RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

U
J
L
T
K
E
S
s
t
s
yrkE
C
S

K
I
L
V
I
N
D
U K G
S
E
I
F
RIER
F
A

M

Eksempler fra tre danske

MSC-certificerede fiskerier

MSC Skandinavien ogØstersøregionen 2021
1

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONENInDHOLD
Introduktion og formål med rapporten. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3-4
Sammenfatning.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5-6
MSCs standard for bæredygtigt fiskeri. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7
De tre principper i MSCs standard for bæredygtigt fiskeri. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7
Evalueringsprocessen. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 8
Betingelser og anbefalinger......................................................................................... 8

Hvordan MSC forbedrer fiskerier.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9
Opfyldelse af betingelser udvikler de certificerede fiskerier. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
MSC tilskynder forskningssamarbejde. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11
Case studie - kortlægning af havbunden ud for Grønland..............................................12
Gennemsigtighed og sporbarhed - afgørende faktorer for fiskeriernes bæredygtighed...........13
Fiskeri på dybvandsrejer i Skagerrak og Norske Rende.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14
Introduktion. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14
Fakta om den danske del det certifierede fiskeri på dybvandsrejer. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
Point og betingelser ved første certificering.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 16
Resumè af udviklingen i point og indholdet af de specifikke betingelser. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Anbefalinger til fiskeriet. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
Opfølgning på betingelser.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
Fiskeri på sild i Norskehavet (Atlanto-skandisk sild) med not og pelagisk trawl. . . . . . . . . . . . . . 19
Introduktion. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
Point og betingelser i certifikatet. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
Fakta om SPSG, DPPO, PFA, SPFPO & KFO fiskeri på Atlanto-skandisk sild med not og pelagisk trawl.. 20
Historik over point for P1, udviklingen i point og udviklingen i betingelserne.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
		Første års audit (SA1) 2017.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22
		Ekstraordinær audit (EA) 2018 og en ny betingelse. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
		Andet års audit (SA2) 2018.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
		Kombineret ekstraordinær og tredje års audit (EA/SA3) 2019. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
Harmonisering og suspendering af alle certificerede Atlanto-skandiske pelagiske fiskerier. 24
Markedets aktører. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 25

2

Joint demersal fisheries in the North Sea and adjacent waters. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 26
Introduktion. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 26
Kort fakta om JDF-fiskeriets certifikat. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
Inddragelse af intressenter. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
Scoring af fiskeriet.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
Vilkår for det samlede dermersale fiskeri. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
		Bestandsrelateret (P1) scoring. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
Bestandsrelaterede (P1) betingelser. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
Sammenfatning af PI-scoring (P1) for de certificerede bestande. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29
Sammenfatning af bindende betingelser for princip 1 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 30
Sammenfatning af scoring (P2) for alle de forskellige fiskeriorganisationer. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31
Økosystemrelaterede (P2) point.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31
		Økosystemrelaterede (P2) betingelser.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31
Sammenfatning af økosystemrelaterede betingelser (Princip 2) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 32-33
Betingelser vedrørende truede, følsomme og beskyttede arter (ETP) og levesteder. . . . . . . . . . . . 34
Forvaltningsrelaterede (P3) point. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
		Forvaltningsrelaterede (P3) betingelser. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
Oversigt over PI-niveau-score (P3). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
Betingelse for overholdelse og håndhævelse: Landingsforpligtelse. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
Indsigelser. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 36
Udviklingen i JDF indtil videre. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 36
Forkortelser og akronymer.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

Introduktion oG FORMÅL med rapporten
Udviklingsprocessen - et vigtigt redskab

Verdens førende globale certifieringsstandard
Marine Stewardship Council (MSC) har i dag verdens
førende globale certificeringstandard for bæredygtigt
fiskeri. Standarden stiller høje krav til de fiskerier, derønsker at blive certificeret og har stor støtte blandt
miljøorganisationer, fiskere, forbrugere, forskere og
virksomheder over hele verden.

Forarbejdet og de forbedringer fiskeriet gennemgår, før
de opstarter certificeringsprocessen, er sjældent dokumenteret, medmindre forbedringerne sker som en delaf et fiskeriforbedringsprojekt (også kaldet FIP, Fisheries
Improvement project).
Når et fiskeri har opnået certificering

Certificering bidrager til globale bæredygtighedsmål
Certificeringen anbefales endvidere af FN som enmåde for virksomhederne at bidrage til de globalebæredygtighedsmål. Certificeringen blev oprindeligt
oprettet som et værktøj til virksomheder og forbrugere,der ønskede at være i stand til at købe, sælge og spisebæredygtigt fanget fisk og skaldyr.
Høje krav til bæredygtighed og sporbarhed
Gennem certificeringen får fiskerne adgang til etvoksende marked og kunder med høje krav til bæredygtighed og sporbarhed. De fleste fiskerier er nødt til atforbedre deres fiskeri, før de går ind i programmet.

3

Når et fiskeri har opnået certificering, fortsætter fiskeriet
med at udvikle sig, både i almindelighed, men ogsåfordi der kan være opstillet en række betingelser til certifikatet, som fiskeriet skal imødekomme for at opretholde
certifikatet.
Langt de fleste fiskerier, der er certificeret (over 90 procent), får såkaldte betingelser knyttet til deres certificering. Betingelserne skal som udgangspunkt være opfyldt
inden for certificeringsperioden på fem år. Betingelserne
fører således til forbedringer i allerede certificeret fiskeri,
som ellers ikke ville have fundet sted.

Udviklingsprocessen er mindre kendt, men et vigtigt
redskab til at sikre at fiskerierne udvikles i takt med at
ny viden kommer til og der sker ændringer i bestandene
og i havmiljøet.
For at få mere fokus på det store arbejde, der ligger i atopnå et MSC-certifikat og ikke mindst opretholde certifikatet, vil der i denne rapport blive lagt vægt på den
udviklingsproces, fiskerierne gennemgår.

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

Introduktion oG FORMÅL med rapporten
I dybden med tre fiskerier

MSCs ændringsteori

Som eksempel på den udviklingsproces fiskerierne gennemgår i forbindelse med en MSC-certificering, går vi i
dybden med tre fiskerier:

MSCs ændringsteori bygger på, at ud over at leve op
til en høj standard for at opnå certificering, så forbedresfiskeriet også, mens det er certificeret. Med flere certificerede fiskerier bliver der simpelthen skabt flere forbedringer, mere bæredygtigt fiskeri og det vil bidragetil visionen om have og søer fulde af liv.

1. Dybvandsrejer i Skagerrak og Norske Rende.
2. Atlanto-skandisk sild i Nordsøen.
3. Demersale fiskeri (den danske del) i Skagerrak,
Kattegatt og Norske Rende som sammen med fiskeriet
i Nordsøen udgør det såkaldte ”Joint Demersal Fisheries”.
Disse tre fiskerier er spændende og vigtige på forskellige måder. Det første fiskeri har været i MSC-programmet i lang tid og har gjort store forbedringer i løbet af
den tid.
Det andet fiskeri er interessant, fordi det er et eksempel
på hvilke, udfordringer forvaltningsmæssige aspekter af
fiskeriet kan give for at opnå et bæredygtigt fiskeri.
For det sidste fiskeri, der kun har været certificeret i
knapt to år, vil rapporten fremhæve certificeringens
unikke kompleksitet og de mange betingelser, der er
knyttet til det.

4

I dag er omkring 15 procent af verdens vildtfangede
fisk og skaldyrfangster MSC-certificeret. For MSC ermålet, at det tal bliver øget til 30 procent i 2030. Forat nå det mål, skal der arbejdes med fiskerierne. Den
robuste videnskabelige gennemgang, konsultationer og
besøg hos fiskeriklienterne tager meget tid og ressourcer, både fra certificeringsbureauer, myndigheder og
fiskeriklienter. De regelmæssige revisioner er krævende.
Men det er også det, der giver MSC-programmet sintroværdighed.
Hjælpe fiskerier på vej til certificering
For at støtte fiskerier der ønsker at blive certificeret oghjælpe dem på vej til at leve op til kravene i certificeringsstandarden, arbejder MSC på forskellige fronter.
Gennem Ocean Stewardship Fund er det muligt for
fiskerierne at søge finansiering til fiskeriforbedrings-

1

Notat (fiskeristyrelsen.dk)

2

https://www.msc.org/for-business/fisheries/developing-world-and-small-scale-fisheries/global-accessibility-program

projekter. Endvidere bidrager MSC gennem vores
partnerskaber med virksomheder til Fisheries Improvement Projects.
Samtidig understreger vi over for myndighederne hvor
vigtigt det er, at der er støtte til certificeringsprocesseni økonomiske støttesystemer. I Danmark kan fiskeriklienterne søge midler til certificering gennem EUs Hav-,
Fiskeri- og Akvakutur-program via deres produktions- ogafsætningsplaner1. I årenes løb har MSC også arbejdet
på at sikre adgang til certificeringen uanset fiskeriets størrelse, således at de udfordringer, der er specifikke for småskalafiskerier, også kan håndteres i MSC-programmet2.
UdviklingsarbejdeBåde forud for og i certificeringen af fiskerierne ligger
der således et stort og ikke altid så tydeligt udviklingsarbejde. Formålet med denne rapport er at give et indblik
i det store og omfattende arbejde, det kræver, for at etfiskeri kan blive MSC certificeret. Vi belyser, de elementer der indgår i certificeringen og hvad det kræver
af fiskerierne både at opnå og beholde certifikatet, såvi kan sikre de vigtige ressourcer i havet til de næste
generationer.
Linnéa Engström, programdirektør for
MSC i Skandinavien og Østersøregionen

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

SammEnfatningBæredygtigt fiskeri, høje krav og udvikling
I Marine Stewardship Councils (MSCs) tilgang tilbæredygtigt fiskeri indgår det, at fiskerierne ikke
alene skal leve op til de høje krav i MSC-standarden,de skal også udvikles i takt med, at ny viden opstår
og at miljøet ændrer sig.
Udviklingen af fiskerierne sker gennem opstilling af
betingelser til certifikaterne for de enkelte fiskerier.
Mere end 90 procent af de MSC-certificerede fiskerier har betingelser knyttet til deres certifikat. Betingelserne skal være opfyldt inden for certificeringsperioden på fem år. Betingelserne bidrager således til
forbedring og udvikling af certificerede fiskerier.
Fokus på fiskeriernes udvikling
For at sætte fokus på den udvikling fiskerierne går
igennem og det arbejde, der ligger i at opnå et
MSC-certifikat og ikke mindst opretholde certifikatet,går vi i dybden med tre danske MSC-certificeredefiskerier: Fiskeriet på dybvandsrejer i Skagerrak og
Norske Rende, Fiskeriet på Atlanto-skandisk sild
i Nordsøen og den danske del af det demersale
fiskeri i Skagerrak, Kattegat og Norske Rende, somsammen med fiskeriet i Nordsøen udgør det såkaldte“Joint Demersal Fisheries”.

5

De tre eksempler belyser på forskellig vis, hvad en
MSC-certificering indebærer.
Fiskeriet på dybvandsrejer i Skagerrak og Norske
Rende har været certificeret siden 2015. Allerede i
forbindelse med MSC-certificeringen blev der fremhævet flere styrker ved fiskeriet fx et robust grundlag
af både fiskeriafhængige og -uafhængig data, anvendelsen af sorteringsrist, der minimerer bifangsten af
fiskeyngel og små rejer og at fiskeriet ikke er problematisk i forhold til ETP-arter.
De betingelser, der blev stillet til certifikatet, vedrørte
blandt andet implementering af et styringsværktøj,
der sikrer, at fiskeritrykket reduceres, hvis det kommeri nærheden af referencepunkterne, og at der samles
tilstrækkeligt data til at belyse en eventuel øget risikofor bifangst mv. To betingelser blev lukket allerede iførste del af certificeringsperioden. Nye betingelser
blev opstillet, da bestandsstatus ændrede sig.
I 2019 blev certifikatet samlet med andre demersale
fiskerier og i den forbindelse blev betingelser, derendnu ikke var lukket ført over i det nye certifikat.
I forhold til Atlanto-skandisk sild er der fokus påårsagen til, at sild i det nordøstlige Atlanterhav blev

suspenderet i december 2020.
Der er mange lande, der fisker på bestanden. Af det
samlede fiskeri har EU kun ca. 6,5 % af kvoten, og af
den andel udgør det dansk fiskeri omkring 34 %.
Store udfordringer
Den helt store udfordring for fiskeriet har været forvaltningen omkring fiskeriet, idet at der ikke er opnået en
kyststatsaftale, der kan sikre en bæredygtig udnyttelse
bestanden. Den manglende aftale har fået nogle lande til at fastsætte deres egne kvoter for deres fiskere,hvilket har ført til, at det samlede fiskeri langt oversteg
forskernes anbefalinger for den samlede bestand.
Fiskeriet er et godt eksempel på, at MSC-programmet
fungerer.
Et fiskeri, der ikke kan vise, at det har en fornuftig
forvaltning og ikke er i stand til at forbedre sig ihenhold til betingelserne i certificeringen, skal suspenderes. Det kan have store konsekvenser, ikke mindst
for de fiskere, der lovligt følger de kvoter, deres eget
land har sat for dem. I sidste ende vil det dog væretil gavn for alle, der bekymrer sig om bæredygtigt
fiskeri, fiskebestande og marine økosystemer.

