Soome tööle
Juhend Soomest huvitatud töötajatele
ja ettevõtjatele

Anton Ivanov/Shutterstock

te-services.fi

Tööhõive- ja majandusministeerium, 11/2014
Küljendus: Edita Publishing Ltd | Trükk: Edita Prima Ltd
Pildid: Pixmac, Shutterstock

PEFC/02-31-135

Sisukord
1.

Tere tulemast!

4

2.

Töö otsimine ja load

9

•
•
•
•
•
•

9
9
10
10
12
15

3.

4.

5.

6.

Alustage töö otsimist juba oma kodumaal
Töö otsimine Soomes
Välismaal omandatud hariduse tunnustamine ja õigus oma kutsealal töötada
Kas hakata ettevõtjaks?
Tutvuge lubade andmise protsessiga
Elamisluba

Kolimine ja Soome elama asumine

17• Hankige endale elamispind• Registreerumine ja isikukood• Olge kannatlik, kõik võtab aega

17
17
18

Tööturul, tööl ja kutsealal

20• Tööaeg ja töötingimused• Palk ja maksud• Organiseerumine ja probleemide lahendamine töökohal

20
20
22

Turvaline elu Soomes

24

•
•
•
•
•
•
•

25
25
26
26
27
28
28

Õigus Soome sotsiaalkindlustusele
Pensioni- ja töötuskindlustus
Toimetulekutoetus
Kohanemisteenused
Soome haridussüsteem
Soome ja rootsi keel ning nende õppimine
Soome kodakondsus

Kolija meelespea

30

31. Tere tulemast!
Olete teinud hea valiku. Soome on avatud ja võrdõiguslikkusel põhinev ühiskond, mis pakub kõigile
turvalist ja vaheldusrikast elu. Meie heaolu põhineb tööl, kõrgetasemelisel haridusel ja teadusuuringutel. Jõukuse aluseks on edukas eksport. Tänapäeval annavad teenused rohkem kui kaks kolmandikku SKP-st.

4

Soome naised said hääleõiguse esimesena Euroopas. Enamik naisi töötab väljaspool kodu. Kolmandik juhtivatel kohtadel töötavatest inimestest
on naised.
Soome on paljudes tehnikavaldkondades teerajajaks. On näha, et ühiskonnas hinnatakse teadmisi ja oskusi. Põhiharidus ja enamus jätkuharidu-

sest on tasuta. Noortelt eeldatakse, et nad õpivad
selgeks vähemalt ühe ameti.
Soome ettevõtted tegutsevad kogu maailmas.
Teisalt toimivad mitmed välisfirmad, mille asukoht
on Soomes, globaalselt.
Riigi asukoht Euroopa põhjaosas Lääne ja Ida
piiril on mõjutanud ajalugu ning kultuuritradit-sioone. Karm loodus on kujundanud soomlasi ja
Soome kultuuri. Meid peetakse rahulikuks ja visaks rahvaks.
Meie riigi elanikkond vananeb kiiresti. Tulevikus
on tööd otsivatel välismaalastel tööturul senisest
veelgi olulisem roll. Töökohti pakutakse eriti teenuste- ja tervishoiusektoris. Vaja on ka uusi ettevõtjaid.

Bussijuht Henrietta Koskenmäki, päritoluriik Ungari:”Soomes töötavad
ka naised bussijuhina.
Minu kodumaal Ungaris
juhtub seda harva.”

5

Pidevalt muutuv tööelu nõuab töötajatelt innovaatilisust ning soovi oma oskusi täiendada. Tööturul on edukas töötaja, kes järgib väljakutseid ja
omandab mitmekülgsed oskused.
Käesolev juhend annab vastused Soome kolijatekõige enamlevinud küsimustele. Juhendi sisu keskendub tööle ja tööelule. Eesmärgiks on kirjeldadapõhilisi asju ja suunata lugeja täpse info juurde.

Juhendi sisu on kavandatud koostöös mitmete
asutuste ja organisatsioonidega. Siiski võivad eeskirjad kiiresti muutuda. Nende ajakohasust tasub
kontrollida juhendis soovitatud veebisaitidelt.
Soome kolimine õnnestub kõige paremini, kui
tutvute eelnevalt meie riigi ja ühiskonnaga. Võimalused saavutada Soome tööturul edu on paremad, kui oskate soome keelt.

Remondimees Ahmet Akin, päritoluriik Türgi:”Vastupidiselt sellele, mida räägitakse,ei ole soome keelt võimatu õppida.
Omandasin keele üldjoontes seitsme
kuuga. Naisega rääkisime alguses
inglise keeles, aga see asendus
märkamatult soome keelega.”

Arst Ilya Baryshnikov, päritoluriik Venemaa:”Töö on võimaldanud mul tutvuda soomlastemõtteviisi ja soome kultuuriga. Töö kaudu
olen leidnud ka soomlastest sõpru.”6

Lühikokkuvõte Soomest aastal 2014
●
●
●
●
●
●

●
●
●
●
●
●
●

●
●
●
●
●

5,4 milj. elanikku
Pealinn Helsingi, kus on 0, 6 milj. elanikku
Kümnes suurimas linnas elab 40 % rahvastikust
Keskmises peres on 2,8 inimest
Keskmine palk meestel 3530 €/kk, naistel 2891 €/kk
Meeste oodatav eluiga on 77,5 aastat, naistel 83,4 aastat
Arvuti 88 % kodumajapidamistest
Rohkem kui 80 % 18-64-aastastest oskab inglise keelt
Soomlased teevad aastas ligi 8 milj. välisreisi
Riigis on igal aastal ligi 7 milj. välisturisti
Raamatukogudes 2 milj. klienti aastas
Noorte teadmised matemaatikast on OECD-riikide parimate seas
Soome on ajakirjandus- ja sõnavabaduse osas maailmas esikohalTööjõud 2,7 milj. inimest
Tööpuuduse tase 8,2 %Töötuid tööotsijaid 329 900, neist välismaalasi 30 000
Riigis elab alaliselt 195 511 välisriikide kodanikku
Ajutiselt töötavaid välisriikide kodanikke aastas 100 000 – 150 000

