BAMBUSZ FELDOLGOZÁSA bambusz viszonylag egyszerű szerkezete afeldolgozási technológiát is egyszerűvé teszi, ezért abambusz versenyképessége potenciálisan magas. Agyors növekedés miatt az alapanyag ellátás
könnyedén tudja követni a feldolgozási igényt.
Írásunkban két elterjedt megoldást ismertetünk.

Habár a bambuszok a fűfélék családjába tartoznak, néhány fajmérete és szilárdsága mégis a fákkal teszik őketösszehasonlíthatóvá. Növekedési sebességük viszont sokkal
inkább a fűfélékkel összemérhető.
Egy-egy 15-20 méteres bambusz szál növekedéséhez akár
néhány hónap is elegendő, a kifejlődést követően méretük már
csak csekély mértékben változik. Gyakorlatilag egy háromévente termelik ki az anyagot a bambusz tövekről. Ez a gyors
növekedés a területek bambusz alapanyag termelő képességét
messze a fák termőképessége fölé emelik, így a bambusz
alapanyag jelentős szegmenst követelhet magának a fatermékek
között. Méreti, szilárdsági, valamint rajzolati tulajdonságaik
miatt is a bambusz termékek a legjobban a fa termékekre1hasonlítanak. A bambuszokat már évezredek óta hasznosítják
különféle célokra, építőanyagként, használati tárgyakként vagy
hajóépítésre és néhány esetben ételt is készítenek belőle. Ezidőszakhoz mérhető a feldolgozási technológiájuk fejlődése is,amely kezdetben meglehetősen lassan történt. Az elmúltévtizedekben azonban ez a fejlődés nagyon felgyorsult és abambuszból készült termékek száma és mennyisége
növekedett, minőségük pedig rohamosan javul.
Az iparszerű termelés és az alacsony szállítási költségek miattegyre többféle bambusztermék jelenik meg világszerte, ígyMagyarországon is.
A bambusz sajátos szerkezete miatt a fától eltérő technológiák
is alkalmazhatóak a feldolgozás során. Alapvetően üreges
henger formájú, ahol a hengeres szakaszokat záró elemek,úgynevezett nóduszok választanak el egymástól. A nóduszok atörzs szilárdságában nagy szerepet játszanak, biztosítják a csőszerkezet stabilitását, mechanikai szempontból rugalmas
csuklóként viselkednek, és a bambusz levelei is ezekből anóduszokból nőnek ki.
A feldolgozás során a nóduszok belső részeit és külső
kidudorodásait eltávolítják és igyekeznek hosszanti szálakat
kialakítani, melyek ipari feldolgozása könnyebben megoldható
és gépesíthető.

A bambuszfeldolgozásnak sok módja ismeretes, jelen cikkben
két elterjedt technológiát kívánunk bemutatni.

Az egyik nagyon általános megoldás a hengeres szár
megbontására a hosszvágást követően a csillag alakú hasító
pengékkel való szegmensekre bontás.

2

A bambusz hosszirányában a sejtek erős kapcsolatban vannak,ezért a hasítás során a hasadás a paláston hosszirányban futvégig, így a szegmensek szélessége azonos lesz. A henger
belsejében zárt nóduszok a hasító fejen áttolva szintén
szegmensekre szakadnak. Az így nyert szegmenseket többfejes
gyalugéppel négyszög keresztmetszetre munkálják, ahol anódusz belső maradvány részeit is leválasztják (2. kép). Ezt
követően a bambusz szálakat szárítják és a további felhasználás
módjától függően csiszolják vagy egy finom gyalulást
végeznek rajta.

Az így előállított szálakat a leggyakoribb esetben tömbökké
vagy táblákká ragasztják össze (3. kép). A ragasztás
eredményeként már bármilyen dimenziójú alapanyagot ki
tudnak alakítani. A termékeket ezekből a ragasztott tömbökbőlkiindulva készítik el. Ilyen termékek a bambusz asztalok,székek, a bambusz parketta vagy lambéria és ilyen anyagból
készülnek a kisebb használati tárgyak is, mint konyhai
felszerelések vagy dísztárgyak.

