oSTEIN Nr. 3 2000 27. Argang[I

I]

Innhold

3

REO,\KSJONELT
3
23

4
16
20
24
27

Messe Moss, Messeannonser - Hyggelig.- Stein/ill' po sell og vis,.
Stipend, - Impertinent, ref "Debalt"..

MINERALFUNN LANGS NY VEITRASE FOR E-18 I NOIUJRE VESTFOLD, DEL 2:
CALCITE COLLECTORS PARADISE III SKAPJ~l' 'flL ODD NAUSl-IELLEll.
KOPPAU.BERGj\'IESSf\ 17 18. JUNI 2000
EJDSFOSS 2000
28 Debolt

Svar Iii Hakon Johnsen, (STEIN 2/2000)

29
30

STEIN OG USTEIN I DAGLlGSKRIFr
34 Personalia.

SAND .. GJ~US OG l\tJEGE1' ANDE'f..................................................... Hans Vidor Ellingsen 70 ar

FOI·side: Kalkspa/k,ys/all fra Knallas/unnelen. Bredde ca. 20111111. Sanding Trond Bergs/ro111.

Annonsl2lrer i dette nr.:

Raunholm turmalin DA (s.2), Norsk steinsenter (s.21), Asak art(s.21), Messe Hamburg (s.26), Mossemessa (s.33), Drammen og
omegn gelogiforening (s.32), Grenland Steinhobby (s.33),
Mineralientage Munchen (s.36) .

• NORU RO'A TURMALIN • NOUK BlIf TURMALIN • BILOfR . BUKRlVfUfR •• 300 LfNKfR TIL .AMLfRf OG ORGANI£A.JONfR • GRAT/. BYTTfANNON.fR •TURMALIN.COM
RAUNHOLM TURMALIN DA
Tlf. 55 95 21 00 Faks 55 95 2099, E-post: R@TURMALIN.COM
2

FllIsspatk,ystalle,; 5 I/l/n, po kalkspat, 30 111m, og be,!k,ystall. FIIl/nsted Grelland. Samling Torgeir By.

Av

Frode Andersen (foto),
Trond Bergstrolll,
Alf Olav Larsen,
St;g Larsen,
Fred Ste;nar Non/rulII
Vegtraseen for E I8 i
rombeporfyr og basalt syd for
Hillestadkalderaen (medalkalisyenitt) har ikke gitt dehelt store mineralfunn. Men
det er funnet ganske mange
gode stuffer med kalsitt,kvarts, fluoritt, barytt,
prehnitt, heulanditt, albitt,
dolomitt og perimorfoser
etter laumontitt-krystaller.
Ogsa gedigent kobber,
kupritt, krysokoll, malakitt,
epidot, muskovitt-I M, stilbitt, anatas, pyritt og goethitt
er observert.
Kjeksrod
Ved sydenden av Hanekleivtunnelen, ved Kjeksmd i
Holmestrand, er det fun net
flere k:Jystaller av septerametyst etter at de forrige
artikler ble lIykket (Nordrum
et al. 1997a,b,c). Den storste
enkeltkrystallen var 15 cm
hoy og septeret 8 cm bredt.
Krystallen er i srerklasse denstorste som er funnet i denne
forekomsten.
VatnarSamlere har ogsa arbeidet
videre i apatittfunnet ved
Vatnar, og det er innsamlet
nytt og bedre materiale enn
tidligere, blant annet noen
fine matriksstuffer (Nordrum& Larsen 1999). Blanke,

Hel/landitt, 10111111, po kalkspal, 40 111m. Rogneslad. Trand
Bergstrom.

Kalkspat, 20 111m, og bergklystall med mikropyrift. Stucisflll1nelen.
"frond Bergs/r@m,

gjennomsiktige apatittkrystaller med sterk gulgmnn
farge er funnet i s10rrelse
opptil 1,8 cm. Enkelte av
krystallene har inneslutninger
av mikroskopiske, nalefonnete krystaller. Disse er enna
ikke identifisert. Kalsitt,kvarts, magnetitt, mikroklin,
brun glimmer, kloritt, epidot,
titanitt, anatas, pyritt og
goethitt er tidligere rapportert
fra forekomsten. Den brune
glimmeren er etter underso-

5kelse bestemt som flogopitt.
Pomse, sorte masser bestar
av magnetitt. Tavleformete,sortblanke krystaller opp til
0,7 cm er hematitt. Sort··
blanke, finkornete aggregaterer ogsa hematitt.
Lokenasen
Lokenasentunnelen er 650
m lang og loper hele vegen ialkalisyenitt (nordmarkitt).
Tidligere er regirin, mykkvarts, mikroklin, aragonit,me 110m de to tllnnelene, og isyd befinner vi oss i rombeporfyr, nrermere bestemt iden nedre del av RP ,. Tunnelen er gjennomskaret av en
stolTe breksjesone. I sondredel av tunnelen er det en
forkastningssone som folger
traseen et par kilometer. Det
finnes flere breksjer i omradel.

Kalkspat med kvarts og hellianditl. Valtersbargtunnelen,
Holmestrand.Samting Trand Bergstrom.

Fl/lsspat, 18111111, l11edjargekors, kalkspat, 65111111.
Samling Trond Bergstrom.

hyalitt, zirkon, pyritt, anatasog titanitt beskrevet fra nordenden av tunnelen (Nordrum
et al. 1997c). Foigende nye
drusemineraler er fun net:
Blyglans i krystaller opptil
0,4 cm, morkebrune sinkblende-krystaller opp til 0,2
cm, aggregate I' av mikrokrystaller av mmkeblaanatas, lyse-brune mikroklinkrystaller opp til 5x2,5 cm og
lysebla fluoritt i flaterike
krystaller (med kube og

dodekaederflater) opp til 0,8cm. Albitt er funnet i langprismatiske krystaller opp til
I,5xO, I cm, og gllibrun titanitt pa 0,5 cm er funnet pa
regirin. Det er fun net flere
fine stutTer med regirin.
Sauenlsen
I Sauerasentunnelen syd for
Lokenasen ble det ikke funnet drusemineraler. Denne
tunnelen er ogsa 650 m lang.
Et bergartskille gar i dalen

6

GrellandVed Island er det anlagt enny tilknytningsvei til Hvittingfoss, R315. Ved Grelland
er det et mindre, meget
drllserikt omrade. Bergarten
er her rombeportyr. Det er
funnet fllloritt i gule, delvis
klare kuber opptil 0,7 cm. De
sitter pa brune og hvite, opp
til 7 cm lange, skalenoedere
av kalsitt og pa klare, naleformete kvartskrystaller opp
til 2 cm. Balytt finnes som
IlVite bladformede aggregater
opp til 2 cm. Goethitt finnes
som innslutninger i sma
kvartskrystaller. Kvarts er
hovedmineralet i drusene.
Drusene er opp til 0,5 m i
tveITmal.
Stu3senStuasentunnelen gar hovedsakelig gjennom rombeporfyr
og er 1100 m lang. Den val'
relativt druserik. Hovedmineral i drusene val' kalsitl.
Variasjonen i krystallformer
val' stor.
Hvite romboedere opp til 4
cm fantes i nordenden
sammen med hvite, opp til
0,5xO,5xO,3 cm krystaller av

-,

,.~j

1.-

./

/'

t

. 'f
/

'8
~

J

h,

.
I

deiva

.... -.

-'- •J

SaJertls.
Lokenistunnelen••Illllnelen ... ~..... .
•~...
HIllesta

H;lnekleivlunnelen....t--........

BraUICKs bru

'/

"'.

;~. ~mnlia-'t_ ~......

rJ,.,....,........".".-.,!.~~..,::.~;;;'.

·~;·~t·-·'M•.,
Ny veglrasefor El8fra Kjeksrod i Holmelrand til Kopslad i Vale. Karlgrt/nnlag Stalens karlverk.
M.,,,,,~,,

I~'"

Fra brosjyre II/gill av SlateJls vegvesen, Vestfold.

barytt. Lenger inne i tunnelenval' det et 3 m langt
drusebelte med kalsittkrystaller opp til 15 em.
Disse val' brunlige pit overflaten. men Iys gule inni. Enkelte druser innholdt orangebrune, skjevt plateforJnede
singelkrystaller opptil 0,7 em
sammen med orange aggregater opp til 0,2 em av fluorittpit kvartskrystaller med
goethitt. Barytt forekommer
ogslt i lange tynne, vannklare
krystaller, opp til 1.7xO, I em.
sammen med kvarts og kalsitt. Pyritt ble fun net som
tynt belegg med mikrokrystaller pit kalsitt-krystalIeI'. Noen steder i tunnelenble det fun net barytt som
IlVite, smlt kulefollnede
aggregater pit kalkspat. I

noen druser ble barytt funnet
som et IlVitt, finkornet pulver
pit kvarts. Lenger mot sydenden av tunnelen ble drusene
renere og
kalsittskalenoederne hadde
en Iysegul farge. De opptrltdte sammen med bergkrystaller opptil I em og hvite,
platefollnede krystallaggregater av barytl.
Forskjreringen i sydenden
var ogslt srerdeles druserik.
Her fantes store, bllt aggregater av barytt som kjerne idrusene. Enkelte aggregater
mltlte opptil 10 em i diameter. BIIt enkeltkrystaller opp
til 2x2xO.8 em ble ogslt funnet.
Knattasen
Knattasentunnelen har sitt7

nordlige utlop i Lovalddalenog kommer i syd ut av Itsen
ost for Botne kirke. Heletunnelen med sine 1200 m
gltr igjennom rombeporfyr. I
forskjreringen i nord fantes
det et meget druserikt belte
pit over 100 m. Druser med
storrelse over I meter var det
flere aI', og de bar preg av It
ha vrert sterkt pavirket av
hydrotellnal aktivitet. De
fleste drusene inneholdt
kalsitt og kvarts. Kalsitt
hadde mange spesielle krystall-utviklinger. Utgangspunktet for mange var sekskantede prismer. men ogslt
romboedere og skalenoedere
var tilstede. Krystallene val'
av grMhvit farge og inntil 3
em i lengde. Kvarts forekom
i naleformete krystaller opp

Ka/kspat, 50111111, pa bergart med epidot.
Brekkekleivlunnelen.Samling frond Bergstrom.

