Expertutlåtande Hanna Nohynek, LT Advokatbyrå Merilampi Oy / Jussi Ikonen, Advokatbyrå, harbegärt ett expertutlåtande av mig, i egenskap av chefsläkare och vaccinforskare vid THL, om denanhängiga rättegången L 706/2022/1504 i Helsingfors tingsrätt. Jag känner inte till handlingarna iärendet, men jag har fått veta att bakgrunden till ärendet är en situation där en person har nekats
inträde till en restaurang på grund av att ett koronapass saknas. I expertrapporten har jag ombetts att
ge mitt motiverade yttrande om syftet med smyckescertifikatet och dess effektivitet i förhållande tillde fördelar som det syftar till att uppnå. Jag har också ombetts att för THL:s räkning ge ett utlåtandeom institutionens syn på coronavaccinets effektivitet under beredningen av lagstiftningen om
coronapass och därefter. Mitt yttrande rör frågor som är nödvändiga för att utforma och eventuellt
lösa ärendet, men utgör inte en ståndpunkt i den aktuella tvisten i något annat avseende. Jagkommer att besvara de frågor som ställts till mig på följande sätt:1) Vad var syftet med räntepasset, dvs. vilka fördelar försökte man uppnå?
Coronapasset utformades 2021 som en av flera åtgärder för att bekämpa coronapandemin, främst
för att begränsa spridningen av den epidemi som orsakades av sars-cov-2-viruset och för att bidra
till att upprätthålla hälso- och sjukvårdssystemets förmåga att hantera situationen. Ur ett
individperspektiv var coronapasset tänkt att få effekten att öka vaccinationsviljan, vilket, om det
genomfördes, skulle öka individens skydd mot virusinfektion, svår coronasjukdom och eventuell
död. Ur ett samhällsperspektiv hoppades man att passet inte bara skulle minska antalet
sjukhusinläggningar på grund av allvarlig coronavirusinfektion, särskilt för personer i riskzonen,utan också bidra till att hålla samhällets funktioner och tjänster öppna och därigenom bidra till
befolkningens hälsa och försörjning. Det var välkänt att det inte skulle finnas tillräckligt med
intensivvårdsplatser i Finland om epidemin hade börjat accelerera hösten 2021 på samma sätt som i
Kina och Italien i början av 2020-talet. Mot denna bakgrund drevs den tekniska implementeringenav Coronaviruspasset också av EU-kommissionens långsiktiga önskan om att skapa nationella ochtill och med EU-standardiserade digitala vaccinationsintyg: Coronaviruspasset var tänkt som enpilot för ett sådant intyg, som, om det implementeras väl, skulle täcka alla vaccinationer av
befolkningen, oavsett ålder och vaccinantigen. Ett digitalt vaccinationsintyg hade länge efterfrågatsav medborgarna och många olika aktörer. Lärdomarna från pandemin ansågs ha större samhälleliga
fördelar än att bara bekämpa pandemin. En ytterligare faktor var behovet av att förbereda sig för
eventuella framtida pandemier av en ny sjukdom.
2) I efterhand, hur effektivt var CDC när det gällde att uppnå de avsedda fördelarna?
I Finland har det inte gjorts någon formell konsekvensanalys av räntepassets effektivitet, dvs. av
fördelar och nackdelar. När införandet av passet övervägdes och främjades var de dominerande
virus som cirkulerade de olika pre-omicron-varianterna Wuhan, alfa, beta och delta, mot vilka det
var känt att vaccination hade en betydande skyddande effekt mot infektion, mild sjukdom, allvarlig
sjukdom och död. Internationellt har det uppskattats att skyddet mot smittsamhet av vacciner var
cirka 40-50% mot ytterligare infektion av deltavirus med det mRNA-baserade Comirna-vaccinet(BioNTech-Pfizer), men sjönk till 25% efter tre månader. Det adenovirala vektorvaccinet Vaxzeria(Astra Zeneca) gav en mindre minskning av infektiviteten än Comirnaty, men det mer mRNA-rika
Spikevax-vaccinet (Moderna) gav sannolikt ett längre skydd än Comirnaty. Med hänsyn till bådeminskningen av infektioner och minskningen av smittsamhet minskade vaccinationen den totala
smittsamhetspotentialen med cirka 90% under de första månaderna efter den andra dosen av
mRNA-vaccin under deltavariant-eran. Därefter, cirka 3-6 månader efter den andra dosen, minskadevaccinationen den totala smittsamhetspotentialen med cirka 75% hos dem som vaccinerats med ettlångt dosintervall. Med sådana siffror förväntades det att coronaviruspasset skulle spela en roll bådenär det gäller epidemikontroll och sjukhuskapacitet. Hösten 2021 var dock en utmaning, eftersom
coronapandemin befann sig i ett mycket dynamiskt tillstånd. Efter att Omicron-varianten anlände
till Finland i månadsskiftet november-december 2021 och tog över efter preomicron-varianternastod det klart att de tillgängliga vaccinernas förmåga att förhindra infektioner från cirkulerande
virus vid den tidpunkten hade försämrats avsevärt på grund av mutationer i viruset, även om
skyddseffekten mot den allvarliga formen av sjukdomen hade förblivit utmärkt. Följaktligen kundeäven en vaccinerad person omedvetet bli smittad av coronaviruset och vara symtomfri eller, med
mycket lindriga symtom, smitta sin omgivning. De ovaccinerade var naturligtvis fortfarande mersmittsamma och ihållande än de vaccinerade.