782. Töö otsimine ja load
Alustage töö otsimist juba oma kodumaal. Uurigekõigepealt välja, kas meie riigis on teie ametioskustele vastavat tööd.
Workinfinland.fi veebisaidilt leiate ohtralt teavet Soome tööelu, vabade töökohtade ja ettevõtluse kohta.
�� www.workinfinland.fi

Teavet töö otsimisest, Soome tööturust ja vabadest töökohtadest leidub ka EURES-e portaalis.
EL-i/EMP-riikide tööhõiveametid kuuluvad Euroopa töövahendusvõrgustikku EURES, mille konsultandid nõustavad rahvusvahelistes tööotsingutes.
Võite küsida nõu lähimalt EURES-e konsultandilt.
Kontaktandmed leiate EURES-e portaalist.
�� www.eures.europa.eu

Olge aktiivne. Kasutage töö otsimiseks kõiki võimalikke kanaleid. Teavet töökohtadest võib leidaajalehest, töömessidelt või tuttavatelt.
Mitte kõiki vabu töökohti ei pakuta avalikult.
Kui on selge, milline töökoht teid huvitaks, võtke ühendust otse tööandjaga. Tööandjad soovivad, et ametioskusi ja sobivust antud töökohale
demonstreeritaks enne töösuhte sõlmimist. Olgevalmis esitama tööandjale tunnistus töötamise ja
kvalifikatsiooni kohta. Olge valmis ka selleks, etkodumaal omandatud professionaalsed oskusedja kvalifikatsioon sellisel kujul ei taga sobivust Soome tööturul.
Eriti spetsialistide ametikohtadele otsivad paljud tööandjad töötajaid sotsiaalmeedia kaudu.
Luues võrgustiku võite positiivselt silma paista.
Kui plaanite alustada äri, võtke võimalikult varakult ühendust tööhõive ja majandusarengu asjatundjatega. Võite saada majanduslikku toetustehk stardiraha toimetuleku kindlustamiseks ettevõtlusega tegelemise varases staadiumis.

Töö otsimine Soomes
Kui olete EL-i, mõne EMP-riigi või Šveitsi kodanik,võite otsida Soomes tööd päritoluriigi töötushüvitise toel kolme kuu vältel ilma elamisloata. Kuielate Soomes rohkem kui kolm kuud, tuleb elamisõigus registreerida.
Töötushüvitise saamine päritoluriigist eeldab,
et olete olnud enne Soome saabumist päritoluriigis töötu vähemalt neli nädalat. Enne Soome reisimist tuleb päritoluriigis töötuskindlustusega tegelevast ametiasutusest hankida vorm U2. Registreeruge Soome tööhõiveametis tööotsijaks seitsme
päeva jooksul pärast saabumist.
Liikumisvabadus kehtib ka EL-i ja EMP-riikide
kodanike pereliikmetele, seda ka juhul, kui nad ise
ei ole EL-i või mõne EMP-riigi kodanikud.
Tööhõiveametist saate teavet tööturust ja vabadest töökohtadest. Asjaajamise tarbeks peavad
kaasas olema isikut tõendav dokument, CV ja viimased tõendid töötamise kohta. Tööhõiveameti
osakonnad on enamikes kohtades.
Teile on abiks ka riiklikud telefoniteenused Työlinja ning Yritys-Suomi, kes nõustavad töö otsimisel ja äri alustamisel. Nad annavad nõu ka võrguteenuste kasutamises.
�� www.workinfinland.fi
�� www.te-palvelut.fi/tyolinja
�� www.yrityssuomi.fi/puhelinpalvelu

Anton Ivanov/Shutterstock9

Ka Soome raamatukogud on kasulik ja tasuta võimalus info otsimiseks. Kasutada saab raamatukogu kliendiarvuteid.
�� www.kirjastot.fi

Välismaal omandatud hariduse
tunnustamine ja õigus oma
kutsealal töötada
Töö avalikus sektoris eeldab haridusameti otsust
välismaal omandatud kvalifikatsiooni tunnustamise kohta. Kvalifikatsiooni tunnustamist puudutavas otsuses määrab haridusamet kindlaks, milliselametikohal töötamiseks annab teie kvalifikatsioonõiguse. Haridusamet avaldab ka arvamust välismaal omandatud kutsekvalifikatsioonide kohta.
Arvamus ei tähenda õigust töötada konkreetsel
ametikohal ega kutsekvalifikatsiooni tunnustamist, kuid võib olla abiks töö otsimisel. Otsused ja
arvamused on tasulised.
Eraettevõtjast tööandja hindab töötaja kvalifikatsiooni eeskätt omaenese valikukriteeriumidest
lähtuvalt. Mõnikord on tunnustamisotsust vaja ka
erasektoris, nt erapäevahoiu teenuste puhul.
Selle üle, kas välismaal omandatud haridus annab õiguse õpinguid jätkata või õpingute tunnustamise üle otsustavad kõrgkoolid ja õppeasutused.
Mõnedes ametites töötamiseks on vaja ametlikku luba. Loa annab vastava haldusala ametiasutus. Näiteks tervishoiutöötaja peab taotlema luba
sotsiaal- ja tervishoiusektorile lubade andmise ja
järelevalveametilt Valvira.
�� www.oph.fi/tutkintojentunnustaminen
�� www.minedu.fi
�� www.valvira.fi

10

Euroopa Liidu liikmesriigid on Holland,
Belgia, Bulgaaria, Hispaania, Iirimaa,
Itaalia, Austria, Suurbritannia, Kreeka,
Horvaatia, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Malta, Portugal, Poola, Prantsusmaa, Rumeenia, Rootsi, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi
Vabariik, Ungari ja Eesti.
Euroopa Liitu mitte kuuluvad EMP-riigid on Island, Liechtenstein ja Norra.

