn

10-

Oms:llinger av økonomiske systemer som sikrer bærekra]ig utvikling og livskvalitet fornåværende og fram:dige generasjoner
Bidra :l u\orming av poli:kk og ins:tusjoner som fremmer fellesskap

BærekraE, muliggjørende teknologier og globalt perspek<vBærekra?
I Brundtland-kommisjonens ånd, er NTNU Fellesskap forankret i den helhetlige forståelsen avbærekra] som inkluderer alle de tre dimensjonene: økologisk, sosial og økonomisk. Den fokuserer på
betydningen av de sosiale og relasjonelle aspektene ved bærekra] som er avgjørende for å
operasjonalisere de to andre dimensjonene (økologisk og økonomisk). I :llegg fremhever NTNU
Fellesskap y.erligere to dimensjoner av kultur og historie som essensielle for en kontekstualisert
forståelse av bærekra]. Bærekra]ig oms:lling krever engasjement og kollek:v handling fra allesektorer og grupper i samfunnet. Store ulikheter i samfunnet virker mot sin hensikt i forhold :l den
referdige og transforma:ve oms:llingen vi sikter den inn mot. NTNU Fellesskap holder prinsippet om«Leave No One Behind» sentralt i sin konseptualisering og vil samarbeide med de andre TSOene for å
sikre at bærekra] er et tverrsektorielt og tverrfaglig engasjement ved NTNU. På den måten vil ogsåNTNU Fellesskap svare direkte på behov for kunnskap og handling i «The Decade of Ac:on».

Muliggjørende teknologier
NTNU Fellesskap identifisere teknologi som ett av fire temaområder for å forstå og utvikle fellesskap
i samfunnet. Teknologien spiller en muliggjørende rolle for å bygge samfunnsmessige, kulturelle og
stedsforankrede fellesskap, og kan samtidig skape nye former for teknologisk medierte fellesskap. Nye
teknologier som kunstig intelligens, gjennom uforsvarlig bruk, kan også bidra til konflikter og
desinformasjon som kan være ødeleggende for tillit og deltakelse i samfunnsprosesser. Spesielt digitalteknologi og medier kommer til å være avgjørende for å adressere de utfordringene identifisert her,den nødvendige omstillingen som blir påkrevd og for de løsningene for å fremme fellesskap. Det er
spesielt vik:g å forstå og bygge bro :l nye områder som AI og maskinlæring, utvikling av bærekra]ig
IT, sikkerhet og pålitelighet og autonome systemer.

Globalt perspekDv
Ulikheter og konﬂikter kny.et :l ulikhet er på ingen måte begrenset av nasjonale grenser. Den
vedvarende ulikheten mellom det globale nord og sør medfører en rekke u\ordringer kny.et :l foreksempel migrasjon, konﬂikt mellom nasjoner og befolkningsgrupper og bærekra]. De.e kan medføre
økt polarisering, svekket :llit :l demokra:ske styringsformer globalt se. og en rekke u\ordringer i
forhold :l å takle globale problemer som klimaendringer, tap av biologisk mangfold mm. Å løse disseu\ordringene krever både teknologiske løsninger, men også kunnskap rundt hvordan disse kan
implementeres og tas i bruk uten å øke sosial ulikhet og bidra :l konﬂikt og spli.else av fellesskapet(som for eksempel illustrert u\ordringer rundt etablering av vindkra]). Videre kan teknologiske
utviklinger, som for eksempel kuns:g intelligens, medføre store endringer for hvordan fellesskap
skapes, oppleves og agerer. Å følge etableringen av ny teknologi te. med et fokus på fellesskap kan
bidra :l å sikre at ny teknologi kommer fellesskapet :l gode, og :l å kunne forutse og løse eventuelle
problemer som teknologien medfører. NTNU Fellesskap iden:ﬁserer u\ordringer kny.et :l ulikhet,
konﬂikt og økonomiske kriser på lokalt og globalt nivå og tar en solidarisk posisjon i håndteringen av
globale u\ordringer. Vi foreslår at NTNU Fellesskap konseptualiserer samfunnsu\ordringer som økt
migrasjon, sosial og fysisk polarisering, ulik :lgang :l teknologi og fordeling av virkninger av
klimaendringer som en del av globale sosiale, økologiske, økonomiske, poli:ske og kulturelle prosesser.
Det er derfor behov for kunnskap som kan omse.es :l handling i et komplekst u\ordringsbilde, derhandlinger og innsatser avhenger av adap:ve og kultursensi:ve løsninger :lpasset ulike steder og ulike

11sosio-poli:ske kontekster. I et globalt perspek:v er et mål at NTNU Fellesskap, i samhandling med deøvrige satsingsområdene, kan bidra :l å understø.e den aksjonsorienterte fram:dspakten forfram:den som skal utvikles fram mot FNs «Summit for the Future» i 2024, med fokus på globale
fellesskap og solidaritet mellom nåværende og fram:dige generasjoner (Forente Nasjoner, 2022).

