Norges teknisknaturvitenskapelige universitet

Kartlegging av innovasjonog entreprenørskap
i utdanning ved NTNU

2022
SFU Engage

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

PROSJEKTRAPPORT 2022
Prosjekteier NTNU: Toril A. Nagelhus Hernes
Prosjektleder NTNU: Ragnhild Nisja
Prosjektgruppe NTNU:
Ragnhild Nisja, Inger-Anne Fånes Sætermo, Janne Østvang, Gunhild Marie Roald, Gunn-Berit Neergård
Prosjektleder SFU Engage: Gunn-Berit Neergård
Bidragsytere SFU Engage: Torgeir Aadland, Fufen Jin, Tilde Eriksen Eine, Rahul Sehgal, Håvard Engen,Gunhild Marie Roald, Gunn-Berit Neergård
Forsidefoto: Colorbox
ISBN: 978-82-693396-0-4 (Trykt)
ISBN: 978-82-693396-1-1 (E-bok)
Grafisk design og produksjon: NTNU Grafisk senter2

Forord
Universiteter er viktige institusjoner for å fremme utvikling av samfunnet. Ved å kombinere teoriog praksis, lærer studenter å løse store samfunnsutfordringer i alle sektorer; privat, offentlig og isivil sektor. Deres fagbakgrunn gir dem viktige redskaper for å se etter utfordringer i egen faglige
kontekst. Ved å lære om, for og gjennom innovasjon og entreprenørskap i studiene, vil de også få
kompetanser og tankesett til å agere på disse utfordringene, og skape nye løsninger for en bedre
verden.
I 2022 har NTNU tatt initiativ til å kartlegge både økosystemet for studentinnovasjon ved NTNU1,
og universitetets bidrag til at studentene lærer innovasjon og entreprenørskap gjennom studiene. Den sistnevnte kartleggingen presenteres i denne rapporten, og er en del av NTNUs
utviklingsavtale med Kunnskapsdepartementet. Denne rapporten oppsummerer funn og konklusjoner fra arbeidet, og foreslår tiltak for å i større grad implementere innovasjon og entreprenørskap i undervisning ved NTNU. Hovedmålet med dette arbeidet har vært å undersøke status quo
i undervisning. Gjennom dette arbeidet har vi også oppdaget at begrepsbruk har kommet i veienfor god og tydelig kommunikasjon om innovasjon og entreprenørskap i undervisning. Derfor hararbeidet også hatt til formål å avklare begreper, assosiasjoner og opplevelser knyttet til innovasjon og entreprenørskap i undervisning. Rapporten er derfor et bidrag også til kommunikasjonom og for innovasjon og entreprenørskap på universitetet.
Prosjekteier for NTNUs utviklingsprosjekt har vært prorektor for nyskaping Toril A. Nagelhus
Hernes og prosjektleder Ragnhild Nisja fra prorektors stab for nyskaping. Rapporten er utarbeidet av Engage - senter for fremragende utdanning (SFU), på oppdrag for prorektor for nyskaping
i samarbeid med prorektor for utdanning og prorektor for forskning og formidling. NTNUs prosjektgruppe har bestått av Ragnhild Nisja, Inger-Anne Fånes Sætermo, Janne Østvang, Gunhild
Marie Roald og Gunn-Berit Neergård. Bidragsytere fra SFU Engage har vært Torgeir Aadland,
Fufen Jin, Gunhild Marie Roald, Tilde Eriksen Eine, Rahul Sehgal, Håvard Engen og Gunn-Berit
Neergård. Gunn-Berit Neergård har ledet arbeidet på vegne av SFU Engage.
NTNU har hatt en aktiv medvirkningsprosess fra ansatte i utviklingen av denne rapporten.
Medvirkningsprosessen har skjedd gjennom deltakelse fra ansatte i prosjektgruppen, deltagelse fra ansatte i forskningsintervjuer og spørreundersøkelser som har dannet datagrunnlaget for rapporten, innspillsrunder i NTNUs utdanningsutvalg, forskningsutvalg og innovasjonsutvalg. Studenter har vært aktivt involvert i prosjektet som forskningsdeltagere og som
studentassistenter.
Rapporten er utarbeidet våren og høsten 2022. Stor takk til alle forskingsdeltagere og
bidragsytere!

1

Helhetlig økosystem for studentinnovasjon ved NTNU (2023) Norges Teknisk-Naturvitenskapelige Universitet

3Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

4

Innhold
Forord................................................................................................................................................................................................................... 3
Sammendrag................................................................................................................................................................................................... 7
Ordliste................................................................................................................................................................................................................ 9
Forkortelser....................................................................................................................................................................................................10
Kapittel 1: Innledning..............................................................................................................................................................................11
Kapittel 2: Innovasjon og entreprenørskap i emnebeskrivelser.............................................................................12
2.1 Bakgrunn.............................................................................................................................................................................................122.2 Hovedfunn..........................................................................................................................................................................................12
2.3 Metode..................................................................................................................................................................................................13
2.4 Gjennomgang av emneinnhold og læringsutbytte..................................................................................................14
2.5 Begrep: Entreprenør....................................................................................................................................................................15
2.5.1 Fakultetsfordeling................................................................................................................................................................15
2.5.2 Utdanningsnivå......................................................................................................................................................................16
2.5.3 Campus/lokasjon..................................................................................................................................................................16
2.5.4 Studieprogram.......................................................................................................................................................................17
2.5.5 Fagområder..............................................................................................................................................................................17
2.6 Begrep: Innovasjon.......................................................................................................................................................................18
2.6.1 Fakultetsfordeling................................................................................................................................................................18
2.6.2 Utdanningsnivå......................................................................................................................................................................19
2.6.3 Campus/lokasjon..................................................................................................................................................................20
2.6.4 Studieprogram.......................................................................................................................................................................21
2.6.5 Fagområder..............................................................................................................................................................................21
Kapittel 3: Innovasjon og entreprenørskap i undervisning og læring................................................................23
3.1 Bakgrunn.............................................................................................................................................................................................23
3.2 Hovedfunn..........................................................................................................................................................................................23
3.3 Metode..................................................................................................................................................................................................23
3.4 Undervisningsmetodikk.............................................................................................................................................................25
3.5 Engage’s pedagogiske rammeverk.....................................................................................................................................26
3.6 Læringsaktiviteter..........................................................................................................................................................................26
3.7 Faglæreres kunnskap..................................................................................................................................................................27
3.7.1 Eventuelle behov for ny kunnskap blant faglærerne...................................................................................28
3.7.2 Hvordan lære som faglærer?........................................................................................................................................28
Kapittel 4: Diskurser knyttet til innovasjon og entreprenørskap..........................................................................29
4.1 Bakgrunn.............................................................................................................................................................................................29
4.2 Metode..................................................................................................................................................................................................29
4.3 Funn........................................................................................................................................................................................................ 30
4.3.1 Overordnet begrepsbruk................................................................................................................................................30

5

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

4.3.2 Tema 1: En ekskluderende entreprenørskapsdiskurs.................................................................................31
4.3.3 Tema 2: Å holde seg flytende etter studiene, gjerne ved å skape noe unikt................................32
4.3.4 Tema 3: «Top-down» og «bottom-up»...................................................................................................................33
4.3.5 Tema 4: Praktisk samarbeid på tvers av fag, sektorer og roller............................................................34
4.3.6 Tema 5: Undervisningsutvikling vs. innovasjon og entreprenørskap...............................................35
4.3.7 Tema 6: Tid og ansvar for innovasjon og entreprenørskap i undervisning..................................36
4.4 Drøfting av funn..............................................................................................................................................................................37
4.4.1 Behov for en ny forståelse.............................................................................................................................................37
4.4.2 Integrering i utdanning.....................................................................................................................................................37
4.4.3 Innovasjon og entreprenørskap for utdannere...............................................................................................38
4.5 Avslutning...........................................................................................................................................................................................38
Referanser...................................................................................................................................................................................................39
Kapittel 5: Piloter for innovasjon- og entreprenørskap i utdanning....................................................................40
5.1 Bakgrunn.............................................................................................................................................................................................40
5.2 Metode..................................................................................................................................................................................................40
5.2.1 Metodiske refleksjoner..........................................................................................................................................................40
5.3 Funn........................................................................................................................................................................................................ 41
Kapittel 6: Modeller for integrering av innovasjon og entreprenørskap i utdanning.............................46
6.1 Bakgrunn.............................................................................................................................................................................................46
6.2 Hovedfunn..........................................................................................................................................................................................46
6.3 Metode..................................................................................................................................................................................................47
6.4 Modell 1: Lokaler for læring, samskaping og vekst.................................................................................................47
6.5 Modell 2: Studentdriv for egen og delt læring............................................................................................................48
6.6 Modell 3: Samarbeid med næringsliv og arbeidsliv................................................................................................49
6.7 Modell 4: Utvikling fra og for forskning...........................................................................................................................50
Kapittel 7: Forslag til tiltak...................................................................................................................................................................51
7.1 Kurs for undervisere....................................................................................................................................................................51
7.2 Kurs for doktorgradsstipendiater.......................................................................................................................................51
7.3 Kurs for studenter.........................................................................................................................................................................51
7.4 Støtte opp om et helhetlig økosystem for studentinnovasjon........................................................................52
7.5 Kommunikasjon om entreprenører og innovasjoner på campus.................................................................52
7.6 Forenkle prosessene for å oppdatere emnebeskrivelser...................................................................................52
Vedlegg 1: Tabeller for emneinnhold og emneutbytte..................................................................................................54
Vedlegg 2: Spørreundersøkelse om innovasjon og entreprenørskap.................................................................65
Vedlegg 3: Tabell med oversikt over utvalget.......................................................................................................................67
Vedlegg 4: Informasjonsskriv til deltakere, fokusgruppeintervjuer.....................................................................68
Vedlegg 5: Tema for fokusgruppeintervju...............................................................................................................................70

6

SammendragInstitusjoner for høyere utdanning har hatt en stor betydning for utviklingen i samfunnet, gjennom å utdanne morgendagens arbeidskraft og fremme ny kunnskap gjennom forskning. NTNU
har tatt initiativ til å kartlegge innovasjons- og entreprenørskapsaktiviteten som foregår i utdanninger ved universitetet. Denne rapporten bygger på kvantitative og kvalitative undersøkelser
blant ansatte og studenter, med mål om å forstå hvordan innovasjon- og entreprenørskapskompetanse blir integrert i utdanningene. Rapporten bidrar med en rekke konkrete eksempler påutdanningsaktiviteter, både studiepoeng-givende og studentdrevne aktiviteter som ikke gir studiepoeng ved dagens NTNU. Denne rapporten svarer til deler av mål fire i NTNUs utviklingsavtale med Kunnskapsdepartementet, hvor «NTNU skal synliggjøre og øke nyskapingsaktiviteten og
bidraget til bærekraftig innovasjon med utspring fra klynger og sentre». I de følgende avsnittene
presenteres innholdet i hvert enkeltstående kapittel.
Kapittel 2 viser funnene fra en kvantitativ, historisk undersøkelse av hvordan entreprenørskap og
innovasjon er synliggjort i beskrivelsen av emneinnhold og emneutbytter i alle emner ved NTNU.
fokuserer på emnebeskrivelsene i NTNUs emneportefølje og gir en oversikt over bruk av begrep
knyttet til entreprenørskap og innovasjon. Gjennomgangen viser at det har vært en økende inkludering av ordene innovasjon og entreprenør i emneporteføljen ved NTNU. Begrepene anvendes iemner knyttet til samtlige fakultet ved NTNU, i emner knyttet til de tre campus-byene, samt i alleutdanningsnivå. Rapporten viser også, selv om det er utbredelse av begrepene i emneporteføljen, at det totalt sett er relativt få emner og studieprogram som anvender begrepene i emnebeskrivelsen eller har emner med begrepene i programmets emneportefølje.
Kapittel 3 presenterer ny kunnskap om undervisningsmetoder, læringsaktiviteter og faglæreres
kunnskap om innovasjon og entreprenørskap. Faglærere som underviser innovasjon og entreprenørskap kombinerer ulike undervisningsmetoder i sin undervisningspraksis. Forelesninger,
case-undervisning og industri-besøk er hyppig nevnt som undervisningspraksis. Komponenter
av bedriftsutvikling og reell etablering av nye bedrifter blir benyttet som undervisningspraksis
ved enkelte fakultet. Faglærere har stort fokus på interaksjon, refleksjon og handling i undervisningen. Faglærerne ønsker å lære mer om hva som kan fylle undervisningen, og hvordan de kan
undervise.
Kapittel 4 viser ny kunnskap om diskurser knyttet til begrepene entreprenørskap og innovasjon
i ulike utdanningskontekster ved NTNU. Kapittelet baserer seg på fokusgruppeintervju gjennomført med ansatte, stipendiater og studenter fra hvert av fakultetene ved NTNU med utdanningsvirksomhet. Funnene viser at det er stor variasjon i forståelse og assosiasjoner knyttet til begrepene innovasjon og entreprenørskap, og diskursen rundt disse temaene har en ekskluderende
virkning. Det stilles en rekke spørsmål rundt introduksjonen av innovasjon og entreprenørskap iundervisning. Kapittelet tar også for seg diskusjoner rundt ledelse av, og samarbeid rundt, innovasjons- og entreprenørskapsprosesser på universitetet.
Kapittel 5 viser et utvalg piloter som representerer ulike former for læring om, for, og gjennom
innovasjons- og entreprenørskap. Utvalget viser at det finnes gode eksempler på at innovasjonog entreprenørskap blir implementert i ulike fagdisipliner, på alle utdanningsnivåer og i alle campusbyer. Utvalget fremstiller både studiepoeng-givende undervisningsaktiviteter og studentdrevne, ikke-poeng-givende aktiviteter. Dette viser at det er muligheter for studenter selv å påvirke
innholdet i sin utdanning ved å ta del i innovasjons- og entreprenørskapsaktiviteter i eller utenfor klasserommet. Samtidig kan kapittelet bidra med inspirasjon for faglærere fra ulike disiplinersom ønsker å implementere elementer av innovasjon/entreprenørskap i egen undervisning.

7

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

Kapittel 6 presenterer fire nye modeller for integrering av innovasjon og entreprenørskap iutdanning. Dette har vært viktig for å løfte blikket fra de eksisterende pilotene og se hva som
forener dem og skiller dem fra hverandre. En veiviser for dette kapittelet har vært følgende
spørsmål: Hva karakteriserer vellykkede eksempler på innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU? De fire modellene for innovasjon- og entreprenørskap i utdanning er som følger:
1) Lokaler for læring, samskaping og vekst, 2) Studentdriv for egen og delt læring, 3) Samarbeid
med næringsliv og arbeidsliv, og 4) Utvikling fra og for forskning. For en faglærer vil modellene
kunne bidra med inspirasjon til hvordan integrere innovasjon og entreprenørskap i egen undervisning. Kapittelet tar for seg flere konkrete eksempler fra aktiviteter som foregår ved NTNU.
Kapittel 7 presenterer forslag til tiltak basert på funn fra de ulike kartleggingene.

8Ordliste
Entreprenørskap: Denne rapporten baserer seg på en forståelse av entreprenørskap som ensosial prosess, der et individ oppdager en mulighet for skape ny verdi og velstand. Verdien som
skapes kan være sosial, samfunnsmessig eller økonomisk, og den tar form som en innovasjon
eller ny organisasjon. Entreprenørskap er dermed like aktuelt i privat, offentlig og sivil sektor.2
Innovasjon: Denne rapporten baserer seg på NTNUs Indikatorprosjekt fra 2019 der Innovasjon er
beskrevet på følgende måte «Innovasjon kan omfatte nye eller vesentlig endrede produkter og/
eller tjenester, prosesser, markedsføringsmetoder, organisasjonsformer, måter å kommunisere
med omverdenen på.»3
Pilot: I denne rapporten brukes ordet «pilot» i betydningen «pilotprosjekt, et forsøksprosjektom går forut for et større prosjekt»4. Vi har tolket det slik at forsøksprosjektene vi har inkludert i
Kapittel 5, er eksisterende prosjekter som har integrert innovasjon og entreprenørskap i utdanning. Vi har ikke satt noen grense for hvor pilotene har eksistert, eller hvor store de er i omfang.
Vi har heller ikke satt som krav at pilotene skal være opplevd som forsøksprosjekter som etterfølges av et likt prosjekt senere. Vi anser eksemplene i Kapittel 5 som piloter da de kan inspirere
flere, større prosjekter i fremtiden. Fremtidige prosjekter kan benytte lærdom fra pilotenes (årelange) erfaringer.
Modell: I denne rapporten brukes «modell» i betydningen «forenklet fremstilling av en teori, enprosess eller en situasjon.»5 Kapittel 6 presenterer fire nye modeller som er forenklede fremstillinger av prosesser for å integrere innovasjon og entreprenørskap i utdanning.

2

Dimov, D. (2018). Entrepreneurial process. In W. Gartner and B. Teague (Ed.), Research Handbook of Entrepreneurial Behavior, Practice, andProcess. (Forthcomin, pp. 1–34). Edward Elgar. Shane, S., & Venkataraman, S. (2000). The Promise of Entrepreneurship as a Field of Research.
Academy of Management Review, 25(1), 217–226. Bruyat, C., & Julien, P. A. (2001). Defining the field of research in entrepreneurship. Journal ofBusiness Venturing, 16(2), 165–180. Atherton, A. (2004). Unbundling Enterprise and Entrepreneurship: From perceptions and preconceptions
to concept and practice. The International Journal of Entrepreneurship and Innovation, 5(2), 121–127.

3

NTNU. (2019). Mot et bredere målesystem for UoH-sektorens bidrag til iNNOVASJON – Forslag til målesystem basert på erfaringer fra NTNU. Side 7.

4

https://naob.no/ordbok/pilotprosjekt

5

https://snl.no/modell

9Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

Forkortelser
AD: Fakultet for arkitektur og design
HF: Det humanistiske fakultet
IE: Fakultet for informasjonsteknologi og elektroteknikk
IV: Fakultet for ingeniørvitenskap
MH: Fakultet for medisin og helsevitenskap
NV: Fakultet for naturvitenskap
SU: Fakultet for samfunns- og utdanningsvitenskap
ØK: Fakultet for økonomi

10Kapittel 1: Innledning
Universitetet er en essensiell institusjon i utviklingen av morgendagens kunnskap, og
nyskapingsaktivitet er et særtrekk ved NTNU. I følge utviklingsavtalen mellom NTNU og
Kunnskapsdepartementet, har NTNU ambisjoner om «å bidra til det grønne skiftet gjennom å
omsette mer av kunnskapen og resultater fra bredden av NTNUs forskningsaktivitet til nye innovative og bærekraftige løsninger til nytte for samfunn og arbeidsliv.» 6
NTNU er en kompleks organisasjon som favner åtte fakulteter med svært varierte fagfelt og
disipliner. Ved å fokusere på innovasjon og entreprenørskap i bredden på universitetet oppstår det gull-kantede suksesshistorier, som historiene om utvikling av Covid-19-tester (se kapittel 4), lansering av nye måleinstrumenter for hjerneaktivitet hos mus (se kapittel 6), og studentøkosystemer der studentene selv skaper organisasjoner og reelle bedrifter (se kapittel 5 og 6).
Men målet om integrering av innovasjon og entreprenørskap i alle utdanninger medfører ogsåhistorier om manglende kunnskap og forståelse for tematikken (se kapittel 3 og 4). Studenter,stipendiater og vitenskapelige ansatte forteller om en ekskluderende innovasjons- og entreprenørskapsdiskurs som de ikke kjenner seg igjen i. Det finnes også historier om utfordrende undervisningskabaler der representanter for fagdisipliner opplever at de får mindre tid til åundervise i sin egenart på grunn av krav til innovasjon og entreprenørskap i undervisning som
fremsettes fra ledelsen (se kapittel 4).
Gjennom arbeidet med denne rapporten har vi forsøkt å belyse positive og utfordrende sider ved
NTNUs ambisjoner hva gjelder innovasjon og entreprenørskap i utdanning. Vi håper dette kan gi
en nyansert beskrivelse av dagens nyskapingsaktivitet i utdanning, og at rapporten kan inspirere
til samlende tiltak som bygger ned fordommer og stereotypier knyttet til innovasjon og entreprenørskap, og legger til rette for samskaping og tverrfaglig samarbeid.
Denne rapporten svarer til en del av NTNUs utviklingsavtale med Kunnskapsdepartementet, hvor
ett av fem utviklingsmål er at «NTNU skal synliggjøre og øke nyskapingsaktiviteten og bidraget
til bærekraftig innovasjon med utspring fra klynger og sentre». Som del av dette arbeidet er skal
man se på erfaring fra piloter og presentere modeller for innovasjon- og entreprenørskapskompetanse i utdanningene. NTNU skal også synliggjøre og formidle innovasjonsbidrag. Denne rapporten bidrar med en rekke eksempler fra dagens NTNU.

6

Tildelingsbrev for 2022 - Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet. (2022). Kunnskapsdepartementet.

11

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

Kapittel 2: Innovasjonog entreprenørskap iemnebeskrivelser
Torgeir Aadland og Gunn-Berit Neergård

2.1 Bakgrunn

Dette kapittelet tar for seg en kvantitativ, historisk undersøkelse av hvordan innovasjon og entreprenørskap er synliggjort i emnebeskrivelser på NTNU. Spørsmålet vi stiller oss er: Hvordan blir
emneinnhold og -utbytte knyttet til innovasjon og entreprenørskap ved NTNU? Målet med dette kapittelet er å beskrive status for innovasjon og entreprenørskap i emneinnhold og emneutbytter ved
NTNU på forskjellige utdanningsnivåer. Dette er viktig for å forstå hvordan NTNU formelt fremstiller sine 7577 emner og rundt 600 studieprogram, og hvordan utviklingen har vært over tid.
Kapittelet kan også gi oss noen tanker om i hvor stor grad innovasjon og entreprenørskap er integrert i undervisning.
I rapporten blir emnebeskrivelser av NTNUs emner for årene 2017, 2019 og 2021 gjennomgått,med fokus på bruk av innovasjonsbegrep og hvordan dette har utviklet seg, samt hvordan dette
forekommer på fakultet-, campus- og utdanningsnivå.
Rapportens gjennomgang er delt inn i tre deler. Den første undersøker frekvensen av begrepsbruk som kan knyttes til innovasjon og entreprenørskap. Deretter følger en nærmere analyse av
begrepene innovasjon og entreprenør, de to mest frekvente begrepene anvendt. I hver av dissedelene undersøkes det fordeling på fakultet, campus/lokasjon, utdanningsnivå, andel studieprogram, og oversikt over fagområder hvor begrepene er anvendt.