Kas hakata ettevõtjaks?
Tänapäeval huvitab ettevõtlus erinevas vanuses ja
erineva taustaga inimesi. Soome vajab tööhõivet
suurendavat eraettevõtlust. Vaja on ka välismaalastest ettevõtjaid, seetõttu püütakse muuta ettevõtlust senisest lihtsamaks, tasuvamaks ja turvalisemaks.
Soomes valitseb nn tegevusalavabadus. Kuidmõnede ametialade puhul on vajalik luba. Nendes
valdkondades töötamine eeldab teatud tasemel
koolitust või pädevust.
Äritegevuseks võib olla vaja luba või ametivõimude teavitamist. Kui kavatsete tegutseda FIE-na
või ettevõtjana, tasub välja selgitada lubade taotlemise ja teavitamise kord oma valdkonnas.
Kõik EL-i või EMP-riikide kodanikud võivad Soomes vabalt oma kutsealal töötada. Ülejäänud välismaalased peavad taotlema ettevõtja elamisluba,
kui tegevus tööandjana toimub täistööajaga.
Kui tegevusala eeldab loa olemasolu, kehtib
see ka EL-i / EMP-riikide kodanike puhul.

Tegevdirektor, ettevõtja Khuong Le, päritoluriik Malaisia/Vietnam:”Välismaalane olemine ei mõjuta
edukust äris või ettevõtluses.
Vastupidi, rahvusvahelistel
turgudel tegutsedes võibsee lisada usutavust.”

11

ELY-keskused, Yritys-Suomi ja muud antud
valdkonnas tegutsevad organisatsioonid tegelevad ärialase nõustamise ja koolitusega ning jagavad üksikasjalikku teavet.
�� www.yrityssuomi.fi
�� www.ely-keskus.fi
�� www.kauppakamari.fi
�� www.uusyrityskeskus.fi

Lisainfot leiate ka juhendist „Ettevõtjaks Soome“:
www.uusyrityskeskus.fi/
neuvontamateriaalit
Kui kavatsete tegeleda ettevõtlusega, võib tööhõiveamet pakkuda teile stardiabi. Rahastamiseeesmärgiks on tagada toimetulek ettevõtluse käivitamise ajal.
�� www.workinfinland.fi

Tutvuge lubade andmise
protsessiga
Kui olete otsustanud Soome kolida, selgitage välja, kuidas toimub sisserändeloa andmine. Töö,
selle kestus ja teie päritoluriik mõjutavad seda,
milliseid eeskirju ja millist luba teie puhul kohaldatakse.

u Kui olete EL-i või mõne EMP- riigi kodanik, onteil õigus Soomes töötada ja ettevõtlusega tegeleda samadel alustel Soome kodanikega.
Võite alustada töötamist ja ettevõtlusega tegelemist kohe riiki saabudes. Kui viibite Soomes

12üle kolme kuu, tuleb elamisõigus registreerida
politseijaoskonnas.
�� www.poliisi.fi

Üle kolme kuu riigis viibinud EL-i kodaniku
pereliige, kes ei ole EL-i kodanik, peab kaasa
võtma EL-i kodaniku pereliikme elamisloa kaardi või kehtiva elamisloa.

u Kui te ei ole mõne EL-i/EMP-riigi kodanik, ei
ole teil lubatud alustada Soomes töötamist
ilma elamisloata. Elamisluba taotledes peab teil
töökoht teada olema. Praktikas tähendab see,et tööandja teeb siduva tööpakkumise. Lubavõib olla töötaja elamisluba või muu palgatöödvõimaldav elamisluba.
Töötamist võimaldava elamisloa saamine
eeldab muu hulgas, et tulete toime oma palgatööst saadava sissetulekuga kogu elamisloa
kehtivusaja jooksul. Töötaja elamisloa eelduseks on ka, et vabale töökohale ei leidu EL-i/
EMP-riikidest sobivat töötajat.
Ettevõtjana peate taotlema ettevõtja elamisluba, kui ettevõtluse vormiks on täisühing,äriühing või toimite usaldusühingu täisosanikuna. Ettevõtjana peab teie äri olema majanduslikult tasuv.

u Kui töö kestab maksimaalselt kolm kuud, ei
ole elamisluba vaja muu hulgas järgmistes
ametites:tõlk, õpetaja, ekspert, sportlane, treener,
hooldaja, spordikohtunik, elukutseline kunstnik, meremees, marjade, puuviljade, spetsiaalsete taimede, juur- või köögiviljade korjaja,
karusloomakasvatuse töötaja, teadur, tootetutvustaja, filmitöötaja, reisijuht, välismaisesõiduki juht ning ajutises hanke- või allhanketöös osalev töötaja.
Kui isikult nõutakse viisat, eeldatakse kehtiva viisa või mõne teise riigi poolt väljastatud
Schengeni elamisloa olemasolu.

u Muu palgatööd võimaldav elamisluba. Kui teei vaja töötaja elamisluba, võib teil olla vajamõnd muud elamisluba. Muud elamisluba palgatöö tegemiseks on vaja näiteks muu hulgas
spetsialistil, usulise või aatelise ühenduse töötajal, praktikandil, ettevõtte tipp- või kesktaseme juhtkonnal, külalisõpetajal, koolitajal või
konsultandil.

u Muu kui töötaja või ettevõtja elamisluba võibhõlmata õigust töötada. Sel juhul ei ole teilpalgatöö jaoks vaja eraldi täiendavat elamisluba. Kontrollige elamisloa andmise otsusest,
millist töötamisõigust see sisaldab.

u Soomes omandatud kvalifikatsioon. Kui õppisite ja sooritasite eksami Soomes ja olete leidnud töökoha, võite taotleda uut elamisluba,
tuues põhjenduseks töötamise.

u Pikaajalise elaniku staatus. Kui olete mõneriigi kodanik, mis ei kuulu Euroopa Liitu, kuidelate Euroopa Liidus, võite saada liikmesriigi
pikaajalise elaniku staatuse. EL-i elamisluba antakse, kui olete elanud EL-is vähemalt viis aastat.

u Soome päritolu. Kui olete Soome päritolu või
on teil muidu tihe side Soomega, võite saada
Soome elamisloa. Loa saamine ei eelda töötamist või õppimist. Õigus puudutab endisi Soo-

me kodanikke või sünnipäraste Soome kodanike järglasi, nt ingerisoomlasi.

u Osalise tööajaga tegevusala. Võite toimida
osalise tööajaga tegevusalal, kui teie elamisluba on välja antud muul alusel.
Loa menetlemisega on sageli seotud eritingimusi ja määrusi, mida on hea kontrollida
migratsiooniametist ja välisministeeriumi uuendatud kodulehelt.
�� www.migri.fi
�� www.formin.fi

Infopankki-sait pakub praktilisi nõuandeid ja teavet Soome kolimise ja meie riigis elamise kohta.
Sait pakub valikut mitmete eri keelte vahel.
�� www.infopankki.fi

EL-i või EMP-riigi või Šveitsi
kodanikVõite töötada ja tegeleda ettevõtlusega
Soomes samadel alustel soomlastega.
Elamisluba ei ole vaja, kuid pärast kolmekuulist riigis viibimist tuleb elamisõigus politseis registreerida.