Ka/kspat, 20 mm pa bergklystall med goetittbe/egg. Stllastllllne/en.
Samling Slig LW:'ientil 0,7 cm i store mengder.
Stuffene val' ofte gnistrende
blanke. Barytt forekommer
ogsa her i flere forskjellige
former. Enkelte aggregate I'
hadde tre forskjellige lag
over hverandre i uregelmessig kuleform opptil 8x5 cm idiameter, med farger iorange, hvitt og brunt. Andre
aggregate I' bestod av plateformede, hvite krystaller
inntil 2 cm. Bla frittstaende

enkeltkrystaller fantes opptil
5xO,7 cm pa druserom med
kvarts. Velutviklede, grahvite
singelkrystaller fantes ogsa.
Storrelsen pa disse val' opp til
4xO,9x 1,3 cm. Perimorfoser
av hvit, finkornet muscovitt1M etter laumontitt opptradte
pa kval1s. Muscovitt dannet
opp til I cm store skjelletter
etter laumontittens krystallform. Tilsvarende peri morfose etter baryttkrystaller ble

8ogsa funnet. Fluoritt forekom
som fantomkrystaller med
dodekaeders form i diameter
opp till cm. Den indre krystallen hadde en dyp fiolett
farge, mens den ytre val' gul.
Det gule, ytre laget val' etteppe sammensatt av sma
korn, som lett faller fra hverandre ved stot. Fluorittkrystallene opptradte pa
kalsitt. Enkelte gule, kubeformete krystaller ble ogsa
funnet.
Inne i tunnelen forekom det
druserike soner. Kalsittkrystaller ble funnet i mange
former, farger og storrelser.
Sammen med kalsitt opptradte barytt i langstrakte,
ferskenfargede plater pa opp
til 5,Ox2,0 cm. En del kalsittkrystaller opp til 10 cm val'
bygget opp av heksagonale
skiveformede krystaller pa
opp til 1,5xO,4 cm. De val'svakt orangebrune og ble
funnet sammen med kvartskrystaller.
[ forbindelse med en
breksjesone 250 m inn fra
nordenden av tunnelen dukket det opp et druse rom med
omlag 0,5xO,3 cm brunrosa
dolomittkrystaller pa bergkrystaller. Kvaliteten og
fargen minnet mye om stuffene fra Arkansas. Lenger
syd i tunnelen ble det funnet
kuleformete krystallaggregate I' av darligere kvalilet. Pyritt mikrokrystaller
opptradte sporadisk som
dryss pa kalsittkrystaller.
Omlag midt i tunellen ble det
funnet et hulrom med diskos-

formede, romboedriske, opp
til 6 cm store kalsittkrystaller. Fargen var m0rk
brun som felge av inneslutninger av jemmineraler.

Solum
Nord for Solumasen mer
Solum gard er det en dagskjrering. Her framkommer
blant annet bergartsgrensen
mellom rombeporfYr og
basalt. I den delen av skjreringen hvor rombeporfyr
forekommer, var det enkelte
druser med kalsitt, fluoritt og
kvarts. Kalsitt dannet opptil
6,5 cm lange, brune skalenoedere med en fettaktig
glans. Fluoritt hal' utviklet
flaterike krystaller med
oktaeder som hovedform pa
kalsitt. Krystallene er opp til
1,8 cm og har ofte et m0rkfiolett fargekors inne i ellers
blalige krystaller. Enkelte
krystaller gar over mot gmnn
farge. Det er ogsa fun net
bruddstykker av krystaller
som ma ha vrert over 6 cm, i
dyp gr0nn farge med en lynn,
m0l"kt fiolett sone. Kvarts
forekommer som opp ti I I cm
store bergkrystaller. Det ble
funnet kvartsperimorfoser
etter kalsittkrystaller (diskosformete krystaller opp til 6
cm i diameter). Anatas forekommer som mikro-krystalleri blrererom i rombeporfyr.
Bentsrud
En dagskjrering Jigger nadel' den gamle veien til
Solumasen pukkverk la.
Bergarten er basalt (B,). I

Pre/milt po epidol. Bi/debredde ca. 60 111111. Brekkek/eivlllnne/en.
San1ling Trond Bergs/rom.

Cupr;! , gedigen/ koppel; klysokolla og 10ul11on/ill.
Bildebredde 10 em. BrekkekleivllIImeJen. Sam ling Trond Bergs/rom.

skjreringen kan vi observere
flere basaltstr0mmer med
ulik tykkelse.
Prehnitt og laumontitt er devanligste drusemineralene.
Enkelte druser er helt fylt
med nesten massiv prehnitt.
Prehnitt forekommer ogsa
som gmnne kuler og som
hvite og gmnne perimorfoser
etter laumontillkrystaller opp
til 5 cm. Prehnittkulene er
egentlig krystallaggregater.

9

Disse kan ogsa danne stalagtiller som ligner pa
perimorfoser. Det er fun net
opp til 7 cm lange stalagtitter.
Perimorfosene danner oftest
klart avgrensede former som
hal' laumontittens krystallform. Spredd i bade denmassive og den klystalline
prehnitten fantes det gedigent
kobber samt malakitt og
krysokoll. Kobber fantes som
inntil 0,4 cm store aggrega-den sydlige delen av skjreringen forekom berglaystaller
inntil 5x 1,8 em sammen med
Iys grann prehn itt. Det ble
funnet et druserom med
prehnitt pavokst orangebrunemila"olaystaller av albitt.
Epidot forekom som el belegg av mikrolaystaller
pavokst bergarten i et druserom med diameter pa ea 1,5m. Drusa var for'lVrig fyllt
med hvite, opp til 5 em lange
prehnittperimorfoser etter
laumontittlaystaller i store
grupper

Pyrilt (mikro) po kalkspalkllbel: SllIoaI1ll1l1e1en.

Sanding Stig Larsen

FllIsspal po berglayslall. Bildebredde 3 cm. Grelland.

ter. Et blalig, metallaktig
kobbermineral, som 0,2 em
store aggregater, opptrildte
sammen med det gedigne
kobberet. Dette mineralet ertrolig eovellin. Malakitt og
krysokoll er funnet som
druseromsfyllinger og overtrekk pa prehn itt. Laumontitt
dannet oftedruseromstyllinger i forll1 av
viftefonnede krystallaggregater. Fylte druserom

som malte 30x20 em var
relativt vanlige i skjreringen.
Der hvor krystaller har hattplass til a utvikle seg, forekom enkeltkrystaller med
lengde inntil 5xO,8 em. Ogsa
andre zeolitter er funnel.
Stilbitt forekom som ensjeldenhel. Krystallene var
hvite og malte 0,5xO,2 em.
Heulanditt var tilstede ienkelte druserom som klare,ea 0.3 em store krystaller. I

10ReggesladRett est for Reggestad gard
ble det skutt ut en I m hey
skjrering. Basalten i denne
skjreringen var megel
druserik. Enkelte av drusene
var formet som lange mr. Hervar vi heldige og fant bunnen
av et slikt rar. Stuffen var
rund i omkrets, ea 25 em idiameter og dekket med klar
til svakt rosabrune
heulandittkrystaller opptil 1,8em. Sammen med heulanditt
opptrildte kortprismatiske
bergkrystaller inntil I em, og
prehnitt med en eplegmnn
farge i kulefonnede aggregater salt spredt rundt blandt deandre mineralene. Laumontitt
forekom som hvile, 0,5 em
store krystaller pavokst
kvarts.
Brekkekleiv (Valtersborg)
En stor forkastning i basalt
krysser veitraseen hundre
meter f0r det nordlige innslaget til Brekkekleivtunnelen

(Valtersborgtunnelen). Langs
forkastningen har det foregatl
noe hydrotennal aktivitel. Pa
sprekker ble det funnet
grenne, opp til 5 em brede
fluorittkrystaller med
oktaedrisk fonn. Krystallene
var overslmdd med mikrokrystaller av kvarts. Stuffer
opp til 70 x 50 em ble tatt ut.
Men materialet som kom
fram, var dessverre svrert
forvitret og derfor 0delagt
som samlerobjekt. I en sone
like ved ble det fun net ensingel, I em stor dodekaederkryslall av pyritl i en
klorittaktig masse. Kvartskrystaller opptil 4 em forekom ogsa i druserom i forbindelse med denne forkastningen. Enkelte, massive biter
av ametyst opp til 3 x 2 em
ble fun net sammen med gul,
massiv kalsitt.