3) Vilken var THL:s uppfattning om coronavaccinets effektivitet när lagstiftningen om
coronapass bereddes och har denna uppfattning senare ändrats?
I beredningsskedet förespråkade THL coronavaccinet på grund av dess uppskattade fördelar påindivid- och befolkningsnivå, men i november-december 2021 förändrades THL:s uppfattning när
omicron-varianten kom till Finland och tog över huvudvirusets roll. I sina promemorior ochutlåtanden lyfte THL fram den förändrade epidemiologiska situationen och dess konsekvenser för
vad som kan förväntas av användningen av coronaviruspasset. I samband med beredningen av
lagstiftningen om coronaviruspasset i en situation där de ursprungliga virusvarianterna, som till sin
struktur var mycket lika deltavarianten, var de dominerande virusen, ansåg THL att
coronaviruspasset, om det används allmänt, mycket väl kan sänka epidemikurvan, dvs. bromsa upp
spridningen av viruset i Finland och på så sätt avlasta hälso- och sjukvården i en situation där detråder brist på sjukhus- och intensivvårdsplatser för svårt sjuka. Enligt THL kommer coronapasset att
innebära restriktioner för den lilla andel av den vuxna befolkningen som inte är vaccinerad och somdärför ger upphov till en betydligt högre sjukhusbörda per infektion än den stora majoritet som ärvaccinerad. Med andra ord uppnåddes mycket mer per person som omfattades av restriktioner än
med allmänna, universella restriktioner. Med insatsens effektivitet menade THL att målet skulleuppnås med minsta möjliga ansträngning. De olika begränsningsåtgärderna syftade också till att
minska infektionerna i allmänhet, och det gällde för dem alla att det lämpligaste och effektivaste
sättet att minska sjukhusbelastningen var att minska infektionerna bland dem som löper störst risk
att läggas in på sjukhus, dvs. äldre och personer med medicinsk risk. THL noterade också att det
hade varit ännu effektivare än coronapasset att skydda ovaccinerade genom att använda ett
vaccinationspass. Ett koronarpass kan också erhållas med ett negativt testresultat, vilket ledde till att
passet användes för att få tillgång till ett begränsat antal evenemang utan vaccinationsskydd. Ävenom vaccinet minskade sannolikheten för infektion hos den vaccinerade befolkningen jämfört med
den ovaccinerade befolkningen, gav det inte steril immunitet. De vaccinerade kan smittas, men
bland andra vaccinerade personer är den potentiella bördan av sjukhusvistelse låg. Däremot kan en
person utan vaccinskydd smittas av en vaccinerad person, vilket kan leda till en mycket allvarlig
sjukdomsbild. När STM bad THL om ett yttrande mellan 2021 och 2022 om huruvida räntepasset
borde utvidgas till att kräva ytterligare tre vaccindoser eller laboratorietester, intog THL en negativståndpunkt. Detta påverkades både av tillgången till och inriktningen på vacciner för olika
riskgrupper och av de allt tydligare bevisen för att den omikronvariant som hade blivit det
dominerande viruset undgick det immunologiska skydd som gavs genom både vaccination ochinfektion, och att infektion och smittsamhet var möjlig hos både vaccinerade personer och personer
med hybridimmunitet (dvs. skydd som gavs genom vaccin och infektion). I januari 2022 drog THL
slutsatsen att i en situation där majoriteten av befolkningen hade de vaccinationer som krävs för
coronaviruspasset, men med omicron som det dominerande viruset, skulle vaccination (i desituationer där coronaviruspasset skulle användas) inte effektivt förhindra överföring, men risken
för allvarlig sjukdom hos de vaccinerade skulle minskas mycket kraftigt. På samma sätt löpte
ovaccinerade personer med ett testintyg risk att smittas och hade inte det skydd mot allvarlig
sjukhusförvärvad sjukdom som vaccination ger. I den rådande epidemisituationen kunde
räntepasset, som också kunde erhållas med ett negativt testintyg, därför inte anses bidra till att
hantera epidemins allvarliga effekter, skydda ovaccinerade medborgares liv och hälsa och
upprätthålla hälso- och sjukvårdskapaciteten. THL ansåg därför att när det gäller ett koronarpass bör
passet endast utfärdas på grundval av vaccination eller sjukdom. Om förtestning hade varit ett

alternativ för ovaccinerade personer att få tillgång till tjänster skulle deras risk ha varit praktiskt
taget densamma som om tjänsterna hade varit öppna för alla utan några begränsningar eller
passkrav. För de vaccinerade skulle det å andra sidan ha varit fråga om en liten riskökning.
Helsingfors den 30.8.2023 Hanna Nohynek LT, överläkare