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

SammEnfatning
Effektivt gennem fælles certifikat

220 betingelser og anbefalinger

At certificere et fiskeri kan være både dyrt og besværligt. For at gøre det mere effektivt valgte en
gruppe af producentorganisationerne, der alle har
demersalt fiskeri i Nordsøen, Skagerrak og Kattegat,
at gå sammen om et stort fælles certifikat for allederes fiskerier.

Vi giver et indblik i de 220 betingelser og anbefalinger, som fiskerierne, der er en del af dette certifikat, skal leve op til inden for den første certificeringscyklus på fem år.

Samtidig er det vigtigt at miljøorganisationer og andre med interesse for fiskeri har viljen og ressourcerne
til at involverer sig i certificeringsprocesserne.

Certifieringsprocessen bygger på fuld åbenhed

MSC er et redskab, ikke kun for virksomheder og
forbrugere til at træffe bæredygtige valg, men ogsåfor at forbedre fiskeriet og forvaltningen af vores fantastiske ressourcer af fisk og skaldyr.

Certificeringen viste sig at være mere kompliceret
end nogen havde forventet, både for fiskerne selv og
certificeringbureauet. Det var derfor med et stor lettelse, at MSCs største og mest komplekse certifikat gik
igennem i oktober 2019.
Tæt samarbejde giver fordeler
Du kan allerede se, hvilke fordele dette frivillige samarbejde har medført. I maj 2020 begyndte fiskeriklienter i fire lande at udvikle en mobilapplikation i etfælles projekt, der skal lette bifangstrapportering.
Det faktum, at så mange betingelser gælder på tværs
af landegrænser, kræver også et tæt samarbejde
mellem producentorganisationer, hvilket gavner udveksling af viden, indsamling af information og udveksling af erfaringer og bedste praksis.

6

Certificeringsprocessen bygger på fuld åbenhed og
alle informationer, der ligger til grund for tildelingenaf et MSC-certifikat er tilgængelige og åbne for alle.
Ligesom alle kan følge og gennemgå udviklingen af
fiskerierne ved at dykke ned i rapporterne fra de årlige audits, hvor det blandt andet fremgår, hvor langt
et fiskeri er i opfyldelsen af de betingelser, der måtte
være tilknyttet certifikatet.
Udover at betingelsessystemet bidrager til den løbende forbedring af MSC-certificeret fiskeri, er der ogsåmange eksempler på, at de fører til øget samarbejdeog tillid mellem fiskere, myndigheder, miljøorganisationer og forskning.
Sikre god forvaltning
Det kan også siges, at for at MSCs program virkelig
skal fungere, skal politikere og myndigheder tage
deres ansvar, ikke mindst for at sikre god forvaltning.

MSC er et effektivt redskab

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

MSCs standard for bæredygtigt fiskeri
MSCs standard for bæredygtigt fiskeri baseres på videnskabelige metoder til vurdering af fiskeriets bæredygtighed.
Dette kan gøres uanset fiskeriets størrelse, det geografiskeområde, hvor det opererer, eller den anvendte fiskemetode.
MSCs standard for bæredygtigt fiskeri er baseret på over
20 års samarbejde med forskere, fiskeribranchen, producenter og miljøorganisationer. Det afspejler internationalt
accepteret forskning inden for fiskeri og bedste praksis
inden for forvaltning.

Figur 1: De tre principper for MSCs standard for bæredygtigt fiskeri

De tre principper i MSCs standard
for bæredygtigt fiskeri
For at et fiskeri kan opnå at blive MSC certificeret, skal
det vise at det leve op til de tre principper, som samlet
udgør MSCs standard for bæredygtigt fiskeri (figur 1):
Princip 1 (P1), Bestandens bæredygtighed:
Fiskeri skal udøves på en måde, der gør det muligt at
fortsætte fiskeriet på ubestemt tid uden at overudnytte
ressourcen.

Princip 2 (P2), Indvirkning på økosystemet:
Fiskeriet skal udføres på en måde, der sikrer, at strukturen, produktiviteten, funktionen og mangfoldigheden af det økosystem, som fiskeriet
er afhængitg af, inklusive andre arter og levesteder, opretholdes.
Princip 3 (P3), Effektiv forvaltning:
Alt fiskeri skal overholde alle lokale, nationale og internationale loveog have et effektivt forvaltningssystem på plads. Hvorvidt et fiskeri
kan betragtes som bæredygtigt eller ej, kan ændre sig fra år til årafhængigt af bestandenes udvikling, ændrede regler i forvaltningen
eller at der er opstået ny viden. Derfor evalueres alle MSC-certificerede fiskerier årligt for at sikre, at de fortsat lever op til alle kravene istandarden for bæredygtigt fiskeri.

Figur 2: Pointsystemet for de tre principper for MSCs standard for bæredygtigt fiskeri

7

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

Evalueringsprocessen
MSCs standard for bæredygtigt fiskeri er opdelt i 28 indikatorer fordelt på de tre principper. Når et fiskeri undersøges
for at afgøre, om det lever op til MSC standarden, tildeler etuafhængigt certificeringsbureau (på engelsk Conformity Assessment Body (CAB)) point for hver indikator, hvor 60 er laveste
niveau for at blive godkendt, 80 er internationalt bedste praksis og 100 er optimale (Figur 2).
For at blive certificeret skal et fiskeri opnå:• minimum 60 point for hver av de och 28 individuelle
indikatorer.
• i gennemsnit have minimum 80 point for alle indikatorer
under hvert af de tre principper (Figur 3).
Betingelser og anbefalinger
Hvis en indikator er under 80 point (men over 60 point), er det
et krav at fiskeriet skal forbedre sig inden for denne specifikke
indikator i løbet af certificeringsperioden. Dette sikres gennemsåkaldte betingelser til certificeringen. Betingelser kan f.eks.
dreje sig om, at der skal samles mere viden om bifangstartereller at forvaltningen på området skal udvikles.
Over 90 % af alle MSC-certificerede fiskerier har betingelser
nyttet til deres certificering. Fiskeriklienten skal udarbejde en
handlingsplan med klare milepæle og en tidsplan for hvordan
de opfylder af betingelserne. Certificeringsbureauet skal godkende handlingsplanen og kontrollerer årligt, at alle milepæle
er opfyldt. Hvis en milepæl ikke er opfyldt inden for tidsplanen,
anses betingelsen for at være forsinket, og senest det følgendeår skal milepælen være opfyldt, ellers mister fiskeriet sin certificering. Certificeringen kan også omfatte anbefalinger, derfølges op af certificeringsbureauet. Men selvom fiskeriet ikke
risikerer at miste deres certifikat, hvis anbefalingerne ikke følges op, vælger mange at følge dem og på den måde udvikle
deres fiskeri ud over de betingelser der er sat op.

8

For at blive certifieret skal et fiskeriopnå minimum 60 point for hvert af
de 28 individuelle indikatorer og igennemsnit have minimum 80 point
for alle indikatorer under hvert av
de tre pincipper (Figur 3).

State ofthe art:100

PASS
Best practiceaverage ≥
80

FAIL

60

Figur 3: For at et fiskeri kan certificeres i overensstemmelse med MSCs standard for bæredygtigt fiskeri, skal gennemsnitsværdien for hvert princip være over 80 point

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

HVORDAN MSC
fORBEDRER fiskerier

9

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONENRAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONENOPFYLDELSE af betingelser uDvikler
de Certificerede fiskerier
Kravet til at opnå en MSC-certificering er højt
Selvom kravet til at opnå en MSC-certificering er højt,ønsker MSC, at fiskerierne fortsætter med at forbedre sig,mens de er certificeret og i takt med, at der kommer ny
viden og miljøet eller bestandene ændrer sig. Der kan således i løbet af certificeringsperioden også fremsættes nye
betingelser til et fiskeri, hvis der er forhold der ændrer sig.
Fiskerierne udvikles igennem betingelsene
Der udvikles og inddrages nye og innovative løsningersåsom udviklingen af mobilapps til rapportering af bifangster, som testes på fiskerfartøjer uden lovgivningsmæssig tvang.
Certificeret lang tid = forbedring i scoringen
Fra MSCs årsrapport 2019-2020 kan det læses, at defiskerier, der har været certificeret i mindst to certificeringscyklus (10 år), viser en markant forbedring i scoringen
mod MSCs principper, fra den første certificering til den

sidste3 (Figur 4). I løbet af perioden er standarden blevet
opdateret på baggrund af ny viden og strammet i flerehenseender, for eksempel med hensyn til effekter på økosystemer og særligt følsomme arter.

10

https://www.msc.org/docs/default-source/default-document-library/about-the-msc/msc-annual-report-2019-2020.pdf

4

Gutiérrez NL, Valencia SR, Branch TA, Agnew DJ, Baum JK, Bianchi
PL, et al. (2012) Eco-Label Conveys Reliable Information on Fish Stock
Health to Seafood Consumers. PLoS ONE 7(8): e43765. https://doi.
org/10.1371/journal.pone.0043765••

Certificeret fiskerier fisker mere bæredygtigt
Der er også data, der viser, at de fiskerier, der er en delaf MSC-programmet, fisker på bestande med højere
biomasse og fiskes på et mere bæredygtigt niveau, end
de fiskerier, der ikke er certificeret4.
I løbet af de mere end 20 år, som MSC har eksisteret,har 95 procent af de certificerede fisk foretaget miljøforbedringer i deres fiskeri, og over 1752 betingelser, derstyrker og forbedrer fiskeriets bæredygtighed, er opfyldt.
Alene siden 2017 har MSC-certificeret fiskeri gennemført 284 betingelser:•

3•

126 betingelser, der fokuserer på særligt truede,
følsomme og beskyttede arter (ETP) (ETP - endangered, threatened and protected species)

72 betingelser, der gavner økosystemer
og levesteder75 betingelser, der forbedrer forvaltningenaf fiskeriet
11 betingelser, der forbedrer status formålbestandene

Betingelser og forbedringer giver positive effekter
Opfyldelse af en betingelse kan medføre forbedringer
af fiskeriet, der tilgodeser flere miljømæssige forholdf.eks., kan en betingelse om lukning af et område haveen positiv effekt for flere arter. MSCs strategiske forskerteam har analyseret fiskeriforbedringer mellem 2016og 2019 og er nået frem til, at betingelserne der blev
lukket i perioden, førte til:•

16 forbedringer, til gavn for havpattedyr•

33 forbedringer, til gavn for hajer og rokker•

8 forbedringer, til gavn for marine krybdyr•

44 forbedringer, til gavn for levesteder•36 forbedringer, til gavn for havfugle

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONENOPFYLDELSE af betingelser uDvikler
de Certificerede fiskerier
MSC tilskynder forskningssamarbejde

Score

Forskning er nødvendig for at forstå de komplekse
processer, der finder sted i havene. Denne forståelse
er igen absolut nødvendig for en god forvaltning af
fiskebestandene. Kommercielle fiskere har ofte unikke
muligheder for at samle data og bidrage med viden til
forskning.

Mellem 2016 og 2018 finansierede eller deltog
MSC-certificerede fiskerier i 65 nye videnskabelige
forskningsprojekter. MSC-certificerede fiskerier har
indført 24 tekniske foranstaltninger, herunder redskabsændringer for at reducere bifangst, og deltaget iundersøgelser for at bidrage til at skabe nye havbeskyttede områder.5511

https://www.msc.org/what-we-are-doing/science-and-research

98
96
94
90
88
Score

For at lever op til nogle af de betingelser, der er sat op i
en MSC-certificering er samarbejde mellem forskere og
fiskere både oplagt og nødvendig. Fiskere, hvis certifikater indeholder betingelser om at de skal bidrage til
forskning, og som ønsker at bevare deres certificering,skal ved de årlige audits vise, hvordan de har opfyldt
betingelsen for samarbejde.

100

86
84
82
80

Principle 1
Initialassessment

Principle 2
First
assessment

Initialassessment

Principle 3
Firstassessment

Initialassessment

First
assessment

Figur 4. Grafen viser scoringen af de 119 aktuelt certificerede fiskerier (der har gennemført to hele certificeringscyklus) i deres første
fem år af deres certificering. Punkterne repræsenterer betingelserne i det enkelte fiskeri, krydset er middelværdien af alle point, vandretbjælke er medianværdien og boksen er 25-75 percentilen.

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

Case studie
Kortlægning af havbunden ud for Grønland:
Som et resultat af MSC-certificeringen samarbejder Sustainable Fisheries Greenland, der repræsenterer fiskere, derfisker efter grønlandske rejer, med forskere ved ZoologicalSociety of London og Grønlands Naturinstitut.
Det er første gang denne del af havbunden er kortlagt,
og forskere har opdaget sårbare marine økosystemer
og arter. Resultaterne er blevet brugt til at skabe et nyt
beskyttet havområde på 1.900 km2, der bevarer et unikt
bundmiljø i arktiske farvande.