I den nordlige forskjreringen til Brekkekleivtunnelen ble del fun net nydelige kalsitl-krystaller. Disse
fonnel heksagonale prismer
opp til 8 em. Krystallene var
klare inni, men hadde et mdt
goethittbelegg pa utsiden.
Laumontitt forekom med etgralig, finkomet kvartsovertrekk pa krystaller opp til
I em. R.0dbrune
albittkrystaller pi! opp til 0,4em pa kvarts dannetnydelige
stuffer.
Inne i selve tunnelen ble
det funnet mange druserom
med prehnitt i forskjellige
former og kvaliteter. Desto
lengre inn tunnelen ble dre-

Dolomill po bergk'J/slafl. Bildebredde ca. 8 em. Kl1oltaslul1nelel1.
Sanding Trond Bergstrom.

EpidolperimOlfoser Eller lauman/ill. Bildebredde ca, 4 em.

Brekkekleivtl'"l1elel'. Sam/ing Trond Bergs/rom.
vet, des to bedre kvalitet.
Lysegrenne prehnittperimorfoser etter laumontitt, opp til
4,5x I ,2 em, ble fun net iskinnende, blanke stuffer.
Gralige kvartsklystaller, opp
til 3x 1 em, var pavokst Iysgr0nn prehn itt, som igjen var
delvis dekket av et sekundrelt
belegg av sterkt gmnnbla
krysokoll. Kalsitt forekom iforskjellige former, somorange romboedere opp til 2IIem og skalenoedere opp til 8em.
Gedigent kobber opp til 0,4
em forekom i prehnitt
sammen med andre kobbermineraler. Cupritt var en av
de mest vanlige. Dette mineralet fantes som masser rundt
kobber og som omkring 0,1
em store mikrokrystaller.
Cupritt opptrAdte ogsa som
St0V langs komgrenser iomliggende

Gronn stitbi", laumonti" og Iys brun heulanditt po pre/mitt.
BlIdebredde ea. 4 em. Bentsrud. Sam/ing Trond Bergstrom.

etter laumontittkrystaller. De
dannet opp til 5 em lange
fingre med pavokst epidot pa
utsiden. Kalsitt ble funnet
som skalenoedere inntil 10
em med en form for trappevekst. Et druserom inneholdt
2xO,3 em lange, grit kvartskrystaller pavokst breksjefragmenter som val' dekket av
et tynt epidotlag.
Kvartskrystallene dannet
nydelige rosetter pa enkelte
stuffer. Mange estetiske
stuffer ble funnet.

Tillegg

Kalkspa/ po lIlikl'Ok/in. Bildebredde ca. 6 CIIl. Lokken"sen.
Samting Trond Belgstrom.

laumontittaggregater, somderved fikk en rodgul farge.
Rundt eupritten og det gedigne kobberet val' det en
gronnbla sone med krysokoll
og enkelte flekker med malakitt.
Epidot forekom som belegg
i druser de siste 150 meterne
for sydenden av tunnel en. I
en en kelt druse ble det funnet
diskosfonnede kalsittkrystaller pa opp til 7 em

direkte pavokst sidebergar1en. Sammen med
kalsitt forekom prehnitt som
perimorfoser etter
laumontittkJystaller i 1 em
lange fingre, med et belegg
av epidot pa utsiden. Gnistrende, blanke bergkrystaller
opp til 2 em dannet underlaget i drusa.
I tunnelutlopet pa sydsiden
fantes det flere druser med
Iysebrune albittperimorfoser

12

Langs E 18 ved Hallan i
Sande er det etter den forrige
beskrivelsen (Nordrum et al.
1997e) funnet fluoritt med
sterk gr011l1 farge. Krystaller
opptil 3,5 em med noe etsede
krystallflater er funnet
sammen med sma kvartskrystaller.
Ved Bardal i Sande forekommer det enkelte stedersma, uregelmessige, feltspatrike intrusjoner i rombeporfyren. I disse finnes det
pyrittkuber opp til 0,5 em istort antall. Pyritten er del vis
omvandlet til goethitt.
Nord for Hanekleivtunnelen i Sande gar traseen
igjennom flere lag med
rhyolitt. Disse lagene er
opptil to meter tykke og
inneholder stort settsferulittfels. Denne bergartenegner seg godt til sliping av
eaboehoner.

Takk
En takk til Henrik Heyerfor geologisk informasjon.
jor/sel/else side 14

Apa/ilt. FUl1l1s/ed Va/11m:

13

Kvarls pa epidot. Va/tersborglul1nelen, Holmestl'GIld.
Samling Trond BergslraJl1.
Kalkspat 10 em.

Knatlastlll1nelen.
Sam ling Trond Bergs/rem.
A.O. (1999b): Einige neue
Mineralfunde aus dem Gebiet
Drammen-Holmestrand in
NOfwegen. MineralienWelt
10, hefte 6, 1999, 57-61.
NORD RUM, F.S., LARSEN,
A.O., BERGSTROM, T &LARSEN, S. (1997b): Die
Zepteramethyste von Holme-

F'llIsspat, 1 em, po kalkspat.
Bildebl'edde 3,5 em.

Apalitt og magnetilt po kalkspat.
Va/11m:Klloltastunnelen. Samling Trand
Bergstrom.

Litteralur
GARMO, TT (1999):
Neufunde von Mineralien in
Norwegen 1998.
MineralienWelt 10, Heft 2,
46-48.
HEYER, H. (1967):
Rhombeporfyr-stratigrafi vest
for Holmestrand. Norges
Geologiske Undersokelse
255, 86-96.
NORDRUM, F.S., BERGSTROM, T, LARSEN, S. &LARSEN, A.O. (1997a):
Mineralfunn langs ny EI8 i
Drall1111en og Ilordre Vestfold.
Norsk BergverksmuseuITI
Skrift 12,40-43
NORDRUM, F.S. & LARSEN,
A.O. (1999a): Apatit aus derHillestad-Caldera, Holme-

strandlNofwegen.
MineralienWelt 10, hefte 5,55-56.
NORDRUM, F.S. & LARSEN,

14

strand. MineralienWelt 8,
Heft 4, 45-50.
NORDRUM, F.S., LARSEN, S.,
BERGSTROM, T & LARSEN,
A.O. (1997c): Mineralfunn i
Drammen og Nordre Vestfold. Stein 24, hefte 3, 102110.
OFTEDAHL, C. (1967):
Magmen-Entstehung nach
Lava-Stratigraphie illl
siidlichen Oslo-Gebiete.
Geol. Rundschau 57, 203218.
OFTEDAHL, C. & PETERSEN, lS. (1978): Guide to
excursion 6: Southern part of
the Oslo rift. The Vest foldvolcanic area. The Vestfold
lava plateau. Norges Geologiske Ulldersekeise 337, 163165.

Pre/mill perim01foser eller laumonNII.
Valtersborgll/l1nelen. Samling Trond Bergslrom.

Albill po bergklyslall. Bildebredde ca. 5
Brekkekleiv. Samling Trond Bergslrom.

Kalkspal po kvarls. Sluecislunnelen, Holmeslrand.
Samling Trond Bergslrom.

FI/lsspal po gaelillaverdekle bergklJ'slallel:
Bi/debredde ca. 4 em. SllIeosllllme/en.
Sanding Trond Bergstrom.

Kalkspal po /evarls. SluGslllnne/en.
Samling Trond Bergstrom.

15

fill.

CALCITE COLLECTORS PARADISE, II.

~

Ka!si/fslufffra Kj@rholf med noe pyriftn(i!el; 20 x 45 em.

Bill Morgenstern
1222 Fifth Street East
Fort Frances, Ontario P9A 1 V9 Canada
Folo STEINIghw

As a result of the strong company support
to preserve significant specimens, several
crystal lined caverns in the mine are preserved both for their intrinsic beauty and asplaces for occasional collecting by guided
guests. So it was that Lennart and I, guided by
Gunnar, had the rare opportunity to see andcollect some of the beautiful calcite clystals
in this mine.
After gearing up we hopped into a shuttle
vehicle with Gunnar and drove down themain ramp into the dark and somewhat dusty
mine. At our first stop we found anothervehicle with a hydraulic lift and enclosed
platfonn which would be used to help us
reach several caverns high on the walls andceiling. Soon all of our collecting gear andmy cameras were stowed and we were off tolook at the first calcite cavern at the 190
level.