2.2 Hovedfunn

Innovasjonsbegrepene som er mest anvendt ved NTNU er innovasjon og entreprenør, og begge
disse viser en økning i antall emner hvor disse anvendes i emneinnhold eller -utbytte. Spesielt
for emneutbytte har ordet innovasjon nær en dobling i antall oppføringer fra 2017/2018 til
2021/2022 (145 til 274 emner). I tillegg er det ved samtlige fakultet med undervisning emner som
inneholder begge begrep, men hvor Økonomifakultetet har en overvekt emner som inneholder
entreprenør som både emneinnhold og -utbytte. Økonomifakultetet har også flest emner som harinnovasjon som emneinnhold, mens det for -utbytte er langt jevnere fordelt mellom fakultetene,
som kan tyde på at det er et større fokus på innovasjon som et utbytte fra emner hos flere fakultet. Begge begrep finnes også i emner som undervises i alle studiebyene til NTNU, samt på lavere
nivå, høyere nivå og innen forskningsutdanning, selv om det for sistnevnte er relativt få emner.
Det er altså slik at NTNU har hatt en økning i emner som fokuserer på innovasjonsbegrep i emneinnhold og -utbytte. Det må likevel fremheves at andelen emner innenfor de ulike utdanningsnivåene som inneholder begrepene entreprenør og innovasjon er få, med mindre enn 5 prosent av
alle emner innenfor de ulike nivåene. Det samme gjelder for studieprogram som inneholder
emner som har ovennevnte begrep i sitt emneinnhold eller -utbytte. Totalt er det færre enn 1 av
5 studieprogram som har dette (se figuren under). Selv om rapporten ikke sier noe om andel
studenter som deltar i emner som anvender innovasjonsbegreper i sin emnebeskrivelse, så gir
rapporten en oversikt over status for NTNUs emner på et overordnet nivå.

12

Studieprogram med innovasjon/entreprenørskap

18 %

82 %

InneholderØvrigeFigur 1 - Andel studieprogram ved NTNU som har emner som inneholder ordet innovasjon og/eller entreprenør.

2.3 Metode

Datainnholdet gjennomgått i denne rapporten er hentet fra HKdir sin database om høyere utdanning, samt nettsidene til NTNU. Det er tatt utgangspunkt i emnene som undervises i undervisningsåret 2021/2022. For å undersøke den historiske utviklingen av aktiviteten til NTNU er detogså hentet informasjon om emnenes innhold i studieårene 2017/2018 og 2019/2020, hvor denne informasjonen har vært tilgjengelig. Fra HKdir er blant annet emnekode, studieprogramtilknytning og utdanningsnivå for samtlige emner ved NTNU hentet gjennom HKdir sin API-løsning.
Disse dataene ble lastet ned i sin helhet våren 2022. Totalt inkluderer denne listen over 25 500
oppføringer, da flere emner er knyttet til flere studieprogram som er synliggjort i egne oppføringer. Fra datasettet ble en liste med unike emnekoder hentet, totalt 7577, hvor disse danner
grunnlaget for emnene som er undersøkt. Fra NTNUs nettsider er informasjon om emnene hentet, derunder emneinnhold, læringsutbytte, vurdering, emneaktivitet, institutt-tilhørighet, undervisningssted (campus; kun tilgjengelig for årene 2019/2020 og 2021/2022), samt hvilke fagområder emnene faller inn under. Datasettene er satt sammen ved bruk av emnekode.
Gjennomgangen har flere begrensninger. Blant annet har enkelte emner forskjellig emnekode forforskjellige studentgrupper, men innholdet er likt og undervisningen er samlet. Slik vil det kunnevære oppføringer som telles flere ganger, og som gjør at antallet emner identifisert er høyere enn
reelt. Dette gjelder også for studieprogram, som kan ha unike programkoder for ulike studentgrupper, men hvor undervisning er lik og felles for studentene. Dette vil også gjelde for emner og
program som ikke identifiseres og telles i gjennomgangen. Gjennomgangen anvender også HKdir
sin liste som utgangspunkt, og emner fra denne listen som ikke er identifisert på NTNUs nettsider
er ikke inkludert selv om innholdet kan være relevant. Det legges altså til grunn at listen fra HKdirer komplett og at samme emner har tilgjengelig informasjon på NTNU sine nettsider under samme emnekode som hos HKdir.
I tillegg er undersøkelsen kun gjennomført med norske begrep, og emner som kun presenterer
emneinformasjonen på engelsk vil ikke nødvendigvis indentifiseres og telles, selv om innholdet er
relevant for dette prosjektets undersøkelser. Til slutt har ikke undersøkelsen analysert konteksteller innholdet beskrevet, og om ordene brukt i emnebeskrivelsene har en annen betydning enn
hva som ligger til grunn i denne rapporten.

13

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

2.4 Gjennomgang av emneinnhold og læringsutbytte

Fokuset i kartleggingen har vært på bruken av innovasjon- og entreprenørskapsbegreper i emneinnhold og emneutbytter. Prosjektet har studert forekomsten av et utvalg norske synonymer
knyttet til innovasjon og entreprenørskap. Totalt 16 ord er identifisert av prosjektgruppen og prosjekteier, og er inkludert i analysen: entreprenør, innovasjon, endringsagent, endringskompetanse, gründer, gründerskap, idéutvikling, intraprenørskap, nybrottsarbeid, nyskaping, nyskapning,
nytenking, nyvinning, oppstartbedrift, oppstartsbedrift, startup. Dette har fungert som ordstammer, det vil si at ved søk på «innovasjon», vil man også telle forlengede ord, som «innovasjonskompetanse», «innovasjonsperspektiver» og «innovasjonsprosesser». Ordene i kartleggingen og
deres forekomst i emneinnhold og emneutbytter er presentert i Tabell 1.
Oversikten viser noen tydelige funn: innovasjon er det klart mest anvendte begrepet blant allesynonymer. Dernest kommer ordet entreprenør, samt ordet nytenking knyttet til emners læringsutbytte. Bruken av disse tre begrepene har dessuten økt betydelig de siste fem år. Innovasjon var
et forventet læringsutbytte i 145 emner i 2017/2018 – for 2021/2022 var det et forventet -utbytte i
274 emner. Entreprenørskap har også gått tydelig frem, fra 44 læringsutbytte-beskrivelser i 2017,
til 61 i 2021. Bruken av ordet «nytenking» er nesten doblet – fra 37 til 67 læringsutbyttebeskrivelser i perioden 2017 til 2021.
Andre ord blir i liten grad anvendt i emneinnhold og emneutbytter. Startup og oppstart(s)bedrift,
gründer og gründerskap, intraprenørskap og nybrottsarbeid er nevnt i ett, to eller ingen emner.
Det er viktig å påpeke at opprettelsen av oppstartsbedrifter absolutt foregår på campus og blant
studenter ved flere fakultet, men dette kommer altså ikke til uttrykk i emnebeskrivelser. Det erogså tilfelle at studenter ved NTNU lærer om intraprenørskap og gründerskap, men dette formidles da under andre synonymer og fagtermer, for eksempel entreprenørskap, nytenking, endringsagent og endringskompetanse, eller er inkludert i innovasjonsbegrepet i undervisningen.
Tabell 1 - Synonymer til innovasjon og entreprenør(-skap), og forekomst av ordene i NTNUs emneportefølje.
EMNEINNHOLD
2017

2019

EMNEUTBYTTE
2021

2017

2019

2021

ENTREPRENØR

33

44

51

44

62

61

INNOVASJON

106

152

173

145

247

274

ENDRINGSAGENT

2

3

2

1

1

3

ENDRINGSKOMPETANSE

2

6

5

0

1

3

GRÜNDER

1

1

1

0

0

0

GRÜNDERSKAP

0

0

0

0

0

0

IDEUTVIKLING

3

2

3

5

6

6

INTRAPRENØRSKAP

0

1

0

0

1

0

NYBROTTSARBEID

0

0

1

0

0

0

NYSKAPING

6

5

5

7

9

12

NYSKAPNING

1

1

3

4

4

1

NYTENKING

0

0

2

37

62

67

NYVINNING

9

7

3

5

0

0

OPPSTARTBEDRIFT

0

0

0

0

0

0

OPPSTARTSBEDRIFT

0

1

1

1

0

1

STARTUP

0

1

2

0

0

1

Slik kan det se ut som om innovasjonsarbeidet og utviklingen ved NTNU har økt i stor grad desiste fem årene. Av det totale antallet emner som er undersøkt i dette prosjektet for undervis-

14

ningsåret 2021/2022, er det i overkant av 3,6 prosent som inneholder begrepet innovasjon som
utbytte, samt i overkant av 2,2 prosent som har begrepet som innhold i emnet. For begrepet
entreprenør er de samme tallene 0,8 og 0,6 prosent for henholdsvis emneutbytte og -innhold.
Det er dermed få emner som bruker disse begrepene i hele NTNUs portefølje. Det kan likevelvære at emnene undervises for mange studenter, og dermed treffer studentmassen bredt, men
det er tvilsomt at begrepene anvendes programlangsgående i alle programmenes emner i stor
grad, og at det dermed kun gis spesiell7 fokus i enkeltemner.

2.5 Begrep: Entreprenør

Ordet «entreprenør», som benyttet i denne kartleggingen, inkluderer alle ord med denne ordstammen, som entreprenørskap, entreprenøriell og entreprenører. I 2021 var ordstammen«entreprenør» inkludert i 51 emneinnhold og 61 emneutbytte-beskrivelser ved NTNU. Dette er
en klar utvikling siden 2017, da tallet var 33 emneinnhold og 43 emneutbytte-beskrivelser. Ved
omtale av entreprenørskap i utdanning er det viktig å merke seg at ordet «entreprenør» har flere betydninger på norsk. Det er en mulighet for at enkelte emner som omtaler entreprenørskap
benytter det i betydningen av bygg- og anleggsarbeid, og ikke prosessen med å etablere en ny
virksomhet (i bred forstand).
2.5.1 Fakultetsfordeling«Entreprenør» er benyttet i emner ved alle fakultet (med unntak av Vitenskapsmuseet som ikke
har emner). Økonomifakultetet (ØK) må trekkes frem når man omtaler inkludering av entreprenørskap i emneinnhold og emneutbyttebeskrivelser. I 2021 hadde ØK 23 emner der entreprenørskap var omtalt i emneinnhold eller -utbyttebeskrivelser. Dette var fakultetet med klart flest
emner som omtalte entreprenørskap i 2021. ØK har hatt høyere fokus på entreprenørskap enn
andre fakultet også tilbake i tid, med 18 emner som inkluderte entreprenør som et emneutbytte i
2017. Den neste på lista, Fakultet for ingeniørvitenskap (IV), hadde da syv emner med entreprenørskap nevnt. IV har vært det fakultetet som har hatt størst økning i bruken av «entreprenør» iemnebeskrivelser og som forventet emneutbytte. Fra 7 emner i 2017 til 19 emner i 2019.

Emneutbytte: Entreprenør

Emneinnhold: Entreprenør

2017

2021

2019

2021
23

2019

HF

19
2
2
2

1
1
1

2

2

2

3

3

4

5
5
4

4
3
2
2
2

3

3

3

4
2
1
1

2
2
1

AD

5

6
5

6

6

7

8
8

8
8

14

17

18

19
19

22

2017

IE

IV

MH

NV

SU

ØK

AD

HF

IE

IV

MH

NV

SU

ØK

Figur 2 - Antall emneinnhold og emneutbytte-beskrivelser som benytter begrepet entreprenør fordelt på fakultet.

7

Med spesiell menes et tydelig og konkret fokus på begrepet og dets betydning. Emner kan ha aktivitet som bygger opp under studentenes
kompetanse innen innovasjon eller entreprenørskap, men som oppnås gjennom for eksempel metoder eller læringsverktøy, og at disse
begrepene dermed ikke har et særlig fokus.

15

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

2.5.2 Utdanningsnivå
For utdanningsnivå (lavere nivå, høyere nivå og doktorgradsutdanning) er fordelingen av antall
emner med emneinnhold «entreprenør» relativ lik mellom lavere og høyere nivå gjennom defleste årene. For emneutbytte er det en noe høyere antall for lavere grads nivå årene 2019/2020
og 2021/2022. For doktorgradsutdanning er det derimot få emner som har fokus på «entreprenør». Om det er på grunn av at disse i større grad omtales på engelsk i emnebeskrivelsen ellerom det er mindre fokus på det for denne utdanningen, er uklart uten nærmere analyse. Av det
totale antall emner (for 2021/2022) i de ulike utdanningsnivåene er det også relativt lik andel
mellom høyere og lavere nivå hvor emneinnholdet inneholder «entreprenør» (0,66 og 0,69 prosent). For emneutbytte er det en høyere andel emner som inneholder «entreprenør» blant laverenivå enn høyere nivå (0,88 og 0,69 prosent). For doktorgradsutdanning er andelen med ordet«entreprenør» lik for emneinnhold og -utbytte med 0,26 prosent av alle emner.
Doktorgradsutdanning er i Figur 3 og Figur 7 omtalt som Forskerutdanning.

Emneinnhold

Emneutbytte

30
25

0,80 %
0,66 %

0,69 %

0,60 %

20
15
10
5

18 20

0,40 %

24
13

19 21

0

0,26 %
1

1

2

0,20 %
0,00 %

35
30
25
20
15
10
5
0

0,90 %

0,88 %

0,70 %

0,69 %

0,50 %
33 32
23

17

21 21

0,26 %
2

2

2

Entreprenør 2017

Entreprenør 2017

Entreprenør 2019

Entreprenør 2019

Entreprenør 2021

Entreprenør 2021

Entreprenør andel av emner 2021

Entreprenør andel av emner 2021

0,30 %
0,10 %-0,10 %

Figur 3 - Antall og andel emner som bruker ordet entreprenør fordelt på utdanningsnivå.

2.5.3 Campus/lokasjon
For emnene som inneholder entreprenør i emneinnhold og/eller -utbytte er størsteparten undervist ved campus Trondheim, og deretter Ålesund for emner med entreprenør i emneutbytte. En
av årsakene til dette kan være at det er en høyere andel emner som undervises i Trondheim sammenlignet med de øvrige studiebyene, men det er også viktig å nevne at det er to studieprogram
i entreprenørskap i Trondheim.

16EmneinnholdÅlesundGjøvikTrondheim

39

34

EmneutbytteÅlesundGjøvikTrondheim

42

43

14

6
4

6
6

15
5

5

2019

2021

2019

2021

ENTREPRENØR

ENTREPRENØR

Figur 4 - Antall emner som bruker ordet entreprenør fordelt på campus-byer.

2.5.4 Studieprogram
For studieprogram som inkluderer emner som har ordet entreprenør i emneinnhold og/eller-utbytte, finner vi i underkant av 30 av rundt 600 studieprogram, altså omtrent 5 prosent. Sliker det svært få studieprogram ved NTNU som gir studentene tydelig innføring i entreprenørskap. Det kan være at kompetansen opparbeides av studentene gjennom øvelser og emneaktiviteter, men det er klart at det ikke kommer tydelig frem i emnes beskrivelse. Gjennom
Kandidatundersøkelsen NTNU fra 20198 vises det også at det å starte egen bedrift er noe uteksaminerte studenter har minst kompetanse om hvordan gjøres, noe som kan forklares gjennom
funnene i denne rapporten.
Studieprogram med emneinnhold:Entreprenørskap

Studieprogram med emneutbytte:
Entreprenørskap

5%

5%

95 %

Inneholder

95 %ØvrigeInneholderØvrigeFigur 5 - Andel studieprogram ved NTNU som har emner som inneholder ordet entreprenør.

2.5.5 Fagområder
Emnene som inneholder begrepet entreprenør spenner bredt når vi ser på fagområdene de tilhører. Totalt er det oppført 42 fagområder for emnene med entreprenør i emneinnhold på
NTNUs nettsider, og 65 fagområder for emnene med entreprenør i -utbytte. I listen under er de
10-12 mest brukte beskrivelsene for fagområdene for emnene presentert for innhold og utbytte,og komplette lister finnes som vedlegg. For begge listene er de tre mest frekvente fagområdene
teknologiske fag, entreprenørskap og økonomi og administrasjon.

8

Kandidatundersøkelsen - NTNU

17

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

Tabell 2 - Antall ganger fagområder er nevnt i emner som inneholder begrepet entreprenør.
EMNEINNHOLD: ENTREPRENØR
Fagområde

EMNEUTBYTTE: ENTREPRENØR
Antall emner

Fagområde

Antall emner

Teknologiske fag

18

Teknologiske fag

19

Entreprenørskap

14

Entreprenørskap

17Økonomi og administrasjon

12Økonomi og administrasjon

9

Ingeniør

10

Ingeniør

6

Samfunnsvitenskapelige fag

4

Samfunnsfag

5

Medisin helse- og sosialfag

4

Geografi

5

Geografi

4

Samfunnsvitenskapelige fag

4

Helse- og sosialfag

4

Realfag

4

Informatikk

4Medisin helse- og sosialfag

4

Samfunnsfag

3

Informatikk

4Økonomi3

2.6 Begrep: Innovasjon

Begrepet innovasjon, som benyttet i denne kartleggingen, inkluderer alle ord med denne ordstammen for eksempel innovasjonskompetanse. Innovasjon er det «innovasjonsbegrepet» som
er benyttet i flest emneinnhold og emneutbytter ved NTNU. I 2017 var innovasjon nevnt i 106
emneinnhold og 145 emneutbytter, i 2021 var tallene henholdsvis 174 og 274. Dette er over treog fire ganger høyere forekomst enn ordet entreprenør.
2.6.1 FakultetsfordelingInnovasjon er benyttet ved alle fakultet. Økonomifakultetet skiller seg ut når man studerer antall
emneinnhold med ordet innovasjon, med hele 52 emner i 2021. Dette er ikke overraskende,
ettersom innovasjon og innovasjonsfaget er mye studert innen økonomifag. Som noen eksempler er ØK ansvarlig for en bachelorgradsutdanning ved navn Markedsføring, innovasjon og
ledelse (campus Ålesund), en mastergradsutdanning kalt Industriell innovasjon og digital sikkerhet (campus Gjøvik), samt prosjekteier for forskerskolen NORSI - Norwegian Research School in
Innovation and Entrepreneurship (campus Trondheim). Det er også høy forekomst av begrepet
ved IV og SU, samt at MH og NV har hatt en relativt stor økning siden 2017/2018 sammen med deto førstnevnte.
For begrepet innovasjon i emneutbyttet er det også en stor utvikling og utbredelse. IE og IV har
henholdsvis 54 og 55 emner der innovasjon er nevnt i emneutbyttet i 2021, deretter kommer SU
og ØK med 41 emner hver. Det er også nevneverdig at MH og NV har mer enn tredoblet antall
emner med innovasjon som emneutbytte siden 2017. AD og HF har hatt en økning med to emner
hver, fra henholdsvis to og fem emner i 2017, til fire og syv emner i 2021. Totalt er det nær en
dobling i antall emner som har innovasjon som et nevnt emneutbytte.

18

Emneutbytte: Innovasjon
2017

2021

27

26

19

22

23

8
6

7

7
7
5

2

5
4

6
5

5

25

23

21
20
14

12

14
13

19

6

4
5
6

8
8

14
12

17

27
29

30

36

41

47

49

48

46

2019
55

2021
54

2019

52

2017

41

Emneinnhold: Innovasjon

AD

HF

IE

IV

MH

NV

SU

ØK

AD

HF

IE

IV

MH

NV

SU

ØK

Figur 6 - Antall emneinnhold og emneutbytte-beskrivelser som benytter begrepet innovasjon fordelt på fakultet.

2.6.2 Utdanningsnivå
Inklusjon av innovasjon i emneinnhold og emneutbytte har økt fra 2017/2018 til 2019/2020 og
2021/2022 på tvers av utdanningsnivå. I 2021/2022 var det 76 emner på lavere nivå, 89 på høyere
nivå, og tre emner tilknyttet doktorgradsutdanning som inkluderte innovasjon i beskrivelsen av
emneinnhold. Dette tilsvarer henholdsvis 2,09%, 2,93% og 0,39% av alle emner som gis på disse
utdanningsnivåene ved NTNU. For emneutbytte var inklusjonen av innovasjon noe høyere. 107
emner ved lavere nivå, 147 emner på høyere nivå, samt 10 emner ved doktorgradsutdanninger
inkluderte ordet innovasjon i sitt emneutbytte i 2021/2022. Det tilsvarte henholdsvis 2,95%,
4,48% og 1,30% av alle emner på disse utdanningsnivåene ved NTNU. Spesielt for høyere nivå er
det nær en tredobling av antall emner som har innovasjon som nevnt emneutbytte mellom
2017/2018 og 2021/2022 – en økning på nær 100 emner.

Emneutbytte

Emneinnhold
2,93 %

100
80

200

2,09 %

2,25 %

60
40
20

57 66

1,25 %

80 89

76
46

0

0,39 %
2

2

3

150

4,84 %

4,50 %
3,50 %

2,95 %

2,50 %

100

0,25 %

50-0,75 %

085 94138147107
51

1,30 %
7

9 10

Innovasjon 2017

Innovasjon 2017

Innovasjon 2019

Innovasjon 2019

Innovasjon 2021

Innovasjon 2021

Innovasjon andel av emner 2021

Innovasjon andel av emner 2021

1,50 %
0,50 %-0,50 %

Figur 7 - Antall og andel emner som bruker ordet innovasjon fordelt på utdanningsnivå.

19

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

2.6.3 Campus/lokasjon
For emnene som inneholder innovasjon i emneinnhold og/eller -utbytte er størsteparten undervist ved campus Trondheim. Dette kan delvis forklares med at det er en høyere andel emner
som undervises i Trondheim sammenlignet med de øvrige studiebyene. Hva gjelder innovasjon iemneinnhold stiller Gjøvik og Ålesund helt likt med 31 emner i 2021/2022. Her har Ålesund hatten tydelig økning, med 12 flere emner siden 2019/2020. På Gjøvik har antall emneinnhold med
innovasjon vært stabilt. Emneutbytte-beskrivelser med innovasjon har hatt en tydelig økning på
alle campus. Ni ekstra emner (fra 169 til 178) ved campus Trondheim, ni ekstra emner (fra 40 til49) på campus Gjøvik, og 22 ekstra emner (fra 35 til 57) ved campus Ålesund.

EmneinnholdÅlesundGjøvikTrondheim

114
100

31

31
19
2019

EmneutbytteÅlesund

Trondheim

178
169
49

40

31

35

2021

2019

INNOVASJON

Figur 8 - Antall emner som bruker ordet innovasjon fordelt på campus-byer.

20

Gjøvik57
2021
INNOVASJON

2.6.4 Studieprogram
Emner med innovasjon som en del av emneinnholdet er en del av studieprogram som utgjør
omtrent 11 prosent av det totale antall studieprogram ved NTNU – totalt 63 studieprogram. For
emner som inneholder innovasjon i emneutbytte er andelen som inngår i studieprogram noe
større, med 13 prosent eller 78 emner. Slik er det dermed en relativt lav andel studieprogramsom har begrepet innovasjon som en del av emnene som inngår i programmene. Det må likevelpåpekes også her at selv om andelen er lav for studieprogrammene, kan andelen studenter værehøyere.