”

Selvom skipperne oprindeligt var skeptiskeover for forskernes arbejde, har omfattende
samarbejde mellem de to parter ført til en
holdningsændring. Nu konkurrerer vores
skippere med hinanden om at give forskerne
ny information. Sammen med selve certificeringen har dette været en meget værdifuld
effekt af MSC-processen.
Sustainable Fisheries Greenland

12

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

Credit: ZSL and GINRRAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

Gennemsigtighed og sporbarhed - afgørende faktorer
for fiskeriernes bæredygtighed
Gennemsigtighed og sporbarhed er to komponenter, der er afgørende for at kunne sikre bæredygtighed. Desværre træffes devigtigste beslutninger om vores fælles fiskeressourcer i dag bag
lukkede døre. For eksempel sker den årlige kvotefastsættelse i
EU gennem Ministerrådet i Bruxelles, og gennemsigtigheden af
disse beslutninger bør forbedres. Kvotefordelingen mellem landene er også vanskelig tilgængelig og ugennemsigtig. MSC
kan bidrage med både øget gennemsigtighed og sporbarhed.
MSC har udviklet egen standard for sporbarhed
MSC har udviklet sin egen standard for sporbarhed, somvirksomheder og procesindustrien skal certificeres mod, for atkunne sælge MSC-certificeret fisk og for at kunne sætte det blålogo på deres produkter. Der er flere andre organisationer, certificeringer og fiskeguider, der vurderer fiskeriets bæredygtighed,
men de fleste mangler sporbarhed, så det kan dokumenteresat den fisk, der ifølge sælgeren er på en guide til bæredygtigt
fiskeri, virkelig kommer fra et sådant fiskeri.
MSC-certificert = fuld transparens
Alle kriterier og alle oplysninger om et MSC-certificeret fiskeri
er offentlige, og alle dokumenter, der udarbejdes i forbindelse
med certificeringerne og de årlige audits, kan findes på MSCs
hjemmeside. Det er muligt for alle interessenter at indgå i ogpåvirke certificeringen af et givent fiskeri. Vurderingen af alletilgængelige data og input igennem hele processen ligger
offentligt tilgængeligt. Systemet har fuld transparens, og derfor
forskes der også meget i MSC-certificeret fiskeri. Der er således
offentliggjort over 700 videnskabelige artikler på området.

13

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONENRAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

Fiskeri på dybvandsrejer i skagerrakog Norske rendeIntroduktion

Det danske fiskeri på dybvandsrejer

Dybvandsreje (Pandalus borealis) er udbredt i store dele af
Nordatlanten fra Barentshavet til Svalbard, Island, Grønland i nord til den sydlige del af Nordsøen over til Beringshavet til Japan. Skagerrak og Kattegat repræsenterer
de varmest farvande i artens udbredelsesområde. Rejerne
lever på blød mudderbund og sand på kontinentalsoklerne
i det nordlige Atlanterhav typisk på vanddybder mellem 50
og 500 m. I Skagerrak, Kattegat og Nordsøen gydes og
befugtes æg i oktober og november måned. Hunnen bærer æggene hen over vinteren til de klækker i marts måned.

Det danske fiskeri på dybvandsrejer foregår med dobbelt
otter trawl med > 35 mm maskestørrelse, men der benyttes ofte en større maskestørrelse (40-45 mm), da detbegrænser fangsten af små rejer. Der er endvidere krav
om anvendelse af 19 mm rist, for at begrænse bifangst af
fiskeyngel. Hvis fartøjet også har kvote til fisk, kan trawletvære monteret med et escape window med separat 120
mm codend til fisk.

Dybvandsrejen søger føde både på havbunden og ivandsøjlen og er derfor afhængig af, at der er tilgængelig
føde begge steder. Rekruttering af etårige rejer afhænger
af hvor mange gydende rejer, der har været året før, menogså af fødetilgængeligheden.
Mængden af rejer, der er til rådighed for fiskeriet, afhænger af temperatur, konkurrerende med andre arter og hvor
stor prædation, der har været på rejerne.

14

Mindstemålet for rejer inden for EU er 35 mm, men en stordel af fiskerne går efter størrer rejer. Fiskeriet finder sted heleåret rundt på 100-500 meters dybde.
Sorteret og pakket om bord på fartøjerne
Rejerne bliver sorteret og pakket enten rå eller kogt (store
rejer) om bord på fartøjerne. Størstedelen af rejerne bliver
landet som rå rejer i Danmark, hvor de bliver pillet, mens
de kogte rejer oftest bliver landet i Sverige og solgt påauktion. I Danmark landes rejer i Skagen, Hirtshals og
Hanstholm, mens de i Sverige landes i Smøgen.

Pandalus borealis
Dybvandsreje (Pandalus borealis) er udbredt istore dele af Nordatlanten fra Barentshavet til Svalbard, Island, Grønland i nord til den sydlige del af
Nordsøen over til Beringshavet til Japan. Skagerrakog Kattegat repræsenterer de varmest farvande i
artens udbredelsesområde.

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONENFAKTA OM DEN DANSKE DEL DET CERTIFIEREDE FISKERIpå DYBVANDSREJER i SKAGERRAK OG NORSKE RENDE
Fiskeriets navn

Denmark, Skagerrak and the norwegian Deep cold-water prawn

Art

Dybvandsrejer (Pandalus borealis)Område

ICES område 3a vest og 4a øst (Skagerrak og Norske Rende) i Norsk og EU farvand

BestandDybvandsrejer i Skagerrak og Norske Rende

Certifikat

F-DNV-199451

Cert. periode

3. maj 2016 til 5. nov 2019

Certificerigsbureau

Det Norske Veritas Certification AS (DNV GL)

Standard

MSC Principles and Criteria for Sustainable Fishing v1.3

ProcesMSC Certification Requirements v1.3

Fiskeriklient

Launis Fiskekonserves AS

Fiskegrej

Dobbelt bundtrawl

Fangst (2020)

2 220 tMarked15

Rå rejer leveres til et produktionsanlæg i Skagen, hvor de forarbejdes til nationalt og internationalt
forbrug. Pandalus borealis carapace er en kilde til chitosan, et kemikalie, der anvendes til en række formål, herunder behandling af blødende sår, filtrering af vin og forbedring af økologisk jord.

Første gang certificeret i 2016
Det danske rejefiskeri i Skagerrak og Norske Rende blev
første gang certificeret i 2016 (tabel 1). I 2019 blev fiskeriet i forbindelse med re-certificering en del af et samlet
certifikat for bundlevende fisk og skaldyr i Nordsøen og
de omkringliggende farvande - “Joint demersal fisheries”(se mere om dette i senere afsnit).

Når rejerne er omkring 6 cm (totallængde) er de af relevans
for fiskeriet. Mængden af rejer der er til rådighed for fiskeriet, afhænger af temperatur, konkurrerende med andre arterog hvor stor prædation der har været på rejerne.

Tabel 1. Fakta om den danske del det certifierede fiskeri
på dybvandsrejer i Skagerrak og Norske Rende.

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

Point og betingelser ved første certificering
Da fiskeriet blev certificeret første gang, fremhævede certificeringsbureauet (DNVL-GL) følgende styrker ved fiskeriet:•

EU og Danmark opretholder en robust og effektiv kontrol- og
overvågningsforordning, som sikrer stor sikkerhed for at krav
og regler overholdelses.

•

Vurdering af bestandsstatus er baseret på et omfattende fiskeriafhængige og fiskeriuafhængige data og er grundigt peer-reviewed gennem en fælles NAFO / ICES-arbejdsgruppe.

•

Den obligatoriske anvendelse af sorteringsrist er effektiv til at•

Fiskeriet forårsager ingen signifikant dødelighed af ETP-arter,

minimere bifangsten af alle arter.
f.eks. hvaler, sæler eller fugle og virkningerne på fiskeartervil sandsynligvis være inden for grænserne for nationale og
internationale krav til beskyttelse af ETP-arter.
•

De danske myndigheder og Europa-Kommissionen inddrager
alle relevante interessentgrupper vedrørende nye fiskeriforanstaltninger inden de gennemføres.

Følgende svagheder blev også identificeret og førte til lave
point på visse evalueringskriterier:•Ingen veldefinerede styringsredskaber er på plads, til atfastsætte hvilke tiltag der skal sættes i værk, hvis bestandens
biomasse falder til niveauer tæt på referencepunkterne.

•

Dataindsamling er utilstrækkelig til at vurdere en eventueløget risikoen for de vigtigst bifangstarter.

••

De nuværende regler er ikke tilstrækkelige til at sandsynliggøre, at fiskeriet ikke forårsager alvorlig skade på samfund

Svagheder udløste en række betingelser til certifikatet

af koraller og havsvampe.

Svaghederne blev afspejlet i pointgivningen, hvilket udløste en række betingelser til certifikatet, der sikrer, at fiskeriet forbedres på

Der er ikke tilstrækkelige evidens for, at målene i strategien til
beskyttelse af levesteder kan opnås.

•Der er ingen mekanisme til registrering af interaktioner mellem
VME-levesteder og fiskeredskaber.

16

disse punkter. Ved den første certificering af fiskeriet blev der opnået en samlet score på mellem 80,6 (P1), 81,9 (P2) og 91,8
(P3). På grund af de betingelser der blev identificeret ved fiskeriet i forbindelse med certificeringen, blev der opstillet fem betingelser, som fiskeriet skulle imødekomme inden næste re-assessment. Én betingelse vedrørte rejebestanden og fire vedrørte fiskerietspåvirkning på økosystemet (P2). En var relateret til bifangstarter og tre var relateret til habitatpåvirkning.

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

Betingelse 1 og 3 blev imødekommet
ved anden audit i 2018, hvor to nyebetingelser vedrørende fiskeriets påvirkning på rejebestanden blev fremsat.
Det overvåges således konstant om
fiskeriet lever op til standarden.
Tabel 2 giver et resumé af udviklingeni de point, der blev opnået ved den
første certificering, de årlige audits af
fiskeriet og hvornår betingelserne blev
lukket.
Indholdet af de specifikke betingelser
er beskrevet i tabel 3.
Antallet af betingelser er uændret gennem certificeringsperioden, men indholdet af betingelserne er ændret. Fiskerietog ikke mindste fiskebestandene ogøkosystemet kan ændre sig fra år til år.
De årlige audit sikrer derfor, at fiskeriet
er tilpasset eller justeres i forhold til
eventuelle ændringer, således kan derbåde lukkes og åbnes betingelser i
certificeringsperioden.

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

Performance Indicatore (PI)

PCR
(2016)

SA1(2017)

SA2(2018)#

Betingelser

1

1.1.1

Bestandsstatus

80

70

70

1.1.2

Referencepunkter

80

80

70

1.1.3

Bestandsgenopretning

n/a

90

90

1.2.1

Udnyttelsestrategi

80

80

70

1.2.2

Styringsredskaber

65

65

80

1.2.3

Informaton & monitering

90

90

90

1.2.4

Bestandsvurdering

90

90

90

2.1.1

Tilbageholdte arter: Outcome

80

80

80

2.1.2

- Forvaltning

100

100

100

2.1.3

- Information

80

80

80

2.2.1

Bifangstarter: Outcome

80

80

80

2.2.2

- Forvaltning

80

80

80

2.2.3

- Information

75

75

75

2.3.1

ETP-arter: Outcome

80

80

80

2.3.2

- Forvaltning

80

80

80

2.3.3

- Information

80

80

80

2.4.1

Habitater: Outcome

75

75

80

2.4.2

- Forvaltning

75

75

75

2.4.3

- Information

75

75

75

2.5.1

Økosystem: Outcome

80

80

80

2.5.2

- Forvaltning

90

90

90

2.5.3

- Information

85

85

85

3.1.1

Juridiske rammer

95

95

95

3.1.2

Inddragelser, roller og ansvarsfordeling

95

95

95

3.1.3

Langsigtede mål

100

100

100

3.1.4

Incitament for bæredygtigt fiskeri

80

80

80

3.2.1

Fiskerispecifikke mål

100

100

100

3.2.2

Beslutningsprocesser

85

85

85

3.2.3

Overholdelse og håndhævelse

100

100

100

3.2.4

Forvaltningsplan

80

80

80

3.2.5

Evaluering og forvaltning

90

90

90

Point for princip (P1)

80,6

80,6

80,2

Point for princip (P2)

81,0

81,0

81,3

Point for princip (P3)

91,8

91,8

91,8

5

6

6

Antal betingelser

Tabel 2. Overblik over udviklingen i point for de forskellige evalueringskriterier
fra første certificering i 2016 og de efterfølgende år for det danske fiskeri på
dybvandsrejer i Skagerrak og Norske Rende. Nederst fremgår den samlede antal
point for de tre overordnede evalueringskriterier samt antallet af betingelser.

17

PI

Opstillet

LukketDer skal opstilles og implementeres et klaretstyringsredskab for at sikre, at fiskeritrykket bliver
reduceret, når bestanden kommer i nærheden af
referencepunkterne.

1.2.2

PCR 2016

SA2 2018

2

Der skal opretholdes en tilstrækkelig dataindsamling til
at belyse en stigning i risiko for bifangst af mest udsattearter. Observatørdata skal indsamles for begge grejtyper og data skal præsenteres separat.

2.2.3

PCR 2016

Betingelse overført til JDF
certifikatet eller redefineretpga. ændringer i MSCstandarden

3

Det skal dokumenteres, at fiskeriet ikke vil medføre
alvorlig og uoprettelig skade på koraller og
havsvampesamfund.

2.4.1

PCR 2016

SA2 2018

4

Det skal dokumenteres, på baggrund af data fra
fiskeriet og de berørte habitater, at strategien dersikrer at fiskeriet ikke forårsager alvorlig og uopretteligskade på habitaterne, virker efter hensigten.
Specifikke forvaltningsforanstaltninger, der minimerer
fiskeriaktiviteternes indvirkning på levesteder inden forde udpegede, beskyttede områder, bør implementeres,hvis det er nødvendigt for at sikre, at rejerfiskeriet ikke
er årsag til alvorlig og uoprettelig skade på habitatets
struktur og funktion.