At 190 we pulled up to a cavern in the sideof the drift where Gunnar instructed us tobring our collecting tools and wrapping material. On hands and knees we crawled into a
1.5 meter high tunnel strewn with blocks ofcalcite covered rock for a distance of 10-15
meters. Shining our head lamps around andtoward the ceiling, we were rewarded with an
awesome sight. Everywhere we looked wesaw incredible calcite sparkling in the light.
There were thin, hexagonal shaped white toalmost clear blades everywhere. They
covered other blocky, brownish coloredcalcite from just a few millimeters to 8-10
centimeters in size. Calcite grew on the walls.
Calcite grew on the blocks that had fallenfrom the ceiling. Calcite grew everywhere. In
places there where side passages that were
narrow and then widened going up to theceiling 3-4 meters above. Here the calcite
stuck out in knobs from the walls and could
be collected carefully without damaging theexquisite blades. The floor was littered withshards of broken crystals from falls or
previous collecting.
We spent about an hour here savoring thebeauty of the cavern and carefully collecting

16

ped the support pads and said look up. We
did, and above we saw another level with adrift parallel to the face. Lennart and I got
into the bucket and were hoisted to the level
above where we crawled out and waited for
Gunnar to come up and join us.

specimens before Gunnar said it was time topack our treasures and move on to the next
spot. Lennart and I wrapped while Gunnar
crawled back and forth from the cavern with afragile specimen in each hand. Once we wereback to the transport vehicle each piece wascarefully stowed in boxes to be washed andsorted topside. One large plate that Lennart
collected was truly a fine piece weighing
about 6-8 kilos and measuring perhaps 40
centimeters across. It was covered with 3
generations of calcite starting withscalenohedrons protruding through blocky
brownish calcite coated with many wafer thinwhite hexagonal blades. This piece now rests
proudly in the collection of Dennis Holmberg
in Kiruna, Sweden.
Our next stop took only a few minutes ofdriving down the drift. Here we found anothertunnel leading to a large calcite cavern. At
this location we would only look and take a
few pictures as collecting was not allowed.
The entrance in the side of the drift lead to atunnel, this time a bit larger than the first,
which we walked for about 15 meters. Onceinside it was easy to stand and walk to theback wall after squeezing past a large block inthe tunnel. At the back wall we gazed in awe
at massive nailhead calcite to 20 centimetersacross. The walls and ceiling of this cavern
were literally made of crystals packed side byside and piled on each other. Most were alight milky grey color and sparkled in thelight from our head lamps while some were
coated with a bit of black caused by diesel
exhaust in the mine. This cavern was one of
the first discovered and is used as anunderground museum where collecting is notallowed.
After looking around for a few minutes andtaking a several pictures we moved on fromthe calcite cave to our next stop in a different
part of the mine. This time Gunnar backed
the transport up to the face of the drift, drop-This drift was huge with perhaps 10 meter
ceilings and other side drifts branching off inseveral places. Following Gunnar, we soon
arrived at another cavern with bluishchalcedony covering the walls, looking every
bit like large dripping stalactites or frozen
light blue ice. It was obvious that other hadcollected here as the floor was full of pieces
broken from the wall. We enjoyed this different view and took a few minutes to collectseveral pieces of the blue chalcedony. When
scrubbed up later, the bluish grey coating ofdiesel exhaust disappeared to yield someinteresting and unique specimens.
Time was moving and we needed to moveon to the next stop in a different part of themine. After returning to our transport, Gunnar
drove us through the mine and showed us
several other spots with known collecting
potential. Finally he pulled alongside the wallin a drift, stopped the transport, and said thiswas the place. We got out, looked at the wall
and wondered where we would collect. At
this point Gunnar pointed to the ceiling withhis light and we could see a 2 meter opening
high above.
This was our next collecting spot and aninteresting one it was. The opening in theceiling was reached by extending the boom to
its full height and swinging it carefully inplace with the three of us in the bucket. Gunnar has done this many times and hisplacement was perfect. At the top we looked
into a cavern sloping gently upward into theceiling. Here the walls were glistening withfine iridescent marcasite and nice light honeycolored calcite, beautiful combination pieces.

17quickly when one is doing something that they
truly enjoy.
On the way to our final collecting spot westopped so Gunnar could look over the new
blast area. Here we saw light champagne
colored calcite in blocky crystal habits stuck to
the walls and in rock crevices in the fresh blast
area. As much as we wanted to pick at thewalls, we could only gather a few crystals
from safe places on the floor since the blast
area had not yet been cleaned up or barred
down. The potential was high in this spot andI'm sure that Gunnar now has some fine pieces
from this new location.
SllIfffra falllomdrllsa, J3 x J4 em.
Merkel detalj pit Ilesle side.

To reach the specimens and collect it wasnecessary to step from the rail into thecavern which, it turned out, joined anotherdrift through this ceiling passageway. Onceinside it was possible to carefully collectplates of marcasite with calcite as second
growth material on top of the original calcite
matrix.
Being that I am the recipient of a hip
replacement and do not have extended
movement in certain situations, I waited in
the bucket while Gunnar and Lennart
collected this location. In 30 minutes they
returned to hand me wonderful specimens ofiridescent marcasite, some covered withperfect honey calcite and others solely
marcasite plates. These specimens were
carefully wrapped and placed on the floor of
the bucket for our descent.
Once down, we were told that we had time
for only one more spot but that we wouldstop briefly to check out a new blast on theway. As we headed out I glanced at mywatch and found that we had been at this forabout four hours. Strange how time passes so

Arriving at our final collecting spot we
observed an open cleft in the wall with a ladder leading up to the cleft. Here would befound the fine clear greyish hexagonal andwhite disc shaped calcite seen at the show in
Eidsfoss. While Lennart climbed the ladderand entered the cleft to collect, Gunnar and I
took a ride in the bucket to the walls andceiling above. Once there I looked in awe at awall of gray mud from which protruded
exquisite white calcite discs and water clear
hexagonal nailhead crystals. The wall andceiling were literally a mass of crystal, loose
and waiting to be picked. Some were perfect,
some showed damage but it was amazing tojust reach out from the bucket and help
yourself to these flowers of the dark. With
water dripping from the ceiling Gunnar and I
could clean and selected singles and clusters tojoin the other specimens waiting below.
All too soon it was time to ride the bucket
down to the floor, check on Lennart, and wrap
our treasures for the ride to the top. Gunnar
had promised and truly delivered a fine time
touring and collecting in the Dalen/Kjorholt
Mine.
As we parked the bucket transport andloaded our gear, specimen boxes and mycameras back into the shuttle bus I looked at18

my watch again tofind that what had
seemed like mere
minutes had in fact
been a 5 hour and 45
minute adventure
underground. In theland of the midnight
sun it was still
daylight as weloaded our boxes of
specimens into
Lennart's bus andcleaned up before
joining Gunnar at his
home for a fine mealof specially preparedsandwiches anddeserts.
K'J'slallel ved pila fatograferl fra 10 IIlike vinklel: Foto Iii hoyre er spei/vendl.
Time was moving
Her sees pyrillbeleggel pafanlolllellydelig. Legg ellers lIIerke al
too quickly but wefanlolllklystallet gar helt opp Iii spissen av del ylre k,yslallet.
still had a look atGunnar's cases ofcalcite and other minerals. These specimens
to midnight and we still had several hours of
are absolutely superb and could grace thedriving to get us closer to our early morningfinest museum collections any where and takerendezvous with Einar Odegard the following
a back seat to none. Over the 18 years that heday.
has collected, Gunnar has amassed awonderful collection of calcite and other
With heart fell thanks we shook hands withminerals from the Dalen/Kjorholt Mine for
Gunnar Jenssen with the hope and promise to
the on site NORCEM displays, the mineral
return again some day for yet another advenmuseums in Kongsberg and Oslo, and for histure in Brevik's Dalen/Kjorholt Mine. Now it
personal collection. Gunnar specializes in
was north to Oslo and a new adventure in our
calcite twins and phantoms with all calcite
mineral meanderings.
law twins being represented in his collection
from this mine. His taste in minerals andVi valgl a ikke overselle denne del 2 av Bill
specimens are impeccable.
Ms skandinaviabesok. De av vare lesere SOIll
har 1II0tforeslillinger Iii en slik praksis, beslIIelde ifi·a. flvis vi ikke 1II0llar innvendinger
After studying each specimen with wide
eyed appreciation it was hard to pick a
kan vi godl lenke oss a jorlsette lIIed delle.
favorite since each piece in the well lit cases
Bill vii gjerne ha kontakt med STEINs lesere
was perfect in evelY way, color, habit, andpa;: emp@fort-frances.lakeheadu.ca
aesthetics. I had hoped to photograph some ofg/nvlred.
Gunnar's fine collection for others to see buttime was at a premium. II was drawing close

19

I SKAPET TIL
000
NAUSHELLER
F/lIsspal og kvarls Fa
Fjeelo/andsllinnelen.

slallel veier over eft

Nei, na har jeg sokt overalt, uten
resulta!. Et elektronisk bilde sam jegbare har sett pa dataskjermen, bildet
av Odd ved siden av glassmontren igangen er ikke a finne igjen. Det er
vel slettet og ute av saga? Det filr bli
en annen gang, am det skulle dukke
opp. Her er noe av skapets innhold.
Et lite noksa tilfeldig utvalg, for20

tpidot. Sk~i i )015le,.

slik; delle rar vrere en liten feriepreget introduksjon til et portrell av Odd Naustheller. Sa
rar vi ta resten nar jeg skal bort a hente bunaden nar det lir litt utpa hosten? Og kaka val'na god da.

egentlig val' det slik at de fleste av stuffene
hadde fortjent a komme pa trykk, hver isrer.
For det er godt volum og tildels ekstraordinrer
kvalitet pa det Odd hal' hentet ut fra Ii og nut,
samt berget fra fortapelsen rundt om i tunnelene i Sogn og Fjordane. Men la oss da si det

ghw. Jato samme

NORSK STEINSENTERSTRANDGATEN, 4950 RIS0R. TLF. 3715 00 96 FAX. 3715 20 22
SMYKKEFATNINGER EKTE
OG UEKTE
CABOCHONER OG TROMLETSTEIN I MANGE TYPER OG
STORRELSERFERDIGE SMYKKERGAVEARTIKLERKLEBERSTEINSARTIKLER
ETC. ETC.
ENGROS

VI SENDEROVER HELE LANDET

STEINSLIPERUTSTYRGEOLOGIVERKTOYUV-LAMPER
FOLDEESKERVERKTOY
RAsTEIN
BOKER
TROMLEMASKINER
ETC. ETC.
DETALJASAK ART~S0NDRE ASAK, 1923 S0RUM. TLF. 63820492.
VELKOMMEN TIL "STEINHUSET»

Til deg som er «steingal.» Du er velkommen til et fantastisk «Steinhus». en av Norges
st0rste steinbutikker. Vi har et meget stort utvalg i mineraler, healingsteiner og smykker
av egen design. Vi har ogsa trommelstein, krystaller, spisser og gaveartikler.
Vi har Norges st0rste utvalg i slepne edelstener. Kom og bes0k oss !
Messepriser har vi hele aret.
Vi holder til 25 km fra Oslo nord bygrense. Ring for n89rmere info.
Apningstider: Torsdag og fredag 11-18. L0rdag 11-16.