Studieprogram med
emneinnhold: Innovasjon

Studieprogram med
emneutbytte: Innovasjon

11 %

87 %

89 %

Inneholder

13 %ØvrigeInneholderØvrigeFigur 9 - Andel studieprogram ved NTNU som har emner som inneholder ordet innovasjon.

2.6.5 Fagområder
Emnene som inneholder begrepet innovasjon finnes innen et stort antall fagområder. For emnersom inneholder innovasjon i emneinnholdet finner vi totalt 118 fagområder, mens for emneutbytte finner vi 164 fagområder. Selv om enkelte av disse er noe overlappende, som fagområdene økonomi og økonomi og administrasjon, viser det likevel at det er en stor bredde i fag som
har fokus på innovasjon i sine emner. I listen under finnes de 10-12 fagområdene som i størst
grad anvender innovasjon i emneinnholdet og -utbyttet, og de totale listene finnes som vedlegg.
Det er noe forskjell mellom listene, blant annet finnes elkraftteknikk og lærer- og lektorutdanning
med en høy andel emner som har innovasjon som emneutbytte, men som i lavere grad har dette
nevnt som innhold.

21

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

Tabell 3- Antall ganger fagområder er nevnt i emner som inneholder begrepet innovasjon.
EMNEINNHOLD: INNOVASJON
Fagområde

22

EMNEUTBYTTE: INNOVASJON
Antall emner

Fagområde

Antall emnerØkonomi og administrasjon

36

Teknologiske fag

58

Teknologiske fag

32

Helse- og sosialfag

56

Helse- og sosialfag

26

Sykepleie og jordmor

47

Sykepleie og jordmor

16

Elkraftteknikk

37

Medisin15Økonomi og administrasjon

36

Samfunnsvitenskapelige fag

15

Medisin

34

Organisasjon og ledelse12Lærer- og lektorutdanning

31

Entreprenørskap

11

Helsevitenskap

25

Helsevitenskap

11

Tekniske fag

21

Samfunnsfag

9

Entreprenørskap

16

Medisin helse- og sosialfag

16Kapittel 3: Innovasjon og
entreprenørskap i undervisningog læring
Fufen Jin og Gunn-Berit Neergård

3.1 BakgrunnMålet med denne kartleggingen var å forstå hvordan innovasjon og entreprenørskap blir undervist i ulike emner ved NTNU, samt å undersøke kompetansebehovet blant faglærere vedrørende denne tematikken. Kartleggingen er en kvantitativ undersøkelse der vi har bedt faglærere som har innovasjon og/eller entreprenørskap i sine emnebeskrivelser om å delta i en
spørreundersøkelse.

3.2 HovedfunnFaglærere som underviser innovasjon og entreprenørskap kombinerer ulike undervisningsmetoder i sin undervisningspraksis. Forelesninger er den mest benyttede undervisningsmetoden, menogså case-undervisning er hyppig benyttet og nevnt av respondenter fra alle fakulteter. Industribesøk er nevnt som undervisningspraksis ved alle fakulteter unntatt hos MH. Komponenter
av bedriftsutvikling blir tatt i bruk på ulikt vis på flere fakulteter, for eksempel ved at studenter
utvikler idéer gjennom en innovasjonscamp, former en prototype på et verksted, gjennomfører
en folkefinansierings-kampanje, eller skriver en forretningsplan. Reell etablering av nye bedrifter
blir benyttet som undervisningspraksis av respondenter ved fire fakulteter, HF, IE, NV og ØK.
Hva gjelder læringsaktiviteter, fremstår det fra denne undersøkelsen at faglærere har stort fokus
på interaksjon, refleksjon og handling. En del viser til aktiviteter som indikerer at studentenelærer ved å utfordre seg selv til å ta en aktiv rolle utenfor universitetscampus, og ved å oppleveog håndtere usikkerhet. Dette er også et viktig aspekt av læring, for å kunne se og agere på entreprenørielle muligheter selv under usikre forhold og i uforutsigbare kontekster.
Noen faglærere har både utdanning og erfaring som gjør at de er høyt kvalifiserte for å undervise i innovasjon og entreprenørskap, og har ikke behov for å tilegne seg mer kunnskap om dette.
Andre skriver at innovasjon og entreprenørskap er langt fra deres fagfelt, og at behovet for mer
kunnskap er reelt. Faglærerne ønsker å lære mer om hva som kan fylle undervisningen, og hvordan de kan undervise. Gjennom denne undersøkelsen kommer det frem at emneansvarlige ikke
alltid underviser i emnet hen er ansvarlig for. Andre faglærere kan stå for undervisningsansvaret,og interne eller eksterne gjesteforelesere blir benyttet for å tette kunnskapshull om innovasjonog entreprenørskap da dette skal undervises.

3.3 MetodeSom utgangspunkt for denne kartleggingen hadde vi allerede samlet inn informasjon om alleemner ved NTNU der ordene «innovasjon» og «entreprenørskap» ble benyttet i emnebeskrivelsen. Blant annet fant vi at ordet innovasjon var nevnt som et emneutbytte i 274 emner, og entreprenør(-skap) var nevnt som et emneutbytte i 61 emner. Vi tok kontakt med alle emneansvarlige
som hadde ordene «innovasjon» eller «entreprenørskap» i sine emnebeskrivelser eller emneutbytter. Flere emneansvarlige hadde ansvar for flere emner der ordene var benyttet, dermed var
det færre emneansvarlige enn emner med innovasjon og/eller entreprenørskap i emnebeskrivelsen. Vi fant 142 aktuelle emneansvarlige (potensielle respondenter) fordelt på alle fakultet.
Detaljer om fordelingen av faglærere på ulike fakultet er listet i Tabell 1: Fordeling av respondenter.

23

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

Vi ønsket å legge til rette for at alle aktuelle faglærere skulle få svare på spørreundersøkelsen, uavhengig av språk og nasjonalitet. Derfor utviklet vi en spørreundersøkelse som ble tilbudt på norsk og engelsk. Informasjonsmateriale og epost ble også utformet på begge språk.
Datainnsamlingen, inkludert spørreundersøkelsen og informasjonsmaterialet ble vurdert av Sikt(tidligere NSD). I spørreundersøkelsen spurte vi spørsmål om undervisningsmetoder, læringsaktiviteter og faglærerens kunnskap om innovasjon og entreprenørskap. Et eksempel på spørsmål
fra spørreundersøkelsen er tilgjengelig i Figur 1: Spørsmål om undervisningsmetoder. Hele spørreundersøkelsen er vedlagt på slutten av rapporten, se Vedlegg 1.
Hvilke undervisningsmetoder har du anvendt når du har undervist i innovasjon/
entreprenørskap?
Forelesninger
Case-undervisning
Industri-besøk
Industri-baserte utfordringer (challenges)
Hackathons
Omvendt undervisning (Flipped classroom)
Prototyping
Utvikle en forretningsplan
Utvikle en ny bedrift
Annet
Dersom du valgte “Annet”, vennligst spesifiser her:--------------------------------------------------------------------------Figur 10: Spørsmål om undervisningsmetoder

68 emneansvarlige svarte på spørreundersøkelsen, noe som ga en responsrate på 47,9 %. Fire
respondenter svarte på engelsk, og 64 på norsk. Respondentene tilhørte alle fakultet. Økonomifakultetet hadde høyest antall aktuelle faglærere (43), og med 25 respondenter ble det også en
høy responsrate (58,1%). Fakultet for arkitektur og design hadde seks aktuelle emneansvarlige,
hvorav fire svarte, noe som ga en responsrate på 66.7%.
Tabell 4: Fordeling av respondenter
Fakultet

Antall respondenter

Antall faglærere kontaktet

Responsrate/fakultet (%)

1

ØK

25

43

58.1

2

MH

9

25

36

3

IV

8

24

33.3

4

IE

7

12

58.3

5

NV

6

11

54.5

6

SU

5

18

27.8

7

AD

4

6

66.7

8

HF

3

6

50

9

USIKKER

1
145

46.9

Total N24

68

Vi valgte å benytte digitalt spørreskjema for å innhente data, da dette sikrer anonymitet som kan
oppfordre flere respondenter til å svare ærlig. Spørreskjemaet er også en kostnadseffektiv og
tidseffektiv metode. Respondentene brukte i gjennomsnitt 3 minutter på spørreundersøkelsen,
med et spenn fra under 1 minutt til nær 9 minutter. Ved å benytte tekstfelt ble det samlet inn
kvalitative data som ga ny innsikt til tematikken. Samtidig har metoden begrensninger. Det hadde vært ønskelig med en høyere responsrate for å få et mer representativt utvalg av emneansvarlige. Undersøkelsen ble sendt på epost en uke der mange universitetsansatte tar høstferie, og
dette kan ha påvirket responsraten. Det ble sendt to purringer på epost for å oppveie for dette. I
tillegg kom det noen tilbakemeldinger fra potensielle respondenter om at oversikten over emneansvarlige på NTNUs nettsider ikke var oppdatert i alle fag, og spørreundersøkelsen ble da videre-adressert til den som hadde emneansvaret per nå. Dette kan ha vært tilfelle for flere emner,og hindret deltagelse. En annen begrensning er at enkelte emneansvarlige svarte at de ikke hadde kjennskap til at ordene «innovasjon» og/eller «entreprenørskap» inngikk i deres emneinnhold/emneutbytter. Det vil si at de enten ikke hadde et bevisst forhold til at ordene inngikk i emnebeskrivelsen, eller at ordene hadde en annen betydning i deres fagfelt. Et eksempel er at «entreprenør» kan ha ulike betydninger på norsk, og for enkelte potensielle respondenter kan dette ordetvære inkludert i emnebeskrivelsen for å vise til anleggsarbeid – og ikke til innovasjonsarbeid. Som
følge av dette ble det registrert tre «avvikende svar» i spørreskjemaet, der tre respondenter svarte at de «ikke underviser i dette». En respondent fra MH-fakultetet skrev: «Vi har per i dag ikke
egen undervisning om innovasjon, men integrerer tematikken inn der det er aktuelt.» En annen
fra MH skrev at hen har emneansvar uten å undervise i emnet selv. Dette kan ha påvirket respondentens mulighet for å svare detaljert på spørsmålene.

3.4 Undervisningsmetodikk

Deltagerne ble spurt hvilke undervisningsmetoder de har anvendt for å undervise i innovasjon/
entreprenørskap (Figur 10). Flere respondenter kombinerte ulike undervisningsmetoder i egenundervisningspraksis. En fullstendig liste over metoder og frekvens vises i Figur 11, der undervisningsmetodene er fremstilt etter hyppighet (fra mest til minst benyttet). Den aller mest benyttede
undervisningsmetoden var, ikke overraskende, forelesninger, som ble angitt av 87,7% av respondentene. Forelesninger og case-undervisning ble benyttet av respondenter fra alle fakulteter. 24
respondenter anga at de har tatt med studentene sine på industri-besøk, og 21 respondenterga dem også industri-baserte utfordringer. Industri-besøk var aktuelt på alle fakulteter unntatt
hos MH. Komponenter av bedriftsutvikling, som å utvikle en forretningsplan og en prototype, blebenyttet av 15 og 14 respondenter, på tvers av AD, HF, IE, MH, NV og ØK. Hele 12 respondenteranga at studentene deres utvikler en ny bedrift som en del av undervisningen. Disse respondentene tilhørte HF, IE, NV og ØK. Bare tre respondenter hadde benyttet Hackathons, disse kom fra
IE, NV og ØK.
I tillegg til de standardiserte valgene, valgte 27 respondenter å legge til ekstra detaljer om deres
undervisningsmetodikk. Her kom det frem en rekke ekstra metoder. Fra AD ble det nevnt interaktive øvelser, plenumsdiskusjoner og gruppediskusjoner, folkefinansiering («crowd funding», gjennom Kickstarter og/eller Indiegogo), prosjektbasert veiledning, workshops og utprøving av ulike
metoder i workshops. Fra IE ble det nevnt undervisning med spill (eksempel: Tiles of IoT), bruk av
design thinking, og undervisning med et innovativt bærekraftsfokus. Respondenter fra IV nevnte simulering og modellering, samt bruk av ressurser fra emnet Eksperter i team. Fra MH ble det
nevnt innovasjonscamp, gruppearbeid og samarbeid for å utvikle en idé, samt bruk av nettkurs(https://digit.ntnu.no/). Respondenter fra NV beskrev innovasjonscamp, dialogbaserte workshops
med aktører fra industri og politikk, og bruk av eksterne, internasjonale gjesteforelesere i forelesning og gruppe-veiledning ved case-studier. Fra SU ble det nevnt bruk av student-presentasjoner og samarbeid/besøk til offentlige organisasjoner som jobber med innovasjon. Respondenterfra ØK nevnte diskusjoner i grupper og plenum, bruk av egen bedrift i undervisning, tverrfaglig
prosjekter for eksterne oppdragsgivere, kombinasjon av forelesninger og øvinger, design sprints
og undervisningsmetodikk fra lean startup.

25

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

87,7

78,5

36,9

32,3

30,8

23,1

21,5

18,5

4,6

Figur 11: Valg av undervisningsmetodikk

3.5 Engage’s pedagogiske rammeverk

Vi vet nå at emneansvarlige tilbyr variert undervisning der de benytter seg av en rekke ulike
undervisningsmetoder. Men hvordan kan man karakterisere studentenes læringsaktiviteter? SFUEngage har utviklet et pedagogisk rammeverk for læring gjennom entreprenørskap i høyere utdanning. I motsetning til å lære om eller for entreprenørskap, vil læring gjennom entreprenørskap
innebære at studentene lærer ved å oppleve aspekter av en entreprenøriell prosess. Målet med
denne pedagogikken er at studenter skal trenes i å bli endringsagenter for alle sektorer, og at deskal være i stand til å identifisere og agere på entreprenørielle muligheter, selv under usikre og
uforutsigbare forhold. Dette krever en pedagogisk tilnærming som går lenger enn målet om å
reprodusere, forstå og kommunisere kunnskap – studentene må også kunne anvende kunnskapen de utviklere. Og for å kunne anvende kunnskap om entreprenørskap, for å kunne agere
entreprenørielt, må studentene trene på dette. SFU Engage mener at studenter kan trene på
entreprenørskap dersom læringen deres foregår gjennom følgende fem komponenter; Act,
Interact, Challenge, Embrace Uncertainty og Reflect. Figur 12 viser rammeverket med en kort
beskrivelse på norsk av de ulike komponentene. Rammeverket er ikke beskrevet som en «one-size-fits-all» modell, men en påminnelse om at studentene bør lære gjennom kontekst-basert praksis for å utvikle entreprenørielle ferdigheter og tankesett.
Act: At studenten gjør noe eller skaper noe, at studenter handler.
Interac: At studenten samhandler med andre.
Challenge: At studenten utfordrer seg selv til å ta aktivt del i verden utenfor universitetet.
Embrace uncertainty: At studenten omfavner og håndterer usikkerhet
Reflect: At studenten reflekterer, ved å internalisere kunnskap og ferdigheter

Figur 12: SFU Engage’s pedagogiske rammeverk

3.6 LæringsaktiviteterMed utgangspunkt i SFU Engage’s pedagogiske rammeverk, stilte vi spørsmål til emneansvarlige
hvorvidt deres studenter lærte gjennom de fem komponentene. Svaret er fremstilt i Figur 13 (fra26mest til minst benyttet). Respondentene viste tydelig oppslutning rundt interaksjon i læringsøyemed, der 84.6% nevnte dette som en læringsaktivitet i egen undervisning. Videre var refleksjonog handling viktige læringsaktiviteter, nevnt av henholdsvis 50 og 41 respondenter. Halvparten
av respondentene kjente igjen «Challenge» fra egen undervisning, der studenten skal ta en aktiv
rolle i verden utenfor universitetet. Dette stemmer blant annet overens med at 1/3 av respondentene gjennomførte industri-besøk med sine studenter. 30 respondenter oppfordret studentene sine til å lære ved å omfavne og håndtere usikkerhet.
Syv respondenter valgte å legge til ekstra informasjon om andre læringsaktiviteter. Følgende aktiviteter ble nevnt: Designprosess; Analyse av entreprenøriell aktivitet; Selvstendig anvendelse av
ulike verktøy og modeller; Veiledning; Vurdering av innovasjonsprosesser i virkelige bedrifter; Åutvikle en forståelse for konsekvenser for organisasjons-valg; Å utvikle en forståelse av innovasjon og entreprenørskap som en kollektiv, kontekstuell prosess i et komplekst samfunn; Å utforske kulturelle praksiser som enten kan bidra i innovasjonsprosessen eller hindre den, ettersom
det sosiale er en sentral premiss for innovasjoner. Flere av disse læringsaktivitetene handler om
å analysere eller å utvikle forståelse og kan vurderes som refleksjon - individuelt, i grupper eller
med en veileder eller lærer som fasilitator. I tillegg kan man se at tre av besvarelsene handler
om innovasjon og entreprenørskap i et komplekst samfunn, og noe som foregår i virkelige bedrifter med sosiale og kulturelle praksiser. Dette kan linkes til Challenge, der studenter lærer ved åbevege seg utenfor universitetssfæren. Beskrivelsen av designprosess som læringsmetode, samt
anvendelse av verktøy og modeller for læring er vanskeligere å relatere til rammeverket uten
videre kontekstualisering. Dette innspillet viser kanskje til et «hull» i det pedagogiske rammeverket som man kunne kalt selvstendig anvendelse, «Apply», ettersom selvstendig bruk av prosesser,
verktøy og modeller kan være relevant for å lære gjennom innovasjon og entreprenørskap.

84,6
76,9
63,1
51,6

Interact

Reflect

Act

Challenge

46,9Embrace

Figur 13: Benyttelse av elementer fra SFU Engage’s rammeverk

3.7 Faglæreres kunnskap

Som et ledd i denne undersøkelsen ønsket vi å kartlegge hvilke kunnskaper og erfaringer faglærere har med innovasjon og entreprenørskap, og om de eventuelt ønsker mer kunnskap om denne
tematikken. Respondentene kunne velge valgalternativene «noe formell kunnskap», «omfattende
formell kunnskap» eller «personlige erfaringer og praksis». Omfattende formell kunnskap tilsvarte bachelor-, master- eller doktorgrad om innovasjon og/eller entreprenørskap. 27 respondenter(41% av respondentene) anga at de hadde omfattende formell kunnskap. 20 av disse var ansatt
ved ØK. 32,3% anga at de hadde personlige erfaringer og praksis som hadde gitt dem kunnskap
om innovasjon og/eller entreprenørskap. Dette gjaldt en til to respondenter fra alle fakulteter,men IV og MH skilte seg ut med fem respondenter hver. Et eksempel på «noe formell kunnskap»

27

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

ville være å ha gjennomført et enkeltemne i høyere utdanning. 10,8% svarte at de hadde noe formell kunnskap. Tre av syv respondenter som svarte dette var tilknyttet MH.
Noen av respondentene valgte å legge igjen en kommentar for utfyllende svar. Her kom det frem
at flere har opparbeidet seg kunnskap gjennom både formell utdanning og personlig erfaring og
praksis. Andre har gjennomgått et selvstudium, eller lært gjennom veiledning av andre. Det erogså en respondent som beskriver at de studerer hvordan andre «gjør» innovasjon og entreprenørskap i utdanning. En av respondentene nevner at hen er ansvarlig for et emne der innovasjon og entreprenørskap inngår som en liten del, og at denne delen er delegert til andre ansatte.
I tillegg benytter de andre ressurser internt på NTNU og eksternt for å dekke kunnskapsbehovet.
Bruk av gjesteforeleser er nevnt av flere. Det er også tydelig at det ikke alltid er emneansvarlig
som underviser i emnet – men at det er et skille mellom emneansvarlig og faglærer, der faglærer
som underviser har relevant innsikt i tematikken. Enkelte respondenter beskriver at innovasjonog entreprenørskap ikke er deres fagfelt.
3.7.1 Eventuelle behov for ny kunnskap blant faglærernePå spørsmålet om hvilken (om noen) videre opplæring eller utdanning emneansvarlige ønsker
seg om innovasjon og/eller entreprenørskap, er det stor spredning blant respondentene. De somønsker seg mer kunnskap beskriver behov for å lære om følgende tematikker: innovasjon, entreprenørskapsteori, bærekraftig samfunnsutvikling, prosjektutvikling, tverrfaglige prosjektarbeid,
skalering av prosjekter (videreføring av prosjekter til næringslivet), iterative tilnærminger til entreprenørskap (eksempelvis «Lean startup» og «Design thinking»), samt kontekstualisering av innovasjon og entreprenørskap. En respondent beskriver at det er behov for mindre teknisk-økonomisk kunnskap, men derimot større behov for å lære om «betydningen av det politiske og det
sosiale som må ligge til grunn for nyskapningsarbeidet».
Det er altså ønske om å lære mer om hva som kan fylle undervisningen. I tillegg etterspør respondentene kunnskap om hvordan de kan undervise. Respondentene i denne undersøkelsen nevner
behov for kunnskap om entreprenørielle metoder, prosesser og verktøy, oppbygging av emner,
design av vurderingsform, og oppfølging av studenter. De ønsker gode eksempler på hvordan
innovasjon og entreprenørskap kan anvendes i undervisning, og hvordan de kan involvere offentlig sektor i undervisningen.
Flere skriver om behovet for tverrfaglighet og større deling på tvers: «Generelt bør det legges
bedre til rette for erfaringsdeling, skape, utvikling og deling av undervisningsressurser og tilrettelegging for Innovasjonscamper på tvers av studieområder/fakulteter.» En skriver at hen ikke serbehovet for videre opplæring, men at det vil styrke undervisningstilbudet for studenter å koble
ekspertisen på tvers av fakulteter: «Som lærere har vi våre ekspertperspektiver. Innovasjon er
ikke avhengig av fakultet». Videre skriver respondenten om behovet for ulike tilnærminger for åoppnå dybde.
3.7.2 Hvordan lære som faglærer?
Enkelte av respondentene har foreslått hvordan de helst vil lære. Et av forslagene inkluderer etinspirerende nettkurs. Andre ønsker seg en mentor og involvering i et næringslivsnettverk. En
respondent foreslår også å lære gjennom å søke på innovasjonsprosjekter.