Mõne EL-i/EMP-välise riigi
kodanik
Töötamiseks ja ettevõtlusega tegelemiseks on teil vaja migratsiooniameti poolt
väljastatud elamisluba.

13

Tootmise planeerimise juhataja Alexander Nenonen, päritoluriik Venemaa:”Ma ei pane rahvusi paremusjärjekorda.
See on niisama võimatu, kui määrata,
kumb vanematest on armsam,
isa või ema.”

14

Elamisluba
Töötajad ning ettevõtjad esitavad elamisloa taotluse Soome esindusse välismaal. Erijuhtudel võibtaotluse esitada Soomes politseile. Töötaja peablisama elamisloa taotlusele tööandja siduva tööpakkumise. Ettevõtja peab lisama oma elamisloa
taotlusele muu hulgas ka äriplaani.
Töötaja avaldust käsitleb esimesena tööhõiveamet. Seal tehakse osaline otsus, kas vabaletöökohale on tööturu piirkonnas saadaval tööjõudu ning kas töötingimused vastavad tööseadusandlusele. Ühtlasi selgitab tööhõiveamet välja, kastööandjal on olemas vajalikud eeldused ning kas
välismaalase sissetulek on piisav.
Migratsiooniamet uurib elamisloa andmiseks
vajalike üldiste eelduste täitmist ja langetab otsuse elamisloa saamise kohta. Välismaal viibivale
taotlejale teatab otsusest Soome välisesindus. Kuitaotleja on juba Soomes, teatab otsusest migratsiooniamet või politsei.
Ettevõtja puhul langetab osalise otsuse majandusarengu, transpordi- ja keskkonnaamet ehk
ELY-keskus. ELY-keskus hindas oma otsuses äritegevuse kasumlikkust ning välismaalase sissetuleku
piisavust.
Esimene luba on alati tähtajaline ning antakse
reeglina üheks aastaks.
See antakse kas ajutise või pidevana. Pidev
tähtajaline elamisluba antakse korraga maksimaalselt neljaks aastaks.
Alaline elamisluba antakse, kui Soomes on pideva tähtajalise elamisloa alusel oldud järjest neli
aastat ning pideva elamisloa andmise eeldused on
endiselt olemas.
Töötaja elamisluba antakse tavaliselt ühe või
mitme kutseala jaoks. Kui teil on teine töö teisel
kutsealal, võite taotleda ühe taotlusega luba mõ-

lemale alale. Erandkorras võib luba olla seotud katööandjaga.
�� www.migri.fi
�� www.workinfinland.fi
�� www.ely-keskus.fi

Pärast elamisloa saamist võite Soomes tööle asuda või alustada ettevõtust.
Kuni luba kehtib, võite Soomes elada, olla ja
liikuda ning riigist lahkuda ja tagasi tulla. Teie perevõib taotleda elamisluba peresidemete alusel.

15

16

3. Kolimine ja Soome elama
asumineKui kolite Soome, kasutage ära avalikud teenused.
Ametnikud teenindavad ümberasujaid soome,rootsi ja inglise keeles.
Tutvuge enne Soome kolimist tollimäärustega.
Teisest EL-i riigist Soome koliva inimese isiklikud
esemed on tollimaksuvabad. Kuid tollivabastust ei
kohaldata professionaalseks kasutamiseks mõeldud tööriistadele.
Väljastpoolt Euroopa Liitu toodavad esemed
deklareeritakse sihtkoha tollis. Sõiduki toomisest
tuleb tolli teavitada vaatamata sellele, kas olete
pärit EL-ist või väljastpoolt.
Loomade ja mõnede eritoodete sissevedu on
lubatud vaid teatud tingimustel. Vajadusel saate
tolliametnikult lisainfot impordipiirangute kohta.
�� www.tulli.fi

Hankige endale elamispind
Alustage korteri otsimist ajalehtede ja veebilehtede kuulutustest. Vastake kuulutustele, küsige lisainfot või pange üles oma kuulutus.
Enamik soomlasi elab endale kuuluvas korteris.
Üürikortereid vahendavad omavalitsused, ettevõtted ja mittetulundusühingud ning eraisikud.
Kesklinnas on üürikorterid kallid. Omavalitsused pakuvad odavaid üürikortereid, kuid neid on
piiratud arvul. Panga eluasemelaenu abil võib endale kuuluv elamispind olla aja jooksul üürikorterist soodsam valik.
Elamispindade kättesaadavus ja hinnad on
paikkonniti erinevad.