21

Fa side 3·t pent stykKe "ratt" koboltylass J) d n fnr spe iell!
2tter en raskt bringebrerplukketur, aldri sett,a mye brer, oppunder Norefjell ble det en liten
stopp i Gulsvik ved K",deren, for a kikke litt pa
tipphaugen ved anlegget der NSB forbedrer sporet. Og du verden sa mye vakre granater. Oet var

neraler. En spe
sa sa tint vmr v
badestranda v l~meter bredt k
er

22

23

KOPPARBERGMESSA

17. -18. JUNI 2000
av Roy Kristiansen
Det er et ullrykk som heter:"Du far bare en sjanse til agjere et godt fersteinntrykk".
Derfor er det kanskje av interesse a referere hvordan undertegnede opplevde Kopparbergmessa for aller ferste gang, - i
ar 2000.

PakisfGnske og ajghanske mineraler

Mine grunner for beseket var felgende :- Primrert for a hente en pakke med mineraler
fra Russland jeg hadde ventet pa i lengre tid,
men som na ble brakt med "kurer" av enrussisk mineralhandler.
- Treffe Professor Carlo M. Gramaccioli fra
universitetet i Milano som jeg har hall kontakt med i f1ere ar, blant almet i forbindelse
med Scandium-mineralisering.
- Treffe "gamle" svenske amalerer og profesjonelle, og nordmenn se1vsagt!
- FA et inntrykk av hvordan en slik messe er,
og muligens finne mineraler en selv er interessert i.
Og hva ble sa resultatet av denne opplevelsen? I utgangspunktet har vi aile en forventning til noe som skal finne sted, enten det na
er en feriereise, utstilling, konsel1 eller lignende, og da vii vi jo at opplevelsen skalsvare til forventningen.
Det er en formel som viser delle, det vii si:
Opplevelse = I Er opplevelsen < I blir man
selvsagt skuffel.
Forventning
Sa det gjelder a ikke ha en for oppskrudd
forventning til opplevelsen!
I aile fall - for meg svarte opplevelsen til
forventningen, bortsell fra at det var en noe

kald opplevelse for aile sammen, idet det
faktisk var rim i gresset tidlig lerdag morgen!
DET kunne vi ikke gjere noe med.
Egil Hollund (forevrig en gammel arbeidskollega) fra Sarpsborg og jeg dro bortover tidlig
lerdags morgen, og Egil hadde i utgangspunktet anbefalt at vi innkval1erte pa Bangbro
Herregard, straks utenfor Kopparberg. Forevrig en prektig gard med et stilfullt interierog en fin atmosfrere.
Nets Kopparbergmesse var den 24. i rekken
siden ferste a'Tangementet 1976. Hele "markedsplassen" er nrermest for et bygdetun aregne, og boder og stands gar nesten i elt med
naturen, med inns lag av store asketrrer langs
bodene, og granskog i bakgrunnen. oen fa
gamle bygninger, samt en lave utgjer bebyggelsen.
Nar det gjelder "messegeneralen" selv Ingemar Johansson - kan dere selv lese om
ham i STEIN (nr.3/99).
Fersteinntrykket var en dominans av mye"juggel", bearbeidet, slipte og monterte stein,noe jeg personlig ikke har sans for. Men har
folk glede av det, sa bevares ..... Men fersterunden ga ogsa overblikk over hva man kunne
finne av ubearbeidet materiaIe, - lllineralstuffer! Her var jo, for ekselllpe et storl utvalg
i pakistanske og afghanske mineraler, llled
24

Gunnar Roode og Harald Folvik

mye lose krystaller og stuffer av
akvamariner, kunzitter, rosa beryller, lazulitterm.m., med priseI' for enhver lommebok, dedyreste stuffene av kunzitt helt oppe i OM
3000. Lose akvamarinkrystaller til 20kr./gramval' slettes ikke ille, og plukket med meg noen
krystaller med inneslutninger av et mineraljeg enna ikke hal' bestemt.
Ellers val' min russiske "kurer" Misha pa
plass, og overrakte meg en pakke fra en russisk byttekontakt - en pakke jeg hal' ventet pa
i nesten to ar! De hal' fortsatt sine problemer
disse russerne. Ellers hadde Misha en rekke
sjeldne russiske mineraler, blant annet
berylliummineralet roggianitt, men med urimelige mieromountpriser. Her val' og det nyemineralet xenotim-(Yb) fra Kola, men i typematerialet fra Kanada beskrives mineralet
som 20 - 50 mikron store inneslutninger i
muskovitt' Og om de hal' funnet det pa Kola,sku lie jeg i hvertfall ville ha en skikkelig
dokumentasjon/analyse. Prisen val' jo ogsa
meget hoy.
Ellers hadde han bismutokolumbitt i matrix
til ea.700 kr. (et ytterst sjeldent mineral, om
det val' riktig l ), og flotte 3- 4 em store lose
krystaller av plumbomikrolitt til OM 100.
Under min vandring traffjeg flere kjente
fjes, som Bjorn Holt, Thor Sorlie, Harald
Folvik, Gunnar Raade, Hans Jorgen Berg,
Hans Christian Olsen og andre. Og det ble endel mineralprat.
Senere hadde jeg fornoyelsen av treffe flere
svensker jeg tidligere bare hadde snakket med

Fro bodene.

pa telefon eller pr. epost, nemlig Lasse
Gustafsson, - en av Sveriges fremste amatorer(se STEIN nr.2/00 s.14-16) -, Bertil Otter,
Jorgen Langhof og Johan Kjellman, de to siste
profesjonelle. Bertil hadde fOl"0vrig et godt
utvalg av yttriumkarbosilikatet iimoriitt (seSTEIN nr.I/93 s.7) fra Askagen, samt flere
stuffer med thortveititt fra SVENSKE forekomster (Langhof 1996). Jorgen ( na iLangban), - som jeg hadde truffet tidligere pa
Kongsberg. Han hal' nylig skrevet en lengre
artikkel om ehiavennitt fra den kjente Ut6pegmatitten i Stoekholmstraktene (Langhof et al.
2000). Johan jobber for tiden med ferguson ittel' og na;rbeslektede mineraler. Per Nysten,som jeg hal' hatt mye telefonisk kontakt med,val' dessverre i Finland pa den her tiden.
Omsider ftkk jeg ogsa fornoyelsen av a moteprofessor
Gramaeeioli,
typisk italiensk, bacte
utseendemessig og med etstort ordforbruk! Og vi
pratet om
sjeldne jordartersmilleraler,seandiummi Ileral iserill-gel', om enkelte amato-

25

Fra " smykkestensavdelingen" ilcIven.

Fra venslre:
Karsten Gaeth og Carlo M. GramQcciolirers og profesjonelles ufine adferdsmonster
osv. - Forovrig en ganske fargerik og fort1oyelig person!
Flere svenske mineralhandlere hadde bra
utvalg i det sjeldne mineralet jinshajiangitt fra
Norra Karr i Sverige (se STEIN nr.2/99), tidligere bare kjent fra typelokaliteten i Kina.
En finsk handler hadde mye stuffer med
Umgban-mineraler, men tviler pa om alt var
riktig bestemt. Enkelte andre hadde klart
feilstavede mineralnavn og/eller lokalitetsnavn, eller varietetsnavn som overhode ikke
horer hjemme i mineralogisk litteratur i dag.
Sa inne imellom apenbarer det seg klart manglende kunnskaper om mineraler.
Senere, mot kvelden, som forovrig ble
svrert plagsom med masse stikkende knott -,ble det avholdt mineralauksjon, som etter min
mening, var mer fort1oyelse enn serios.
Senere ble jeg kjent med en svenske som
hadde mange vakre fasettel1e mineraler:

akvamariner, heliodorer, rubiner, turmaliner,

smaragder, roykkvartser, spineller og mye
mer. Jeg ble svak for noen av dem, og sikret
meg et parI
Sondagen opprant med en sti lie frokost pa
balkongen pa Bangbro Herregard, litt kjolig,
men solskinn og vakker natur rundt oss.
Det ble tid til et par timer pa messa for vi
ble avbrutt av regnvrer og begynte a tenke pa
hjemveien. Litt mer titting omkring ble det
uten de store "apenbaringene", for vi tok
avskjed med Kopparberg for denne gang.
Vii jeg sa vende tilbake neste ar eller senere? Neppe bare pa grunn av mineralene, men
kanskje mest for den sosiale delen, godt
parret med faglig samtaler med trivelige innog utlendinger, bade amatorer og profesjonelle.
Referanser.
Kristiansen, R. 1993. Thalenittliknende mineraler
fra Askagen, Sverige. STEIN, 20 (1):7-8,58-60.
Langhof, J. 1996. Thortveitites from granitic NYF
pegmatites in Sweden. OFF, 118: A54
Langhof, J. et al. 2000. Chiavennite and zoned
genthelvite-helvite as late-stage minerals of theProterozoic LCT pegmatites at Uta, Stockholm,
Sweden. OFF, 122: 207-212
Strand, U. t 999. Nytt mineral fOr Sverige. STEIN,
26 (2):38-39
Thorin, L. 1999. Portrattet: Ingemar Johansson.
STEIN, 26 (3): I 8-20
Thorin, L. 1999. Portralttet: Lasse Oustafsson.
STEIN. 27 (2):14-16

26

EIDSFOSS 2000
Teksl ogfOlo g/nv

To tunnaliner den til venstre, elbaitten
8mm, tilharte* den nye lederen i Norske
amatargeologers sammenslutning, Knut
Edvard Larsen, i mdrutet skjorte og en

mering i mA. Denne observataren val' bare ti Istede kOlt tid
pa fredag. Og fikk saledes
ikke sett det "svrert interessante smasnusket" sam dukket
opp under treffet. Farelapig
kan meldes at deltakere/utstillere undertegnede hal' snakket
med i elterkant, val' svrelt
fOfllayd, bade med delarrangementsmessige , detsosiale og "utbyttet".