28

Kapittel 4: Diskurser knyttet til
innovasjon og entreprenørskap
Gunhild Marie Roald og Gunn-Berit Neergård

4.1 Bakgrunn

Innovasjon og entreprenørskap anses som viktige elementer for å realisere NTNUs visjon om å
utvikle kunnskap for en bedre verden (NTNU, 2022), og er ønsket inn i utdanningene ved NTNU
(Kunnskapsdepartementet, 2022). Kapittel 2 viser imidlertid at svært få emner inkluderer disse
eller tilgrensende begrep i sine beskrivelser. Vi ønsker å forstå diskursene rundt disse fenomenene i universitetskonteksten for å få innsikt i hva som kan fremme og hemme undervisning om
innovasjon og entreprenørskap på ulike fagområder. Begrepet diskurs forstås i denne sammenhengen som oppfatninger, talemåter, forestillinger og assosiasjoner knyttet til et gitt tema. Mer
spesifikt kan det defineres som et sett av påstander, ideer og terminologier knyttet til gitte kontekster, som igjen kan påvirke måten man tenker og handler på i disse kontekstene (Ahl, 2008).
Funnene som presenteres i dette kapittelet bygger ikke på en diskurs-analytisk tilnærming, men
begrepet brukes likevel som et forenklende samlebegrep, i mer hverdags-språklig forstand.
Kapittelet er basert på en kvalitativ undersøkelse av hvordan begrepene innovasjon og entreprenørskap oppfattes og benyttes i ulike utdanningskontekster ved NTNU. Målet med undersøkelsen
er å kartlegge faktorer som fremmer og hemmer integrering av innovasjon og entreprenørskap
i ulike utdanninger ved NTNU. Kapittelet er strukturert i fire deler. Mens herværende del redegjør for bakgrunnen for kapittelet og undersøkelsen, gir neste del en kort beskrivelse av sentrale
aspekter ved undersøkelsens metode. Deretter presenteres undersøkelsens funn, hvorpå disse
drøftes avslutningsvis i kapittelet.

4.2 MetodeFor å få et bilde av hvordan man snakker om, reflekterer over og erfarer konseptene innovasjon og entreprenørskap i ulike utdanningskontekster ved NTNU har vi benyttet oss av fokusgruppe-intervju. Denne metoden gjør det mulig å utforske et tema relativt fritt (Morgan, 1997).
Vi bestemte oss for å gjennomføre ett fokusgruppeintervju for hvert av de åtte fakultetene ved
NTNU som bedriver utdanningsvirksomhet, og ønsket å få med én stemme fra hvert institutt
innenfor hvert fakultet. Dermed ble antallet deltakere bestemt av antall institutter ved de ulike
fakultetene, noe som varierer fra fire til åtte. Dette antallet er i tråd med fokusgruppelitteraturen.
Her er man dog ikke enig om et bestemt idealtall, men det legges vekt på at man bør være mange
nok til å fremme fokusgruppens interpersonlige dynamikk, men ikke flere enn at man kan oppnå
tillit og at alle kommer til orde (Morgan, 1997; Smith et al., 2009).
Vi besluttet at intervjuene skulle foregå på Teams for å gjøre det lettest mulig å delta for deltakere ved alle campuser og i alle campusbyer. For å få frem ulike perspektiver ønsket vi å få medbåde studenter, undervisere og stipendiater fra hvert fakultet. I tillegg siktet vi mot å få med bådepersoner som på en eller annen måte hadde erfaring med innovasjon eller entreprenørskap, og
personer som ikke nødvendigvis hadde det. Dette for å få tak i både fremmende og hemmende
faktorer og for å kunne identifisere eventuelle motstandsfenomen. Det var viktig for oss å presisere til potensielle deltakere at de ikke ville bli regnet som representanter for sine respektive
institutter. Resultatene anses da heller ikke som representative for hverken institutter eller fakulteter, men de anses å kunne gi et bilde av mulige diskurser knyttet til entreprenørskap og innovasjon i utdanning ved NTNU. Det kan selvsagt finnes perspektiver som ikke fanges opp av denne
undersøkelsen.

29

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

Rekrutteringen skjedde ved direkte oppringing på Teams og de åtte intervjuene ble gjennomført med til sammen 51 deltakere fra 27. september til 24. oktober, høsten 2022. En anonymisert
oversikt over deltakerne er presentert i Vedlegg 3. I Vedlegg 4 vises hvilken informasjon deltakerne fikk om prosjektet i forkant og hva de dermed baserte sitt samtykke på. Intervjuene ble gjennomført på Teams, med en tidsramme på 1,5 timer med en 5 minutts pause midt i intervjuet (seVedlegg 5 for temaliste for intervjuene). Intervjuene ble videofilmet og transkribert fortløpende,primært for videre forskningsformål.
Datamaterialet har blitt analysert i tråd med prinsippene for tematisk analyse (Braun & Clarke,2022). Vi drøftet og skrev ned umiddelbare inntrykk i fellesskap etter hvert intervju, og gjentok
dette på et mer overordnet plan når alle intervjuene var gjennomført. Videre gjennomgikk vi alleintervjuene på nytt, ved å lese transkripsjonene og å se gjennom video-opptakene. Intervjuene
ble først analysert hver for seg og presentert i NTNUs arbeidsgruppe for dette prosjektet.
Deretter ble materialet analysert på tvers av intervjuene/fakultetene, med sentrale tema i fokus.
Denne analysen danner grunnlag for den følgende fremstillingen av funn.

4.3 FunnI det følgende presenteres undersøkelsens funn. Først gis en oppsummering av den overordnede forståelsen av begrepene innovasjon og entreprenørskap slik dette uttrykkes i intervjuene,og deretter gjennomgås seks tema som går igjen i intervjuene på tvers av fakultet. Dette betyr
ikke at alle temaene er fremtredende i hvert av de åtte intervjuene, men at alle de seks temaene er forankret i mer enn ett intervju. Temaene illustreres av sitat fra deltakerne, som flettes inn
i en sammenfattende tekst. Der hvor sitatene inneholder mer enn 40 ord skilles de ut fra denøvrige teksten i form av innrykket tekst. Der hvor tegnet (...) forekommer betyr det at en del av
en uttalelse fra en deltaker er tatt ut, for å komprimere sitatet. Det kjønnsnøytrale pronomenet «hen» brukes gjennomgående for å ivareta deltakernes konfidensialitet. Likedan er informasjon om deltakernes roller og institutt-tilhørighet i de fleste tilfeller utelatt – av samme grunn. For
likevel å ivareta transparens og sporbarhet følges alle sitat av navnet på fakultetet den aktuelle deltakeren er tilknyttet, i form av de to bokstavene som utgjør forkortelsen til fakultetsnavnet.
Forkortelsene er forklart innledningsvis av rapporten.
4.3.1 Overordnet begrepsbruk
I all hovedsak oppfattes begrepet entreprenørskap som å sette i gang en eller annen form forvirksomhet, uten at dette trenger å basere seg på noe vesentlig nytt. Innovasjon knyttes først og
fremst til nyskaping eller nyvinning på ulike nivå, mens entreprenørskap retter seg mot prosessen med å sette ideen ut i livet, i form av kommersialisering eller ved å tilføre samfunnet andre
typer verdi. Det handler også om å starte en bedrift basert på nyvinninger eller allerede eksisterende produkter eller tjenester.

30

01
En ekskluderende entreprenørskapsdiskurs

4.3.2 Tema 1: En ekskluderende entreprenørskapsdiskurs
Entreprenørskap assosieres gjerne med en eksepsjonell, hvit mann med ekstraordinære idéer
og en utenomjordisk arbeidskapasitet. Navn som Steve Jobs og Bill Gates kommer opp flere ganger i intervjuene. Entreprenørskaps-begrepet knyttes til en ekstrem evne til å se muligheter og
handle på dem; det handler om drive og pågangsmot, og å våge å stå i risiko. En av deltakerne
fra SU utdyper: «Noen har en gjennomføringsevne og en kreativitet som man kanskje bare må
liksom være litt sånn ... bøye seg litt i støvet for». Entreprenørskap fremstår altså som noe fjerntog uoppnåelig, noe man vanskelig kan identifisere seg med. Det påpekes av en annen deltaker
fra SU at en slik diskurs åpenbart er ekskluderende for eksempelvis kvinner og minoritetspersoner. Likedan kan en slik forestilling stenge for mer kollektive forståelser av begrepet som kunne ha bidratt til opplevd relevans for flere. Det en deltaker fra SU-fakultetet kaller en «atomistisk» forståelse av begrepet tjener heller ikke entreprenørskapets og innovasjonens formål, og
som hen uttrykker det: «Det må flere hoder til for å løse de store utfordringene vi står overfor».
En deltaker fra IE påpeker at ordet entreprenør i det norske språket deler betydning med ordet
entreprenørfirma og knyttes til bygg- og anleggsbransjen, noe som også kan skape avstand til
begrepet og virke ekskluderende på flere fagområder. Opplevelsen av avstand til begrepene
innovasjon og entreprenørskap knyttes også til en opplevd dikotomi mellom det private og det
offentlige. En deltaker fra SU opplever at alt det gode som skjer i skole, velferd og helsevesen ofte
fremstilles som noe «grått og tørt», mens innovasjon og entreprenørskap gjerne assosieres med:... karisma, en ex-faktor som liksom tilhører den private sfære. Jeg blir lei meg og irritert nårde snakker som om de er de første som har tenkt tanken, så tenker jeg: «det her er faen ikke
noe nytt!» (...) Hva er det som gjør at noen klarer å framstille selv en liten grønn ert til å bli så
fantastisk?
Samtidig påpeker deltakeren at en slik skepsis til det private, som ofte handler om ideen om at
man i det private «bare er opptatt av profitt» kan være til direkte hinder for innovasjon og entreprenørskap i offentlig sektor, og ikke minst i utdanningene. Her bør man ifølge deltakeren bidra
til en kultur hvor offentlige og private aktører kan virke sammen.

31

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 202202
Å holde seg flytende etter studiene,
gjerne ved å skape noe unikt

4.3.3 Tema 2: Å holde seg flytende etter studiene, gjerne ved å skape noe unikt
I kunstfagene oppleves entreprenørskap som noe som angår studentene helt konkret og direkte; det handler om å forberede studentene til livet etter studiene. En deltaker fra HF utdyper:«Dersom det handler om å skape sin egen arbeidsplass begynner det å få mening, da henger
studentene med. Hvis ikke fremstår det som fremmedgjørende». En annen deltaker fra HF peker
på at musikkstudenter er studentgruppen som går en mest usikker fremtid i møte med tanke påutsikter til fast ansettelse. Dermed kan man bli en mer eller mindre «frivillig entreprenør», og universitetet kan bidra til at flere går ut i verden som «forberedte» heller enn «uforberedte entreprenører», som deltakeren uttrykker det. Å integrere entreprenørskap i undervisning handler dermed om det en tredje deltaker fra HF formulerer som å «dyktiggjøre deg til å holde deg flytendeogså etter studiet, inn i arbeidslivet, med det du elsker mest».
I intervjuet med AD-fakultetet kommer en lignende forestilling frem, men det legges i samtalen
større vekt på begrepet innovasjon og dets betydning i kunstfeltet. En deltaker uttrykker her at
det ultimate målet i kunstverden er å skape noe unikt; noe som aldri har vært gjort før. Alt man
gjør handler i så måte om innovasjon. Oppskalering er ikke et ideal, tvert om får «varen» sin markedsverdi ut fra sitt unike preg. En annen deltaker fra AD påpeker at innovasjon i arkitekturfaget
kan forstås i samme retning, men her i form av at alle prosjekter i prinsippet er unike; alle tomtersom skal bebygges påkaller en unik tilnærming og løsning.

32

03«Top-down» og «bottom-up»

4.3.4 Tema 3: «Top-down» og «bottom-up»
Deltakere fra flere fakulteter uttrykker skepsis til, og motstand mot, føringer ovenfra for integrering av innovasjon og entreprenørskap i undervisningen. Det uttrykkes en bekymring for at man
ved å innføre strategier om å integrere innovasjon og entreprenørskap i utdanningene kan bli
blind for alt det gode som skjer på de ulike fagområdene. Ofte handler eksisterende praksiser og
aktiviteter om de samme fenomenene, men man bruker andre begreper. Det uttrykkes også frustrasjon over at integrasjon av innovasjon og entreprenørskap kan gå på bekostning av fagspesifikke kunnskaper; når noe skal inn, må noe annet vike. En deltaker fra ØK sier det slik:

Ting som blir bra kommer ofte nedenfra og ting som blir dårlige kommer ovenfra. Og påNTNU så er det veldig mye som kommer ovenfra. Ting som kommer nedenfra er det ikke sålett å få noe gehør for, da. (...) Det her er et sånt tema som ofte blir proppet på oss ovenfra,
ikke sant. (...) Det blir litt sånn påklistret, da.
En deltaker fra NV løfter frem at også søknadsprosesser knyttet til eksterne midler ofte har
fokus på at det man gjør skal være nytt og innovativt, og dette kan noen ganger oppleves ågå på bekostning av det hensiktsmessige. Å samarbeide på nye måter kunne for eksempel haskapt gode og viktige resultater, men dette oppleves ikke som nytt eller innovativt nok. En deltaker fra HF peker på at det også internt i NTNU-systemet kan oppleves som at «bottom-up» og«top-down» ikke alltid samvirker. Det oppleves som motsetningsfylt når NTNU som institusjonønsker innovasjon og nytenkning, mens man som underviser opplever at det samme systemet
kan stoppe en når en vil implementere nye måter å gjøre ting på. Eksempelvis kan man ikke uten
videre endre på emnebeskrivelser. En deltaker fra SU fremholder at endring, utvikling og forbedring skjer hele tiden i de ulike utdanningene, og fremhever utvikling som noe grunnleggende
menneskelig. Hen opplever dog at føringer ovenfra og det at man skal sette bestemte merkelapper på noe, kan virke ødeleggende for det som på mer organisk vis «var i ferd med å skje».
Samtidig kommer det frem en opplevelse av at det er viktig, for å skape betingelser for et levende
innovasjonsmiljø, at man opplever støtte fra sentralt hold. En deltaker fra ØK som er svært involvert i innovasjonsmiljøet sier det slik:

Jeg merker veldig godt den satsningen som NTNU har på dette med entreprenørskap og innovasjon, og jeg merker veldig godt ringvirkningen av det nedenfra og opp. Jeg tror det å føleat du blir, på en måte, at det blir satset på da, ovenfra, skaper veldig ringvirkninger oppovernedenfra, da. Dette med, så enkelt som at liksom vi har veldig fine lokaler og mye ressurser
til rådighet, og det tror jeg også har ringvirkninger utad, da. Altså, du ser jo at bedrifter på enmåte er mer interessert i det du holder på med og er interessert i å komme på universitetet.

33

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

04
Praktisk samarbeid på tvers
av fag, sektorer og roller

4.3.5 Tema 4: Praktisk samarbeid på tvers av fag, sektorer og roller
Flere fremhever betydningen av samarbeid på tvers av fagområder, sektorer og roller, for godeentreprenørielle og innovative prosesser – noe som peker i en annen retning enn den individualistiske forståelsen som flere assosierer med entreprenørskap som fremkommer i Tema 1. Dette
handler blant annet om forskningssamarbeid på tvers av fagområder. Et eksempel på dette trekkes frem av en deltaker fra MH, hvor det vises til at teknologi-utvikling har vært essensielt forå frembringe de revolusjonerende resultatene knyttet til Alzheimer-forskning ved Kavliinstitutt
for nevrovitenskap. Et annet eksempel kommer fra NV-fakultetet, hvor en deltaker peker på
betydningen av tverrfaglig forsknings-samarbeid mellom bio- og dataingeniører for å skape
covid-19-testene som ble brukt under pandemien og for å kunne håndtere store datamengder
til analyseformål. Deltakeren viser til at også studenter fra disse fagområdene har fått konkrete
oppgaver fra sykehus-laboratorier som de har blitt utfordret til å løse i fellesskap. Det handler omå lære å sette ord på egen kompetanse i møte med andre fagområder, noe som kan være nyttig
enten man ønsker å starte egen virksomhet eller være ansatt i en større organisasjon. Som deltakeren uttrykker det:

Vi tenker jo ikke at alle blir gründere, men det kan jo hende at man i arbeidslivet ser en innovativ løsning på kanskje at ting kan gjøres annerledes. Og alt kan jo forbedres! Så det tenker
jeg, at jo flere som kan det her, jo bedre!
Et annet aspekt som trekkes frem av en deltaker fra MH er betydningen av at ulike aktører og
sektorer samarbeider, for eksempel når det gjelder offentlig helse og velferd. Bred og reell medvirkning gjennom hele prosessen anses som en suksessfaktor. Universitetskommunesamarbeidet
omtales av denne deltakeren som «en viktig plattform for entreprenørskap og innovasjon iutdanningene». Deltakeren viser til erfaringer med at studenter fra ulike fagfelt utfordres til åløse reelle problemstillinger gjennom semesteroppgaver og arbeider på ulike utdanningsnivå, og
at de involveres i å samskape emnebeskrivelser og vurderingsformer. Prosjektarbeid og problembaserte undervisningsformer som påkaller tverrfaglighet og ulike perspektiver løftes altså fremsom viktige elementer. En deltaker fra IV påpeker imidlertid at det prosjektbaserte og praktiske
oppleves å ha «veldig lav status blant de ærverdige gamle professorer», på tross av at «studentersom lærer å tenke innovativt» er ønsket i næringslivet. En annen deltaker ved IV fremhever i trådmed dette at vurderingsformene ofte ikke understøtter innovative og entreprenørielle prosesser,
men at studentene er ekstremt opptatt av tidligere eksamensoppgaver og pugger for å gjøre det
bra på eksamen: «Nesten 90% av vurderingene er jo skriftlig eksamen, i en eller annen stor hall».

34

05
Undervisningsutvikling vs.
innovasjon og entreprenørskap

4.3.6 Tema 5: Undervisningsutvikling vs. innovasjon og entreprenørskap
Flere deltakere uttrykker innledningsvis i intervjuene at ordene innovasjon og entreprenørskap
oppleves som fjerne fra deres hverdag. Samtidig påpekes det fra flere hold at utvikling og forbedring av undervisning er noe man holder på med hele tiden, og deltakerne reflekterer over hvorvidt dette kan knyttes til innovasjon og entreprenørskap. En deltaker fra MH uttrykker det slik:«Vi gjør jo ting på nye måter hele tiden, også for å gjøre ting bedre innen undervisning. Vi kaller
jo ikke dette innovasjon, men det er jo en tilpasning til endrede behov og krav». En deltaker fra
SU synes imidlertid å være sterkt i tvil om hvorvidt denne formen for utviklingsarbeid knyttet tilundervisning kan kvalifisere som innovasjon eller entreprenørskap:

Jeg bruker liksom tid og krefter og tenkning og synes det er spennende å finne på noe nytt. Og
da kommer også litt den der: «å ja, nei, men entreprenør ja, nei det er en sånn stor fantastiskgreie og ja, nei, det teller liksom ikke».

35

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

06
Tid og ansvar for innovasjon og
entreprenørskap i undervisning

4.3.7 Tema 6: Tid og ansvar for innovasjon og entreprenørskap i undervisning
En diskusjon som kommer frem i intervjuene handler om på hvilket tidspunkt, i hvilken grad og
på hvilken måte man bør legge opp til at studenter involveres i endrings- og utviklingsprosesser.
Dette illustreres av en deltaker fra IE som har vært involvert i et prosjekt knyttet til digitalisering isykepleierutdanningen. Man var frustrert over studentenes manglende interesse for innovasjon,og deltakeren reflekterer over hva man trenger når man er fersk i et fagområde:Før man kan begynne å pirke og skru på det som gjøres og er etablert … etablerte vaner,
praksis, sånn er det riktig å gjøre ting, så må man ha kontroll på det og kanskje også ha etablert seg og vise frem at «Jo, jeg er en kompetent sykepleier. Jeg skjønner alle dimensjonene av
denne jobben», før man kan begynne å være pådriver for eventuelt endringer, da.
En deltaker fra AD påpeker i tråd med dette at studentene må lære noen verktøy og bli kjent med
mulige metoder og måter å jobbe på før man kan kaste dem inn i det åpne og ukjente, ellers
blir det «som å vandre i et landskap uten stjerner». Deltakeren viser til metaforen om et miksebord; før man kan eksperimentere må man lære funksjonene til de ulike knappene. I kontrast
til dette mener en annen deltaker fra AD at innovasjon og entreprenørskap i utdanning handlerom å bidra til at studentene kan lære seg å stå i det ukjente. Å utvikle ideer og løsninger basert
på uklare og vage rammebetingelser blir da en metodikk for å lære å møte det «virkelige livs»
betingelser. Det vises til et eksempel med en gruppe som blir sittende fast i en slags «analyse-paralyse». Underviseren utfordrer dem: «om to timer skal dere ha en prototyp», og når de omsidervåger å eksperimentere skjer det noe. En deltaker fra IV mener at det ikke er nok å satse på studentfrivilligheten dersom studenter skal utvikle entreprenørskaps- og innovasjonskompetanse,
men her må også underviserne komme på banen:

Man må bli fortalt av noen med litt autoritet, at «det her kan du få til! Her er mulighetene duhar på å søke finansiering, her er …», på en måte “step-by-step”, hvordan du kan komme deg
dit, og noen må fortelle at «du har ressursene, du har, på en måte, kunnskapen til å klaredet». For jeg tror nok det har mye med den selvtilliten å gjøre da, og den kommer jo ikke av seg
selv, man må jo gjerne pushe seg selv litt, men også bli fortalt at dette er mulig, da.
En annen deltaker fra IV forteller om et emne i produktutvikling hvor man utfordres til å løse småog store samfunnsproblem, og at dette har bidratt til at flere studenter hen kjenner har gått videre med ideer mot kommersialisering. En tredje deltaker ved IV har sensurert oppgaver på et tilsvarende emne i sin fagkontekst og mener at slike emner kan vise vei inn mot entreprenørskap
og innovasjon for dem som er interessert i det. Deltakeren mener imidlertid at dette ikke børvære obligatorisk, men at det er viktig at muligheten finnes for dem som ønsker det. En student
fra IE uttrykker derimot at det ville oppleves som hensiktsmessig dersom innovasjon og entreprenørskap ble introdusert og gjort til et eksplisitt tema på et tidligere tidspunkt i studiet, slik at man
kunne ha med seg denne måten å tenke på gjennom hele studiet.
36