2.4.2

PCR 2016

Betingelse overført til JDF
certifikatet eller redefineretpga. ændringer i MSCstandarden

5

Der skal opretholdes en tilstrækkelig dataindsamling
til at belyse en stigning i risiko for habitatpåvirkning.
Information om interaktioner mellem fiskeriet og VMEområder skal løbende indsamles.

2.4.3

PCR 2016

Betingelse overført til JDF
certifikatet eller redefineretpga. ændringer i MSCstandarden

6

Det skal dokumenteres, at fiskeritrykket ikke kommer
over et punkt hvor det vil få negative konsekvenser for
rekrutteringen til bestanden (PRI).

1.1.1

SA2 2018

Betingelse overført til JDF
certifikatet.

7

Det skal dokumenteres at målene i udnyttelsesstrategienkan opnås.

1.2.1

SA2 2018

Betingelse overført til JDF
certifikatet.

Tabel 3. Betingelser der er opstillet for certifikatet,hvornår der er opstillet og hvornår de er lukket.

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

Anbefalinger til fiskeriet

Opfølgning på betingelser

Certifikatet indeholdt også tre anbefalinger til fiskeriet:

Ved første audit (2017) blev PI 1.1.1 re-evalueret til 70
point, fordi bestandens biomasse var faldet under referencepunktet (MSY Btrigger). Dette udløser re-evaluering af
bestandens mulighed for at genopbygge (1.1.3). Ingenbetingelser blev fremsat, da evalueringsteamet fandt det
meget sandsynligt, at bestanden ville blive genopbygget
inden for to generationer og dermed blev PI 1.1.3 bedømt til SG90.

1.

2.

3.

Klienten bør samarbejde med forskere og grejudviklere i projekt NORDEN. Dette vil sikre, at deresultater, der fremkommer, kan implementeres på
bedste måde i rejefiskeriet for at reducere fangsten
af små rejer. Endvidere opfordres der til, at fiskerne
tilbyder at teste udstyr på deres fartøjer.
Den længdebaserede model og produktionsmodellen giver sammenlignelige estimater for bestandsbiomasse, men giver i nogle år signifikant forskellige estimater for fiskeridødelighed. Det anbefales
derfor, at dette undersøges nærmere med henblik
på at afgøre, hvad der medfører forskellen i fiskeridødeligheden for de to modeller.
Det anbefales, at usikkerheden ved identificering af
rokker og tærber i logbøgerne reduceres gennem
fx. uddannelse af fiskerne.

Ved anden audit (2018) blev PI 1.1.1 igen re-evalueret,da bestandens biomasse var faldet betydeligt underreferencepunktet (MSY Btrigger), og en ny betingelse(# 6 - tabel 3) blev tilføjet certifikatet. Derudover blev PI
1.2.1b re-evalueret, da det blev vurderet at den hidtidige
udnyttelsesstrategi ikke havde fungeret efter hensigten
og en ny betingelse blev også her tilføjet til certifikatet (#7 – tabel 3).
Samtidig blev betingelserne på PI 1.2.2 vedrørende styringsredskaber for fiskeriet og 2.4.1 vedrørende habitater
opfyldt og kunne dermed lukkes.
I 2019 blev fiskeriet i forbindelse med re-certificeringenlagt sammen med andre demersale fiskerier i det såkaldt
Joint demersal fishery (JDF) certifikat. Betingelser der endnu ikke var blevet lukket herunder de nye betingelser, som
blev tilføjet certifikatet, da bestandsbiomassen faldt underreferencepunktet, blev videreført til næste certificeringsperiode nu under JDF-certifikatet.

18

Hvad angår de ikke bindende anbefalinger er de alle
blevet imødekommet. Sålede har fiskerne indgået i samarbejde med forskere for at teste nyt grej, der begrænser
fangsten af små rejer. Derudover er der skabt et marked forsmå rejer, hvilket har ført til en bedre ressourceudnyttelse.
Allerede efter den første audit blev anbefalingen om atundersøge forskellen i dødelighed for rejer mellem en
produktionsmodel og en længdebaseret bestandsvurderingsmodel imødekommet.
Endvidere arbejdes der kontinuerligt med at sikre en
mere korrekt artsbestemmelse af rokker og tærber ude på
fartøjerne. Et arbejde som det danske fiskeri har lagt en
betydelig indsats i.

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

FiskeRI på SILD i NORSKEHAVET (ATLANTO-SKANDISK SILD)MED NOT og pelagisk trawl
Introduktion
Den norske forårsgydende sildebestand, også kendt som Atlanto-skandisk sild, er verdens største sildebestand. Den er udbredt
over et stort område, og silden vandrer i løbet af sin levetid overstore dele af den østlige del af Nordatlanten. Silden gyder langs
Norges vestkyst i februar og marts måned. Larverne driver nord
og nordøst på og spredes i fjorde langs den norske kyst og i
Barentshavet. Barentshavet er langt det vigtigste fiskeriområde.
Bestandsdynamikken styres af enorme variationer i rekruttering 6.
Sildefiskeriet følger den sæsonbestemte vandring af sild i heleområdet (figur 5). Sild lever i store stimer uden indblanding fra
andre arter, derfor er bifangst begrænset. Da fiskeriet udføres
med pelagiske redskaber og derfor ikke har kontakt med havbunden, er der ingen påvirkning på havbunden.

1.
2.
3.
4.

ISF Norwegian & Icelandic herring trawl and seine(Island og Norge)
Faroese Pelagic Organisation Atlanto-Scandian herring(Færøerne)
SPSG, DPPO, PFA, SPFPO & KFO Atlanto-Scandian purse
seine and pelagic trawl herring (EU)
Norway spring spawning herring (Norge)Fælles for alle fire certifikater er, at de har betingelser, derkræver, at der en aftale mellem alle parter om tildeling af kvoter til sildebestanden.

Det samlede sildefiskeri forvaltes og fordeles mellem kyststaterne, som er Norge, Island, Rusland, Færøerne og EU, og efter
brexit, Stor Britannien. EU har 6,5 % af det samlede fiskeri. Af
den andel udgør det danske fiskeriet omkring 34 % og er dermed den højeste andel i EU.
Der er fire forskellige MSC-certificerede fiskerier (tabel 4),
der fisker på denne bestand:

19

6

ICES WGWIDE 20187

Based on the results of international research surveys(e.g., IESNS and IESSNS)

Figur 5. Udbredelse af sild i Nordøst Atlanten 7.

Point og betingelser i certifikatet
SPSG, DPPO, PFA, SPFPO og KFOs fiskeri efter Atlanto-skandisk sild med not og pelagisk trawl blev certificeret i januar
2016 med en gennemsnitlig score for PI på 86,9 for P2 83
og for P3 på 88,9 point. Fiskeriet kombinerede to fiskerier,der var nye i MSC-programmet (SPFPO og KFO) med tre fiskerier, der allerede var blevet certificeret i henholdsvis 2009
(DPPO) og 2010 (SPSG og PFA). De tre allerede certificeredefiskerier havde ingen betingelser til deres certificeret i deres
oprindelige certificeringscyklusser. Ved certificeringen af SPSG,DPPO, PFA, SPFPO og KFO efter Atlanto-skandisk sild med notog pelagisk trawl i 2016 blev der knyttet to betingelser til certifikatet vedrørende henholdsvis styringsredskaber og værktøjer(PI 1.2.2) og juridiske rammer (PI 3.1.1):• Betingelse 1: Der skal dokumenteres gennem ICES eller
anden uafhængig kilde, at effekten af alle tilgængelige forvaltningsværktøjer medfører fangstniveauer, der er i overensstemmelse med styringsredskabet og kravene i P1. Denne betingelse er tæt knyttet til betingelse 2.
• Betingelse 2: Der findes et system til internationalt fiskerisamarbejde gennem kyststatsforhandlinger, men det er tydeligvis
ikke effektivt. Færøerne har trukket sig ud af samarbejdet, og
i 2015 blev kyststaterne ikke enige om en samlet fiskerikvote.
Fiskeriet skal samarbejde med EU, det pelagiske rådgivenderåd (Pelagic Advisory Council), andet certificeret eller suspenderet fiskeri, der fisker på samme bestand og / eller andre
relevante parter for at fremme en løsning omkring tvisten og
genskabe effektivt internationalt samarbejde om dette fiskeri.

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

20

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

Fiskeriets navn

SPSG, DPPO, PFA, SPFPO & KFO fiskeri på Atlanto-skandisk sild
med not og pelagisk trawl

Arter

Sill (Clupea harengus)Område

ICES-delområden 1, 2.a-b, 5 & 14

BestandAtlanto-skandisk sild (ASH), også kendt som forårsgydende sild

Certifikat•••

Cert. Period

3. januari 2016 til 2. juli 2021

Certificeringsbureau(CAB)

ME Certification Ltd. (MEC)Standard

MSCs certifieringskrav v1.3 (del C)

Proces

MSCs certifieringskrav v1.3 (del A)

Fiskeriklienter

•
•
•
•
•

MSC-F-31214 (MEC-F-036)
MSC-F-31215 (MEC-F-037)
MSC-F-31216 (MEC-F-038)••

MSC-F-31218 (MEC-F-035)
MSC-F-31217 (MEC-F-029)

Scottish Pelagic Sustainability Group (SPSG)
Danmarks Pelagiske Producentorganisation (DPPO)
Pelagic Freezer-Trawler Association (PFA)
Swedish Pelagic Federation producentorganisation (SPFPO)
Killybegs Fishermen’s Organisation (KFO)

Fiskeredskab

Not, pelagisk trawl

Fangst (2017)36 034 t

Fartøj•••SPSG: 24 fartøj (44,9-76,4 m)
DPPO: 12 fartøj (37,7 - 86,0 m)
PFA: 20 fartøj (51 - 144,6 m)

Kombinerede certifikater i detta fiskeri

1.
2.
3.

SPSG Ltd atlantoskandisk sill
Danmarks Pelagiske Producentorganisations fiske på atlantoskandisk sill
Pelagic Freezer-Trawler Associations fiske på atlantoskandisk sill••

SPFPO: 11 fartøj (40,1 - 61,8 m)
KFO: 17 fartøj (27 - 71 m)

Begge betingelser vedrører de redskaber, der anvendes til
at gennemføre fangstbestemmelsen (dvs. kvotetildelingssystemet), effektiviteten af kyststaternes aftaler og system til løsningaf tvister. Kort sagt har der siden 2013 ikke været nogenaftale mellem kyststaterne om en retfærdig gensidig fordelingaf ICES-anbefalede fangster, i stedet har alle stater fastsatuafhængige nationale kvoter, som samlet har overskredet rådgivningen og dermed det bæredygtige niveau. Betingelserne
til certifikatet blev harmoniseret med andre MSC-certificerede
sildefiskerier i området, som alle har lignende betingelser,
men med forskellige frister (tabel 5).
Certificeringsbureauet (ME Certification Ltd.) gav også fiskeriet nogle ikke bindende anbefalinger, som dog ikke vedrører
den danske del af fiskeriet:•

Anbefaling 1: For at leve op til standarden for de andre
klienter i certificeringen anbefales SPFPO (den svenske
pelagiske producentorganisation) at indføre et rapporteringssystem på sine fartøjer for udsmid (inklusiv såkaldt
slipping), tab af udstyr og interaktioner med særligt følsomme, truede og beskyttede arter.

•

Anbefaling 2: Observationer fra Pelagic Freezer-Trawler
Association i sildefiskeriet er vigtige for at sikre kendskab
til bifangster og interaktioner med særligt følsomme, truede og beskyttede arter. Det anbefales derfor, at disse
observatørkampagner fortsætter.

Tabel 4: Fakta om SPSG, DPPO, PFA, SPFPO & KFO fiskeri
på Atlanto-skandisk sild med not og pelagisk trawl.

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

Point ved certificering og efterfølgende evalueringer
Indikator
1.2.2

3.1.1

1.2.1

1.1.1

Betingelser
Betingelse 1: Der skal dokumenteres gennem ICES eller
anden uafhængig kilde, at effekten af alle tilgængelige
forvaltningsværktøjer medfører fangstniveauer, der er ioverensstemmelse med styringsredskabet og kravene i P1.
Denne betingelse er tæt knyttet til betingelse 2.
Betingelse 2: Der findes et system til internationalt
fiskerisamarbejde gennem kyststatsforhandlinger, men det
virker ikke efter hensigten, da Færøerne har trukket sig ud
af samarbejdet, og idet at kyststaterne i 2015 ikke blev
enige om en samlet fiskerikvote. Fiskeriet skal samarbejde
med EU, det pelagiske rådgivende råd (Pelagic Advisory
Council), andet certificeret eller suspenderet fiskeri, derfisker på samme bestand og / eller andre relevante parterfor at fremme en løsning omkring tvisten og genskabeeffektivt internationalt samarbejde om dette fiskeri.
Betingelse 3: Det skal dokumenteres at målene iudnyttelsesstrategien opnås og at de overordnede
fangstniveauerne er vel inden for det bæredygtige niveau.

Betingelser 4: Der skal ved 4. års evaluering være tegn
på, at en genopbygningsstrategi for Atlanto-skandisk silder på plads.