3

A másik bambusz feldolgozó
technológia során a bambusz
törzset kettéhasítják (4. kép).
Ezt követően hengerek között
síkra préselik, minek
következtében a palástsávonként felszakad, de ateríték egyben marad. A síkrahengerlést követőenközvetlenül végeznek egyérintő marást, amely a lap
mindkét oldalát egyenletesre
munkálja meg. A 4. képen
látható egy félbe hasított
bambusz szál és alatta akilapított és síkra gyalult anyag. A gyalulást követően abambusz szár még igyekszik a görbületét ismét visszanyerni, dea szárítás és a további feldolgozás során már sík formát ölt.
Az élő bambusz nedvességtartalma meglehetősen magas akár
70-90%-os nettó nedvességtartalmat is eléri. Zsugorodása ésdagadása a fához hasonló méreteket ölt, így a szárítás nagyon
fontos technológiai lépés. A nem megfelelően szárított anyag akésőbbiek során vetemedhet, repedhet, vagy más módon
jelenítheti meg a benne lévő feszültséget. A Dél-KeletÁzsiában - nevezetesen Vietnámban - tapasztalt szárítási
technológia meglehetősen egyszerű, köszönhetően a nagyon
olcsó alapanyagnak, munkaerőnek és energia költségeknek.
4

A kiterített és leszárított bambusz palástokat mindkét oldalonragasztózzák, ehhez a leggyakrabban hengeres ragasztófelhordó
berendezéseket alkalmaznak. A ragasztó felhordást követőenkétféle módszerrel képeznek terítéket.

Az első és egyszerűbb megoldás, főként a kisebb szilárdságú
lap termékek esetén az azonnali terítékképzés. Ilyenkor
rétegenként keresztirányban rakják össze a terítéket, hasonlóan,
mint nálunk a rétegelt lemezek esetében. A nagyobb szilárdságérdekében és a repedések megakadályozása miatt, a terítékfelső - esetleg alsó - felére kókuszpálma rostot szórnak. Aragasztás és a préselés során a kókuszpálma rostok a felületreszorosan rásimulnak és részben keresztirányú kötést
biztosítanak a repedezett bambusz palást szálak között,másrészt homogénné teszik a felületet, mind esztétikailag, mindszilárdságilag.

5

A nagyobb szilárdsági igényű vagy magasabb minőségűtermékek esetén a préselés előtt az egy rétegben lévő terítéketösszetűzik. Ilyenkor a szomszédos kiterített bambusz palástokategymáshoz erősítik több helyen, így a ragasztás során nem
csúsznak el egymás mellől az egyes bambusz elemek másrészt
a bennmaradó fém kötőelemek a használat során is a tábla
szilárdságát növelik. Igaz a későbbi megmunkálás során aszerszámok élét az éppen átvágott fém kötőelem kedvezőtlenül
befolyásolja.

6A teríték képzést követően általában hőprésben alakítják ki atábla végleges méreteit. A bambusz táblák gyártása során sokesetben már az üzemben termékké alakítják a táblákat,formázással és a szükséges kapcsolódási pontok kialakításával.
A bambusz termékek gyártása a legtöbb esetben nem az
európai munkavédelmi előírásoknak megfelelően történik.
Előfordul, hogy balesetveszélyes technológiák vagy
berendezésekkel állítják elő a termékeket, amelyek a költséges
biztonsági berendezések híján így még olcsóbbá teszik azelőállítást. Feltehetően a költségcsökkentést szolgálja az is,hogy a műveletek többségének elvégzésére főként nőketalkalmaznak.

7Összefoglalóan megállapíthatjuk, hogy a bambusz felhasználás
nagy léptékben fejlődik. A bambusz pontosan azokon aterületek őshonos, ahol a gazdasági fejlődés a reneszánszát éli.
A bambusz viszonylag egyszerű szerkezete miatt a feldolgozási
technológiát is egyszerűvé teszi, ezért a bambusz
versenyképessége potenciálisan magas. A gyors növekedés
miatt az alapanyag ellátás könnyedén tudja követni afeldolgozási igényt. Az olcsó munkaerő, energia ésmegmunkálási költségek, valamint az alacsony
munkabiztonsági és környezetvédelmi előírások nem terhelik
járulékos költségekkel a bambusz termékeket. Ezek alapján abambusz termékek előretörése a jövőben is várható.

Ez a tanulmány a Környezettudatos energia hatékony épület című TÁMOP-4.2.2.A11/1/KONV-2012-0068 számú projekt keretében, az Európai Unió támogatásával, azEurópai Szociális Alap társfinanszírozásával valósult meg.
Szerzők: Dr. Pásztory Zoltán, Dr. Börcsök Zoltán - Nyugat-magyarországi Egyetem,
Innovációs Központ

8