4.4 Drøfting av funn

Funnene fra de åtte fokusgruppeintervjuene, som ble presentert i form av seks temaer i forrigedel, vil drøftes i det følgende. Avslutningsvis reflekteres det over hvordan denne kunnskapen kan
tas med i NTNUs videre strategiske arbeid.
4.4.1 Behov for en ny forståelse
Denne kartleggingen viser at begrepet innovasjon hovedsakelig knyttes til nyskaping eller nyvinning av en eller annen art, mens entreprenørskap retter seg mot prosessen med å sette nye ideer
ut i livet, i form av kommersialisering eller ved å tilføre samfunnet andre typer verdi. Diskursen,særlig vedrørende entreprenørskap, oppfattes for flere som ekskluderende. Dette kan skape
avstand til faktiske nyvinningsprosesser og undervisning om innovasjon og entreprenørskap forhele fagfelt. Selv om deltakerne uttrykker bevissthet om at begrepene innovasjon og entreprenørskap også har en videre betydning, kan ekskluderende diskurser prege måten man tenker
og handler på (Ahl, 2008). Nyere strømninger innenfor entreprenørskapsforskning setter fokus
på nettopp hvordan entreprenørskapsdiskurser kan virke ekskluderende og reprodusere eksisterende forskjeller i samfunnet (Verduyn et al., 2017). Dersom man ønsker å videreføre ambisjonen om at alle NTNU-studenter skal utvikle entreprenørielle ferdigheter, uavhengig av fagområde, synes det å være behov for åpnere definisjoner og forståelser av begrepet. Dette kan værenødvendig dersom ulike grupper mennesker, som for eksempel kvinner og personer med minoritetsbakgrunn, samt fagfolk fra ulike disipliner og sektorer skal oppleve entreprenørskap som
relevant. Fagfeltene innovasjon og entreprenørskap opererer i utgangspunktet med flere brede
definisjoner som vil være relevante på tvers av sektorer og fagfelt (jamfør definisjonene benyttet i denne rapporten, se Ordliste). Det virker derimot som at det er dagens offentlige og private
diskurser, og stereotypiene som presenteres i media, som i stor grad former også forståelsen for
innovasjon og entreprenørskap på universitetet.
Et annet spørsmål som vokser frem er hvorvidt man ønsker at entreprenørskap og innovasjon iutdanningene skal handle om mer enn å utvikle kompetanse og lyst til å starte egen virksomhet
underveis i eller etter studiene. Undersøkelsen viser at innovasjons- og entreprenørskapsbegrepet har en klar og meningsfull betydning for kunstfagene (Tema 2); det handler om å bidra
til at studentene er rustet til å møte en «freelance»-tilværelse etter studiene. I andre utdanningssammenhenger, for eksempel i undervisning for enkelte disipliner på MH-faktultetet,er dette perspektivet mindre åpenbart. Det synes på bakgrunn av dette å være behov for en
utvidet forståelse av hva begrepene innovasjon og entreprenørskap kan inneholde i ulike
undervisningskontekster.
4.4.2 Integrering i utdanning
I flere intervjuer etterlyses det en tydeliggjøring av hva NTNU legger i at innovasjon og entreprenørskap skal integreres i utdanningene. Dette betyr ikke nødvendigvis at man ønsker mer
strømlinjeforming og detaljstyring, men man etterspør en tydeligere sammenheng mellom disse begrepene og det man holder på med på sine respektive fagområder (Tema 3). Som vi har settuttrykker flere at utvikling og forbedring er noe som foregår i alle emner til enhver tid (Tema 5).
Deltakerne påpeker at styring ovenfra kan virke forstyrrende på utviklingsprosesser som allerede
er i gang i tråd med fagets egenart. En diskusjon som kommer frem i undersøkelsen er hvor tidlig, og hvordan, innovasjon og entreprenørskap bør introduseres i utdanningene, og hvem som
bør ha ansvaret for dette (Tema 6). Dersom studenter ved NTNU skal utvikle selvtillit og kompetanse til eksempelvis å forfølge ideer frem mot egne virksomheter, pekes det på at underviseremå vise vei mot ressursene som finnes i student-innovasjonsmiljøet. Samtidig fremheves betydningen av praktisk og konkret problemløsning, gjerne i tverrfaglig sammenheng, for å bidra til
at studenter kan utvikle entreprenøriell og innovativ kompetanse til bruk i arbeidslivet for øvrig.
Enkelte deltakere uttrykker imidlertid at denne måten å jobbe med undervisning på kan oppleves som utfordrende i fagkulturer hvor det teoretiske har høyere status enn det praktiske, og
hvor studentenes innsats ifølge deltakerne primært handler om å pugge frem mot store eksamener (Tema 4). Dette er praksiser som kan motvirke innovasjons- og entreprenørskapsprosesser.

37

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

Noen deltakere mener det kreves en bestemt fagkunnskap og faglig selvtillit før man bør introduseres innovasjon og entreprenørskap i utdanningene. Andre mener at problemløsning med
uklare rammebetingelser er sentralt for kreative og nyskapende prosesser. Enkelte fremhever at
jo flere som har kompetanse på innovasjon og entreprenørskap, jo bedre, og atter andre påpeker at jo tidligere man får denne kunnskapen, jo bedre. På bakgrunn av dette kan man spørre
seg: Bør kunnskap om innovasjon og entreprenørskap integreres som en obligatorisk del av alleutdanningsløp? I tilfelle; i hvilket omfang og på hvilket nivå? Hvor stor kjennskap til eget fagområde trenger studenter før de skal utfordres til å lete etter nye løsninger og ideer i samspill med
andre?
4.4.3 Innovasjon og entreprenørskap for utdannere
Kan eller bør man anse nye måter å drive undervisning på som «kvalifiserende» når det gjelder åintegrere entreprenørskap og innovasjon i ulike utdanninger ved NTNU (Tema 5)? Begrepene innovasjon og entreprenørskap virker umiddelbart fjerne og fremmede for flere undervisere, men
det påpekes at forbedring og utvikling av undervisning foregår kontinuerlig. Dette blir den mestnærliggende koblingen når de i intervjuene utfordres på hva innovasjon og entreprenørskap kan
bety i undervisningssammenheng. Dersom målet er at studenter skal utvikle entreprenørielle og
innovative ferdigheter og kompetanser, hvordan kan da nye undervisnings- og evalueringsformer
bidra til dette? Kan innovative undervisningsmetoder i seg selv være en måte å vise studentene
vei til nyskaping og innovasjon på, i en form for observasjonslæring (Bandura, 2008)? Og hva skali så fall til for at en undervisningsmetode i denne sammenhengen «kvalifiserer» som innovativ
eller entreprenøriell? I undersøkelsen knyttes for eksempel tverrfaglighet og evne til problemløsning til entreprenørskap og innovasjon i undervisningssammenhengen (Tema 4), og det vises til
eksempler på hvordan dette har blitt integrert i undervisning på ulike fagområder. Dersom detteer noe av det man ved NTNU legger i å integrere innovasjon og entreprenørskap ulike utdanninger; kunne man da like godt ha arbeidet for å innføre denne typen konkrete arbeidsformer i ulike
utdanninger og gjennom dette definere tydeligere hva som forventes når det gjelder å realisere
NTNUs strategi knyttet til innovasjon og nyskaping (NTNU, 2022)?

4.5 Avslutning

Denne kartleggingen har reist flere spørsmål knyttet til entreprenørskap og innovasjon i utdanninger ved NTNU. Det synes å være behov for en tydeliggjøring av hva som menes når man vektlegger entreprenørskaps- og innovasjonskompetanse i alle utdanninger som et strategisk grepfor å realisere NTNUs visjon om kunnskap for en bedre verden. Hva ligger egentlig i begrepeneog hvordan kan entreprenørskap og innovasjon henge sammen med allerede eksisterende prosesser og praksiser på ulike fagområder? Hvorvidt, og eventuelt på hvilke betingelser, kan man
si at forbedring og utvikling av undervisning kan knyttes til innovasjon og entreprenørskap? Hva
kan undervisere konkret gjøre for å stimulere denne typen kompetanse, og ikke minst: hvorforskal de gjøre det? Det synes ikke som at det ønskes mer detaljstyring og «top-down»-initiert kommunikasjon rundt disse temaene, men kanskje kan man legge til rette for åpne samtaler hvor
man kan reflektere over hva innovasjon og entreprenørskap kan bety i ulike utdanninger. I fokusgruppeintervjuene uttrykte flere at de endret eller utvidet sin forståelse av, og sitt engasjement
for, entreprenørskap og innovasjon gjennom nettopp en åpen og utforskende samtale. Slikesamtaler vil kunne bidra til bevisstgjøring og kritisk diskusjon knyttet til hvorfor man skal eller bør
holde på med innovasjon og entreprenørskap i ulike utdanninger og hvordan dette kan kobles til
NTNUs visjon om å bidra med kunnskap for en bedre verden.

38

Referanser

Ahl, H. (2008). Motivation theory as power in disguise. I A. fejes & K. Nicoll (Red.), Foucault andlifelong learning: Governing the subject. (s. 151-163). Routledge.
Bandura, A. (2008). Observational learning. The international encyclopedia of communication (8.
Utg.). s. 3359-3361. DOI: 10.1002/9781405186407.wbieco004
Braun, V., & Clarke, V. (2022). Thematic analysis: A practical guide. Sage.
Kunnskapsdepartementet (2022). Tildelingsbrev for 2022 - Norges teknisk-naturvitenskapelige
universitet. https://www.regjeringen.no/contentassets/a51ecc138e1c4f85b66c490415771025/
statsbudsjettet-2022-tildelingsbrev-for-norges-teknisk-naturvitenskapelige-universitet-.pdf
Morgan, D. L. (1997). Focus groups as qualitative research (2. utg.). Sage.
NTNU (2022, 25.november). Kunnskap for en bedre verden: NTNU strategi 2018-2025.
https://www.ntnu.no/ntnus-strategi/kjerneoppgaver#nyskaping
Smith, J. A., Flowers, P., & Larkin, M. (2009). Interpretative phenomenological analysis. Sage.
Verduyn, K., Dey, P., Tedmanson, D. (2017). A critical understanding of entrepreneurship. Revuede
l’Entrepreneuriat, 1(16). 37-45. DOI:10.3917/entre.161.0037

39

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

Kapittel 5: Piloter for innovasjonog entreprenørskap i utdanning
Gunn-Berit Neergård

5.1 Bakgrunn

Mål fire i utviklingsavtalen mellom NTNU og Kunnskapsdepartementet handler om hvordan forekomsten av innovasjon og entreprenørskap kan økes ved universitetet (Tildelingsbrev for 2022 Norges Teknisk-Naturvitenskapelige Universitet, 2022). Et av tiltakene er å videreutvikle virkemidler«for å øke innovasjonstakten og kompetansen i fagmiljøene.» Et annet tiltak er å «øke studentinnovasjon gjennom etablering av en egen studenthub». I tillegg skal innovasjon- og entreprenørskapskompetanse integreres i utdanninger på alle nivå. I målet står det også at NTNU vil tilrettelegge for økt nyskaping fra klynger og sentre. Som en vurdering av måloppnåelsen er det viktig
å kartlegge erfaringer fra eksisterende ‘piloter’ som viser hvordan entreprenørskap og innovasjon kan integreres i utdanninger. Dette kapittelet presenterer derfor et utvalg piloter som representerer en stor variasjon av aktiviteter for implementering av entreprenørskap og innovasjon iundervisning. Aktivitetene er tilgjengelige for alle utdanningsnivå, og finnes på alle campus.

5.2 Metode

Tabell 6 «Piloter for innovasjon og entreprenørskapskompetanse i utdanning ved NTNU» viser
en rekke formelle utdanningstilbud og uformelle læringsarenaer for NTNU studenter og stipendiater. Utvalget har blitt til gjennom snøballmetoden, der man starter med et lite utvalg som
gradvis vokser; slik en snøball vokser etter hvert som den rulles (Andrews & Vassenden, 2007).
Snøballmetoden er godt egnet for å målbevisst utforme et utvalg med stor variasjon, og detteble et viktig aspekt ved denne kartleggingen. Målet med dette kapittelet er å vise til en bredde av
eksisterende aktiviteter som på ulikt vis integrerer innovasjon og entreprenørskap i utdanninger.
Utvalget ble til ved å se etter aktiviteter fra: 1) ulike campus; 2) ulike utdanningsnivå; 3) ulike fagmiljø; 4) ulike studentinnovasjonsmiljø; og 5) fra klynger og sentre. Det har også vært et poengå se etter aktiviteter der studentene lærer om, for og gjennom innovasjon og entreprenørskap(Handscombe et al., 2005). De ulike pilotene ble avdekket gjennom 1) å studere emne-porteføljen ved NTNU, 2) å invitere emneansvarlige til å svare på en spørreundersøkelse, 3) å snakke med
forskere, faglærere, stipendiater og studenter ved alle fakultet og 4) ved å presentere foreløpige
funn for prosjektgruppen, innovasjonsutvalget og utdanningsutvalget ved NTNU. Informasjonen
tilknyttet hver pilot er hentet fra NTNUs nettsider.

5.2.1 Metodiske refleksjoner

Snøballmetoden er en vanlig kvalitativ metode for å få innsikt i miljøer der deler av populasjonen av ulike grunner er skjult eller hemmeligholdt. Innovasjons- og entreprenørskapsmiljøet ved
NTNU er ikke skjult, men det kan forklares som en «boble» som man må kjenne til for å se. Dettekan forklares med at en del av aktivitetene er drevet av og for studenter. Dersom man først blir
oppmerksom på en liten del av dette, kan det åpenbare seg en stor verden av ulike aktiviteter. Av
denne årsaken har snøballmetoden vært en god metode for datainnsamling, ettersom det haråpnet dør for dør.
Pilotene i denne tabellen er valgt for å gi et bilde av bredden av utdanningstilbud ved NTNU. Det
er behov for å presisere at dette ikke er en endelig eller rangert liste over aktiviteter ved NTNU
som bidrar til læring om innovasjon og entreprenørskap.

40

5.3 Funn

Pilotene presenteres i Tabell 6 på neste side. Tabellen er delt inn i følgende aktivitetsnivåer:Student-drevet, lavere grads nivå, høyere grads nivå og doktorgradsnivå. Aktiviteter som går inn
under student-drevet er organisert av studentene selv, og er i utgangspunktet ikke studiepoeng-givende. Dette er aktiviteter som gjennomføres på fritiden, gjerne utenfor klasserommet, og
det er aktiviteter studenter gjennomfører etter eget ønske (jamfør å delta på et student-idrettslag). Student-drevne aktiviteter kan være frivillige, men noen har også lønnede stillinger. Enkelte
student-drevne aktiviteter er knyttet til enkelte utdanningsløp og nivåer (for eksempel linjeforeninger), men de fleste pilotene nevnt i denne kartleggingen er tverrfaglige og tema-orienterte
aktiviteter (e.g. helseinnovasjon). De andre aktivitetsnivåene (lavere/høyere grads nivå og doktorgradsnivå) er aktiviteter som er initiert gjennom formelle strukturer på NTNU der utdannereog veiledere har ansvar for aktiviteten som gjennomføres, og den er ofte studiepoeng-givende.
Student-drevne aktiviteter kan også bli studiepoeng-givende ved at initiativer kobles til undervisning gjennom for eksempel masteroppgaver, og skjer gjennom avtaler med student og utdanner.
Utvalget av piloter viser at det er muligheter for studenter selv å påvirke innholdet i sin utdanningved å ta del i innovasjons- og entreprenørskapsaktiviteter i eller utenfor klasserommet.

Tabell 6: Piloter for innovasjon- og entreprenørskap i utdanning ved NTNUAKTIVITETSNIVÅ STUDENTDREVET
Aktivitetstype

Pilot - eksempel
på aktivitet

VisjonInnholdet i piloten

Pilot-organisasjon,-institutt eller-fakultet.

Minglearrangementer«Pitch &Prosecco»

Å inspirere og motivere flere
jenter til å engasjere seg ientreprenørskap. Boost Henne
har som formål å hjelpe kvinnelige studenter å ta det første
steget som gründer.

Et arrangement for å lærepresentasjonsteknikk via
foredrag og lavterskel
forsøk på pitching.

Boost Henne, en del av
Spark* NTNU. Tidligere
kalt Kvinneprosjektet.

Hackathons

AI-Hackathon

Gjennom Hackathons jobber
studenter i team for medå skape en funksjonell ny
programvare eller maskinvare.
Målet er å styrke relasjonen
mellom studenter, forskningsmiljø og industri innen AI på
NTNU.

Målet er å løse reelleproblemer beskrevet av en
bedrift som driver med AI.
Tverrfaglig samarbeid med
aktiv programvarebygging
over kort tid (en helg).

BRAIN NTNU er et studentdrevet prosjekt i tett samarbeid med NorwegianOpen AI Lab, institutt for
teknisk kybernetikk (ITK)og institutt for datateknologi og informatikk (IDI)
ved NTNU

Challenges

The Seafood Industry Transportation
Challenge

Å identifisere hvordan innovativ bruk av teknologi kan bidra
til sikker og forutsigbar transport av laks fra slakteriene
til forbruker – med eller uten
bruk av veier.

En konkurranse derstudenter jobber i team forå utvikle nye løsninger påreelle industriproblemer.

Initiert av Statens vegvesen. Arrangert i samarbeid
med NTNU, Universiteteti Tromsø, University ofWashington (Seattle), fylkene Finnmark, Troms og
Trøndelag, og industribedriftene Salmar og Lerøy
Seafood.

Åpen lab

Helseinnovasjonsarenaen: Student
Health Innovation
CentreMålet er å skape verdier og
kvalitet i helsetjenestene som
vil komme den enkelte og
samfunnet til gode. Aktivitetenskal bidra til tettere kontakt
mellom studenter, forskere,ansatte og brukere av helsetjenesten, i tillegg til øvrig arbeids- og næringsliv.

"Innovasjonsarenaen skal gi
studenter lettere tilgang
til aktuelle og relevantehelseutfordringer, være endel av et faglig innovasjonsnettverk,og få tilgang til teknisk
bistand og utstyr."Innovasjonsarenaen er
et samarbeid mellom
Fakultet for medisin og
helsevitenskap og studentorganisasjonen DRIV
NTNU.

41

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 202242Åpen VR-lab

VRLab NTNU

VRLab NTNU er et nettverk
av innovative VR-laber. Målet
er å jobbe sammen (på tvers
av fagfelt/campus/sektor/
landegrenser) for å løse store
pedagogiske og samfunnsmessige utfordringer. Dette vil foreksempel gjøre det lettere forstudentmasser å få innsikt istore problemer uten å reiseverden rundt eller å oppsøke
kriser og konflikter.

VR/AR og RQI utstyr tilgjengelige for studenter og
stipendiater som vil oppnå
læring, forskning og samhandling. Flere av lab-ene
er åpne døgnet rundt.

Prosjektet er unikt i sittslag og knytter sammen
NTNU campuser i Trondhem, Gjøvik og Ålesund.
Prosjektet har værtdrevet fram av et ønske
fra tverrfaglige fagmiljøer
ved det fusjonerte NTNU,
med særlig pådriv fra
Institutt for pedagogikk og
livslang læring, Fakultet forsamfunns- og utdanningsvitenskap.

Kontorfellesskap

Gründerbrakka

Gründere (studenter og nylig
utmatrikulerte) får arbeidsplass i opptil 1 år mens deutvikler og skalerer bedriftene
sine. Det koster ingenting
å sitte på Gründerbrakka,
men gründerne stiller med
gjenytelser til NTNU og resten
av innovasjonsmiljøet i form av
arbeidstimer.

Kontorene deles mellom
2-3 bedrifter. Gründerbrakka har også verksted/lab, printer, fellesområder,kjøkken, gratis kaffe, tre
møterom og zen-rom.

Gründerbrakka er etstudentinitiativ skapt av
tidligere studenter ved NTNUs Entreprenørskole somsavnet nærhet til NTNU for
seg og sin bedrift like etter
utmatrikulering. Initiativet
er organiseres ved hjelp av
SFU Engage.

Samskaping

Utvikling av enny elbil: DNV FuelFighter

DNV Fuel Fighter er en teknisk
studentorganisasjon ved
NTNU som jobber med målom å lage verdens mest energieffektive elbil.

Studenter kan søke om ådelta i ulike team som blant
annet utvikler autonome
systemer, elektrisitet, mekanikk og design. Organisasjonen deltar årlig i Shell Eco
Marathon, verdens ledende
studentingeniør-konkurranse innen energieffektivitet.
Studentene skriver ofte
masteroppgave tilknyttet
eget arbeid i prosjektet.

DNV Fuel Fighter opererer
i samarbeid med NTNU og
DNV, og en rekke andre
industriaktører.

Rådgivning

Innsikt Coaching– studentbedrift for gratis
student-til-student
coaching

Jobber for at studenter (blant
annet studenter med ledelsesroller) skal få dypere innsikt
i eget ressursgrunnlag, med
muligheter for å utvikle dette
til fordel for seg selv, andre og
til samfunnets beste.

Studentbedriften ble starteti 2018 og har nå flere
ansatte.

"Studentene studerer
Master i Rådgivningsvitenskap ved
Institutt for pedagogikk og
livslang læring, Fakultet forsamfunns- og utdanningsvitenskap."

Veiledning

Gratis veiledningstjeneste forstudenter: Spark*
NTNU

Spark* NTNU er en gratis veiledningstjeneste for studenter
med en forretningsidé, ellersom ønsker å være med i en
oppstartsbedrift. Slagordet erå være en «kompis med peiling». Hittil har organisasjonen
veiledet over 450 forretningsideer fra NTNU-studenter.

Studenter kan melde inn sin
forretningsidé via Spark*
NTNU sine nettsider. De får
deretter tildelt en veiledersom vil hjelpe studenten
i arbeidet med å realisere
ideen.

Spark* NTNU opererer
i samarbeid med blant
andre Trønder Energi og
NTNUs Entreprenørskole.
Siden oppstarten i 2013
har Spark* har hatt en
stødig vekst, og i 2019spredte organisasjonen
seg til Nord Universitet i
Bodø og Chalmers Tekniska Högskola i Göteborg.

AKTIVITETSNIVÅ LAVERE GRADS NIVÅAktivitetstype

Pilot - eksempel
på aktivitet

VisjonInnholdet i piloten

Pilot-organisasjon,-institutt eller-fakultet.

Innovasjonscamp

Innovasjonscamp
for sykepleierstudenter: HSYK3004- Sykepleie 3. år

Emnet skal gjøre studenteri stand til å kunne bidra tilnytenkning og innovasjon.

Emnet har siden 2017
tilbudt en tre- eller fire
dagers innovasjonscamp
med forelesninger, på industri-baserte utfordringer,
gruppearbeid og pitching.

Institutt for samfunnsmedisin og sykepleie, Fakultet
for medisin og helsevitenskap. I samarbeid
med blant annet industri,
Ungt Entreprenørskap og
Spark* NTNU.

Studentbedrift

TEK3107 Studentbedrift
teknologidesign og
ledelseMålet er at studenten skalvære aktiv og selvstendig i
opprettelsen av et foretak.

Å opprette en studentbedrift er en virkelighetsnær
simulering av kunnskapsbasert bedriftsetablering og
avvikling.

"Institutt for vareproduksjon og byggteknikk, Fakultet for ingeniørvitenskap.
Samarbeid med Ungt
Entreprenørskap."

Studieprogram

Bachelor i markedsføring, innovasjon og ledelseMålet er å utdanne selvstendige og ansvarsbevisste
kandidater som er attraktive
for regionalt, nasjonalt og
internasjonalt næringsliv.