SA1(2017)

EA(2018)

SA2(2018)

SA3/EA(2019)

SA4/EA(2020)

Opfølgning på betingelser
Failed

75

75

75

75

75

<60

65

65

65

65

65

65

Ikke lukket

70

Blev tilføjet i 2018 i forbindelse med re-scoring ved SA2,
da ICES estimerede SSB <MSY Btrigger, og at summen
af den kvote, der blev fastsat af kyststaterne, oversteg den
videnskabelige rådgivning.

85

85

70

70

70

90

90

90

90

70

70

Point for princip (P1)

86,9

86,9

86,9

86,9

81,9

FailedPoint for princip (P2)

83,0

83,0

83,0

83,0

83,0

83,0

Point for princip (P3)

88,9

89,9

88,9

88,9

88,9

Failed

2

2

3

3

4

4

Antal betingelser

21

PCR(2015)

Blev tilføjet i 2019 i forbindelse med re-scoring ved SA3,
da bestanden blev vurderet at være overudnyttet F> Fmsy.

Tabel 5. Historik over point for P1 som fik< 80 i certificeringsperioden,
udviklingen i point og udviklingeni betingelserne.

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

Første års audit (SA1) 2017
Betingelse 1 og 2 blev ikke anset for at være opnået, da derikke var opnået formelle forvaltnings- og kvotetildelingsaftaleri 2016, selvom der var gjort betydelige fremskridt i fiskerisektoren for at opnå dette. Følgende blev bemærket vedrørende
fiskeriets forsøg på at forbedre situationen:• Lobbying
Fiskeriklienterne lobbyede i 2015 og 2016 for at tilskynde EU
og medlemsstaterne samt den norske fiskerisektor til at nå til en
kyststatsaftale eller i det mindste en bilateral aftale om sildefis-

22

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

keri. I 2014, 2015 og 2016 havde fiskeriklienterne mange
møder med de relevante parter om hvordan en opdeling af
kvoterne kunne foretages. Håndtering af sild er også blevet
drøftet i Pelagic Advisory Board, hvor relevante organisationer
med interesse i det nordøstlige Atlanterhav er repræsenteret.
• Industrisamarbejde
Fiskeriklienterne og den norske fiskerisektor har mødtes flere
gange mellem 2014-2017 for at diskutere forvaltningen af
sild, her er der nu et tæt samarbejde. I 2014 og 2015 mødteklienter også fiskerirepræsentanter fra alle fire kyststater (EU,

Norge, Færøerne og Island) for at diskutere forvaltningen af
alle pelagiske bestande i det nordøstlige Atlanterhav.
• Forskning
Fiskeriklienterne, ledet af DPPO (WGWIDE, WGPELA) og
PFA (WGWIDE), har deltaget aktivt og bidraget til ICES videnskabelige arbejde i 2015 og 2016. Industrien er ogsåinvolveret i en proces til evaluering af referencepunkterne forsildebestanden.

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

Ekstraordinær audit (EA) 2018 og en ny betingelse

Andet års audit (SA2) 2018

I 2018 blev en såkaldt expedited audit, en fremskyndet
evaluering, nødvendig efter harmoniseringsdiskussioner
mellem CAB’erne for alle MSC-certificerede Atlanto-skandiske sildefiskerier. Det blev udløst af det faktum, at ICES
reviderede sit syn på bestandsstatus, hvor bestandsbiomassen blev vurderet til at være under referencepunktet
MSY Btrigger. Samtidig havde forvaltningen ikke været
i stand til at blive enige om kvote-niveauet, i forhold til
hvad der var beskrevet i den aftalte forvaltningsplan og
det niveau, som ICES anbefalede.

Delmålene for betingelse 1 og 2 blev opfyldt dette år.
Der var gjort fremskridt med betingelse 3, til trods for at
betingelsen var fremsat kun to måneder tidligere. Certificeringsbureauet noterede, at følgende konkrete initiativer var
gennemført på foranledning af fiskeriklienterne:

Resultatet var en ny betingelse til certifikatet, der krævede,
at fiskeriet skal vise, at forvaltningsplanen når sit mål, og
at de samlede kvoter er inden for bæredygtige grænser
(tabel 5).
•

Betingelse 3: Muligheden for at reducere nedgangeni bestanden inden for fem år er usikker på grund af
lav rekruttering, og fordi fiskeriet ikke er fuldt kontrolleret, da kvotetildelingssystemet ikke fungerer. Der er
derfor ikke dokumentation for, at forvaltningsplanen
kan opretholde bestandsstørrelsen, som er megetafhængig af få stærke årgange, i perioder med svag
reproduktion.
Det skal dokumenteres, at målene i udnyttelsesstrategien opnås og at de overordnede fangstniveauerne
er vel inden for det bæredygtige niveau.

23

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN− Gennemførsel af et møde for alle fiskere, der fiskede på bestanden, herunder de fiskerier, der var
MSC-certificerede, i London i oktober 2017.
− Udsendelse af et brev til alle kyststater, der kræver,at spørgsmålet om tildeling af kvoter løses.
− Gennemførsel af et møde med førende personer
inden for MSC om de tekniske detaljer i certificeringen og situationen i kyststatens forhandlinger(november 2017).

Kombineret ekstraordinær og tredje års audit (EA/SA3)
2019
I en kombineret årlig audit (P2, P3) og ekstraordinær audit(P1) blev den bestilte evaluering fra ICES om effekten af
styringsværktøjet drøftet. Da Bmsy ikke var defineret for
bestanden, blev bestanden vurderet ud fra Fmsy. ICES vurderede, at biomassen for bestanden ikke var dobbelt Bpa(biomassen baseret på forsigtighedsprincippet).
CAB’erne for alle certificeret AS-sildefiskeri konkluderede
derfor, at bestanden nu var svækket kraftigt. Imidlertid
var gydebiomassen, SSB, for bestanden langt over MSY
Btrigger og med en høj grad af sikkerhed over niveauet for
hvornår rekrutteringen vil blive påvirket.
Fiskeriklienten delte derfor ikke CAB’ernes opfattelse af, at
bestanden var væsentligt svækket. CAB’erne indførte imidlertid en ny betingelse (# 4) for PI 1.1.1:•− Gennemførsel af industriens møde i Pelagic Fish
Forum i november arrangeret af den norske fiskerisektor.
− Gennemførsel af møde i Bruxelles med “The Pelagic Fish Forum” på Seafood Expo i Bruxelles i2018.
På kyststatsmødet den 14. maj 2018 blev kyststaterne enige om at bede ICES om en evaluering af den nuværende
forvaltningsstrategi. Formålet var at sikre, at fiskeriet foregår
inden for sikre biologiske grænser og at evaluere styringsværktøjet for kvoteindstillingen. Resultatet forventedes atkomme i slutningen af 2018.

Betingelse 4: Inden for et år skal der være tegn på, at
en genopbygningsstrategi for Atlanto-skandisk sild har
effekt.

Delmålene for betingelser 1, 2 og 3 blev vurderet atvære opfyldt for året, selvom det forventede resultat
af fiskeriklienternes handlingsplanen ikke var opnået.
Fiskeriklienternes arbejde med at lægge pres på
beslutningstagerne med henblik på at der opnås en
fiskeriaftale, blev præsenteret gennem dokumentationfor et antal møder og korrespondancer initieret af
fiskeriklienterne.

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

Harmonisering og suspendering
AF ALLE certifiCEREDe atlanto-skandiskE
pelagiskE fiskerier
Inden for MSC-programmet er der et harmoniseringskrav,
der bruges, når flere fiskerier har de samme betingelser, derudløber på forskellige datoer. Harmoniseringen skal sikre, at
konklusionerne omkring fiskerier, der overlapper med i hinanden med hensyn til fiskebestande og habitater, er enslydende
med hensyn til bedømmelse, point og betingelser.
Således mødtes de forskellige certificeringsbureauer i begyndelsen af 2020 for at blive enige om en fælles tidslinje foralle de certificerede fiskerier, der fiskede sild i det nordøstlige
Atlanterhav. Der blev udsendt en fælles erklæring i januar
2020, der bekræftede, at alle sildefiskerier skulle have lukket
deres betingelser for PI (1.2.1, 1.2.2 og 3.1.1) inden 30.
november 20208. Hvis deres betingelser ikke var lukket, villefiskeriet være suspenderet fra og med 30. december 2020.
På grund af lighederne i fiskeriaktiviteter med andre pelagiske
fiskerier i samme område blev der i januar og februar 2020
afholdt P3-harmoniseringsmøder for CAB’er for certificeret fiskeri efter makrel, blåhvilling og sild i det østlige Nordatlantiskeområde. I betragtning af den komplekse situation med mange
overlappende fiskerier under forskellige tidsplaner og forskellige
824

https://fisheries.msc.org/en/fisheries/norway-spring-spawning-herring/@@assessment-other-documentsets?documentset_name=Other+document%3A+Alignment+of+deadline+to+close+out+conditions+for+Atlanto-Scandian+herring+fisheries&assessment_id=FA-01976&phase_name=Public+certification+report+and+certificate+issue&start_date=2018-09-06&title=Re-Assessment

versioner af certificeringsprocesserne anmodede CAB’erne
om vejledning fra MSC omkring den videre proces. Vejledningen kom fra MSC den 19. juni 2020 og førte til en række
re-certificeringsrunder og ekstraordinære audits, men sluttede
i september i en såkaldt ”afvigelsesanmodning” fra CAB’erne
til MSC for en fælles dato for suspension af alle certificeredefiskerier efter sild og blåhvilling. Anmodningen blev godkendt
af MSC og betød i praksis, at hvis der ikke blev indgået en
kyststatsaftale, vil alle certificerede sildefiskerier blive suspenderet med udgangen af december 2020.
Der blev ikke opnået en aftale og fiskerierne blev suspenderet.
Certifikatet udløber i juli 2021 og fiskerierne valgte i marts
2021, at trække sig helt ud af programmet, da der ikke var
udsigt til at en kyststatsaftale kunne opnås inden for tidsperioden og de opsatte betingelser derfor ikke kunne imødekommes.
Fiskeriet er således ikke længere en del af MSC-programmet
og fremstår som et eksempel på, at bæredygtigt fiskeri ikke
alene handler om fiskepraksis og hvor mange fisk der fiskes.
Forvaltningen og de aftaler der er omkring fiskeriet, har, særligt i de internationale fiskerier, en helt afgørende betydning.

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

markEDETS AKTØRER
Atlanto-skandisk sild var en af hjørnestenene i MSC-programmet, og mange
kommercielle partnere har MSC-logoet på sildeprodukter. Eksempler på
danske virksomheder er: Scandic Pelagic, Tenax Sild, Amanda Seafoods og
Hirtshals Seafood. Den Atlanto-skandiske sild, som indenfor forarbejdningsindustrien ofte bliver omtalt som NVG-silden (norsk vårgydende sild), har en
bestemt størrelse og fedtindhold, som gør den velegnet til de marinerede sildeprodukter, som danske forbrugere kender. Der er derfor begrænsede muligheder for at udskifte den Atlanto-skandiske sild med en MSC certificeret sild fra
eksempelvis Nordsøen, da disse ikke har det samme fedtindhold og størrelse.
Atlanto-skandisk sild fanget før suspenderingsdatoen 31 dec. 2020, kan
stadig sælges med det blå MSC-mærke. Derfor vil forbrugerne stadig kunne
finde MSC-mærket Atlanto-skandisk sild på butikshylderne et godt stykke
ind i 2021, men forventningerne og beskeden fra detailhandlen og producenterne er, at markedet løber tør for MSC-mærket Atlanto-skandisk sild engang i 2021. Flere af virksomhederne bruger MSC som et redskab til at nåde globale bæredygtighedsmål. For aktørerne betyder det, at Atlanto-skandisk sild ikke længere er i MSC-programmet, store omkostninger og det
begrænser deres mulighed for at tilfredsstille forbrugernes ønske om at købebæredygtigt fisket fisk og skaldyr. Mange af aktørerne har derfor selv handlet overfor beslutningstagerne i et forsøg på at påvirke kyststatens forhandlinger. Sagen er blevet drøftet bredt og dybt i branchen med fiskeri og medrepræsentanter for den danske regering. I Norge organiserede Orkla etseminar sammen med den norske fiskeindustri, for at kaste lys på hvor vigtigt
problemet ikke kun er for fiskeriet, men for fiskerisektoren generelt. Mange af
virksomhederne i fiskefoderproduktion har i fællesskab kommenteret bedre
forvaltning af pelagiske arter i det nordøstlige Atlanterhav, og de enkeltevirksomheder har endvidere sagt, at de ikke har til hensigt at fortsætte medat købe norsk blåhvilling / blåhvilling, hvis den ikke er certificeret.

25

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

Kyststaternes (mangel på) kvotefordelingsaftaler
terede rammen, opstod der en tvist om, hvordan
TAC skulle fordeles mellem landene. Det har førttil, at fordelingen ikke følges, og landene i stedet
fastsætter individuelle kvoter, der siden 2013 samlet har oversteget den videnskabelige rådgivning
med så meget som 184% (2017 korrigeret anbefaling) (figur 6). På trods af dette lå ASH-bestandens
biomasse for 2019 stadig over MSY Btrigger, og
fiskeridødelighed F var under Fmsy.