*Na er den min.
schorl 35 mm, lilharende den
avtroppende formannen Hans Vidar
Ellingsen, far sta som el tegn pa hvordan samlere kom til Eidsfoss for amates over en stuff. Og jeg kunne
konstalere at de sam sa ,mange andre
utvekslet sma og store stuffer. Slantannel overstaende sam kom henholdsvis fra Tsavafara, Sanatanydalen,
Madagskar og Namibia.
Eidsfosshelgen val' i ar sam ifjor
velsignet med srerlig godt vrer. Vi vii
komme tilbake med en fyldig oppsum-27Del hender vi fOranonyme inn/egg
Ii/ denne spa/len.
De Ilykker vi ikke.
Inn/egg kan vcere
1/signerle,men
redaksjonenItail1nsendernes
navlI. /red.

bli fulgt.
Aksjekapilalen er ikke tapt. Selskapet driver
ikke pa kreditors bekostning, og er f01gelig heller ikke konkurs.
'Bladet STEIN har ulvilsomt en anstrengt
drifts0konomi og trenger 0kning av inntektsgrunnlaget i lillegg til en bedret kapitalbase.
Fremfor alt ma foreningene bli flinkere til abetaIe sine forpliktelser i tide samt ogsa a sl0tle
bladet 0konomisk pa andre mater.
'Generalforsamlingen i Magasinel STEIN AS
har gitt styret fullmakt Iii a forberede en emisjon av nye aksjer for a 0ke aksjekapitalen. Det
hjelper imidlertid ikke med kapitalforh0yelse
alene, ogsa driftsinntektene ma 0kes. Bare portoutgiftene alene 0ker betraktelig ar om annet.
Styret i Magasinet STEIN AS har tatt skritt fora gjennomf0re de tillakene SOI11 er nedvendige,og ber om foreningenes stelte i det videre arbeide.
·Landsstyret i NAGS har vedtatt a selge seg
ned fra 70 % til 51 % av aksjekapitalen. Tilbud
til gamle og nye aksjonrerer gar ut, med det ferste. De frigjorte midlene vii NAGS skyte inn iform av nytegning ved kapitalforh0yelsen som
blir forberedt av slyrel i STEIN.
·Administrasjonen i magasinet STEIN AS harlalt seg bemerkningene fra revisor ad notam,
og har lagt om rutinene i henhold til disse.

ma

Svar til Hakon Johnsen, Sandnes
Steinklubb (STEIN 2/2000)
NAGS Landsmote. Forslag til vedtektsendringer·De forslag som var kommet inn fikk en grundig og demokratisk behandling pa landsm0tel,
punkt for punkt, slik landsm01et vedtok etter at
misforstaelsen med utsendelsen var ryddet av
velen.

·Det fremgar av referatet annel sted i bladelat samtlige forslag fall med unnlak av ett punkt.
·Det er prisverdig at medlemmene bryr seg
0111 NAGS og sender inn forslag. Disse ma imidlertid vrere av en fonnell ryddig kvalitet som
tillater ordentlig behandling. De forslag som
forela blandel sammen NAGS's og Magasinet
STEIN AS sine vedlekter og formelle roller pa
en uakseptabel mate.
Generalforsumling i Magusinet STEIN AS.
'Selskapet kom igang etter godkjenning fra
Bmnn0ysundregistrene i august 1999. De fleste
med god vilje vii forsta at vi fikk avholdt bareto styrem0ter frem til generalforsamlingen.
·A holde styrem01er er ikke gratis sa lenge
styremedlemmene kommer fra foreninger som
er spredd i geografien. Vi ma spare litt pa defonnelle styrem0tene slik at det blir penger igjen
til a gi ut de planlagte nUl11re av bladet.
·1 de fleste nystartede selskaper danner den
innskulte aksjekapitalen ogsa driftsmidlene,
evenluelt i tiIIegg til lanekapital eller kreditter.
STEIN har ikke Ian og belaler utgivelsene etter
1lYert. F01gende kan faslslas:
Pr. 21.07.00 har selskupet en egenkapital pa
kr. 177 884. Pa konto star det penger som er
tilstrekkelige til a gi ut arets to siste numre.
Utgivelsene lilpasses del budsjettel SOI11 administrasjonen har lagt frem, og budsjettet vii

Rcdaktorcns kommcntar.

.Fremgangsmaten ved dannelsen av selskapet
ble dmftet under landsm0tet. Dannelsen av el
aksjeselskap var et ultimativt krav fra redakt0reno Del er ingen tvil om at NAGS har forholdt
seg fonnelt korrekt f0r, under og etter stiftelsen, ogsa 0konomisk innenfor de rammer som
NAGSs 0konomi lillater. Dette var ogsa redakt0ren enig i-under landsm0let.
·Redakl0rens ettersleng er derfor mol bedre
vitende og ma bare belegnes som utidig og impertinent. NAGS og STEIN er gjensidig avhengige av hverandre. Den slags diskusjon som det
legges opp til er Iii skade for begge parter.
Hans Vidal' Ellingsen
Tidligere formaml i NAGS,
StyrefOrl1lann i Magasinet STEIN AS

28

Gjenganger eller blindgjenger...

Over stokk og stein

SMA. oeD Oc.c•• _._.oo•.cu_SlEIN

STEIN OG USTEIN I DAGLIGSKRIFT Frainlemkrangeltilsamlingomdegodevelgenaker1
Wallraffing, stein herer til.....

Vi har hatt yare mistanker.....

Norge

HUSET ER EN 125 AR GAMMEL IDYLL over tre et<lsjcr.
Tr.lppcnc ag- '-Olllll1elle <-'I' f~.. ll III cd stein. \Vallr'lll" cr
en lidcllskapclig SlcinS:lllll<:r. Pa gnl\'cl i arbcidsl"OfllIllet SI'lI' l.'n skulptllr han hal" IageL I)cn hest.II' a," ti
Slllil stcinl:r lester pa toppell ;1\' en ,ncler hoyc. dansendc-' IlH:talhnldl."r. 1.'IIlg"s \"l:ggCIlC cr l.l<.:l hyllcl" llled
hoker. stein 0g' tn.:l'ig1.II'I.·'· og- ~'1.HJchildcl· rra A,i·ika. Pa
sk,-j,ochor"dct sta)" (:11 skri"clnaskin ;IV 1l1CI-kct Tbq:>c-

eren
teIn
.
rd.S
9
~

do.

"=,,.--------

Mer Wallraff ......

Lepl .......
'b'

Norsk steinras.,o.-'."C..

- Del troddc jcg ;Illlli/ nvlig V' , . . ,tike r kl.
.TV-k"' I 1,11 .~ltt-' ell 11)' I:>oli . ~ISS(.', poplilisrenc,
dcr
SOIl1 I ~11
AI bl"
anSl11.1 t::r del C'ne-Slc
c cr.
llI'skllllH..lelrHtcr I.
er ellkle. Den sos',1 I, . d' ". ~osnlllb-'"SlllodclJcnc
Sehl'u 1
1. ,1 <: lr,l I!'!/Oll CI' bone fnl polilikkell(. er l.T ell l cl11okr'nisk,.
.
rikk virkcr til' ,- b.,' , popu ISl. l11cn hans poli.1 or cree e gnlnncn for den f: .,.
pul!sten. fo l' cn t)'sk Haider. Fn s
k'. ,II Igc ,->0-- Uten fossen ville ikke <odet
stIlle rom. bUtt det stille rom
Vi vii f~ frem kontrastene ;norsk natur. Fra dype /jorderog h~ye fosser til stillheten i/jellet. Fossen og rommet er la- J\~e1t2JingCI' vi vanskl.'lig kan ,-orc~riil~o~s:lt~a';;c~loOlllget av kunstneren Marianne Ig. r ilV angsl"<.'n kOIl 1111 l.'I' "ol)cr . f:.
,.el nlll_
P~l oll:>JI!,.""lII·CIl, dCIl
Heske. Hun har videofilmet et sl(;''rk<.' nlal1n.
stemras, forstl2lrret 2,25 millioo_.1"

ner gan2'p.r nO' h"on" M~4. ,,Erkjennelsen • borti Scha"en
KRISTOPHER SCHAU Sl']" pa Sl:g" scI\- som l'n dUlll, hit og- \'i!iclos