Innføring i økonomisk administrative fag. Spesialisering
i innovasjon og entreprenørskap eller internasjonalmarkedsføring. Mulighet
for internasjonalisering og
internship.

Institutt for internasjonal
forretningsdrift, Fakultet
for økonomi

Studieprogram

Bachelor i Biomarin InnovasjonMålet er å utdanne studentersom kan utnytte havets
ressurser på en bærekraftig
måte, med økt verdiskaping,ny næringsutvikling og egenforretningsdrift.

Feltarbeid, dagstokt, praksis. Mulighet til å delta på
Venture Cup.

Institutt for biologiske fag,
Fakultet for naturvitenskap.

AKTIVITETSNIVÅ HØYERE GRADS NIVÅAktivitetstype

Pilot - eksempel
på aktivitet

VisjonInnholdet i piloten

Pilot-organisasjon,-institutt eller-fakultet.

Emne

MUSP4745 - Entreprenørskap formusikere

Emnet skal gi fordypning itemaer rundt forretningsdrift,
marked, kulturnæring og
samfunn, og styrke bevisstheten rundt egen kunstnerisk
virksomhet og muligheten
for å kunne skape sin egenarbeidsplass.

Forelesninger og kollokvier.
Skriftlig oppgave og muntlig
eksamen.

Institutt for musikk, Det
humanistiske fakultet

Forretningsplan-konkurranse

Venture Cup(TIØ4250)

Studentene får innføring og
praktisk trening i verktøy foriverksettelse av nye bedrifter
gjennom deltakelse i oppstarten av virkelige forretningsidéer.

Forelesninger, gruppeøvinger og workshops.
Deltagelse i konkurransen
Venture Cup.

Institutt for industriell økonomi og teknologiledelse,
Fakultet for økonomi.

Emne

HELT6002 - Velferdsteknologi,
ehelse og innovasjon

Å lære seg å benytte helseprofesjonenes verdigrunnlag gjennom innovasjonsprosesser.

Forelesninger og gruppearbeid. Utvikling av en forretningsplan som avsluttende
oppgave.

Institutt for samfunnsmedisin og sykepleie,
Fakultet for medisin og
helsevitenskap

43

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

Emne

Eksperter i teamI Eksperter i team utvikler
studentene samarbeidskompetanse ved å reflektere overog lære av konkrete samarbeidssituasjoner i gjennomføringen av et samfunnsrelevant
prosjekt der de løser reelleproblemer.

Aktuelle problemområder
fra samfunns- og arbeidsliv
er utgangspunktet forsamarbeidet på tvers av
fagområder. Studentenelærer gjennom å erfare
team-arbeidet og å reflektere over dette.

Eksperter i team er
en fagseksjon som
hører til under institutt
for industriell økonomi og
teknologiledelse, Fakultet
for økonomi.

Studieprogram:Elektronisk
systemdesign og
innovasjon

ElsysMålet er å gi studenter kompetanse til å skape løsninger forbærekraftig samfunnsutvikling,og at de kan gå ut i samfunnet
som kreative sivilingeniører.

Praktisk prosjektarbeid.
Ingeniør-fag. Mulighet
for utenlandsopphold.
Masteroppgave. Spesialisering – valg mellom fem
hovedprofiler.

"Institutt for elektroniske
systemer,
Fakultet for informasjonsteknologi og elektroteknikk."

Studieprogram:
Venture Creation
Programme

NTNUs Entreprenørskole

Målet til studiet er å utdanne
verdens beste forretningsutviklere. Det er et mål atstudentene erfarer å starte
egen bedrift i løpet av studieprogrammet.

2-årig masterprogram
innen entreprenørskap.
Studiet kombinerer faglig
fordypning innen strategi,økonomi og forretningsutvikling med praktisk
erfaring som gründer i egenbedrift. Internasjonalisering. Masteroppgave.

Institutt for industriell økonomi og teknologiledelse,
Fakultet for økonomi.

Studieprogram

Master i innovasjon, entreprenørskap og samfunnMålet er å gi aktuell og
etterspurt kompetanse innen
innovasjon og entreprenørskap, og å bidra til bærekraftig
utvikling og omstilling.

2-årig master. Prosjektarbeid og samarbeid mednæringsliv. Internships.
Masteroppgave.

Institutt for geografi,
Fakultet for samfunns- og
utdanningsvitenskap

Sommerskole

EIT Climate KIC
Summer School:
The JourneyMålet er å skape innovative
strategier og handlingsplanerfor å løse klimautfordringer.
Studentene skal oppnå et nytt
sett av ferdigheter og et nytt
tankesett etter deltagelse.

Fire ukers tverrfaglig samarbeid med studenter fra hele
verden. Tar utgangspunkt ireelle utfordringer (challenges). Benytter blant annet
forelesninger, mentorering,workshops, utvikling av
forretningsplan.

Europeean Institute of
Innovation and Technology(EIT) Climate KIC NTNUAKTIVITETSNIVÅ DOKTORGRADSNIVÅ

44

Aktivitetstype

Pilot - eksempel
på aktivitet

VisjonInnholdet i piloten

Pilot-organisasjon,-institutt eller-fakultet.

EmneIØ8906 Forskningsbasert
innovasjon

Å øke forståelsen av innovasjon og entreprenørskap blantstipendiater (på individnivå,prosjektnivå og på samfunnsnivå). Økt forståelse vil gjøre
stipendiaten i stand til å knytte
egen forskning til potensielt
nyttige applikasjonsområder,og være i stand til å forstå
prosessen som leder frem til
realiseringen av dette.

Forelesninger, klassediskusjoner, presentasjoner og
workshops. Evalueres ved
semesteroppgave.

Institutt for industriell økonomi og teknologiledelse,
Fakultet for økonomi.

Veiledning

Troll Labs

Å forstå utviklingen av radikale
nye ideer i svært tidlig fase av
produktutvikling – den tidlige“fuzzy front end”.

Forskning, undervisning,veiledning og prototyping
i flere spesialiserte laboratorier. Jobber med blant
annet prototype-verktøy,
brukerinvolvering og større
ingeniørprosjekter.

Institutt for maskinteknikk
og produksjon, Fakultet foringeniørvitenskap.

KonferansebidragIt’s 21 Conference:
Interdisciplinary
teamwork skills forthe 21st centuryVære et forum for å presentere og diskutere empirisk og
konseptuell forskning fokusertpå bærekraft i entreprenørskap og små- og mellomstore
bedrifter.

Forskningspresentasjonerog workshoper om praktisk
utvikling av bærekraft ientreprenørskap og interdisiplinære ferdigheter.

Eksperter i team og SFUEngage. Institutt forindustriell økonomi og
teknologiledelse, Fakultet
for økonomi.

Doktorgradskurs

Helseinnovatørskolen

Forbedre helse ved å styrke
forskeres kapasitet for innovasjon og entreprenørskap.

"Case-basert undervisning.
Prosjektbasert læring.
Ideutvikling basert på egenforskning. Samarbeid mednæringsliv."

Universitetet i Oslo (UiO),NTNU i Trondheim,
Karolinska Institutet (KI) i
Stockholm og Københavns universitet (KU).
Utviklet i samarbeid mednæringsklyngen Nansen
Neuroscience Network.

45

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

Kapittel 6: Modeller for
integrering av innovasjon og
entreprenørskap i utdanning
Av Gunn-Berit Neergård

6.1 Bakgrunn

Dette kapittelet presenterer fire nye modeller for integrering av innovasjon og entreprenørskap i utdanning. Dette har vært viktig for å løfte blikket fra de eksisterende pilotene og se hva
som forener dem og skiller dem fra hverandre. En veiviser for dette kapittelet har vært følgende spørsmål: Hva karakteriserer vellykkede eksempler på innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU? Dette kapittelet svarer ikke uttømmende på dette spørsmålet, men gir fire svar
som sammen eller alene kan bidra til økt nyskapingsaktivitet ved universitetet. For en faglærer vil
modellene kunne bidra med inspirasjon, slik at den enkelte kan vurdere å ta med seg en eller flere modeller til egen undervisningskontekst for å integrere innovasjon og entreprenørskap i egenundervisning. Forhåpentligvis vil dette gi en lettere inngang til integrering av innovasjon og entreprenørskap i undervisning, og være et godt alternativ til å «kopiere» piloter som kanskje ikke lar
seg kopiere.
Dette kapittelet svarer ut på mål fire i utviklingsavtalen mellom NTNU og
Kunnskapsdepartementet, der det er formulert et ønske om å utvikle modeller for innovasjonog entreprenørskapskompetanse i utdanninger, basert på erfaringer fra piloter (Tildelingsbrev for2022 - Norges Teknisk-Naturvitenskapelige Universitet, 2022).

6.2 Hovedfunn

Dette kapittelet presenterer fire modeller for innovasjon- og entreprenørskap i utdanning: 1)
Lokaler for læring, samskaping og vekst, 2) Studentdriv for egen og delt læring, 3) Samarbeid mednæringsliv og arbeidsliv, og 4) Utvikling fra og for forskning.
Modell 1: Lokaler for læring, samskaping og vekst støtter innovasjon og entreprenørskapsaktivitet ved å legge til rette for samarbeid, læring og formidling på tvers av fagfelt og utdanningsnivå.
Fysiske lokaler påvirker studenters entreprenørielle lidenskap og trygghet, noe som igjen påvirker læring.
Modell 2: Studentdriv for egen og delt læring, beskriver et økosystem av studentorganisasjoner
tuftet på (hovedsakelig) frivillige initiativ og frivillig arbeid. Studentdriv på campus – og å gjøre en
innsats som ikke nødvendigvis gir studiepoeng, men som bidrar positivt til egen og andres læring
er en viktig komponent i entreprenørielle læringsprosesser.
Modell 3: Samarbeid med næringsliv og arbeidsliv, beskriver et fokus på verden utenfor campus.
Denne modellen er aktuell både gjennom studentdrevne aktiviteter og gjennom utdannerdrevne
aktiviteter.
Modell 4: Utvikling fra og for forskning. Forskning er en kjerneaktivitet ved NTNU, og dette har
innvirkning på implementeringen av entreprenørskap og innovasjon i utdanning gjennom studentoppgaver, avhandlinger, deltagelse i laboratorier og verksteder, sentre og klynger.

46

6.3 Metode

Modellene har blitt til etter en grundig gjennomgang av alt materialet som har blitt bearbeidet ikapittel 2-5: emneinnhold og emneutbytter; undervisningsformer og læringsaktiviteter, diskurser
og assosiasjoner til innovasjon og entreprenørskap, og et variert utvalg piloter. En tematisk analyse av karakteristikkene til pilotene i kapittel 5 resulterte i en utkrystallisering av fire elementersom utgjør fire ulike modeller for innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU. Disse er:
1) Lokaler for læring, samskaping og vekst, 2) Studentdriv for egen og delt læring, 3) Samarbeid
med næringsliv og arbeidsliv, og 4) Utvikling fra og for forskning. Disse fire elementene har blitt
vurdert opp mot datamaterialet i de andre kartleggingene, og etter flere gjennomganger av rapportens totale materiale fremstår de fire elementene som et representativt utvalg modeller for
integrasjon av innovasjon og entreprenørskap i utdanning.

6.4 Modell 1: Lokaler for læring, samskaping og vekst

NTNU har et levende økosystem for studententreprenørskap og –innovasjon. Dette støttes blant
annet gjennom lokaler for læring, samskaping og vekst. Et eksempel på dette er NTNUs VR-labersom er tilgjengelige i alle campusbyer, med mål om å kunne samarbeide nasjonalt og internasjonalt om store pedagogiske- og samfunnsmessige utfordringer.i Denne infrastrukturen brukes
aktivt til læring, forskning og utvikling, og til samarbeid med næringsliv og forskningsinstitusjoner.
VR-labene er del av NTNUs satsing på nye, kreative undervisningsformer og muliggjørende teknologier som er relevante på tvers av disipliner, og mange av VR-labene er døgnåpne for studenter. Et annet eksempel på lokaler for læring, samskaping og vekst er lokaler som legger til rette
for arrangementer i ulike skalaer og former. Dette finnes blant annet i Sundebygget i Ålesund og
Oppredningen i Trondheim. Sundebygget rommer lokalene Smia og Kahytten, en innovasjonshub
for ansatte og studenter ved NTNU i Ålesund. Målet med innovasjonshuben er å legge til rette forinnovasjon, samarbeid og formidling på tvers av fag og næringer.ii Smia har fleksibel møblering,
sceneelementer, skjerm og lydanlegg, og kan benyttes av opp til 169 personer.iii Kahytten er etfleksibelt møterom.iv
I Trondheim er det fremtredende innovasjon- og entreprenørskapsaktivitet i bygget
Oppredningen på Gløshaugen. Oppredningen er tilegnet universitetets innovasjonsmiljø, og
huser blant annet Gruva, Fram, Spark*, NTNUs Entreprenørskole, og fagseksjonen Eksperter iTeam. Gruva er Norges største areal for studentinnovasjon.v Dette er en møteplass og et innovasjonskollektiv for studenter, ansatte, offentlige aktører og industripartnere - et sted for å læreentreprenørielle ferdigheter og for å bygge oppstartsbedrifter i tverrfaglig samarbeid med andre.
Gruva er omtalt som «lokaler av studenter, for studenter», og er et sted som skiller seg ut fra
typiske universitetslokaler og forelesningssaler. Blant annet kan Gruva romme arrangementerfor to hundre personer, ettersom det består av et stort åpent rom med scene og flyttbare stoler. Samtidig er Gruva egnet for gruppearbeid i bokser som er oppført rundt i rommet.vi Bygget
Oppredningen huser også Fram, som er studentenes eget innovasjonssenter. Dette er et samlingssted for eksisterende innovasjonsmiljø og nysgjerrige nykommere, og er en foreningen som
samler studentdrevne organisasjoner på NTNU som jobber med innovative prosjekter. Fram harogså egne lokaler som brukes av medlemmene, blant annet et scenerom med plass til 120 deltagere, to møterom, et medierom og verksted. NTNUs Entreprenørskole er en annen læringsaktør
som holder til i Oppredningen, med tilgang til tradisjonelle undervisningsrom og en sosial sone
som kalles «Solanstua», der studentene sørger for uformell læring på tvers av undervisningstrinn.
De fysiske lokalene for samhandling på tvers av kull er beskrevet av alumner som en av de viktigste suksess-faktorene ved et Venture Creation Programme (Neergård et al., 2021). I tillegg har
studentene ved NTNUs Entreprenørskole tilgang til kontorlokaler som de benytter seg av i utviklingen av egne bedrifter. Kontor-lokaler kan være viktige arenaer for læring, samskaping og vekst– særlig for studenter som skaper nye bedrifter. Kontorlokaler som støtter læring, samskaping og
vekst finner man blant annet på NTNUs Entreprenørskole og på Gründerbrakka, som kaller seg«hjemmet til NTNUs mest ambisiøse gründere».vii Gründerbrakka er et initiativ som ble startet av
en tidligere student-entreprenør med behov for kontorplass etter endt utdanning i 2018. Sidenden gang har Gründerbrakka blitt et veletablert kontor-kollektiv der student-entreprenører kan

47

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

få gratis kontorplass til bedriften sin i opptil ett år etter endte studier. Målet er at entreprenørene skal få utvikle og skalere bedriftene sine i et sosialt miljø med andre tidlig-fase-entreprenører,uten kostnader knyttet til kontorlokaler. I stedet bidrar entreprenørene med gjenytelser til innovasjonsmiljøet på NTNU i form av arbeidstimer. Kontorene i Gründerbrakka deles mellom flere
bedrifter, og entreprenørene får tilgang til verksted, lab, printer, fellesområder og kjøkken, møterom og zen-rom.
«Lokalisert lidenskap» (localised passion) er et begrep som brukes om emosjonelle opplevelser
som oppstår i – og på grunn av - et fysisk og sosialt entreprenørskapsmiljø. Forskning på
studententreprenører viser at de lærer entreprenørskap i et fellesskap med andre studenter,og at denne læringen knyttes til et spesifikt fysisk sted på et entreprenørielt universitet. Den
fysiske lokasjonen fremmer lidenskap og trygghet ved at studenter får muligheter til å observere
hverandre, lære fra hverandre og reflektere over egen og andres entreprenørielle (lærings-)
opplevelser. Lokaler kan fremme sterke bånd mellom studenter, som gir økt opplevelse
av trygghet og lidenskap, samt utvikling av «myke ferdigheter» som er viktige for å utvikle
entreprenørielle ferdigheter, identitet og tankesett (Neergård et al., 2021). Fysiske lokasjoner,
samt støtte til aktørene som er involvert i disse lokalene, er uthevet som viktig for studentersentreprenørielle læring (Haneberg, 2020).

6.5 Modell 2: Studentdriv for egen og delt læring

NTNUs studentøkosystem består av studentdrevne organisasjoner som i stor grad er tuftet på
frivillige initiativ og frivillig arbeid. Studentdrivet er en viktig komponent av læringen som foregår
på universitetet, og blir ofte betegnet som «co-curricular» eller «extra-curricular» aktiviteter. I en
avhandling om studentdrevne aktiviteters innvirkning på entreprenøriell læring, konkluderes det
med at slike initiativer inngår som svært viktige komponenter av en entreprenøriell læringsprosess. Å gjøre noe som bidrar til andre er dessuten en viktig komponent av å lære gjennom handling (learning by doing) (Haneberg, 2020).
Eksempler på studentdrevne organisasjoner finner man blant Fram sine medlemmer. Noen av
medlemmene i Fram er: Ascend, Designhjelpen, DNV GL Fuel Fighter, Driv, Ingeniører uten grenser, Propulse, Revolve, Shift Hyperloop og Space NTNU. viii Dette er organisasjoner der studenter
utvikler sin tekniske kompetanse og skaper nye, innovative løsninger for industri og sluttbrukere i
Norge og globalt. Studentene har ofte mulighet til å skrive masteroppgave om det frivillige arbeidet de er involvert i. Et eksempel er studentteamet bak DNV GL Fuel Fighter som bygger en elbil.
Studenten(e) som utvikler bilens kjøreplans-algoritmer skriver også en forskningsbasert masteroppgave om utviklingen av algoritmen, og dersom utviklingsarbeidet har vært vellykket, blir algoritmen implementert i elbilen før et internasjonalt løp, Shell Eco Marathon Autonomous competition. ix
En av de nyeste studentdrevne organisasjonene ved NTNU er Boost Henne, som jobber for atflere unge kvinner skal satse på egne, innovative ideer. x Visjonen til Boost Henne er at like mange kvinner som menn skal våge å starte egne bedrifter, med mål om et samfunn med økt likestilling, bedre produktutvikling og økt verdiskaping. Dette jobber de frem gjennom arrangementersom introduserer kvinnelige studenter for entreprenørskap. Arrangementene varierer fra korte
seminarer om presentasjonsteknikk («Pitch & Prosecco») til fire dagers Bedriftsimulator. De frivillige i Boost Henne bygger også opp et kvinnelig gründernettverk med mål om å være et lavterskel
tilbud for studenter uten forkunnskaper om innovasjon eller entreprenørskap. Boost Henne eren del av Spark* NTNU og tilbyr student-til-student veiledning. En annen organisasjon som tilbyr
student-til-student veiledning er Innsikt Coaching, som holder til på Dragvoll. Innsikt Coaching er
en non-profit studentbedrift drevet av masterstudenter innenfor rådgivningsvitenskap på NTNU.
De tilbyr gratis coachingtjenester til andre studenter, og jobber for å utvikle studentbedriften til
et selvstendig og bærekraftig foretak på campus.xi Denne studentbedriften er et eksempel på atstudenter kan få en praktisk tilnærming til faget sitt (coaching) og til entreprenørskap gjennom å
starte og drive en studentbedrift. I tillegg kan tjenesten de yter føre til læring for studenter som
leder nye bedrifter eller andre innovative initiativer.

48

Et annet type arrangement som gir deltagerne kunnskap i innovasjon og entreprenørskap er«Hackathons», dette er en utbredt type undervisningsform blant frivillige organisasjoner ved
NTNU. Hackathons er arrangementer for programvareutvikling der målet er å skape en funksjonell programvare eller maskinvare innen arrangementet er over. Arrangementet er ofte formet som en «design sprint» som varer fra noen timer til flere dager, gjerne med et spesifikt temaog i samarbeid med industri. Hackathons er ofte tilpasset dataprogrammerere, grafisk designere, grensesnitt-designere, produkt- og prosjektledere, og andre som jobber med programvare.xii
Det er ansett som en aktiv læringsform som hjelper studenter med å utvikle ferdigheter knyttet til innovasjon (Niccum et al., 2017)and themes referenced by >50% of programs were analyzed. Results: Thirteen programs were identified. Programs had a median age of four years,
and contained a median of 13 students. Programs were led by faculty from diverse professional
backgrounds, and all awarded formal recognition to graduates. Nine programs spanned all four
years of medical school and ten programs required a capstone project. Thematic analysis revealed seven educational themes (innovation, entrepreneurship, technology, leadership, healthcare systems, business of medicine, and enhanced adaptability. Begrepet Hackathon kommer
fra «hacking» som betyr kreativ problemløsning eller utforskende programmering, og maraton.
Hackathons er en utbredt modell for å lære å skape nye løsninger sammen med andre, og det
finnes flere eksempler på Hackathons som uformelle læringsarenaer for innovasjon ved NTNU. Et
eksempel er den tverrfaglige, frivillige organisasjonen BRAIN NTNU (er en av medlemsorganisasjonene i Fram), som sprer kunnskap om kunstig intelligens for andre studenter.xiii BRAIN NTNU
har arrangert AI-Hackathons årlig siden 2019. I 2022 var målet for arrangementet å øke kunnskapen om verdens hav ved å jobbe med satellittdata, i samarbeid med Microsoft og HUB Ocean.
Hackathonen varte en helg, og studentene var påmeldt som lag fra to til fem personer. De konkurrerte om en førstepremie på 10.000 kroner og andre premier. I tillegg fikk studentene mat og
drikke, og gratis sertifiseringer knyttet til datasikkerhet.
Internasjonalisering er et svært aktuelt aspekt av studentdrevne innovasjon- og entreprenørskapsaktiviteter. Noen eksempler på internasjonale arrangementer er entreprenørkskapskonkurranser som Stage Two (Berlin, Tyskland), Climate Launchpad (EU) og Babson Student
Challenge (Massachusetts, USA). Babson Student Challenge er en forretningsidé-konkurranseom bærekraft for team på bachelornivå eller mastergradsnivå. Ved å bli med på utfordringen får
studentene muligheten til å vinne lønn for en ukes arbeid med sin egen forretningsidé, en egenmentor, og muligheten til å delta i den globale finalen. Den norske deltagelsen arrangeres av
Engage SFU, som følger opp vinneren med administrativ hjelp og mentorering. I USA konkurrerer
studentene om reise, opphold og et stipend til «Babson Build» som er en sommerskole for entreprenørskap ved Babson College.xiv
Universitetet bør tilrettelegge for at studenters egne initiativer kan etableres og drives ved
siden av studiene, for eksempel kan lærere gjøre dette til et sentralt element i sine utdanninger(Haneberg, 2020).