Registreerumine ja isikukood
Kui välismaalane registreeritakse rahvastikuregistris, antakse talle rahvusest olenemata Soome
isikukood ja määratakse elukohajärgne kohalikomavalitsus. Registreeritud isiku põhiandmed kantakse Soome rahvastikuregistreisse.
Teavet kasutatakse muu hulgas maksustamisel,
tervishoius, õigusemõistmises ja valimiste korraldamisel.
Registreerimine puudutab alaliselt Soome elama asuvaid inimesi. Taotleja peab suutma tõendada, et kavatseb Soome alaliselt elama asuda.
Ka lühiajaliselt Soomes elav välismaalane võibsaada isikukoodi. Tal võib seda vaja olla kasvõi
oma töö tõttu. Taotleja registreeritakse ajutiselt
riigis elavaks, kuid talle ei määrata Soomes elukohajärgset kohalikku omavalitsust.
Sellisel taotlejal ei tarvitse olla samu õigusi kui
alaliselt Soomes elaval isikul.
Registreerimise eelduseks on nõuetekohaselt
esitatud kolimisteade. Minge asjaajamiseks ise
elukohajärgsesse magistraati kohale. Üldiselt on
vaja kaasa võtta pass või EL-i standarditele vastav
fotoga isikutunnistus, kehtiv elamisluba, abielutunnistused, kui neid on, lahutus- ja surmatunnistused ning laste sünnitunnistused.
Ajutiselt Soomes viibiv välismaalane võib end
registreerida ka magistraadis või maksuametis.
Taotluse võib jätta ka pensioniametisse (Kela).
Hiljemalt aastal 2015 võivad välisriigi kodanikud taotleda Soome isikukoodi juba elamisloa väljastamisel.

�� www.kunnat.net
�� www.etuovi.com
�� www.oikotie.fi

17Mõne EL-i/EMP välise riigi
kodanik
Elukohavahetusest teatamine kohalikus
magistraadis on kohustuslik. Teie andmed kantakse Soome rahvastikuregistrisse.
Kui eeldused on täidetud, tagab registreerumine alaliselt Soome kolinud inimesele kodupaiga ja Soome isikukoodi.

�� www.maistraatti.fi

Olge kannatlik, kõik võtab aegaMõnikord on uue riigi ja selle kultuuriga harjumiseks vaja abi. Kohanemist toetavad mitmekultuurilised ühendused ja sisserändajate oma organisatsioonid.
Organisatsioonid toimivad sillana vana ja uue
maailma vahel. Need suunavad, juhendavad, koolitavad ja korraldavad kultuurilisi ning vaba aja
harrastusi.
�� www.ysl.fi
�� www.mosaiikki.info
�� www.mirahouse.fi

Soome keele oskus on integratsiooni olulisemaid
eeldusi. Eriti suurtes linnades pakutakse mitmekülgset keeleõpet.
Võite oma oskusi arendada õhtukoolis, rahvaülikoolis, avatud ülikoolis või iseseisvalt internetisõppides.

18

�� www.kotisuomessa.fi
�� www.ktol.fi
�� www.avoinyliopisto.fi
�� www.kesayliopistot.fi

Eriraamatukoguhoidja Hysni Krasniqi, päritoluriik Kosovo:”Mitmekultuurilisus on riigi rikkus.
Näen seda raamatukogus. Teenindan sadu
rahvusi ega märka enda ümber mingitebavõrdsust. Kirikus ja mošees käivad vaid
usklikud. Raamatukokku tulevad kõikilma eelarvamusteta.”19

4. Tööturul, tööl ja kutsealal
Kui välismaalane kolib riiki, kehtivad talle soomlastega samad palga-, töö- ja tööohutusnõuded.
Soome ühiskonnale iseloomulikult põhineb ka
riigi töökultuur võrdõiguslikkusel. Töötajad ja juhid sinatavad üksteist ametikohast sõltumata.
Tööelus on selged mängureeglid. Tööandja
peab tagama töö ja ohutud töötingimused. Töötaja peab omalt poolt järgima juhiseid ja tegema
oma tööd hoolikalt.
Tööandja hoolitseb ennetava töötervishoiu
eest töökohal. Paljud tööandjad korraldavad oma
töötajatele ka raviteenuse.
Igal töötajal on õigus vähemalt kollektiivlepingu kohasele palgale, töötingimustele, ühinemisele
ametiühinguga, ohutule töökeskkonnale ja mittediskrimineerivale kohtlemisele.
Soome tööelus on kombeks kokku leppida ja
kokkulepitust kinni pidada. Hilinemist peetakse
ebaviisakaks. Töökohal räägitakse otsekoheselt ja
asutakse kohe asja kallale.

Tööaeg ja töötingimused
Regulaarne tööaeg on Soomes maksimaalselt 8
tundi päevas ja 40 tundi nädalas. Erandid võidakse seadusega lubatud piires kokku leppida organisatsioonide vahel sõlmitavas kollektiivlepingus või
tööandja ja töötaja vahelises töölepingus.
Ületundide tegemine on võimalik vaid töötaja
nõusolekul. Ületundide eest makstakse reeglina
kõrgemat palka.
Töönädal kestab tavaliselt viis päeva. Puhkuse pikkus määratakse töötatud kuude põhjal või
vastavalt kokkuleppele. Täistööajaga töötaja põhipuhkus on reeglina umbes kuu. Töötajal on õigus
vähemalt kahele tasustatud puhkuse päevale iga
kuu kohta.

20

Töösuhte üksikasjad fikseeritakse seaduse ja
kollektiivlepingu raames töölepingus. Töölepingvõib olla ka suuline, kuid eelistatavam on alati kirjalik tööleping.
Kui töösuhe lõpeb, on töötajal õigus saada
töötamise kohta tunnistus.

Palk ja maksudÜldine palgatase ja tegevusalade alampalk määratakse kindlaks kollektiivlepingutega, mis sõlmitakse ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide
vahel. Kollektiivlepingutes on sätestatud ka muud
töötingimused, mida tuleb töölepingutes järgida.
Kui töötate Soomes, maksate reeglina ka maksud Soome.
Kui viibite Soomes maksimaalselt kuus kuud
ja töötate välismaise tööandja teenistuses, ei ole
reeglina vaja Soome makse maksta.
Kui tegutsete välismaise tööandja renditöötajana, maksustatakse palgatulu Soomes, kui päritoluriigiga sõlmitud maksuleping seda lubab.
Palga maksustamine on Euroopa keskmisel tasemel. Riigile ja kohalikule omavalitsusele makstavatest maksutuludest rahastatakse ühiskonna teenuseid, nt ühistransporti, päevahoidu, tervishoidu
ja haridust.
Maksumäär sõltub aastasest tulust ja mahaarvamistest. Mida suurem palk, seda suurem osa
palgast läheb maksudeks. Maks arvatakse palgast
maha isikliku maksukaardi alusel. Maksu kinnipidamise eest vastutab tööandja.
Kui riigis viibitakse kauem kui kuus kuud, maksab välismaalane tulumaksu nagu soomlane. Kui
riigis viibitakse kuni pool aastat, peetakse palgast
kinni 35 protsenti tuluallikamaksu.