Akk ja........
~ennom dyktig ingen-i"Im<unst, men vel s~ megettakket vrere en t~ff hrer av
rallare, som p~ det meste
talte 5-6000 mann.
Som de slet! Med feisel og
h~ndbor. med trilleb~r og
slegge og spade. Bit for bit
beseiret de gr~stein og granitt. FilJrst for ~ bygge denn~dvendige anleggsveien. s~for ~ f~ selve banen frem.

f~T I!lCIl ;l1nhi.~il1ncr 0g" rnlllliidsplalll:r. i\lag-asinct rul~rtl' 11;1111
Cil 11c1lbg- fill' a sc om !l;ln \"istl' 110Cl1 tcg-11 pa illtdligclls og CI1g;lsjemcnt.
- .kg er dum. Fu 11lIIldre proSl'l1t StCilldulll. :\l'stl'n tilhakl'St;Il'lldc nar lIL-t gicldl']" intcligl·I1S. Dcl l·r.in nol' g;111 11;11' l'1I I~T
P:IIll'stell tt'l,tti ikkl' klarer';1 plassl']"c Costa Rica pa brtct. Ikkl'h:l]"l' klartl' .il'g dl't ikkl'. jcg p1a.~scnl· del sa titllstelldig. lot;llt!i.'i1. Spor ml'g Olll ll\"llT .-\dr;;ltl'r!l;I\"l·lliggt:r - jq..:- hal' ikke pl'i~ling. Ikke dell ticrnc..·stl' andsl'.

"Karate"· STEINs eterorgan NRK P3. Lytt!...
0111 al de treng:<..'r aUt..' timcr SO\'11 Iwcr for ;l fllllgcrc
optimalt, I lIag h.lI· de r-.m ~ill timcr til S;lll1l1~cn. Derfor cr r\lcks.ulllcr litt lllaimodig ('Her a lorbcredc«K'lraIC~. som hq.,"ynncr Olll nm.'n minUltcr.

Forspillt..........

Om larvikitt~ ~:~~::;,~~::~~~~~~:;,~

Slettho'l'Tl ptll

h0yt nlvA.

Ny k.up .... u.n.kk""u>ls.'I

Ligg unna mine, Grete....

~te nkeIig

Det er beroligende ndr nreringsmi-'-'<.:1'"~:;::~',I,:::~:~:"";nl.~:-::~:'h:,.t;:.i;~,~;~;'-t 'I:~~,;1;"I"II'~j~::j~,I~~~':::II::,;';:~~:'~::;:i~;'::~~';:I~';:::::::~i~';'~~k:.:.~":;~~~::~..li\'r': r~-'I~~~:[~:,I:~:

ir..
"i

nister Grete Knudsen forsikrer at.. alle steiner vil bli snudd.., hvis Kjell
Inge R0kkes kjj2lp av Kv::erner-ak.
sjer «bHr en sak Som rna behandles
tt
e er ervervsloven», det vii si hvis..M

I>I'· kk"ik"". 1,,, ...,, ,,,. ,-"..k"".. r:-.,.
~I'''''' .....~:!<' ~"h'<~ •· .. lk,,"t1I1 ...."..I...

R~kke ~ker sin eierandel til en tr'"29£/1 dejlig hvid klitfi'a Anhatt

SAND - GRUS OG MEGET ANDET
Tekst og mikrofotos afGuri
Mazanti-Andersen
Sand er noget vi aile kender til - i store mrengder eller
mere sparsomt - men det
findes over hele jorden, og
det er vigtigt i dagligdagenfra stobning i beton til fremstilling af glas. Nogle mennesker elsker at ga i blodt
sand, andre hader at ra sandmellem treerne.
Sand bestar af korn pa 0,06
- 2 111m. Er kornene st0rre,

kaldes de for grus, og er demindre, kaldes det for silteller ler, men det er ikke
alene strandsand, som harinteresse, ogsa sand inde i
landet fOitreller meget.
Sand er et af de mest
almindelige elementer pajordens overflade og ogsa en
af de mest varierede. Nar vi
lader en handfuld sand sive
ned mellem fingrene, ser vi etmateriale som bestar af millioner af ars geologisk histone.
Det meste sand starter ibjergomrader.
Nedbrydningen sker i frost
og vanne, og der opstar
ganske sma revner, somlangsomt bli ver storre, og

30plantevrekster sender deres
mdder ind, indtrrengende
vand fryser og sprrenger lidt
mere. Sma stykker falder af
og bliver skyliet nedad af
vand, det er starten pa sand.
Sand er smukt, mystisk og
utrolig forskelligt. Det varierer i farver, i kornst01Telse
og i fonner. Noget sandsynger ligefrem, nar vandet
skylier op pa stranden. Sand
kan vrere Iyst og let eller
morkt og tungt, og noget
sand er dannet af skaller og
koraller.
En af myterne om det atOmkring oell Anhalt i Kallegat
er derfimdet en deltungsand,ag det kall afte ses i bllgtede
morke striber po strande11. I
tungsandfindes mineraler SOI11
zirkon, titan, thorium IJUll., oglIag/e af dem har betydnillg forden hojtekn%giske industri.
Ttmgsalld er mere eller mindremagnetisk.

{()rkensandetfra Petra i Jordan
ser helt rodbrunt lid. Det
kOJ1lmerfra ell hinde ofjernho/dige mineraler omkring
Iwert sandkom.

samle pa sand er, at har du enpmve, ja sa beh0ver du ikke
at samle mere, for alt sandligner hinanden - og det er
bestemt ikke rigtigt.
En sandsamling kan
pludselig vokse sig stor, og
det er vigtigt fra starten at
s0rge for at nummerere deenkelte pmver og skrive aile
oplysninger op, for ellers
bliver det meget hurtigt
uoversklleligt. Min sandsamling startede med at snige
sig ind i min mineralsamling
fra forskellige lande, men endag blev jeg pilidselig klar

Magnetisk strandsandfra
Sardinien.

Sand /lied Rhoda/it - ell
smykkestens variant ofpyropa/malldin - USA

Sand afgips - klysta/[armerne
kall alles - fra USA

Sand del' .f!uorescerer ved
IIltravialet Iys - USA

Strandsand med rode granater
fro Tanzania

En sond- og vindslebel slen fro
Allhalt I2Jrken

over det og fik fundet sandet
frem.
Sandet har forskellige
navne. Strandsand - flodsand- flyvesand - magnetisk sand- skovsand - tungsand - 0rkensand - fossilsand - koralsand og meget mere.
Ikke alt sand kommer fra
bjerge, hvor det er blrest eller
vasket nedad. Nogle strande
er sammensat af sma partikler af kalksten, som er dannet nrer ved eller i havet.
Sandet fra de strande, dermest bestar af fossiler og
koraller, er meget smukt at seunder mikroskop, men farverne er falmede i solen.
De mest almindelige sandkorn bestar af kvarts og
feldspat, men sand kan
indeholde mange mineraler
som f.eks. diamanter,tounnaliner, gllld, granater,
knuste lavabjergarter og
meget andet, det kommer an
pa, hvor sandet kommer fra.
Sorte strande kan besta af
obsidian (naturglas), magnetisk sand eller vulkansk grlls.
I flere somre er der blevet
bygget sandfigurer pa strande
rundt omkring i Danmark.

31

..•

..-

•

·t ..
....'

-

•

.

,'.... -,

'

...~

~"

~

.

,

.,',

.Y/,oj. . ., 4', , ......
' j ".

.......

..

.'., .-,\\\~

AJJaldsgrusFa NikkelvO!rket i

E\je

Lysbrydellde glaskl/gler, derbruges til rejlekterellde vejskilte

Del' udvrelges sand med
kantede sandkorn til dette
formal, for del bliver ret
holdbart i fugtig tilstand, men
med afrundede sandkorn vii
figurerne lettere skride og
fa Ide fra hinanden.
Niir man samler pii sand - ja sa
kan det meget let ske, at del' ogsa
sniger sig andet ind i samJingen det synes jeg er helt i orden.
Sand og glUs fin blUd og miner
horer ogsa ti I her - og glUs fin
morrener. Og sa sker det
uundgaelige, at "falske mineraler" maser sig ind - som feks. det
sOlte, glinsende atfaldsglUs fin
Nikkelvrerket i Evje i Setesdalen- ogsii det skal vrere velkomment
her hos mig - selvfulgelig moo
begrrensninger.

Det er en glimrende madefor bom at starte med ensandsamling, nar de er paferie. Det er let at sam Ie, og
det fylder ikke meget i sma
plastikposer med Iynlaslukke.

Jeg vii gerne svare pa
sporgsmiil vedrorende minsanding og vii gerne bytle,
hvis nogen hal' Iyst til det bare skriv til:guri .mazanti@post.tele.dk
Litteratur:Gems and Minerals

Scientific American
lIIustreret Videnskab
The Intemational Sand

Collectors Society

Drammen og omegn Geologiforening Postboks 48, 3054 Krokstadelva
ARRANGERER

STEIN OG MINERALMESSE
I
FOLKETS HUS • KROKSTADELVA
L0RDAG 30.9.2000 KL 10:00 - 18:00
BARN GRATISENTRE: VOKSNE KR 20"
FJoRARETS UTSTILLERE VIL FA F0RSTERETTEN TIL A
DELTA MED SAMME ANTALL METER DE HADDE I 1999.
MESSEN ANNONSERES I DAGSPRESSEN, I LOKAL TV OG RADIO.
ALLE VEIER TIL KROKSTADELVA VIL BLI GODT MERKET.
KONTAKTPERSONER:HELGE ANDERSEN 32 87 68 93
KAI R. MARTINSEN 32 87 08
BJ0RN OTTO HANSEN 32 87 04 58

32

STEIN 09 MINERALMESSE
Arets NAGS messe i Mossehallen
22. ·23. september
Tema: BERYLL

Foredrag av Roy Kristiansen:
A review of the Beryllium-minerals of the Scandinavian(incl.Greenland).