Fiskeriet er reguleret og udført af kyststaterne (DenEuropæiske Union, Færøerne, Island, Norge og
Rusland). Før 2021 indgik Storbritannien ogsåsom en kyststat. TAC fastlægges af kyststaterne og
stammer fra en fælles langsigtet forvaltningsplan.
Fordelingen af den anbefalede TAC mellem dedeltagende lande i dette fiskeri blev besluttet og
etableret i 2007. Aftalen er baseret på en årlig andel af den tilgængelige TAC på 60,55% til Norge,
14,51% til Island, 12,82% til Rusland, 6,51% til
EU og 5,61% til Færøerne. Mens alle lande accep1.600
Advice

1.400

TAC

Catch

1.200
1.000
800
600
400
200
0
2010

2011

2012

2013

2014

2015 2016 2017 2018
sum of autonomous quota

2019

2020

Figur 6. ICES-rådgivning, TAC og fangst af ASH sild siden 2010 angivet i ton. Fra 2013 var der ingen aftale om TAC; det medførte en række
individuel fastsatte kvoter fra de enkelte lande. ICES-anbefaling 2017 blev korrigeret i oktober 2017 fra 646 kt til 437 kt. Kilde: ICES 2019
(ASH-rådgivning).

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

Joint demersal fisheries in the North Sea
and adjacent waters
Introduktion
Eksempler på dette er kulmule,Målarterne for JDF er benglashvarre og lange. JDF-certiske (bundlevende) arter i
Fiskeriorganisationer
tifikatet er det mest komplekse
Nordsøen, Skagerrak og
fra fire lande:fiskericertificerede hidtil i MSCs
Kattegat, såkaldte demersale
DANMARK
historie, og udviklingen af dettearter. Her finder vi arter såSVERIGE, TYSKLAND
store certifikat vil være vigtigt
som torsk, kuller, sej, lange,&
NEDERLANDENE
at følge. Ud over det faktum, at
hvilling, kulmule; fladfiskearter
fiskeri dækker et stort t antalsåsom rødspætte, tunge og• N ordostatlt e n arter
ant en....
sta lanordo
og redskaber,glashvarre; eller skaldyr såFiskeriklienterNor• Nejes det af mange
,
n
d
ost
nte
Danmarks Fiskeriforening654
a t l Producent Organisation (DFPO)
tlafiskeriorganisationer,
der fisker i
som jomfruhummer og rejer i
an
s ta
t
o
e
n
rd
Nordsøen. Nogle af arterne
Sveriges Fiskares Producentorganisation• (SFPO) . . . . . . . . . . . . 121
N o forskellige lande og forskellige
No•rdhavområder.
var klassificeret som bifangstar-e n
Coöperatieve Visserij Organisatie (CVO) . . . . o. s. . . . . . . . . . . . 175
t
n
ta
la
ter under de tidligere certifikater. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11E(primære og sekundære arter i
MSC-terminologi), men bliv nu
klassificeret som målarter.
RÅ

DE

-O

M

RÅ

D

F

RÅ

I

M

II

-O

ES

IC
•

•

•

ÅD

•

n Ska ge r rak

I C E S - O M R Å DE•

R ÅD ES- O MI I Ia

I CE
E

ÅD

•

R
OM
-

d
or

DE

•

IC

n
sjö

ES

M

N

V

M

-O

O

FA

•

E

D

RÅ

OM

O-

FA

•

DE

RÅ

OM

O-

FA

•

E

ÅD

MR

O -O

FA

•

E

R ÅD

-O M
F AO

•

DE

•

ge

M RÅ

-O

S -O

FAO - O

ES

ICE

•

IC

•

Ska

•

MR

Å DE

DE

RÅ

O MR

IIIan

anten

R Å DEICES-F A O -O M R Å•RÅDE
FAO -O M

anten

MR Å

DE

•

•

ES

I C ES - O M••

I C ES - O M R Å D E

No rdostat l

•

•

DE

ordsjönF A O - OM RÅ D E

-OMRÅ

•

ICES

ten

•

IV N

•

F A O- O

•

E

DE

ÅD E

ÅD

FA O - O M R Å

statlan

MR

•

•

•

No rdostatl

F A O -OM R Å D E

OMR

S-O

•

F A O-

IC E

RÅ DE

k

I

FA O - O M

tlanten

•

rra
k

Å DE

DE

-O M R

dost a

FAO

MR
Å

•

or do

k

IC

•

E

Nor

RÅ D

Illustration av fiskeriet

•

- OM

•

FAO

*suspenderad

E

•

26

HVILLING *

•

rra

DE

ten

RÅ

KULMULE

DE

OM

SÆTTEGARN

En

•

O-

SNURREVOD

dsø
Nor

RÅ

FA

TEJNE

lan

BUNDTRAWL

M

•

tat

DE

TO R S K *

rra

t
tega
Kat
-O

RÅ

os

OM

R Ø D S P ÆTTE

E

k
rra
e
g
Ska

ES

O-

BROSME

ÅD

E

IC

FA

rd

LANGE

ge

MR

•

•

•

KULLER

S -O

ÅD

No

DE

MØRKSEJ

I CE

MR

RÅ

GLASHVARRE

Ska

•

-O

OM

•

Fiskeredskab
brugt af DANSKE FARTØJDYBVANDSREJER

TUNGE

Å DE

E

E

•

E

O-

JOMFRUHUMMER
Northern prawn

n

•

O

OM R

-O

OM

II IanI C ES-

ES

O-

•

IC

FA

s jö

•

•

I CES - O M R Å D E

•

DE

D

-

•

DE

RÅ

ord

OM

RÅ

ES

E

RÅ

O-

FA

E

•

t

FA

FA

•

•

•

en

DE

n

nt

RÅ

DE

tla

-OM

an

IC

ordsjönO MR Å D

-O M

FA O

te

sta

- OM

RÅ

do

FAO

M

Nor

•

S

I C ES -•-O

De vigtigste arterfor det DANSKE FISKERI

R

E

IV N
ÅDE

ICES

FA

F A O- O M

ÅD

MR

ES

D

•

•

R
OM

•

•
S-O
IC E

ge

ta

DE

F A O - OM R Å D E

O

os

RÅ

FA

•

an

rd

D

OM

•

FA O -OM R Å DE

A

No

O-

RÅ

O-

DE

•

•

IV N

FA

OM

OM

E

FA

RÅ

DE

R ÅDE

ka

ge

k
rra

•

•

F

AO

D
RÅ

•

M
O-O

RÅ
O -O MM
FAO- Otl

Joint demersal fisheries in the
North Sea and adjacent waters(JDF) blev certificeret i oktober
2019. Certificeringsprocessen
varede i to år, hvilket afspejler certifikatets omfattende og
komplekse karakter. Fiskeri er etsamarbejde mellem store og små
fiskerier i Nordsøen, Skagerrakog Kattegat. Det kombinerer ti fiskerier, der tidligere var certificeret
individuelt (tabel 6). Et af disse
fiskerier er det danske fiskeri efter
dybvandsrejen, der blev beskrevet tidligere i denne rapport.

FRAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

Fiskeri
Arter

Joint demersal fisheries in the North Sea
and adjacent waters• Torsk (Gadus morhua) - suspenderet oktober 2019
• Kuller (Melanogrammus aeglefinus)• Kulmule (Merluccius merluccius)• Lange (Molva molva)• Glashvarre (Lepidorhombus whiffiagonis)• Jomfruhummer (Nephrops norvegicus)• Dybvandsrejer (Pandalus borealis)• Rødspætte (Pleuronectes platessa)• Mørksej (Pollachius virens)• Tunge (Solea solea)• Brosme (Brosme brosme)• Hvilling (Merlangius merlangus) - suspenderet oktober 2019Område• Nordsøen (ICES delområde (SA) 4)• Skagerrak (ICES Div. 3aN)
• Kattegatt (ICES Division (Div.) 3aS)

Certifikat• MSC-F-31443 (SFPO)• MSC-F-31444 (EZG)

Certificeret
bestandCOD
NS HAD
HKE
LIN
MEG
21-23 PLE
NS PLEPOKNS SOL
3A SOLUSK
WHG
FU7 NEP
3A NEP
FÖR

27

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

Fiskeri

Joint demersal fisheries in the North Sea
and adjacent waters

CAB

Control Union Pesca Ltd (CU Pesca)

Fiskeriklienter• Danmarks Fiskeriforening Producent Organisation (DFPO)• Coöperatieve Visserij Organisatie (CVO)• Sveriges Fiskares Producentorganisation (SFPO)• Erzeugergemeinschaft der Nord- und Ostseefischer GmbH (EZG)

Fiskeredskab

TR
TR1
TR2
TR Prawn
SDN
SN
LL
POT
BT1
BT2

Antal fartøjer

KlientDFPO (DK)
CVO (NL)SFPO (SE)EZG (DE)

Kombinerede certifikat i dette fiskeri

1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.
9.
10.

• MSC-F-31446 (CVO)• MSC-F-31445 (DFPO)Torsk i Nordsøen, østlige del af den Engelske kanal, Skagerrak
Kuller i Nordsøen, vest for Skotland og i Skagerrak
Kulmule i Nordsøen, det keltiske havn og det nordlige Biscarien
Lange i Nordatlantens østlige del og arktiske ocean
Glashvarre i den nordlige Nordsø og vest for Skotland
Rødspætte i Øresund, Kattegat og Bælthavet
Rødspætte i Nordsøen og Skagerrak
Mørksej i Nordsøen, Rockall, vest for Skotland, Skagerrak og
Kattegat
Tunge i Nordsøen
Tunge i Kattegat og Skagerrak samt vestlige ØstersøBrosme i Nordatlantens østlige delHvilling i Nordsøen og den østlige del af den Engelske kanal
Jomfruhummer i Nordsøen (østlige del af Fladen grund)Jomfruhummer i Skagerrak og Kattegat
Dybvandsrejer i Skagerrak, Kattegat og Nordsøen (østlige del af
Norske Rende)

Cert. period

31. oktober 2019 til 30. april 2025

Standard

MSCs standard for bæredygtigt fiskeri v2.0

Proces

MSCs certificeringskar for fiskeri (FCR) v2.0

Bundtrawl
Bundtrawl> 100 mm
Bundtrawl 70-100 mm
Reje bundtrawl > 35 mm för nordshavsräka
SnurrevodSættegarn
Langline
Tejne til jomfruhummer
Bomtrawl > 120 mm
Bomtrawl 70-120 mm< 12 m360
40
69
0≥ 12 m
294
135
52
11

CVO Nordsø rødspætte og tunge
Danske og svenske Jomfruhummer
Danmark Skagerrak og Norske Rende dybvandsrejer
DFPO Danmark Nordsø & Skagerrak torsk & mørksej
DFPO Danmark Nordsø & Skagerrak kuller
DFPO Danmark Nordsø rødspætteDFPO Danmark Nordsø tunge
DFPO Danmark Nordsø, Skagerrak og Kattegat kulmule og rødspætte
Trawlfiskeri på mørksej i tyske Nordsø
Fiskeri på dybvandsrejer i svenske Skagerrak, Kattegat og Norske
Rende
Tabel 6. Kort fakta om JDF-fiskeriets certifikat

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

Scoring af fiskeriet

Klienthandlingsplan:

Nogle af arterne var klassificeret som bifangstarter under de

Nedenfor er en gennemgang af scoring og betingelserne i

Fiskeriklienterne har præsenteret en samlet handlingsplan for,tidligere certifikater (primære og sekundære arter i MSC-ter-certificeringen. Da dette er et nyt certifikat og første audit blev

hvordan de mål, der er specificeret i betingelserne og i kli-

minologi), men bliver nu klassificeret som målarter. Eksempler

afhold i slutningen af marts 2021, er der endnu ikke offentlig-

enthandlingsplanen, skal opnås. For at være i stand til at nåpå dette er kulmule, glashvarre og lange. JDF-certifikatet er

gjorte resulter omkring udviklingen i fiskeriet.

målene skal alle klientgrupper arbejde sammen.

og udviklingen af dette store certifikat vil være vigtigt at følge.

Vilkår for det samlede dermersale fiskeri

Bestandsrelateret (P1) scoring

Ud over det faktum, at fiskeri dækker et stort antal arter og

Det samlede fiskeri modtog i alt 220 betingelser eller anbe-

JDF-certifikatet dækker fiskeri på 15 individuelle bestande med

redskaber, ejes det af mange fiskeriorganisationer, der fisker ifalinger, hvoraf 21 vedrørte princip 1, 198 princip 2 og én

12 forskellige fiskearter og krebsdyr i Nordsøen, Skagerrak og

forskellige lande og forskellige havområder.

betingelse for princip 3.

Kattegat. På grund af størrelsen og kompleksiteten af det sam-Inddragelse af intressenter

Unikke betingelser:(UoC), er kun den samlede PI-niveau score præsenteret her

Under vurderingsprocessen for det samlede fiskeri efter de-

Betingelserne er af CAB’en defineret specifikt for hver klient-(tabel 7 - se næste side).

mersale arter deltog en række NGO’er i høringsprocessen,

gruppe / område / redskabskombination. Mange betingelser

enten ved at deltage i fysiske møder, i online-møder eller ved

overlapper hinanden. For at få en bedre forståelse af de speci-

Bestandsrelaterede (P1) betingelser

skriftlige indlæg. De fysiske møder blev afholdt på følgende

fikke foranstaltninger, som fiskeriet skal imødekomme i løbet af

Sammenfattende er der 14 bindende betingelser og 7 anbefa-

tidspunkter:certificeringens livscyklus, har vi fjernet alle ens betingelser. Det

linger i P1. Derudover gælder tre P1-betingelser for bestande,betyder, at en betingelse med identisk indhold, der er indstillet

der i øjeblikket er suspenderet. Hvis det suspenderede fiskeri

Marts 2017 i Ijmuiden (sitevisit)

til mere end én klient, eller i flere områder (f.eks. Nordsøen,

imidlertid ønsker at beholde certificering i fremtiden, når årsa-•Maj 2017 i København (sitevisit)

Skagerrak og Kattegat) eller for forskellige redskaber (f.eks.

gen til suspensionen er blevet afhjulpet tilfredsstillende, bliver•

August 2017 i Göteborg (sitevisit)

garn, bundtrawl> 100 mm og bund trawl 70-120 mm) i den-de nødt til at vise, at de har opfyldt målene i betingelserne.