Müügiinsener Frederico Contente, päritoluriik Portugal:”Minu kodumaal Portugalis kasutab
minutaoline algaja koopiamasinat või tegelebäärmisel juhul statistikaga. Siin pandi mind
kohe tehase direktoriga asju ajama. Siin on
telefoninumber, helista. Mina?”

21

Enne maksu kinnipidamist võib palgast tehamahaarvamise, mille suurus on 510 eurot kuus või
17 eurot päevas. Mahaarvamine tuleb märkida tuluallikamaksu kaardile. Muid mahaarvamisi ei või
palgast teha.
Kui isik on pärit mõnest EMP-riigist või riigist,
millega Soomel on maksuleping, võib ta nõuda
tuluallikamaksu tasumise asemel tulude maksustamist Soomes elavate inimestega samal viisil.
Maksudega seotud küsimustes annavad nõudkohalikud maksuametid.
�� www.vero.fi

Organiseerumine ja probleemidelahendamine töökohal
Suurem osa Soome töötajatest kuulub ametiühingusse. Ametiühingud on liitunud kolme suurde
palgasaajate organisatsiooni. Ametiühingu liige
maksab liikmemaksu ja vastutasuks kaitseb ühing
tema huve.
Kui töökohas ilmneb probleeme, tuleb neist
tööandjale teatada, et ta saaks rakendada vajalikke meetmeid olukorra parandamiseks.
Ükski töötaja ei pea tööl kannatama väärkohtlemise, alatasustatuse, ülipikkade tööpäevade võiohtlike töötingimuste all.
Ametiühinguga liitunud töötajad valivad töökohal endi seast usaldusisiku, kes toimib vahendajana töötajate ja tööandja vahel.
Kui tööandja ja töötaja ei jõua kokkuleppele,
suunatakse tüliküsimus lahendamiseks ettevõtte
usaldusisikule, töökaitse nõunikule või töökaitse
volinikule. Nemad pöörduvad vajadusel ametiühingu poole.

22

Ametiühing aitab, kui näiteks kohtus nõutakse saamata palka. Juhiseid annavad ka töökaitseametnikud. Töökaitse inspektoril on õigus töökohal kontrollimisi läbi viia.
Töökaitse ametnik võib anda tööandjale korralduse puudused kõrvaldada, kuid sellest ei ole
kohtus abi. Selleks tuleb pöörduda avaliku õigusabibüroo poole.
�� www.tyosuojelu.fi
�� www.oikeus.fi/oikeusapu

Kui liige kuulub ametiühingu töötukassasse, on
tal töötuks jäädes õigus minimaalsest tasemestkõrgemale töötu päevarahale. Töötaja võib olla
töötukassa liige ilma ametiühingusse kuululmata:
Soomes on ka eraõiguslikke, ametühingutest sõltumatuid töötukassasid.

Töödejuhataja Alainblaisi Ngassa, päritoluriik Kamerun:”Meie aafriklased oleme lärmakad
inimesed. Kui me enda arvates normaalselt
suhtleme, arvavad soomlastest kolleegid, etme tülitseme. Kui märkan, et nad
on ehmunud, siis rahustan:pole hullu, me lihtsalt vestleme.”23

5. Turvaline elu Soomes
Soome põhiseadus tagab igaühele õiguse vältimatule elatusmiinimumile ja hoolitsusele. Sotsiaalhoolekande- ja tervishoiusüsteemi aluseks on riigi
toel realiseeritud omavalitsuste sotsiaalhoolekanne ja tervishoid.
Sotsiaalkaitse hõlmab teenuseid ja hüvesid.
Tüüpilisemad sotsiaalteenused on päevahoid, pe-Geronomi Lutfor Rahman, päritoluriik Bangladesh:”Soome on piltilus.”24renõuandla, teenused puudega inimestele ning
ainete kuritarvitamisega seotud teenused. Tervishoiuteenused on tervisekeskuse teenused, eriarstiabi, günekoloogia ja hambaravi.
Sotsiaal- ja tervishoiuteenuste eest vastutavad
kohalikud omavalitsused, kuid neid pakuvad ka
eraettevõtted.

Kõige tavalisemad sotsiaalhüved on haigushüvitis, vanematoetus, lastetoetus, koduhoolduse
toetus, eluasemetoetus, ravimite hinna hüvitamine ja töötushüvitised.
Elatusmiinimumi tagava sotsiaalkindlustuse hüvede eest hoolitseb pensioniamet Kela.

Õigus Soomesotsiaalkindlustusele
Soome koliva inimese õigus Soome sotsiaalkaitsele sõltub sellest, kui kaua riigis viibitakse. Õigus
sotsiaalkaitsele võib tekkida ka töötamise alusel.
Üldjuhul on kõigil alaliselt Soomes elavatel inimestel õigus Kela sotsiaalkindlustushüvitistele. Otsuse selle kohta, kas tegemist on alalise elanikuga, langetab Kela.
Kui inimene ei kavatse alaliselt Soome kolida,võib ta teatud juhtudel kuuluda sotsiaalkaitse allaka Soomes töötamise alusel.
Õigust Soome sotsiaalkaitsele ei teki, kui inimene saab EL-i seadustest tulenevalt või sotsiaalkaitse
kokkuleppe alusel hüvesid mõnest teisest riigist või
kuulub mõne teise riigi sotsiaalkaitse alla.
Soome elama asunud inimene peab taotlema
Soome sotsiaalkaitse alla pääsemist Kelast.