Peninsula

Apningsfider:Fredag1200 - 2000
L0rdag1000 - 1800
S0ndag 1000 - 1700
Fredag kveld sosialt samvrer - utstillere og medlemmer av geologiforeningene.
LfJrdag kveld messefest for utsti/lere.
Pamelding, pris 130,- pro kuvert.
0nsker du/dere a vrere utstiller kontakt oss afa ti/sendt pameldingsblanketter.
TIt. 69269944, Jan Erik - tit. 95 11 53 11, 0ivind
Adresse: Moss og Omegn geologiforening, Postboks 284, N-1501 Moss, Norge.
ArrangfiJr: Moss og Omegn geo/ogiforening i samarbeid med NAGS.

ri1-LTiiii-YRE-ticfER-PAETTSTEDI1I
I
I* DIAMANTSLIPEUTSTYR FOR STEIN OG METALLERI* EKTE OG UEKTE INNFATNINGERI ,~I* KNIVMAKERUTSTYR OG VERKT0Y
ka'r~~~~oM~' 92 d,iders I* LlER I MANGE KVALITETER
Irenger IiI ;~~bb~'~~e~~. I* UTROLIG UTVALG AV SLIPT OG USLIPT SMYKKESTEIN* VERKT0Y OG MAS KINER FOR BEARBEIDfNG AV STEIN* S0LV OG S0LVSMEDUTSTYR* RIMELIG OG GODT NYS0LV* UTSTYR FOR ALAGE SMYKKER I S0LV OG STEIN* LITTERATUR

L

.

el

_

33

PERSONALIA

Hans Vidar Ellingsen 70 fir
17.oktober fyller Hans Vidar Ellingsen 70
ar, og aile som har vrerl pa steintur, mineralmesse, NAGS-m0te, eller som leser STEIN, kjenner Hans Vidar.
Hans Vidar er f0dt pa den historisklbotanisk
interessante 0ya D0NNA i Nordland(Coldevin 1980), like 0st for Sandnessj0en.
Men allerede i 73rs-alderen Ilytlet han og
familien til Frol i N-Tmndelag, hvor han
senere gikk pa gymnasel i Levanger.
I 1952 begynte han a studere elektronikk
ved det tekniske universitetet i Graz i 0sterrike, hvor han var Ferdig utdannet siv.ing. islutten av 1958. Deretter fikk han jobb i
Siemens i Erlangen, men hvor han fartet litt
omkring til bl.a. Berlin og MUnchen.
I 1965 tok han dr.ing.-graden i Graz med
tittelen : " Vannturbiner med ekstreme fallh0yder ".
Like etter ble han ansatt som overingenior
ved Norsk Skipsforskningsinstitutt i Trondheim. Der var han bl.a. prosjektleder for
installasjon av den f0rste datamaskin pa skip,- og dette var historisk fordi det var byggverk
nr.1 til Norsk Data!
Fra 1970 jobbet han i Oslo, som pendler, og
Hans Vidars f0rste befatning med mineraler
var et kurs pa Friundervisningen om edelsteiner m.m.. Senere ble han med i Oslo geologiforening, og det ble pa den tiden mange steinturer til kjente norske og svenske forekomster.
Bl.a. som organisator for den store Hardangervidda-ekspedisjon.
I 1983 kom hans kjrere Astrid inn i hans liv,og sammen har de bygd opp en betydelig
mineralsamling pa ca 1700 species, delservervet gjennom egne innsamlinger, dels
gjennom bytte og noe kj0p. Hovedvektenligger pa micromounts-samlingen.
I 1985 begynte han som selvslendig konsu-

lent innen skipsforskning.
Men arene 1990-1995 ble han ram met av
enn rekke t0fTe opplevelser. F0I"st brakk hanlarbeinet; - sa opererte han inn en ny hjerteklafT. Senere ble han rammet av en bl0dningpa utsiden av hjemen, og operert. Som omikke dette var nok fikk han ogsa en blodproppi hjemen. Det er nesten utrolig hva han har
mattet gjennomga, og fortsatt er sterkt oppegaende!
Selv om han i denne tiden var langtidssykmeldt var han i en periode fonnann iGeologisk Museums Venner, og han har vrel1
fonnann i NAGS siden 1992.
I dag er han bl.a. styreformann i magasinet
STEIN A.S.
Likeledes var han med pa mineralekskursjoner til Fremyene 1989, til Eifel
1990, Kola-halv0ya 1992 og Svalbard i 1995.
Senere var han og Astrid i Tucson (USA)1998; pa Gmnland i 1999, og senest i ar til
Namibia. Og ikke a forglemme deltagelse pa
messer i MUnchen, Kopparberg, Hamburg etc.
Hans Vidar er srerlig interessert i nye mineraler og systematikk, og nysgjerrigheten og
engasjementet i nye forekomster og mineralfunn har resultert i mange morsomme og
spennende funn, - Ilere av de nye for Norge.
Ikke minst har han og Astrid's mange bes0k i
Tennvatn i Nordland de siste arene apenbart
srerdeles spennende mineraler som f.eks.
asbecasitt og nuffielditt, og flere kommer(Ellingsen et a1.2000)! De nefelin-syenittiske
pegmatittene i Langesundsfjord-omrildet har
og vrert hyppig bes0kt, og her gjorde han
b1.a.det f0rste funn av hingganitt-(Y) i Norge.
Hans Vidars egenskaper som menneske
nrerer stor respekt; - han er en utmerket diplomat, en dyktig delegatorforganisator, jobber
glimrende iteam, og har ry pa seg for a vrere34

en god leder Cog det er det ikke mange av idag!)
Han har stor tilknytning til naturen generelt,- liker a lese, og er glad i historie. Og riktig
avslappet er han vel ferst nar han og Astrid
kan trekke seg tilbake til hytta i Trysil, og kan
pusle litt med bearbeiding av trekuler fra
trrer! Pa tur er alltid den lille tursaga i sekken.
For meg personlig har det alltid vrert en
glede a vrere sammen med bade Hans Vidarog Astrid, og gjennom arene har vi opparbeidet et godt og varig vennskap.
Vi har hatt mange berikende og fruktbare
samtaler, ikke bare om mineraler, men ogsa
om det meste, - ikke minst om livets lilbeyeligheter, og jeg vii benytte anledningen til atakke for mange fine samlaler og turer. Og ikke deslo mindre en stor takk for dine bidragtil kunnskapen om norsk mineralogi, - salang!.

Som blivende pensjonist vet jeg at Hans
Vidar slettes ikke ser pa den lilvrerelsen SOm
negaliv. Han har tvertimot store planer og
ambisjoner, og jeg haper virkelig han far
realisert dem.
Sa-, kjrere Hans Vidar, - Iykke til med dine
videre planer, og gratulerer hjertligst med
dagen.
Matte det falle mange nye steiner pa deg!

Roy Krisliansen

Coldevin, Axel. I980. Donna bygdehislorie. Utgitt
av Danna kommune.484 s.

Ellingsen, H. V. el a1.2000. Nye mineraler fra
3m3zonittpegnlatitten ved Tennvatn,
Nordland.Norsk Bergverksmuseum,Skr.nr. I7:52-57

BeS0k NAGS/STEINs hjemmeside pa Internett:
http://www.nags.net.

Redak,jon:- Redaklor; Geir Henning Wiik, N 2740 Roa, tlf. 61326159. - Hans-Jorgen Berg, MOlzfeltsgt. 21,0561
Oslo- -Roy Kristiansen - Knul Eldjarn, Blinken43, N 1349 Rykkin, tlf. 67 133496 - Claus Hedegaard,
Storgade 71, DK-8882 Faarvang tel. 8687 1400, fax 8687 1922 - Ronald Werner, Tionegrend stasjon,
N-3670 Notodden- NAGS/STEINs hjemmeside, http://www.nags.net.

Redaktion Sverige: - Lennart Thorin, tel 087701927 - Bertil Otter, tel 085002890 I Holger Buentke, tel 50140512 * Tore Steen, Sabyg. 27, S- 71931 Vintrosa, tel 019 294349- Peter Lyekberg, tel.03l 16 06 26 * Prenumeration oeh Redaktionskoordinator Siw
Knoke, Slora Blasnungs, S-261 72 Visby.
E-posl adresse til Stein: h.j.berg@toyen.uio.noeller:geir.wiik@ol.telia.no
STEIN gis ul 4 ganger PI', ar. Enkeltabonnementlprenumerasjon kan tegnes og kosler NOK 170,-/SEK
I85!l\r. Delte kan bestilles og innbetales Iii: Poslgirokl 0803 2734333. Adr. STEIN, N- 2740 Roa
Sverige: Postgirokonlo 620 92 82 - O. Adr. STEIN, Box 6908, S-58006 Link6ping.
© 2000Rettigheler STEIN og den enkelte forfalter
Grafisk ulforming: Hadelands Bergverk/MediaISSN 0802-9121

35