•

Februar 2018 i London (workshop om riskbased

ne rapport betragtes som en unik betingelse. Ved at kombinere

Derfor er betingelserne for suspenderede bestande taget iframwork (RBF)

forholdene på denne måde giver det samlede antal betingel-betragtning i alle yderligere analyser.

det mest komplekse fiskericertificerede hidtil i MSCs historie,

lede demersale fiskeri, hvad angår antal certificeringsenheder•

ser for de tre principper ca. 50 unikke betingelser.

28

Interesseorganisationer som deltog i JDF-vurderingsprocessen:

Betingelserne for princip 1 er relevante for alle klientgrupper,•

WWF Tyskland

der er aktive i det område, hvor bestanden fanges. Derfor op-•

Good Fish Foundationnåede hver af de fire klientgrupper 14 betingelser for princip•

Hollandske Elasmobranch Society

1 (tabel 8 - se side 30).

•

Sharkproject Tyskland e.V.

•

Our Fish•WWF Holland•

North Sea Foundation•

Natuurmonumenten

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

Art (bestand)

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

PI scoring

Torsk (3aN, 4, 7.d) *85,0*

Kuller (3a, 4, 6.a)90,8Kulmule (Nordlige bestand)94,2Lange (3a, 4a, osv. (øvrige områder)80,0Glashvarre 4a, 6.a90,8Rødspætte (21-23)

90,8

Rødspætte (3aN, 4)94,2Mørksej (3a, 4, 6)

95,0Tunge (3a, 22-224)

83,3

Tunge (4)85,8Brosme (Nordatlantens østlige del)85,0Hvilling (4, 7.d)*83,3*Jomfruhummer (FU7/Fladen grund)

91,7

Jomfruhummer (3a/Kattegatt & Skagerrak)

90,0

Dybvandsrejer (3a, 4a Østersøen/Skagerrak,
Kattegat & Norske Rende)

81,7Tabel 7. JDF: Sammenfatning af PI-scoring (P1) for de certificerede bestande(*: fiskeriet efter denne bestand blev suspenderet oktober 2019 og trak sig helt
ud af MSC-programmet i marts 2021)

29

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

Beskrivelse af betingelser

PI

Bestand

Dokumentere at det er meget sandsynligt, at bestanden er over det punkt, hvor rekrutteringen vil blive forringet.

1.1.1

COD* (Torsk)

Dokumentere at det er meget sandsynligt, at bestanden er over det punkt, hvor rekrutteringen vil blive forringet.

1.1.1

PRA
(Dybvandsrejer)

Dokumentere, at forvaltningsplanen overholder forsigtighedsprincippet og når sit mål om at reducere fiskeridødeligheden, når den forventede biomasse
falder under de relevante referencepunkter.

1.2.1

WHG * (Hvilling)

Dokumentere at de mål der er opstillet i forvaltningsplanen opnås.

1.2.1

PRA
(Dybvandsrejer)

Som et nøgleelement i fiskeriets styringsværktøjet (HCR) bør TAC for bestanden fastlægges i overensstemmelse med ICES-rådgivningen, så fiskeritrykket
reduceres, når bestanden er over det punkt, hvor rekrutteringen bliver forringet og holde bestanden omkring et niveau der er i overensstemmelse med (eller
højere end) MSY.

1.2.2

LIN (Lange)

Udvikle og vedtage et veldefineret styringsredskab for fiskeriet, der overholder forvaltningsplanen og sikre, at fiskertrykket reduceres, når bestanden er overdet punkt, hvor rekrutteringen bliver forringet og forventes at holde bestanden omkring et niveau der er i overensstemmelse med (eller højere end) MSY. Styringsredskabet vil blive inkluderet i en ny forvaltningsplan.

1.2.2

NS PLE 21-23 PLE(Rødspætte)Udvikle og vedtage et veldefineret styringsredskab for fiskeriet, der overholder forvaltningsplanen og sikre, at fiskertrykket reduceres, når bestanden er overdet punkt, hvor rekrutteringen bliver forringet og forventes at holde bestanden omkring et niveau der er i overensstemmelse med (eller højere end) MSY. Styringsredskabet vil blive inkluderet i en ny forvaltningsplan.

1.2.2

NS SOL (Tunge)

Udvikle og vedtage et veldefineret styringsredskab for fiskeriet, der overholder forvaltningsplanen og sikre, at fiskertrykket reduceres, når bestanden er overdet punkt, hvor rekrutteringen bliver forringet og forventes at holde bestanden omkring et niveau der er i overensstemmelse med (eller højere end) MSY. Styringsredskabet vil blive inkluderet i en ny forvaltningsplan.

1.2.2

USK (Brosme)

Udvikle og vedtage et veldefineret styringsredskab for fiskeriet, der overholder forvaltningsplanen og sikre, at fiskertrykket reduceres, når bestanden er overdet punkt, hvor rekrutteringen bliver forringet og forventes at holde bestanden omkring et niveau der er i overensstemmelse med (eller højere end) MSY. Styringsredskabet vil blive inkluderet i en ny forvaltningsplan. Det skal dokumenteres, at de mål der er opstillet i forvaltningsplanen kan opnås.

1.2.2

WHG * (Hvilling)

Udvikle og vedtage et veldefineret styringsredskab for fiskeriet, der overholder forvaltningsplanen og sikre, at fiskertrykket reduceres, når bestanden er over det punkt,
1.2.2
hvor rekrutteringen
3a NEP
bliver forringet og forventes at holde bestanden omkring et niveau der er i overensstemmelse med (eller højere end) MSY. Det skal også dokumenteres, at styringsredskabet med(Jomfruhummer)stor
sandsynlighed vil være robuste over for væsentlige usikkerheder.
Tabel 8. Sammenfatning af bindende betingelser for princip 1 (* Bestande der er selv-suspenderet siden 31. oktober 2019).

30

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

Fiskeriklient
DFPO

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

3aS (Kattegat)

3aN (Skagerrak)

4 (Nordsøen)

TR (81,0)

TR (81,7)TR1 (81,3)

SN (80,7)

SN (81,7)TR2 (81,3)

SDN (80,3)

SDN (81,7)

SN (81,7)

TR Rejer (81,0)

LL (82,0)

SDN (81,0)

TR Rejer (81,3)

LL (81,0)BT1 (80,3)

TR Rejer (81,3)
BT (81,7)

SFPO

TR (81,3)

TR (81,7)TR1 (80,7)

SN (80,3)

SN (80,7)TR2 (80,0)

POT (83,0)

SDN (81,3)

SDN (80,7)

TR Rejer (81,3)

POT (83,0)
TR Rejer (82,0)CVO-

BT (81,0)BT1 (81,3)

TR (82,7)BT2 (81,3)
SN (81,7)TR1 (80,0)TR2 (80,7)

EZG-Økosystemrelaterede (P2) point
Certificerede redskabstyper og den samlede scoringfor økosystemrelaterede indikatorer er samlet i tabellen
ovenover (tabel 9).

31

TR (82,0)TR1 (82,0)

SN (81,0)

SN (81,3)

Økosystemrelaterede (P2) betingelser
I alt 185 betingelser og 13 anbefalinger blev fremsat underprincip 2. Tabel 10 viser en samlet oversigt over økosystemrelaterede betingelserne og angiver for hvilken indikator, klientgruppe, område og værktøjstype hver af betingelserne gælder.

Tabel 9. JDF: Sammenfatning af scoring (P2) for alle de forskellige
fiskeriorganisationer- og områdekombinationer Forklaringen på redskabsnavne
findes i tabellen “Kort fakta om JDF-certifikatet” ovenover.

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

Beskrivelse af betingelser

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

PI

Klient(er)OmrådeRedskabstype

Dokumentere, at bestanden med stor sandsynlighed er over bestanden, er over det punkt, hvor rekrutteringen ville blive forringet(PRI), eller at der er bevis for, at bestanden er ved at komme sig til et niveau over PRI. Hvor dette ikke kan påvises, bør der væreen påviseligt effektiv strategi mellem alle MSC-fiskerier (UoA), der kategoriserer denne art som en målart for at sikre, at de ikke
kollektivt hindrer genopretning og genopbygning.

2.1.1Forårsgydendesild i VestligeØstersø

SFPO

3aN

SN

Angiv kvantitative skøn over udsmid af havbars fra hollandske fiskerfartøjer i et format, der kan sammenlignes med andre data(kan f.eks. benyttes til at estimere andelen af udsmid i fangsten).

2.1.3

Havbars

CVO

4

SN

Giv kvantitative skøn over hestemakrel fra hollandske fiskerfartøjer i et format, der kan sammenlignes med andre data (kan f.eks.
benyttes til at estimere andelen af fangsten), der er tilstrækkelige til at understøtte en delvis strategi.

2.1.3

Hestemakrel

CVO

4

TR1

Evaluere behovet for en delstrategi for lyssej, så de forskellige fiskerier (UoA) bidrager til at opretholde bestandsstatus eller ikke
hindre genopbygning samt dokumentere at en delstrategi fungerer efterhensigten.

2.2.2

Lyssej 3a

DFPO,
SFPO, EZG

3aN

SN

Dokumentere, at delstrategien, herunder landingsforpligtelsen, vil arbejde for at begrænse UoA-effekter til et acceptabelt niveau.

2.2.2

Hvilling 3a

DFPO,
SFPO

3aS

TR

Oprette en delstrategi for stenbider, så de forskellige fiskerier (UoA) ikke hindrer genopretning og genopbygning med objektive
beviser for, at delstrategien vil fungere.

2.2.2

Stenbider 3a

DFPO,
SFPO

3aS

SN

Indføre en delstrategi for håising, så de forskellige fiskerier (UoA) ikke hindrer genopretning og genopbygning med objektive
beviser for, at delstrategien fungerer

2.2.2Håising 3aSFPO

3aN, 3aS

TR

Etablere en delstrategi for rød knurhane, så de forskellige fiskerier (UoA) ikke forhindrer genopretning og genopbygning med
objektive beviser for, at delstrategien fungerer

2.2.2

Rød knurhane

CVO

4

4TR1, TR2

Sørg for, at informationen er tilstrækkelig til at estimere virkningen af de forskellige fiskerier (UoA) på stenbider og til atunderstøtte en delstrategi.

2.2.3

Stenbider

CVO

3aS

SN

De direkte effekter af det certificerede fiskeri må ikke forhindre genopretningen af arterne.

2.3.1

Rokker, hajer, tærber og havfugle

DFPO,
SFPO,
CVO, EZG4, 3aN,
3aS

TR1, TR2,
TR Prawn,
SDN, SN,
BT1, BT2

Dokumentere at det certificerede fiskeri hverken påvirker eller forhindrer genopretningen af havfuglebestande.

2.3.2

Havfugle

DFPO,
SFPO, EZG4, 3aN,
3aS

SN

Tabel 10: Sammenfatning af økosystemrelaterede betingelser (Princip 2). I oversigten kombineres de individuelle betingelser for visse elementer fx forskellige ETP-arter.

32

BestandRAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

Beskrivelse af betingelser

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

PI

Klient(er)OmrådeRedskabstype

Dokumentere, at det certificerede fiskeri ikke påvirker eller forhindrer genopretning af bestande af arterne.

2.3.2

Rokker, hajer ogtærberDFPO,
SFPO,
CVO, EZG4, 3aN
3aS

TR1, TR2,
TR Prawn
BT1, BT2,
SDN, SN

Dokumentere, at der er tilstrækkelige kvantitative oplysninger til rådighed til at vurdere virkningen af certificeret fiskeri på
truede og beskyttede arter (ETP’er) og til at evaluere, om det certificerede fiskeri vil udgøre en trussel mod beskyttelsen og
genopretningen af ETP-arter.

2.3.3

Alle

DFPO,
SFPO,
CVO, EZG4, 3aN,
3aS

LL, SN,
SDN, TR1,
TR2, BT,
BT1

Dokumentere, at der er tilstrækkelig information til rådighed, så virkningen af det certificeret fiskeri på fladfisk kan estimeres
kvantitativt, med henblik på at vurdere, om fiskeri kan være en trussel mod fladfisk- og havørredgruppens genopretning. Dettekræver som et minimum et skøn i hele flåden af bifangsten af arterne samt tendenser på bestandsniveau for disse arter. Dette i
betragtning af, at ICES finder, at eksisterende data er utilstrækkelige.

2.3.3

Rokker og hajer

DFPO,
SFPO,
CVO, EZG4, 3aN,
3aS

TR1, TR2,
TR Prawn
BT1, BT2,
SDN, SN

Bevis, at det er meget usandsynligt, at det certificerede fiskeri vil reducere strukturen og funktionen af sårbare marine økosystemer(VME’er) til det punkt, at de ville forårsage alvorlig eller uoprettelig skade. Dette kan demonstreres ved gennem dokumentation
for implementering af foranstaltninger.