6.6 Modell 3: Samarbeid med næringsliv og arbeidsliv

Samarbeid med næringsliv og arbeidsliv er en utbredt modell for å lære om innovasjon og entreprenørskap i utdanningsaktivitet ved NTNU, både gjennom studentdrevne aktiviteter og gjennom utdannerdrevne aktiviteter. Et eksempel er ulike utfordringer («challenges») som spilles inn
som forslag fra større bedrifter og organisasjoner, eksempelvis Statens Vegvesen som arrangerte«The Seafood Industry Transportation Challenge» i 2018. Målet var å identifisere hvordan innovativ bruk av teknologi kunne bidra til en sikker og forutsigbar transport av laks fra slakteri til forbruker. Dette var en konkurranse der norske og internasjonale studenter besøkte laksenæringeni Trøndelag for å studere og oppleve utfordringene i industrien. Etter å ha fått god innsikt i reelle industriproblemer, jobbet de i tverrfaglige team for å utvikle nye løsninger gjennom innovativ
bruk av teknologi.xv

49

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

Et annet eksempel på samarbeid med næringsliv er bachelor i markedsføring, innovasjon og
ledelse ved fakultet for økonomi, Campus Ålesund. Her får studentene en mulighet for å søke ominternship i det regionale næringslivet gjennom utdanningen. Et internship gir studenten praktisk arbeidserfaring, og en mulighet til å bli kjent med arbeidsoppgavene i en organisasjon. xvi
Studenten har da en «praksisperiode» i organisasjonen, der hen skal jobbe to dager i uken overfemten uker for å lære om arbeidslivet. xvii Studenten blir fulgt opp av veileder fra NTNU, og får
felles samlinger med andre interns som fokuserer på refleksjon, karriereutvikling og personlig
utvikling. xviii Opptaket til internship skjer formelt i sjette semenester, gjennom tre ulike emner(AI302416 Internship, AI302420 Innovasjonspraksis, og AI302418 Event internship). Særlig emnet
Innovasjonspraksis gir studentene mulighet til å lære om innovasjon gjennom samarbeid mednæringsliv, ettersom de da tar tak i en aktuell problemstilling for organisasjonen som danner
fundamentet for et studentprosjekt. Internshipet avsluttes med en leveranse i form av en rapport eller prototype, samt en presentasjon av denne. Eksempler på organisasjoner som har tatt
imot interns er: Sparebanken Møre, NExTdigital, Sherpa Økonomi, Pir, og Talmoe. Studentene
ved denne bachelorgraden kan også velge å skrive sin bacheloroppgave for en bedrift i det lokalenæringslivet.xix

6.7 Modell 4: Utvikling fra og for forskning

Forskning er en hjørnestein ved NTNU, og dette har en innvirkning på implementeringen av
entreprenørskap og innovasjon i utdanning. NTNU har for eksempel over 100 laboratorier, og er
vertskap eller partner for 45 nasjonale forskningssentre.xx Blant disse finner vi ti senter for fremragende forskning (SFF) med ulike forskningsfokus. For eksempel har SFF AMOS fokus på autonome marine operasjoner, der de utvikler intelligente skip og havkonstruksjoner, ubemannede
farkoster og roboter til havs.xxi Dette senteret har sien 2014 tilbudt en innovasjonsskole for PhDkandidater. I 2016 ble konseptet videreutviklet og utvidet, og går nå under navnet NTNU Ocean
School of Innovation. Skolen har blant annet utviklet COOODE, en digital innovasjons-verktøykasse for akademiske entreprenører. Målet med denne ressursen er at stipendiater skal kunne gjøre en praktisk forskjell med sin forskning ved å realisere nye forsknings-baserte ideer. COOODE
beskriver tre steg for å oppnå essensielle kunnskaper og ferdigheter knyttet til kommersialisering av forskningsbaserte innovasjoner.xxii Dette inkluderer 1) idé-generering, 2) idé-evaluering og 3) valg av strategi. I tillegg har de fokus på utvikling av «myke ferdigheter», som balanse mellom arbeid og fritid, teamarbeid, kommunikasjon og pitching, samt kunnskap om startupøkosytemer.xxiii
Et av de mest kjente forskningsmiljøene ved NTNU er Kavliinstitutt for nevrovitenskap, et verdensledende forskningssenter som ble grunnlagt i 1996 av Nobelprisvinnerne May-Britt Moser og
Edvard Moser. Dette instituttet inkluderer hele fem forskningssentre, og de er i høy grad involvert
i utdanning av mastergradsstudenter og stipendiater. Innovasjon er en naturlig og høyaktuell delav aktiviteten som foregår, ved at de ansatte utvikler nye verktøy som gjør det mulig å gjennomføre ny forskning. For eksempel har de utviklet verktøyet Mini2P, et miniatyr 2-foton miniskop forkalsium-fotografering i hjerneceller hos mus som beveger seg fritt.xxiv Dette har gitt dem muligheten til å forske på simultanopptak av mer enn tusen celler fra ulike steder i hjernen, uten å hindre
musens oppførsel – den kan fortsatt vandre fritt rundt med sensoren tilkoblet hjernen sin. Mini2P
er utviklet av et team på 13 personer, der flere er stipendiater. Mini2P er beskrevet i forskningxxv,
og innovasjonen er delt som åpen kildekode på GitHub.xxvi

50

Kapittel 7: Forslag til tiltak
Dette kapittelet rommer anbefalinger og forslag til tiltak for universitetets implementering av innovasjon og entreprenørskap i undervisning til studenter på alle utdanningsnivåer. Tiltakene er
utarbeidet på bakgrunn av funn fra kartleggingene i dette prosjektet. Tiltakene er presentert i tilfeldig rekkefølge.

7.1 Kurs for undervisere

Utdanning eller opplæring i innovasjon og entreprenørskap for undervisere, det vil si universitetslektorer, førsteamanuenser, professorer, forskere, rådgivere og andre som er involvert iundervisning, vil være et viktig steg på veien mot mer innovasjon og entreprenørskap i undervisning på alle utdanningsnivå. Dette vil være en effektiv måte å stimulere til integrering og utvikling av entreprenørskaps- og innovasjonstenkning i ulike fagdisipliner, ved at underviserne kan
utvikle undervisningen i samspill med sine fagkontekster, heller enn at eksperter i entreprenørskap og innovasjon leverer enkelt-forelesninger løsrevet fra de ulike fagkontekstene. Ved å
utvikle kunnskapsnivået til undervisere, vil man også kunne åpne for en ny og bredere dialog
om innovasjon og entreprenørskap på universitetet. Det aktualiserer en dialog om hvordan man
forstår innovasjon og entreprenørskap internt i hvert fakultet, og hvordan man integrerer dette i undervisning i faggruppene. Kursing for utdannere vil kunne foregå fysisk og/eller digitalt, og
bør gjøres tilgjengelig for deltagere ved alle fakultet. Kursene kan utvikles for bredde og tverrfaglighet, eller for spisset kompetanse ved hvert enkelt fakultet/institutt. Vi anbefaler at kurs tilbys både på norsk og engelsk. To konkrete muligheter er å tilby kurs gjennom Læringsportalen
til NTNU, og gjennom Uniped-systemet. I dag tilbys det et 20-timers introduksjonskurs i entreprenørskapsundervisning for undervisere ved NTNU som en del av Uniped-systemet, og det
jobbes med en oppfølgingsmodul for undervisere som ønsker å gå mer i dybden og utvikle sin
entreprenørskapskompetanse.

7.2 Kurs for doktorgradsstipendiater

Undervisning og opplæring i innovasjon og entreprenørskap for doktorgradskandidater som ikkeprimært arbeider med disse temaene vil være et nyttig tiltak for å bidra til en tettere kobling mellom forskning og generering av nyvinninger som kan drive teknologi- og samfunnsutvikling. Dettekan gjøre seg gjeldende i samspill med industri og eksisterende organisasjoner, og gjennom opprettelse av nye bedrifter. I dag tilbys det eksempelvis et poeng-givende doktorgradskurs for stipendiater ved NTNU som ikke primært arbeider med innovasjon og entreprenørskap. Det planlegges også workshoper ut fra forespørsler fra enkelt-institutt, som vil være spesialtilpasset deaktuelle instituttenes behov. Her er det potensiale for et mer proaktivt og strategisk utviklingsarbeid når det gjelder å spre entreprenørskaps- og innovasjonstenkning og -kompetanse til ulike
fagfelt, også på doktorgradsnivå. En strategisk satsning på kompetanseheving blant stipendiater
vil også kunne bidra til en utvidet og mer kontekst-sensitiv forståelse av innovasjon og entreprenørskap i de ulike fagmiljøene, noe kartleggingen beskrevet i kapittel 4 avdekker et klart behovfor. Kursing av doktorgradsstipendiater vil også kunne føre til en større kobling mellom forskning,
innovasjoner og entreprenørskapsprosesser, jamfør Modell 4 (Kapittel 6).

7.3 Kurs for studenterI kartleggingen beskrevet i Kapittel 4 reises det spørsmål om hvor tidlig entreprenørskap og innovasjon bør introduseres i utdanningene, og det synes å være delte meninger om dette blantundervisere, stipendiater og studenter. Noen taler for en grunnleggende innsikt i et fagfelt før
man introduseres for innovasjon og entreprenørskap. Andre argumenterer for at innovasjon og
entreprenørskap bør introduseres så tidlig som mulig, altså allerede i starten av utdanningsforløpet på bachelornivå. Basert på funn fra denne rapporten anbefaler vi at undervisere legger til
rette for at studenter får forståelse og erfaring med innovasjon og entreprenørskap gjennom
hele studieløpet, og at innovasjon og entreprenørskap utforskes som en del av eget fagfelt. Dette

51

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

kan bidra til en faglig identitet som innebærer både solid fagkunnskap og kompetanse og innovasjons- og entreprenørskapskompetanse i egen kontekst. På denne måten kunne man unngå
at sistnevnte fremstår som en ekstern og løsrevet dimensjon som introduseres på slutten av etutdanningsløp, men at det blir en naturlig og integrert del av helheten for alle studenter, både påbachelor- og masternivå.

7.4 Støtte opp om et helhetlig økosystem for studentinnovasjon

Kartleggingen som beskrives i kapittel 4 peker på behovet for en tydeligere kobling mellom den
formelle utdanningen og det student-drevne økosystemet ved at undervisere kjenner til økosystemet og kan vise studentene vei mot dette. Økt kunnskap og kompetanse om dette blant underviserne vil kunne bidra til en legitimering av denne typen student-drevne aktiviteter og stimulere
studentenes selvtillit på dette området. I tillegg vil det kunne bidra til en opplevelse av helhet og
integrasjon for studentene. Vi vil dermed anbefale undervisere å inkludere elementer fra økosystemet for studentinnovasjon i formell undervisning. Basert på pilotene i Kapittel 5, samt Modell 1
og 2 i Kapittel 6 vil vi også oppfordre undervisere og andre ansatte ved universitetet å støtte opp
om et helhetlig økosystem for studentinnovasjon, og legge til rette for lokaler der det kan foregå
læring og samskaping på tvers av fagfelt.

7.5 Kommunikasjon om entreprenører og innovasjoner på campus

Hvem er NTNU-entreprenøren og hva er en typisk NTNU-innovasjon? Enkelte fagfelt kan enkelt
navngi «egne» entreprenører deres innovasjoner. Et eksempel er Institutt for datateknikk
og informasjonsvitenskap, hvor professor i videospill-teknologi Alf-Inge Wang har grunnlagt«Kahoot!». Andre fagfelt vil i større grad streve med å fortelle om gode eksempler på innovasjoner og entreprenører fra egne rekker. Dette kan handle om den ekskluderende diskursen som
identifiseres i kapittel 4; man får ikke øye på innovasjoner og entreprenører i eget fagfelt fordi assosiasjonene knyttes til andre stereotypier. Det er i alle fall sikkert at det finnes godt skjulte
entreprenører og innovasjoner i den store massen av studenter, alumner og ansatte ved NTNU.
Et viktig tiltak for å øke bevisstheten, forståelsen, interessen for og kompetansen om innovasjonog entreprenørskap på campus, er å løfte frem alle de gode historiene om NTNU-ere som har«gitt jernet» for å skape noe nytt. Noen historier vil være suksesshistorier, andre vil være opplevelser av ubehagelig risiko og konkurs. Alle historiene vil være historier om læring og faglig utbytte! Fokuset på innovasjoner og entreprenører bør løftes ved alle institutter og fakulteter, samt
ved NTNU sentralt. Dette kan gjøres gjennom sosiale medier, egne nettsider, markedsføringsstunt, interne kanaler, epost-lister til ansatte, studenter og alumner, og gjennom vår ytre profil,for eksempel informasjonen som er? tilgjengelig på Wikipedia9. Dette kan også knyttes til samarbeid med næringslivet (Modell 3) som løftes i Kapittel 6. Vi oppfordrer faglærere til å inkludere samarbeid med både store konsern og mindre, relativt nyetablerte bedrifter i sin undervisning, samt inkludere aktører fra privat, offentlig og sivil sektor. Dette vil kunne vise bredden av,
og behovet for, innovasjoner og entreprenørskapsprosesser i Norges helhetlige næringsliv og
arbeidsliv.

7.6 Forenkle prosessene for å oppdatere emnebeskrivelser

Gjennom Kapittel 3 har vi sett at innovasjon, entreprenørskap og relaterte begreper sjelden inkluderes i emnebeskrivelser ved NTNU, selv om kompetanse innenfor disse temaene er et ønsket ialle utdanninger. Å gjennomføre endringer av emnebeskrivelser er omtalt som en omstendelig
prosess, og dette kan hindre emneansvarlige i å oppdatere emnebeskrivelser og emneinnhold
til dagens faktiske utdanningssituasjon. Dette kan gi et skeivt inntrykk av utdanningsaktiviteten
ved NTNU for studenter ved alle utdanningsnivåer, samt for forskere og utdannere som ønsker
å undersøke status quo. Å få begrepene innovasjon og entreprenørskap inn i NTNUs emnebeskrivelser vil ikke nødvendigvis føre til en reell endring i undervisningen som tilbys, men det kanvære et lite dult som hjelper undervisere å utforme emnene i tråd med NTNUs målsetninger. Vi

952

Wikipedia (2023) NTNU, Nyskaping og internasjonalt samarbeid: https://no.wikipedia.org/wiki/Norges_teknisk-naturvitenskapelige_universitet#Nyskaping_og_internasjonalt_samarbeidoppfordrer derfor emneanvarlige til å oppdatere sine emnebeskrivelser i tråd med undervisningen som tilbys innen innovasjon og entreprenørskap. Dersom det er mulig vil vi også oppfordre
NTNU til å forenkle prosessen med å oppdatere emnebeskrivelser, slik at barrieren reduseres foremneansvarlige.

53

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

Vedlegg 1: Tabeller for
emneinnhold og emneutbytteTabell 7 – Antall ganger fagområder er nevnt i emner som inneholder begrepet entreprenør i emneinnholdet.
EMNEINNHOLD: ENTREPRENØR

54

Fagområde

Antall emner

Entreprenørskap

14Økonomi og administrasjon

12

Ingeniør

10Samfunnsvitenskapelige fag

4Medisin helse- og sosialfag

4

Geografi

4

Helse- og sosialfag

4

Informatikk

4

Samfunnsfag

3Økonomi3

Produktutvikling2

Bygg- og anleggsteknikk

2

Bioingeniør

2

innovasjon og entreprenørskap

2

Arbeidsliv historie og samfunn

2

Teknologi- og vitenskapsstudier2

Sykepleie og jordmor

2

Audiologi

2

Helse miljø og sikkerhet

1

Industriell økonomi og teknologiledelse

1

Prosjektstyring i bygg og anlegg

1

Organisasjon og ledelse

1

Produksjonsledelse

1

Byforming og planlegging

1

Prosjekt- og kvalitetsledelse

1

Designmetodikk

1Vernepleie

1

Sosiologi

1

Skoleutvikling

1

Musikkpedagogiske fag

1

Tverrfaglige kulturstudier

1Strategi og ledelse

1

Produksjons- og kvalitetsteknikk

1Økologisk design

1Medisinsk teknologi

1

Realfag

1

Designstrategier

1

Bioteknologi/Havbruk1Lærer- og lektorutdanning

1

Design1

Tekniske fag

1

Tabell 8 - Antall ganger fagområder er nevnt i emner som inneholder begrepet entreprenør i emneutbyttet.
EMNEUTBYTTE: ENTREPRENØR
Fagområde

Antall emner

Entreprenørskap

17Økonomi og administrasjon

9

Ingeniør

6

Samfunnsfag

5

Geografi

5

Samfunnsvitenskapelige fag

4

Realfag4

Medisin helse- og sosialfag

4

Informatikk

4

Bygningsteknologi

3

Vegbygging

3

Helse- og sosialfag3Økonomi3

Tekniske fag

3

Prosjektstyring i bygg og anlegg

2

Industriell økonomi og teknologiledelse

2

Helse miljø og sikkerhet

2

Produktutvikling

2

Bygge- og anleggsteknologi

2

Bioingeniør

2

innovasjon og entreprenørskap

2

Geomatikk

2

Organisasjon og ledelse2

Sykepleie og jordmor

2

55

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

56

Strategi og ledelse

2

Bygningsforvaltning2

Humanistiske fag

2

Praktisk pedagogikk

2

Materialer og bearbeiding - plastteknologi

2

Designmetodikk

2

Planfag

1

IKT

1

Arbeidsmiljø og sikkerhet

1

Jernbanebygging

1

Risikoanalyse

1

Arkitektur

1

Sikkerhetsteknikk

1

By- og regionplanlegging

1

Datateknikk og informasjonsvitenskap

1

Anleggsteknikk

1Anleggs- og byggeteknikk

1

Samferdselsteknikk

1

Arbeidsliv historie og samfunn

1

Integrert bygningsteknologi

1

Veg og samferdsel

1

Anvendt informasjons- og kommunikasjonsteknologi

1

Prosjekt- og kvalitetsledelse

1

Bygningsteknikk

1

Bergmekanikk

1

Yrkesfaglærer

1

Vernepleie

1

Skoleutvikling

1

Prosjektledelse og anleggsteknikk

1Planleggingsteori1Økologisk design

1Medisinsk teknologi

1

Forkurs

1

Ingeniørvitenskap

1

Bygg- og anleggsteknikk

1

Bioteknologi/Havbruk

1

Audiologi

1

Design1

Veg transport og geomatikk

1

Musikkteknologi

1Tabell 9 - Antall ganger fagområder er nevnt i emner som inneholder begrepet innovasjon i emneutbyttet.
EMNEINNHOLD: INNOVASJON
Fagområde

Antall emner

Teknologiske fag

32

Helse- og sosialfag

26

Sykepleie og jordmor

16

Medisin

15

Samfunnsvitenskapelige fag

15

Organisasjon og ledelse

12

Entreprenørskap

11

Helsevitenskap

11

Samfunnsfag

9

Teknologi- og vitenskapsstudier8

Ingeniør

8

Designmetodikk

8Tekniske fag

7

Pedagogikk

7

Medisin helse- og sosialfag

7

Marine fag

6

Biologi

6

Informasjonssystemer

6

Elektronikk

6

Sosiologi

6Ergoterapi

6

Informatikk

5Økonomi5

Bioteknologi/Havbruk

5

Akvakultur

4

Elektronikk og telekommunikasjon

4

Bioingeniør

4Næringsmiddelfag

4Rådgivning4

Geografi

4

Industriell økonomi og teknologiledelse

4

Datateknikk og informasjonsvitenskap

4Lærer- og lektorutdanning

4

Bygge- og anleggsteknologi

3

Audiologi

3

Havbruk

3

Medisinsk teknologi

3

Tilstandsovervåking/feildeteksjon

257

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

58

Driftsteknikk

2Økologi

2

Drift og vedlikeholdsstyring

2

Driftssikkerhet - Maskinkonstruksjon

2

Maskinkonstruksjon - sikkerhetsteknikk

2

Sikkerhet og pålitelighet

2

Maskinkonstruksjon - driftssikkerhet

2

Ingeniørvitenskap

2Integrert bygningsteknologi

2

Bioteknologi

2

Arbeidsliv historie og samfunn

2

Databehandling

2

IKT

2

Offshoreteknologi - Drift og vedlikehold

2

innovasjon og entreprenørskap

2

Elektroteknikk

2

Voksnes læring

2

Sikkerhet pålitelighet og vedlikehold

2

Produktutvikling

2

Medievitenskap

2

Historie2

Mat og helse

2

Telekommunikasjon

2

Folkehelse

2

Designstrategier2

Miljøledelse

2

Informasjonssikkerhet

2Geomatikk

2

Informasjonsteknologi

1Vedlikeholds- og risikoanalyse

1

Datateknikk

1Radiografi

1

Sikkerhetsteknikk

1

Signalbehandling1

Fysikalsk elektronikk

1Naturfag

1

Statistikk

1

Veiledningspedagogikk

1

Kjemi/prosess

1

Arbeidsmiljø og sikkerhet

1

Akvakulturteknologi

1Ernæring

1

Helse miljø og sikkerhet

1

Kjemiteknikk

1Medisinsk informatikk/datateknikk

1

Statsvitenskap

1

Anleggsteknikk

1

Produksjons- og kvalitetsteknikk - Produksjonsledelse og vedlikehold

1

Bedriftsadministrasjon - Internasjonalisering

1Anvendt informasjons- og kommunikasjonsteknologi

1

Elektro-optikk/bio-optikk

1

Produksjonsledelse

1

Biokjemi

1

Prosjekt- og kvalitetsledelse

1

Kulturhistorie

1

Kjemisk prosessteknologi

1

Maskinkonstruksjon og materialteknologi

1

Bergmekanikk

1Vernepleie

1

Skoleutvikling

1

Program/system-utvikling

1

Interaksjonsdesign

1

Tverrfaglige kulturstudier1

Bygningsforvaltning

1

Anvendt elektroteknikk

1

Kondenserte mediers fysikk

1

Produksjons- og kvalitetsteknikk

1Analyse1Økologisk design

1

Industriell kjemi

1

Maskinkonstruksjon og materialteknikk - Produkt-og maskinutvikling

1

Energi- og miljøfysikk

1

Barnevernspedagog

1

Realfag1

Bygg- og anleggsteknikk

1

Design1

Sosialfag

1

Organisasjons/arbeidslivsfag

1

Logopedi

159

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

Tabell 10 - Antall ganger fagområder er nevnt i emner som inneholder begrepet innovasjon i emneutbyttet.
EMNEUTBYTTE: INNOVASJON

