Regeringsstrategi for ingrediensbranchen
Indholdsfortegnelse
Indledning ...................................................................................................................................................... 2
En partner for ingrediensbranchen i udviklingen, godkendelsen og markedsføringen af nye produkter ...... 3
Ingrediensbranchen og udviklingen af løsninger om bedre sundhed og ernæring ........................................ 4
Et styrket samarbejde om ingredienser og bæredygtig fødevare- og foderproduktion.................................. 5
Et bedre myndighedstilsyn ............................................................................................................................ 7
EU-lovgivning og internationale standarder.................................................................................................. 8
Eksport, markedsadgang og udenlandske investeringer ................................................................................ 91

Indledning
Danmark er førende, når det kommer til fødevare- og foderingredienser samt i fødevareproduktion generelt. Vi
har mange virksomheder, som er eksperter i at udvikle ingredienser, der bidrager til fødevareren eller foderets
kvalitet, smag og karakteristika. Vores innovative virksomheder og forskningsmiljøer inden for ingredienser er såstærke, at de også tiltrækker udenlandske virksomheder, der investerer og skaber videnstunge jobs i Danmark.
Ingredienser er et område, hvor Danmark kan gå forrest i løsningen af de globale fødevareudfordringer og bidrage
til at nå FN’s verdensmål for bæredygtig udvikling. Ingrediensbranchen spiller en stor rolle for udvikling af en
ressourceeffektiv og bæredygtig foder- og fødevareproduktion globalt, f.eks. ved at forbedre foder- og
fødevarernes egenskaber eller ved at udnytte sidestrømme, der ellers ville være gået til spilde. Branchen er derfor
en vigtig brik i forhold til at sætte en ny retning for fremtidens foder- og fødevareproduktion.
Ingrediensbranchen kan i endnu højere grad bidrage til samfundsmæssige gevinster igennem de produkter, som deudvikler og sælger, som Danmark kan få glæde af. Dette kunne f.eks. være ved at udvikle alternativer til salt,
sukker og fedt, som har en væsentlig betydning for folkesundheden.
Selvom ingrediensbranchen vokser, så er der stor konkurrence fra udenlandske ingrediensvirksomheder. Vi kan
derfor ikke tillade os at hvile på laurbærrene, hvis vi skal indfri det store potentiale for at øge dansk eksport af
ingredienser yderligere. På verdensmarkedet vil det i stigende grad være dem, der forstår at producere klogt med
høj kvalitet og på bæredygtige præmisser, som løber med ordrerne og kundernes tillid.
Gode afsætningsmuligheder uden for Danmark og tiltrækning af udenlandske investeringer er efter regeringens
opfattelse en af nøglerne til fortsat vækst i ingrediensbranchen. Regeringen vil derfor igangsætte initiativer, som
understøtter eksporten af ingredienser yderligere, og som medvirker til den fortsatte tiltrækning af udenlandske
investeringer.
Ingrediensvirksomheder oplever at møde særlige udfordringer i kontakten med myndighederne. Det hænger bl.a.
sammen med kompleksiteten i de produkter, der produceres, og i en regulering og kontrol, som ofte har vanskeligt
ved at følge med den meget hastige udvikling i produkter og teknologi. Regeringen vil derfor sikre et tættere ogtværgående samarbejde mellem myndigheder, videninstitutioner og virksomhederne.
Potentialet i ingrediensbranchen er baggrunden for denne regeringsstrategi, som samtidig følger op på deanbefalinger fra januar 2019, som er afgivet af det vækstteam for ingrediensbranchen, som regeringen nedsatte i
maj 2018. Strategien skal bidrage til bedre vækstvilkår for branchen, og til, at vi som samfund bliver bedre til at
udnytte de løsninger, som branchen kan tilvejebringe inden for bæredygtighed og sundhed.

2

En partner for ingrediensbranchen i udviklingen, godkendelsen og markedsføringen af
nye produkter
Det er af stor betydning for ingrediensbranchen at kunne have et tæt samarbejde med myndighederne i deres
arbejde med udvikling og afsætning af nye innovative fødevareingredienser. Den lovgivning, der regulerer
fødevarer, er kompleks, og kompleksiteten stiger, når produkternes kompleksitet øges. Det kan tage lang tid at
udvikle nye ingredienser og kræve betydelige investeringer. Et tæt samarbejde mellem virksomheder og
myndigheder er af stor betydning, hvis det skal sikres, at lovgivningen og administrationen heraf ikke stiller
unødvendige hindringer i vejen for indførelsen af nye ingredienser på markedet, herunder unødigt forsinker ensådan indførelse på markedet.
Den regulering på fødevare- og veterinærområdet, som er relevant for ingrediensbranchen, er i vid udstrækningharmoniseret i EU.
Miljø- og fødevareministeriet har tradition for at inddrage erhvervet tæt i arbejdet med EU-lovgivningen på
fødevare- og veterinærområdet, både når det drejer sig om EU-forhandlinger om ny lovgivning, og om
implementering og administration af de fælles EU-regler. Der er blandt andet etableret en række faste kontaktfora
med relevante interessenter, som også repræsenterer dele af ingrediensbranchen.
Inddragelsen af erhvervet har typisk afsæt i lovgivningsområder. Der er fx kontaktfora for kosttilskud,
foderstoffer, mv. Ingredienser udgør ikke et selvstændigt lovgivningsområde, men reguleres under en bred vifte af
forskellige lovgivningsområder. Derfor er det også svært for ingrediensbranchen at indgå i en drøftelse med
myndighederne, hvor præmissen er en samlet drøftelse af branchens rammevilkår og den prioritering af arbejdet,
som er særligt vigtigt for ingrediensbranchen. Samtidig kræver en løsning af nogle af de udfordringer, somingrediensbranchen oplever, at man i særlig grad ser på tværs af lovgivningsområder.
Særligt de mindre virksomheder, der producerer eller anvender nye ingredienser, oplever de fælles EU regler om
nye fødevarer (novel food), som en betydelig barriere for at kunne udvikle nye produkter. Det er særlig den
komplekse regulering og de krav, der stilles om dokumentation for sikkerhed eller for tidligere anvendelse, derkan være en hæmsko for udviklingen af nye produkter.