KELA otsustab, kas isik kuulub sotsiaalkaitse alla ning väljastab ravikindlustatud inimestele
Kela-kaardi.
�� www.kela.fi

Pensioni- ja töötuskindlustus
Soomes kehtib kaks pensionisüsteemi: palgal põhinev tööpension ning esmatasandi toimetulekut
tagav rahvapension.  Igal töötajal on pensioni-,õnnetusjuhtumi- ja töötuskindlustus.
Töötuskindlustusmaksust rahastatakse töötasust sõltuvat töötuskaitset.
Tööpensionite eest hoolitsevad eraõiguslikud
pensionikindlustusfondid ja pensionikindlustuskeskus Elaketurvakeskus kui tööpensioni süsteemi
koostööorgan. Õnnetusjuhtumikindlustuse eest
vastutavad erakindlustusseltsid ning õnnetusjuhtumikindlustusseltside liit.
�� www.etk.fi

Sotsiaal- ja töötuskaitset rahastavad tööandjad,töötajad ja riik ühiselt. Tööandja vastutab töötaja
osa tasumise eest ühenduses palga maksmisega.

Külmutusseadmete mehaanik Enn Kotselainen, päritoluriik Eesti:”Soomlane ootab arsti järjekorras
kannatlikult kasvõi neli tundi.
Eestlane tõstaks kära.”25

Töötu tööotsija esmatasandi toimetulek kindlustatakse töötutoetuse ja tööturutoetusega. Töötutoetust makstakse kas põhitoetuse või sissetulekuga seotud toetusena.
Töötutoetuse saamise eeldusena peab inimene
olema töötu, registreerunud tööhõiveametis tööotsijana, otsima täistööajaga tööd ja täitma tööstaažitingimuse.
Sissetulekuga seotud hüvitise eelduseks on
töötukassa liikmeks olek ning selle suurus sõltub
töötusele eelnenud palgast.
Kui tööstaažitingimus ei ole täidetud, võib töötul tööotsijal olla siiski õigus tööturutoetusele. Selle saamine eeldab alaliselt Soomes elamist.
Põhitoetust ja tööturutoetust taotletakse Kelast, töötasuga seotud hüvitist töötukassast.
�� www.workinfinland.fi
�� www.kela.fi

Toimetulekutoetus
Sotsiaalabi on viimane abinõu toimetuleku tagamiseks. Seda võimaldatakse majapidamistele, kussissetulekutest ja varadest ei piisa vältimatute igapäevaste kulude katmiseks. Abi on vajaduspõhine
ja määratakse tavaliselt üheks kuuks korraga.
Abi antakse selles ulatuses, mille võrra kliendiabikõlblikud kulud ületavad tema tulusid. Sotsiaalabi taotletakse kohaliku omavalitsuse sotsiaalhoolekande talitusest.

Kohanemisteenused
Töötul tööotsijal on õigus isiklikule kohanemiskavale, mis koostatakse koos kohaliku omavalitsuse
ja tööhõiveametiga.
Kava võib hõlmata kohanemikoolitust. See tähendab soome või rootsi keele õppimist, muidõpinguid, töö harjutamist ja ettevalmistust töötamiseks.
Mõnedel juhtudel hõlmab kohanemiskoolituska põhikooli, gümnaasiumi või kutsekvalifikatsiooni eksami sooritamisele suunatud õpingud ningtäiendavad õpingud kõrgkoolis.
Kohanemiskoolitusena korraldatud soome või
rootsi keele õpetus aitab lülituda tööellu ja pääseda täiendkoolitusele.
Kui oskused, mille Soome kolinud inimene on
oma kodumaal omandanud, ei vasta Soomes vajalikele nõuetele,võidakse need lisakoolituse abilviia vastavusse tööelu vajadustega.
Kohanemiskava kestus sõltub seatud eesmärkidest. Kava kestab maksimaalselt kolm aastat või
kuni tööotsija leiab avatud tööturul tööd.
Kavaga hõlmatud tööotsijale võidakse anda
Kela kohanemistuge. See määratakse samadel
alustel ja on sama suur kui tööturutoetus.
Tööotsijal on võimalus saada professionaalsettööjõukoolitust. Seda korraldatakse täiskasvanute
kutsekoolituskeskustes, kõrgkoolides ja eraõppeasutustes. Koolitus on õpilasele tasuta. Tööjõukoolitust taotletakse tööhõiveametist.
�� www.te-palvelut.fi

�� www.kunnat.net

26

�� www.workinfinland.fi

Soome haridussüsteem
Soome haridussüsteem koosneb
u üheksa aastat kestvast põhiharidusest üldhariduskoolisu põhiharidusele järgnevast koolitusest, mille
hulka kuulub kutseõpe ja gümnaasiumiharidus
ningu kõrgharidusest, mida omandatakse rakenduskõrgkoolides ja ülikoolides.
Põhiharidus on tasuta üldharidus. Põhikooli õppekava läbinud õpilane on läbinud kohustusliku
hariduse.
Põhikoolile järgnev koolitus sisaldab gümnaasiumiharidust ja kutseõpet. Kolm aastat kestev
gümnaasiumiharidus on üldhariv ja valmistab etteriigieksamiteks. Pärast gümnaasiumi lõpetamistvõib õpilane jätkata kutseõppes või kõrgkoolis.
Kutsekvalifikatsiooni eksami sooritanul on olemas antud valdkonna põhilised kutseoskused jatööelus vajalik kutsealane pädevus.
Kutseeksam ja spetsialisti kutseeksam kujutavad endast kutsealast täiendkoolitust. Need võidakse sooritada praktilise eksamina (näyttötutkinto). Eksamite sooritamiseks pakutakse ettevalmistavat õpet.
Ülikoolides rõhutatakse teadusuuringuid ja neilpõhinevat õpetust. Rakenduskõrgkoolid pakuvad

praktikalähedast ja tööelu vajadustele vastavat haridust.
Soomes võib kutsekvalifikatsiooni omandada
ka läbi tööpraktika. Praktika põhineb tööandja ja
praktikandi vahelisel ajutisel töölepingul, mille hulka kuulub ameti õppimine töökohal.
Täiskasvanukoolitust pakutakse kõigil haridustasemetel. Kõrgkoolides pakutakse ingliskeelseid
koolitusprogramme Rahvusvaheline mobiilsuse ja
koostöö ekspertorganisatsiooni CIMO viib ellu vahetus-, praktika- ja stipendiumiprogramme.
Õpingute ajal toimetulemiseks on võimalik saada õppetoetust. Selle hulka kuuluvad stipendium,eluasemetoetus ja riiklikult tagatud õppelaen. Teatud tingimustel antakse õppetoetust ka välisriigi
kodanikele.
Iseseisvaid õpinguid võidakse toetada ka töötuskindlustushüvitisest. Toetuse saamine eeldab
muu hulgas, et õpingud toimuvad täisajaga jatööhõiveamet on tunnistanud koolituse vajadust.
�� www.minedu.fi
�� www.oph.fi
�� www.opintoluotsi.fi
�� www.kela.fi/opintotukikeskus
�� www.cimo.fi
�� www.infopankki.fi
�� www.workinfinland.fi

Treener Kevin Collet, päritoluriik Prantsusmaa:”Motivatsioon soome keelt õppida oli tugev.
Tahtsin nii Soome kultuurist kui oma
tüdruksõbra vanematest aru saada.”