2.4.1

Dokumentere, at delstrategien fungerer for de identificerede sårbare marine økosystemer.

2.4.2

Korallignendealger, O. edulis
banker, S. spinulosa-rev, søfjer og
gravende megafauna samfund

Giv kvantitativ dokumentation for, at foranstaltningerne / delstrategien til identifikation og beskyttelse af arterne er blevet
implementeret med succes.

2.4.2

Søfjer og gravende megafaunakolonier, haploops-kolonier

Giv kvantitativ dokumentation for, at det certificerede fiskeri opfylder både deres egne forvaltningskrav og
beskyttelsesforanstaltninger og dem, der opstilles af andet MSC-certificeret fiskeri / ikke-certificeret fiskeri, hvor det er relevant.

2.4.2

Alle
UoA-VME-kombinationer

DFPO,
SFPO,
CVO, EZG

Giv pålidelig information om, hvor og hvornår interaktioner forekommer ved alt statisk fiskeri. Dette inkluderer sætnet (SN), bure
(POT) og langline inklusive håndline (LL)

2.4.3

Alle statiske
redskaber

DFPO,
SFPO,
CVO, EZG

Tabel 10: Sammenfatning af økosystemrelaterede betingelser (Princip 2). I oversigten kombineres de individuelle betingelser for visse elementer fx forskellige ETP-arter.

33

BestandMere information om denne
betingelse kan findes i tabel 67
i PCR-rapporten om princip 2.

Alla statiska redskap

SN, POT,LLRAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

Betingelser vedrørende truede, følsomme og beskyttede arter (ETP)
Betingelserne gælder for:• Rokke• Tærbe• Sildehaj• Havfugle
Fiskeriet skal vise, at det ikke påvirker eller forhindrer genopretningen af de aktuelle
ETP-arter. For at gøre det, skal der indsamles mere detaljerede oplysninger. Som etminimum er der behov for et skøn over bifangster af rokker, tærber og sildehaj for heleflåden.
Fiskeriet har udviklet en fælles klienthandlingsplan for hele klientgruppen, hvori det
fremgår, at de vil arbejde på at indsamle data omkring ETP-arter gennem registreringer
direkte fra fartøjerne i de fire lande:• Et særskilt system til rapportering af bifangster af ETP-arter vil blive etableret af
fiskeriet, og der indsamles mere detaljerede data, end loven kræver.
• Fiskeriet vil samarbejde med forskningsinstitutter og interessenter om selvrapporteringssystemet og hvor relevant deltage i videnskabelige forskningsprojekter.
• rkesfiskarna kommer att utbildas i datainsamling• Kommercielle fiskere vil blive uddannet i dataindsamling. Systemet til selvrapportering vil blive valideret om bord på fiskerfartøjer.
• Fiskeriet vil også stræbe efter at arbejde med andre MSC-certificerede fiskerier ide samme farvande.

34

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

Betingelser vedrørende levesteder
Til det certificerede fiskeri formuleres betingelser for specifikke beskyttede naturtyper,
kaldet sårbare marine økosystemer (VME), såsom:• Klynger af røde kalkholdige alger• Banker af hestemusling (Modiolus modiolus) og europæisk østers (Ostrea edulis)• Rev af rev-bygning havbørsteorm (Sabellaria spinulosa)• Et biotopkompleks kaldet ”Lake Pen and graving megafauna communities”, somfindes på sandede og mudrede overflader, hvor dybtgravende dyr kan danne
store, permanente huller i bundbunden
Betingelserne kræver, at fiskeriet demonstrerer, at det ikke skader disse VME’er uopretteligt, enten gennem en forvaltningsstrategi eller på en anden passende måde. Fiskerietskal også indføre beskyttelsesforanstaltninger, der gennemføres af andet fiskeri.
Fiskeriklienterne har udviklet en fælles klienthandlingsplan til klientgruppens kortlægningaf levesteder:• Fiskeriklienterne vil registrere indikatorer for VME-levesteder i det fiskede område
overlagt med den geografiske placering af fiskeaktiviteten.
• Baseret på disse kort vil det blive analyseret, om der er fiskeriaktivitet i områder
med tilstedeværelse af VMEer. Den detaljerede analyse gør det muligt at udvikle
mulige forvaltningsforanstaltninger for at undgår eventuelle interaktioner.

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

Forvaltningsrelaterede (P3) point

Forvaltningsrelaterede (P3) betingelser

De certificerede fiskerier forvaltes på tre niveauer: internationalt, i EU og nationalt. Alle målbestande deles
mellem EU-medlemsstater og i nogle tilfælde mellem EU
og Norge. Fiskeriet forvaltes inden for rammerne af EU’sfælles fiskeripolitik (CFP), hvis bestemmelser er indarbejdet i relevante nationale retssystemer.

Den største svaghed ved det samlede demersale fiskeri
blev af flere certificeringsbureauer identificeret som EU’s
landingsforpligtelse (LO), hvilket er en enorm udfordring
for medlemsstaternes kontrolmyndigheder. Certificeringsbureauerne konkluderede, at der var behov for at følge
om der er passende monitorering, kontrol og regelefterlevelse, og der blev stillet en betingelse til certifikatet, som
er bindende for alle fiskeriklienter:

Alle certificerede fiskerier modtog en samlet P3-score på
87,9 (tabel 11). Bemærk, at kun det totale Performanceindikator (PI) niveau præsenteres og ikke de individuelle
point for alle 28 PI’er for hvert fiskeri.
PI.

Indikator (PI)P3(2019)PCR/

3.1.1

Juridiske rammer

95

3.1.2

Konsultation, roller og ansvar

100

3.1.3

Langsigtede mål

100

3.2.1

Fiskerispecifikke mål

80

3.2.2

Beslutningsprocesser

85

3.2.3

Overholdelse og efterlevelse

65

Tabel 11. JDF: Oversigt over PI-niveau score (P3) (grøn baggrund
3.2.4
og forvaltning
80
angiveren scoreOvervågning≥80 og gul baggrunden score mellem 60 og 79)

Point for P387,9Tabel 11. JDF: Oversigt over PI-niveau-score (P3) (grøn baggrund angiver enscore >80 og gul baggrund en score mellem 60 og 79).

35•

Der skal fremlægges dokumentation for, at EU-kontrolsystemet har vist sig at være i stand til at sikre relevante
forvaltningsforanstaltninger, strategier og regler, hvoraf
den vigtigste er landingsforpligtelsen (LO).
Det skal være tydeligt, at fiskere følger forvaltningssystemet ved at give oplysninger, der er relevante
for effektiv forvaltning af fiskeriet og overholdelse af
LO, og derved vise, at der ikke er nogen systematisk
manglende overholdelse.

Betingelse for overholdelse oghåndhævelse: Landingsforpligtelse
Den Europæiske Unions (EU) landingsforpligtelse (også kendt som ’discardforbud’) kræver,at alle fangster af regulerede kommercielle arter
landes og trækkes fra kvoten. Disse er arter under TAC (samlet tilladt fangst, opdelt i nationale”kvoter”) eller i Middelhavet arter, der har en MLS(minimum landingsstørrelse).
Efter fire års gradvis implementering blev forpligtelsen fuldt operationel i EU-landene den 1.
januar 2019. Selvom der indtil videre ikke erfundet nogen overtrædelser af lovgivningen, skal
det forstås, at systemet ikke i tilstrækkelig gradkan dække ulovlige udsmid. Dette er en afgørende faktor for succesen med landingsforpligtelsenog et kritisk spørgsmål, som MSC lægger storvægt på.
For JDF kunne certificeringsbureauet (CAB) ikkevære helt sikker på, at fiskeriet overholdt landingsforpligtelsen. Som et resultat og for at kunne
bevise, at landingsforpligtelsen blev overholdt,
blev der fastsat en betingelse for dette fiskeri forat forbedre systemet med kontrol og overvågning. Dette mål vil nu blive fulgt op i hvert fiskeri
under de årlige audits og dermed belyse om
systemet fungere efter hensigten.

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONEN

Udviklingen i JDF indtil videre

Indsigelser
Certificeringen blev godkendt i april 2019, men i maj 2019blev der gjort indsigelse mod certificeringen fra et NGO-konsortium bestående af World Wide Fund for Nature (WWF)Holland, WWF Tyskland, WWF Danmark, WWF Sverige,
North Sea Foundation og Dutch Elasmobranch Society. Kommentarerne behandlede fire hovedspørgsmål:
1.
2.

3.
4.

36

Definition af relevante bedømmelsesparametre
Hensyn til relevante videnskabelige undersøgelser herunder undersøgelser af indvirkning på levesteder udarbejdet
af Wageningen Havforskning
Fastsættelse af betingelser for landingsforpligtelsen(PI 3.2.3)
Spørgsmålstegn ved point for sårbare marine økosystemer/ levesteder (PI 2.4.1 (b)Da indsigelsen blev modtaget, blev et uafhængigt organudnævnt til at undersøge de fire indsigelsespunker. Den 30.
september 2019 afviste det uafhængige organ indsigelser
1, 2 og 4, men sendte nr. 3 (fastsættelse af betingelser
for landingsforpligtelsen) tilbage til certificeringsbureauet.
Dette førte til, at en af betingelserne, delmålene og klientens handlingsplan blev ændret med hensyn til betingelse
i landsingsforpligtigelsen. Den endelige beslutning fra detuafhængige organ blev udstedt den 23. oktober 2019,hvor CAB’ernes ændringer til den endelige rapport og godkendelse blev vedtaget.

Som en del af opfyldelsen af betingelserne i certificeringen
modtog den danske fiskeriorganisation DFPO sammen med deandre fiskeriorganisationer i JDF støtte fra MSC Development
Fund til et projekt, hvor der skal udvikles en app, der gør det
nemt for kommercielle fiskere at registrere bifangster af truede
og beskyttede arter og understøtte data med blandt andet
upload af fotos.
Appen vil være tilgængelig på flere sprog, så fiskerier rundt
om i verden kan få adgang til den.

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONENFORKORTELSER oG akronymer

37

Blim

Grænsereferencepunkt for biomasse

Bpa

Forsigtighedsreferenspunkt for biomasse

Bmsy

Biomasse som er resultate af fiskeri ved Fmsy
over længere tid

BT1

Bomtrawl, maskestørrelse ≥120 mm

BT2

Bomtrawl, maskestørrelse 70-119 mm

CAB

Conformity Assessment Body
(Certificeringsbureau)

CFP

EUs fælles fiskeripolitik

COD

Torsk (Bestanden i Nordsøen, østlige del af denengelske kanal og Skagerrak)

CU Pesca

Control Union Pesca

CVO

Cooperative Visserij Organisatie (Hollandsk
fiskeriproducentorganisation)

Fmsy

Fiskeridødelighed som giver den maksimalt
udbytte over længer tid

Fpa

Forsigtigheds-referencepunkt for
fiskeridødelighed

HCR

Styringsredskab

HKE

Kulmule (i Nordsøen, det keltiske havn og det
nordlige Biscarien)

ICES

Det International HavforskningsrådJDF

Joint demersal fisheries in the North Sea andadjacent waters

KFO

Killybegs Fishermen’s Organisation (Irsk
fiskeriorganisation)

LIN

Lange (bestanden i Nordatlantens østlige delog det arktiske ocean)

LL

Langline

MEG

Glashvarrer (bestand i den nordlige Nordsø og
vestlige Skotland)

MSY

Maksimal Bæredygtig Fangst

DFPO

Danmarks Fiskeriforening Producent
Organisation

DPPO

Danmarks Pelagiske Producentorganisation

EA

Ekstraordinær audit

EEZ

Eksklusiv økonomisk zone

MSY Btrigger Biomasseniveau der udløser en specifik
forvaltningsforanstaltning

ETP

Truede, følsomme og beskyttede (arter)

NS HAD

EZG

Erzeugergemeinschaft der Nord- undOstseefischer (tysk producentorganisation for
Nordsø- og Østersøfiskere)

Kuller i Nordsøen, vest for Skotland og i
Skagerrak

NS PLE

Rødspætte i Nordsøen

NS SOL

Tunge i Nordsøen

PFA

Pelagic Freezer-Trawler Association

PI

Indikator

F

Fiskedødelighed

FlimGrænsereferencepunkt for fiskeridødelighed

21-23 PLE

Rødspætte i Øresund, Kattegat og Bælthavet

PO

Producent Organisation

POK

Mørksej i Nordsøen, Rockall, vest for Skotland,
Skagerrak og Kattegat

POT

Tejne til jomfruhummerSAÅrlig audit

SDN

Dansk snurrevod

SFPO

Sveriges Fiskeri Producentorganisation

PI

Point indikator

SNSættegarn

3A SOL

Tunge i Kattegat og Skagerrak samt vestligeØstersø

SPFPO

Swedish Pelagic Federation
ProducentOrganisation

SPSG

Scottish Pelagic Sustainability GroupSSB

Gydebiomasse for en bestand

TAC

Total tilladt fangst

TR

Bundtrawl

TR Prawn

Bundtrawl (maskestørrelse > 35 mm forpandalus-rejer)

TR1

Bundtrawl (maskestørrelse > 100 mm)

TR2

Bundtrawl (maskestørrelse 70-100 mm)

RAPPORT OM FISKERIFORBEDRINGER 2021

MSC SKANDINAVIEN OG ØSTERSJØREGIONENMSC Skandinavien og Østersøregionen 2021
38