Faglige overlapp med de andre TSOer
Ved at alle satsingsområdene er tverrfaglige og orientert mot store og kompleksesamfunnsutfordringer vil det oppstå faglige overlapp. Dette er i utgangspunktet ikke et problem. Det
blir viktig likevel å se på hva som også skiller de ulike TSOene fra hverandre, samtidig som det blir
viktig å se på hvordan de ulike TSOene kan bidra til å utløse faglige synergier av betydning for kvalitet,
relevans og måloppnåelse.
En foreløpig kartlegging av satsingsområdene viser disse sannsynlige grensesnittene i forhold til vårefokusområder:NTNU Fellesskap og NTNU Helse og livsvitenskap
NTNU Fellesskap og NTNU Helse og livsvitenskap komple.erer hverandre uten direkte faglig overlapp.
NTNU Helse og livsvitenskap inkluderer en bred forståelse av hva som påvirker menneskers helse og
hvordan sykdom kan forebygges gjennom følgende tre prioriterte fokusområder; (1) Sunne livsløp, (2)Verdibaserte helsetjenester og (3) Én helse. Videre har NTNU Helse og livsvitenskap etgenerasjonsperspek:v, og se.er søkelyset på forutsetninger for god helse og livskvalitet gjennom livet,
med et særlig fokus på store helseu\ordringer som psykisk uhelse, fedme, demens, muskelskjele.plager mm. Med en tverrfaglig inngang :l å forstå menneskets helse i kontekst av natur, miljøog det teknologiske samfunnet, tas det videre sikte på å ﬁnne løsninger som kan bidra :l merhelsefremming og forhindre sykdom.
NTNU Fellesskap berører også fagområder som natur, miljø, teknologi, tjenester, ulikhet og livskvalitet,men i motsetning :l NTNU Helse og livsvitenskap, som har et særlig fokus på å løse de store
samfunnsu\ordringene på helseområdet, re.er NTNU Fellesskap seg mot å forstå og utvikle
samfunnsmessige, kulturelle, stedsforankrede og teknologisk medierte fellesskap, som fremmer
livskvalitet, :llit, solidaritet og nødvendig oms:lling i møte med ﬁre samfunnsu\ordringene (1) Tillit
og demokra:, (2) sosial ulikhet og utenforskap, (3) oms:lling av velferdsstaten og (4) klimaendringer
og miljø. Det er potensiale for samarbeid inn mot ﬂere av fagområdene, og spesielt i forhold :ltjenester, teknologi, sosial ulikhet og livskvalitet.

NTNU Fellesskap og NTNU Energi
NTNU Fellesskap og NTNU energi komple.erer hverandre uten direkte faglig overlapp, men hengersærlig sammen gjennom forebygging og håndtering av energi – og levekostnadskriser, samt
referdig fordeling av mobilitet, transport og muligheter for utvikling av stedsbaserte fellesskaper.

NTNU Fellesskap og NTNU Samfunnssikkerhet og beredskap

NTNU Fellesskap og NTNU Samfunnssikkerhet og beredskap komple.erer hverandre uten direktefaglig overlapp. Det er samarbeidsmuligheter spesielt når det gjelder følgende områder: den liberale
verdensorden i endring, kri:sk infrastruktur og samfunnsfunksjoner, samt klima:lpasning ogbærekra].

12

NTNU Fellesskap og NTNU Hav og kyst
NTNU Fellesskap og NTNU Hav og kyst komple.erer hverandre uten direkte faglig overlapp, men kan
kobles sammen gjennom fellesskaper mellom mennesker og natur, og grønn og referdig oms:lling av
økonomiske systemer. NTNU Hav og kyst lø]er også frem samfunnsu\ordringer og problems:llinger
som handler om kulturelle fellesskap, sirkulærøkonomi og kys\ellesskap som påvirker klima, steder ogmenneskers liv, nå og i frem:den.

13