27

Soome ja rootsi keel ning nendeõppimine
Soomes on kaks ametlikku keelt, soome ja rootsi. Soome-ugri keelena erineb soome keel indo­
euroopa keeltest. Rootsi keelt räägib emakeelena
5 % rahvastikust. Põhja-Soomes Lapimaal asubumbes 4000 saami, kellest osa räägib emakeelena saami keelt.
Soomes on arvukalt mitteformaalseid haridusasutusi, rahvaülikoole ning -õpistuid. Neis õppimine on vabatahtlik ja sageli seotud hobidega. Pakutakse ka soome ja rootsi keele kursusi immigrantidele.
�� www.studyinfinland.fi
�� www.finnishcourses.fi

Soome kodakondsus
Välismaalane võib saada Soome kodakondsuse
eeldusel, et vastab kodakondsusele esitatavatele
tingimustele.
Kodakondsus võidakse anda ka juhul, kui mittekõik eeldused ei ole täidetud. Teisalt võidakse kodakondsuse andmisest keelduda, kuigi kõik seaduses ettenähtud eeldused on täidetud.
Mõned isikute grupid, nt endised Soome kodakondsusega isikud, võivad saada Soome kodakondsuse pelgalt avalduse põhjal.
Soome riik aktsepteerib topeltkodakondsust,seega ei ole välismaalastel vaja Soome kodakondsuse saamiseks oma olemasolevast kodakondsusest loobuda.
Soome kodakondsust taotletakse kirjalikult
migratsiooniametist. Taotluse võtab vastu elukohajärgne politsei.
�� www.migri.fi
�� www.poliisi.fiÄrikommunikatsiooni õpetaja Louise Stansfield, päritoluriik Inglismaa:”Kui Soomes saab inglise keelega
hakkama, jätavad paljud sisserändajad
soome keele õppimata. Kahju. Kohaliku
keele oskamine on integratsiooni võti.”28

Vastutav instruktor Dilbar Uotinen, päritoluriik Usbekistan:”Kui sisserändaja soovib, et teda
aktsepteeritaks, peab ta ise teisi
aktsepteerima. Eelarvamused tuleks
koju jätta. Oma ja võõra kultuuri sobival
moel ühendamine on parim näide
multikultuursusest.”

29

6. Soome koliva
välismaalasest töötaja
meelespea
Enne kolimist

Pärast Soome saabumist

u Kui teil pole tööd, hakake kohe tööd otsima

u Otsige endale elamispind�� www.kunnat.net

Workinfinland.fi veebisaidilt leiate ohtralt teavet
Soome tööelu, vabade töökohtade ja ettevõtluse
kohta. Hankige lisainfot ka EURES-portaalist
�� www.workinfinland.fi
�� www.eures.europa.eu
�� www.infopankki.fi

�� www.etuovi.com
�� www.oikotie.fi

u Teatage oma aadressi muutumisest ja võtke
end arvele
�� www.maistraatti.fi
�� www.poliisi.fi

u Hankige oma kvalifikatsioonile Soomes
tunnustus
�� www.oph.fi/tutkintojentunnustaminenu Hankige maksukaart maksuametist
�� www.vero.fi�� www.minedu.fiu Avage pangakonto
u Uurige välja, kas teie elukutse on reglementeeritud ning kas vajate ametlikku luba oma kutsealal töötamiseks
�� www.oph.fi/tutkintojentunnustaminenu Kui teil on töökohal probleeme,u Hoolitsege selle eest, et kõik vajalikud load jaKõrgharidusega töötajate keskorganisatsioon Akava
�� www.akava.fi

dokumendid oleksid korras.
Taotlege Soome esindusest elamisluba. Kui oletemõne EL-i või EMP-riigi kodanik, võite viibida riigis
kolm kuud vabalt ilma elamisloata.
�� www.formin.fi
�� www.poliisi.fi
�� www.migri.fi
�� www.europa.euvõtke ühendust ametiühinguga, tööinspektsiooni või õigusabi bürooga

Soome Ametiühingute Keskliit SAK
�� www.sak.fi
Teenistujate keskliit STTK�� www.sttk.fi
Tööohutuse ja töötervishoiu agentuur
�� www.tyosuojelu.fi

u Tehke endale selgeks tollieeskirjad
�� www.tulli.fi

30Õigusabi�� www.oikeus.fi/oikeusapu

Anton Ivanov/Shutterstocku Õppige soome keelt.

u Kohanemistugi
�� www.infopankki.fi

Loengud ja kursused:
�� www.kansalaisopistot.fi
�� www.finnishcourses.fi
�� www.avoinyliopisto.fi
�� www.kesayliopistot.fiÕppematerjal internetis:
�� www.kotisuomessa.fi

u Toimetulekuga seotud küsimustes pöörduge
Kela poole või võtke ühendust elukohajärgse
omavalitsuse ametnikega.
�� www.kela.fi�� www.kunnat.net

u Kui aeg on sobiv, taotlege Soome kodakondsust
�� www.migri.fi
�� www.poliisi.fi

Miks Soome:• suurepärane puhas loodus• toimivad avalikud teenused• turvaline ja võrdõiguslikühiskond ja tööelu
• huvitav kultuur ja ausad
inimesed31

te-services.fi