60

Fagområde

Antall emner

Teknologiske fag

58

Helse- og sosialfag

56

Sykepleie og jordmor

47

Elkraftteknikk

37Økonomi og administrasjon

36

Medisin34Lærer- og lektorutdanning

31

Helsevitenskap

25

Tekniske fag

21

Entreprenørskap

16

Medisin helse- og sosialfag

16

Ingeniør

14

Organisasjon og ledelse

12

Samfunnsvitenskapelige fag

11

Elektronikk

10

Samfunnsfag

9Nautikk

9

Fagdidaktikk

9Marine fag

8Skoleutvikling

8

Informatikk

8

Designmetodikk

8

Folkehelse

8

Ergoterapi

8Biologi

7

Elektroteknikk

7

Elektronikk og telekommunikasjon

6Økonomi6

Telekommunikasjon

6

Teknologi- og vitenskapsstudier

6

Informasjonssikkerhet

6Estetiske fag

5

Informasjonssystemer

5

Bygg- og anleggsteknikk

5Rådgivning5

Geografi

5

Bioteknologi/Havbruk

5

Pedagogikk

5

Varme- ventilasjons- og sanitærteknikk

5Arbeidsliv historie og samfunn

4

Bioteknologi

4

Bioingeniør

4

Produktutvikling

4

Fysikk4

Energi- og prosessteknikk

4

Kroppsøving/idrett

4

Teknisk kybernetikk

4Maskinkonstruksjon - sikkerhetsteknikk

3

Maskinkonstruksjon - driftssikkerhet

3

Driftsteknikk

3

Sikkerhet og pålitelighet

3

Tilstandsovervåking/feildeteksjon

3

Drift og vedlikeholdsstyring

3

Offshoreteknologi - Drift og vedlikehold

3

Akvakultur

3

innovasjon og entreprenørskap

3

Sikkerhet pålitelighet og vedlikehold

3

Bygge- og anleggsteknologi

3

Audiologi

3

Produksjons- og kvalitetsteknikk - Produksjonsledelse og vedlikehold

3

Havbruk

3

Barnevernspedagog

3

Prosjekt- og kvalitetsledelse

3

Medisinsk teknologi

3

Prosjektadministrasjon

3

Maskinkonstruksjon

3

Sikkerhetsteknikk

2

Driftssikkerhet - Maskinkonstruksjon

2

Spesialpedagogikk

2Økologi

2

Radiografi

2Næringsmiddelfag

2

Ingeniørvitenskap

2Integrert bygningsteknologi

2

Samferdselsteknikk

2

Cellebiologi

2

Industriell økonomi

261

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

62

Voksnes læring

2

Tverrfaglige kulturstudier

2

Industriell økologi

2

Veiledningspedagogikk

2

Sosialfag

2

Medievitenskap

2

Historie

2

Sosiologi

2

Kjemisk prosessteknologi

2

Kjemi

2

Kondenserte mediers fysikk

2

Energiforsyning og klimatisering i bygninger

2

Kjemiteknikk/Prosessregulering

2

Materialer og bearbeiding - plastteknologi

2

Informasjonsteknologi

1Vedlikeholds- og risikoanalyse

1

Datateknikk

1Marin hydrodynamikk

1

Signalbehandling

1

Naturmiljøkunnskap

1

Sosialt arbeid

1

Design for endring

1

Kystteknikk

1

Databehandling1

Fysikalsk elektronikk

1

Produksjons- og kvalitetsteknikk - produksjonssystemer

1

Samfunnsfag og psykologi

1Naturfag1

Industriell økonomi og teknologiledelse

1

Prosjektstyring i bygg og anlegg

1

Numerikk

1

Tverrfaglig informasjons- og kommunikasjonsteknologi

1

Arbeidsmiljø og sikkerhet

1

Produksjonsledelse og styring

1

Barne- og ungdomspsykiatri

1

Biokjemi

1

Helse miljø og sikkerhet

1Medisinsk informatikk/datateknikk

1Musikkvitenskap

1Musikkteknologi

1

Mat og helse

1Anleggsteknikk

1Marin byggteknikk

1

Bedriftsadministrasjon - Internasjonalisering

1Anvendt informasjons- og kommunikasjonsteknologi

1

Elektro-optikk/bio-optikk

1

Bioinformatikk

1

Byforming og planlegging

1

Psykologi

1

Kulturhistorie

1

Sosialantropologi

1

Bygningsteknologi

1

Musikkpedagogiske fag

1

Maskinkonstruksjon og materialteknologi

1

Bergmekanikk

1

Zoologi

1

Yrkesfaglærer

1

Produktdesign

1

Matematikk

1

Marin biologi

1

Humanistiske fag

1

Bygningsforvaltning

1

Havnebygging

1

Datateknikk og informasjonsvitenskap

1Anvendt elektroteknikk

1

Bedriftsadministrasjon

1

Strategi og ledelse

1

Bioteknologi/Molekylærgenetikk1Økologisk design1

Sivilingeniør

1

Forkurs1

Bygg og anleggsteknikk

1

Maskinkonstruksjon og materialteknikk - Produkt-og maskinutvikling

1

Praktisk pedagogikk

1

Realfag1

Miljøledelse

1

Arkitektur

1

Materialer og bearbeiding - plastteknologi og polymere kompositter

163

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

64

Pedagogiske fag

1

Foretaksøkonomi

1

Design1

Designstrategier

1

Marine konstruksjoner

1

Informasjonsteknologi og informatikk

1

Geomatikk

1

Examen philosophicum1

Engelsk1

Vedlegg 2: Spørreundersøkelseom innovasjon og
entreprenørskap
Jeg er emneansvarlig for emner ved følgende fakultet:

Fakultet for arkitektur og design (AD)Det humanistiske fakultet (HF)
Fakultet for informasjonsteknologi og elektroteknikk (IE)
Fakultet for ingeniørvitenskap (IV)
Fakultet for medisin og helsevitenskap (MH)Fakultet for naturvitenskap (NV)Fakultet for samfunns- og utdanningsvitenskap (SU)Fakultet for økonomi (ØK)
Usikker / Foretrekker å ikke svare

Undervisningsmetoder ved undervisining i innovasjon og entreprenørskap
Hvilke undervisningsmetoder har du anvendt når du har undervist i innovasjon/entreprenørskap?

Forelesninger
Case-undervisning
Industri-besøk
Industri-baserte utfordringer (challenges)
Hackathons
Omvendt undervisning (Flipped classroom)
Prototyping
Utvikle en forretningsplan
Utvikle en ny bedrift
Annet
Dersom du valgte Annet, vennligst spesifiser her ………………………………….
Lærer studentene i dette kurset gjennom noen av de følgende aktivitetene?

Handling – gjøre noe/skape noe
Samhandling med andre
Utfordre seg selv til å ta aktiv del i verden utenfor universitetet
Omfavne og håndtere usikkerhet
Reflektere, ved å internalisere kunnskap og ferdigheter
Annet
Dersom du valgte Annet, vennligst spesifiser her ………………………………….

65

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

Hva er din kunnskap om innovasjon/entreprenørskap?

Omfattende formell kunnskap (bachelor-, master- eller doktorgrad)
Noe formell kunnskap (enkeltemner)
Personlige erfaringer og praksis
Annet

Dersom du valgte Annet, vennligst spesifiser her ………………………………….
Hvilken (om noen) videre opplæring/utdanning ønsker du å ha om innovasjon/
entreprenørskap?
Hjertelig takk for at du tok deg tid til å svare på denne undersøkelsen!

66Institutter tilhørende fakultetet

Institutt for geografi
Institutt for lærerutdanning
Institutt for pedagogikk og livslang læring
Institutt for sosialt arbeid
Institutt for sosiologi og statsvitenskap
Institutt for psykologi
Institutt for sosialantropologi

Eksperter i team
NTNU Handelshøyskolen
Institutt for internasjonal forretningsdrift
Institutt for industriell økonomi og teknologiledelse
Institutt for samfunnsøkonomi

Institutt for helsevitenskap i Gjøvik
Institutt for helsevitenskap i Ålesund
Kavliinstitutt for nevrovitenskap
Institutt for klinisk og molekylær medisin
Institutt for nevromedisin og bevegelsesvitenskap
Institutt for psykisk helse
Institutt for samfunnsmedisin og sykepleie
Institutt for sirkulasjon og bildediagnostikk

Institutt for filosofi og religionsvitenskap
Institutt for historiske og klassiske studierInstitutt for moderne samfunnshistorie
Institutt for kunst- og medievitenskap
Institutt for musikk
Institutt for språk og litteratur
Institutt for tverrfaglige kulturstudierInstitutt for datateknologi og informatikk
Institutt for elektroniske systemer
Institutt for elkraftteknikk
Institutt for IKT og realfag
Institutt for informasjonssikkerhet og kommunikasjonsteknologi
Institutt for matematiske fag
Institutt for teknisk kybernetikk

Institutt for arkitektur og planlegging
Institutt for arkitektur og teknologi
Institutt for design (avdelinger både i Trondheimog Gjøvik)Kunstakademiet i Trondheim

IBM - Bygg- og miljøteknikk
EPT - Energi- og prosessteknikk
IGP - Geovitenskap og petroleum
KT - Konstruksjonsteknikk
IMT - Marin teknikk
MTP - Maskinteknikk og produksjon
IVB - Vareproduksjon og byggteknikk
IHB - Havromsoperasjoner og byggteknikk

Institutt for bioingeniørfag
Institutt for biologi
Institutt for biologiske fag Ålesund
Institutt for bioteknologi og matvitenskap
Institutt for fysikk
Institutt for kjemi
Institutt for kjemisk prosessteknologi
Institutt for materialteknologi

Navn på fakultet

Fakultet for samfunns- og utdanningsvitenskapØkonomifakultetet

Fakultet for medisinog helsevitenskap

Det humanistiske
fakultet

Fakultet for informasjonsteknologi og
elektronikk

Fakultet for arkitekturog design

Fakultet for ingeniørvitenskap

Fakultet for
naturvitenskap

8 av 8

7 av 83 av 47 av 7 institutt
representert

5 av 7

8 av 84 av 47 av 7

Antallinstitutt
representert

9

7

6

7

5

8

5

7

Antalldeltakere

5 førsteamanuenser,
1 professor, 2 studenter,1 stipendiat

1 førsteamanuensis,
1 universitetslektor,
1 prosjektleder med fokus
på innovasjon i undervisning, 2 stipendiater og
2 studenter.

3 førsteamanuenser,
1 universitetslektor,
1 stipendiat og 1 student

2 førsteamanuenser, 1
dosent, 1 forsker, 2 stipendiater, 1 student

3 førsteamanuenser, 1
universitetslektor og 1
stipendiat.

1 professor, 3 førsteamanuenser, 2 stipendiater og 2 studenter.

1 professor, 2 førsteamanuenser, 1 stipendiat og 1
student.

2 professorer, 3 universitetslektorer, 1 stipendiat
og 1 student.

Deltakernes roller

1 person fra Ålesund og
resten fra Trondheim.
Gjøvik har ikke utdanningsaktivtet på dette fakultetet.

1 person fra Gjøvik og
1 person fra Ålesund, resten
fra Trondheim.

2 personer fra Gjøvik og
resten fra Trondheim.
Fakultetet har ikke utdanningsaktivitet i Ålesund.

1 person fra Ålesund,
1 person fra Gjøvik og
resten fra Trondheim.

Alle deltakerne fra
Trondheim. Fakultetet har
ingen utdanningsaktivitet iÅlesund og Gjøvik.

1 person fra Ålesund,
1 person fra Gjøvik og
resten fra Trondheim.

1 person fra Ålesund og
resten fra Trondheim.
Fakultetet har ingen utdanningsaktivitet på Gjøvik.

Alle deltakerne fra
Trondheim. Fakultetet har
ingen utdanningsaktivitet iÅlesund og Gjøvik.

Deltakernes campus-tilhørighet

5 menn og 4
kvinner

3 menn og 4
kvinner

3 menn og 3
kvinner

4 menn og 3
kvinner

2 menn og 3
kvinner

3 menn og 5
kvinner

3 menn og 2
kvinner

3 menn og 4
kvinner

Deltakernes
kjønnsfordeling

2 personer; 1 student og 1 førsteamanuensis, tilhører samme institutt. Dette fordi
studenten hadde blitt oppringt men ringte
tilbake og ønsket å delta og dermed inkluderte vi studenten på tross av kriteriet om åha med én person fra hvert institutt.

1 førsteamanuensis meldte frafall på grunn
av sykdom.

På grunn av en misforståelse ble to førsteamanuenser rekruttert fra samme institutt.
I tillegg ble noe av rekrutteringen gjort i entidlig fase, hvor vi ønsket å få med studenterog undervisere fra samme institutt, noevi raskt gikk bort fra, til fordel for å få
representasjon fra alle institutt. Dermed
var altså én underviser og en student fra
samme institutt.

2 studenter var invitert. Den ene meldte
forfall på grunn av sykdom og den andre
dukket ikke opp.

1 deltaker fra faggruppen Eksperter i
Team ble inkludert for å få et større antall
deltakere.

Kommentar

Vedlegg 3: Tabell med oversikt
over utvalget

67Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

Vedlegg 4: Informasjonsskriv til
deltakere, fokusgruppeintervjuer
Vil du delta i forskningsprosjektet«Hvordan snakker man om, og reflekterer rundt, entreprenørskap og innovasjon i ulike
utdanningskontekster?»
Dette er et spørsmål til deg om å delta i et forskningsprosjekt hvor formålet er å utforske hvordan undervisere og studenter tenker og snakker om, erfarer og reflekterer rundt entreprenørskap og innovasjon i ulike utdannings-kontekster. Forskningsprosjektet er knyttet til en bestilling fra rektoratet ved NTNU. Det overordnede prosjektet handler om å kartlegge hvilken
posisjon fenomenene entreprenørskap og innovasjon har ved ulike utdanninger ved NTNU idag. Innovasjon og entreprenørskap anses som viktige elementer i å bidra til å realisere NTNUs
visjon om å utvikle kunnskap for en bedre verden, knyttet til de fire strategiske satsningsområdene havrom, bærekraft, energi og helse. Det betraktes dermed som viktig å få mer kunnskap
om hvilke forestillinger og assosiasjoner, tanker og erfaringer som knyttes til disse begrepene iulike utdanningskontekster ved NTNU. Forskningsspørsmålet som søkes besvart gjennom studien er: «Hvordan snakker man om, og reflekterer rundt, entreprenørskap og innovasjon i ulike
utdanningskontekster?»Hvem er ansvarlig for forskningsprosjektet?
Gunhild Marie Roald og Gunn-Berit Neergård, som begge er forskere ved Engage – Centre forEngaged Education through entrepreneurship ved NTNU, er ansvarlige for prosjektet.
Hvorfor får du spørsmål om å delta?
Du får spørsmål om å delta i prosjektet fordi du er underviser eller student ved en bachelor-,
master- eller ph.d.-utdanning ved NTNU. Det er ingen utvalgskriterier utover dette: man må ikke
ha spesiell kjennskap til begrepene entreprenørskap og innovasjon, tvert imot anses det som en
styrke i prosjektet å få frem ulike nyanser og fasetter i assosiasjoner, erfaringer og tanker knyttet til disse begrepene. Dersom man har negative eller kritiske forestillinger knyttet til begrepene,eller om man ikke har noen forestillinger om dem i det hele tatt, er dette med andre ord svært
interessant for forskningen.
Hva innebærer det for deg å delta?
Dersom du ønsker å delta i studien vil vi spørre deg om å delta i et fokusgruppeintervju sammen
med flere studenter og undervisere fra ditt fakultet. Intervjuet vil bli gjennomført digitalt, etternærmere avtale, og vil ha en varighet på 1,5 time. Det vil bli gjort lyd- og bildeopptak av intervjuet,
som vil overføres til en sikker lagringsenhet (se punktet om personvern og datahåndtering under)og slettes fra opptaks-enheten umiddelbart etter intervjuet. Dersom du ønsker å delta, krysser
du av i samtykkeskjemaet nederst i teksten.
Det er frivillig å delta
Det er frivillig å delta i prosjektet, og dersom du ønsker å delta kan du når som helst frem til
publisering trekke ditt samtykke tilbake uten å oppgi noen grunn. Alle opplysninger om deg vil
da bli anonymisert. Det vil ikke ha noen negative konsekvenser for deg om du ikke ønsker å deltaeller senere velger å trekke deg. Det er heller ingen risiko knyttet til å delta.
Ditt personvern – hvordan vi oppbevarer og bruker dine opplysninger
Vi behandler opplysningene konfidensielt og i samsvar med personvernregelverket. Det innebærer at all deltakelse i forskningsprosjektet vil være anonym, slik at ingen vil kunne spore opp-

68

lysninger tilbake deg når resultater fra undersøkelsen publiseres. Vi vil bare bruke opplysningene
om deg til formålet som er beskrevet i dette informasjonsskrivet. Data med personopplysninger
vil bare være tilgjengelige for oss forskerne og en transkriberer som skriver under på en taushetserklæring. Navnet og kontaktopplysningene dine vil bli erstattet med en kode som lagres i enegen navneliste adskilt fra øvrige data. Ingen personopplysninger som knytter deg direkte til denne studien vil bli publisert. All forskningsdata vil bli oppbevart i tråd med NTNUs interne prosedyrer og systemer.
Hva skjer med opplysningene dine når vi avslutter forskningsprosjektet?
Lyd- og bildefiler og alt person-identifisertbart materiale vil bli slettet innen prosjektets sluttdato
som er satt til 31.12.2024.
Dine rettigheterSå lenge du kan identifiseres i datamaterialet, har du rett til:- innsyn i hvilke personopplysninger som er registrert om deg- å få rettet personopplysninger om deg- å få slettet personopplysninger om deg- å få utlevert en kopi av dine personopplysninger- å sende klage til personvernombudet eller Datatilsynet om behandlingen av dine
personopplysninger.
Hva gir oss rett til å behandle personopplysninger om deg?
Vi behandler opplysninger om deg basert på ditt samtykke, som du gir ved å signere nederst idette skrivet.
På oppdrag fra Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) har NSD – Norsk senter forforskningsdata AS vurdert at behandlingen av personopplysninger i dette prosjektet er i samsvar
med personvernregelverket.
Hvor kan jeg finne ut mer?
Hvis du har spørsmål til studien, eller ønsker å benytte deg av dine rettigheter, ta kontakt med:

• Gunhild Marie Roald, Engage – Centre for Engaged Education through Entrepreneurship,
41641021, gunhild.m.roald@ntnu.no• Gunn-Berit Neergård, Engage – Centre for Engaged Education through Entrepreneurship,
92834506, gunn-berit.neergard@ntnu.no• Vårt personvernombud ved NTNU: Thomas Helgesen, 93079038, thomas.helgesen@ntnu.no• NSD – Norsk senter for forskningsdata AS, epost: personvernombudet@nsd.no eller telefon:
55 58 21 17.

Med vennlig hilsen
Gunhild Marie Roald og Gunn-Berit Neergård
Samtykke til deltakelse i studien
Jeg har mottatt informasjon om forskningsprosjektet «Hvordan snakker man om, og reflekterer
rundt, entreprenørskap og innovasjon i ulike utdanningskontekster?», og gir mitt samtykke til ådelta i fokusgruppeintervju sammen med flere undervisere og studenter ved mitt fakultet ved
NTNU.
(Signert av prosjektdeltaker, dato)

69

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU 2022

Vedlegg 5: Tema forfokusgruppeintervju
Tema/intervjuguide for fokusgruppeintervju om entreprenørskaps- og innovasjonsdiskurser iulike utdanningskontekster

70

1.

Info om prosjektet/etikk/samtykke/opplegget (pause midt på). Kort presentasjonsrunde av
forskere og deltakere: Navn, institutt, rolle.

2.

Individuell refleksjon, hvor man noterer stikkord eller tegner det som dukker opp.

3.

To minutt: hva er dine umiddelbare assosiasjoner til ordet entreprenørskap?

4.

To minutt: hva er dine umiddelbare assosiasjoner til ordet innovasjon?

5.

Alle deler sine umiddelbare assosiasjoner.

6.

Oppfølgingsspørsmål? Noen av dem som vil kommentere eller spørre om noe som har blitt
sagt?

7.

På bakgrunn av det som har blitt delt så langt: på hvilken måte opplever hver av dere atentreprenørskap og innovasjon har en plass i deres utdanninger (emner/program)? Hva
gjøres/tenkes/diskuteres? Er det andre ord som er mer hensiktsmessige å bruke i deres
kontekst?

8.

Hva sitter du igjen med nå/hva tar du med deg videre herifra?

Sluttnoter fra Kapittel 6
Endnotesi

https://www.ntnu.no/laeringsarealer/vrlab

ii

https://www.ntnu.no/alesund/innovasjonshubiii

https://www.ntnu.no/alesund/smiaiv

https://www.ntnu.no/alesund/kahytten.

v

https://www.ntnu.no/nyheter/norges-storste-areal-for-studentinnovasjon-apnet/

vi

https://www.universitetsavisa.no/anne-borg-gloshaugen-gruva/
forst-het-den-the-mine-na-er-senteret-pa-glos-apnet-med-norsk-navn/199006

vii

https://www.grunderbrakka.no/viii

https://www.framntnu.no/ix

https://www.fuelfighter.no/thesis/2x

https://www.boosthenne.no/xi

https://innsiktconsulting.wordpress.com/?fbclid=IwAR0sAHRwZY6CiWdFGPCKNqFECXbxud5E82kXCrnDtnK6IXwW0_11xB_qrek

xii

https://en.wikipedia.org/wiki/Hackathon

xiii

https://brainntnu.no/om-oss

xiv

https://www.babson.edu/professional/entrepreneu
babson-build/xv

https://its-norway.no/statens-vegvesen-lar-studententreprenorer-lose-virkelige-oppgaver/xvi

https://www.ntnu.no/studier/359ml

xvii

chrome-extension://efaidnbmnnnibpcajpcglclefindmkaj/https://www.ntnu.no/documents/1265701259/0/AI302416+Internship.pdf/
c8a8e522-957c-9525-3b48-058fad5045c2?t=1660735983104

rship-education/student-programs/

xviii

https://www.ntnu.no/iif/internshipxix

https://www.ntnu.no/studier/359ml/studiets-oppbygningxx

https://www.ntnu.no/forskningxxi

https://www.ntnu.no/forskning/sff

xxii

https://www.ntnu.edu/oceans/osi

xxiii

https://www.ntnu.edu/web/marine1/homexxiv

https://www.ntnu.edu/kavli/mini2p

xxv

https://www.cell.com/cell/fulltext/S0092-8674(22)00197-0#%20

xxvi

https://github.com/kavli-ntnu/MINI2P_toolbox

71Norges teknisknaturvitenskapelige universitet