Regeringens initiativer:- Regeringen vil etablere et dialogforum for ingrediensbranchen. Dette forum forankres i
Fødevarestyrelsen, men vil kunne tage emner bredt op, som også berører andre myndigheder, idet andre
myndigheder på ad hoc basis vil kunne inviteres til at deltage ved møderne i dialogforummet. Forummet
vil bidrage til, at der i større omfang sættes fokus på de særlige udfordringer, som ingrediensbranchen ståroverfor, og de løsninger indenfor bæredygtighed og sundhed, som branchen kan bidrage med.
-Regeringen vil etablere et ingrediensteam i Fødevarestyrelsen. Dette team vil blandt andet få til ansvar atsekretariatsbetjene det etablerede dialogforum. Derudover vil teamet skulle varetage en lang række
opgaver i tilknytning til de initiativer, der indgår i denne regeringsstrategi for ingrediensbranchen, jf.
faktaboks nedenfor, hvor ingrediensteamets øvrige opgaver fremgår.

-Regeringen vil derudover afsætte ressourcer til en udvidelse af Fødevarestyrelsens nuværende
opgavevaretagelse i forhold til reglerne om anvendelse af novel food. Dette vil indebære, at styrelsen ihøjere grad, end hvad der er muligt i dag, skal stille sin ekspertise til rådighed for særligt de mindrevirksomheder, der møder udfordringer under de gældende regler for anvendelse af novel food.

3Ingrediensbranchen og udviklingen af løsninger om bedre sundhed og ernæring
Udvikling af komponenter, ingredienser og produkter, der kan medvirke til at bremse den globale og epidemiske
udvikling af livsstilssygdomme (NCD) er nødvendige og efterspurgte og kan give ingrediensbranchen en
betydelig rolle og et betydeligt kommercielt marked.
Ingrediensbranchen leverer allerede i dag et ikke uvæsentligt bidrag til indsatsen i Danmark for bedre sundhed.
Der arbejdes fx inden for rammerne af Nøglehullet, og saltpartnerskabet for promovering af produkter med bl.a.
mindre fedt, sukker og salt. Udviklingen af disse produkter kræver ofte, at der trækkes på fødevareingredienser forat sikre, at de nye produkter, der f.eks. skal erstatte salt og sukker, smager godt, har den rette konsistens og
holdbarhed.
Regeringen har i regeringsstrategien for sund mad, måltider og sundhed taget initiativ til etableringen af etinnovationspartnerskab, som er startet op i begyndelsen af 2019. Partnerskabet vil arbejde for, at de sunde valg
bliver de lette valg for forbrugerne ved at udbrede og synliggøre de sundere fødevarer, herundernøglehulsmærkede produkter, betragteligt. Regeringen har store forventninger til arbejdet iinnovationspartnerskabet, som samler erhvervsorganisationer, virksomheder, detailhandlen, forbruger- og
patientorganisationer med et fælles udgangspunkt om at sikre grundlaget for et sundere fødevarevalg.
Ingrediensbranchen vil og skal spille en vigtig rolle i arbejdet under innovationspartnerskabet, og der skal således
sikres aktiv deltagelse og input fra ingrediensbranchen. Der skal ligeledes sikres sammenhæng i forhold til deaktiviteter, der kan knyttes til arbejdet i dialogforummet for ingrediensbranchen, som er relevante i forhold til
dagsordenen om sundhed og ernæring.
Der er behov for at kortlægge eksisterende viden om anvendelse af ingredienser i forbindelse med udviklingen af
sundere fødevarer med fx lavere indhold af fedt, sukker og salt. Der er desuden behov for at få kortlagt, hvilke
andre forskningsprojekter, der kan være relevante at iværksætte for at reducere danskernes indtag i forhold til fx
sukker og fedt.
I tilknytning til regeringens indsats for at reducere danskernes indtag af salt, vurderes det særligt relevant med
specifik forskning i ingredienser, der kan udgøre smagsalternativer til salt. Ni ud af ti danskere spiser mere salt
end anbefalet.1Forskningscenter for Forebyggelse og Sundhed har estimeret, at det danske sundhedsvæsen vil
kunne spare mellem 150 og 240 mio. kr. årligt på udgifter relateret til hjertekarsygdom, hvis danskernes saltindtag
sænkes med 3g/dagligt. Dertil vil kunne forventes 400.000 færre personer med forhøjet blodtryk.2 Der er behovfor et styrket netværk mellem forskere, ingrediensbranchen og virksomheder og myndigheder for at sikre fuldt
udbytte af de muligheder der er for, at danske ingrediensvirksomheder kan bidrage til indsatsen for sundere
fødevarer. Indsatsen forankres i regeringens Innovationspartnerskab for sundere mad og måltider.

Regeringens initiativer- Regeringen vil aktivt bidrage til, at fødevareingredienser sættes på dagsorden for
Innovationspartnerskabets arbejde og ved at indbyde ingrediensbranchen til at deltage i- Innovationspartnerskabet for at udvikle sundere mad- og måltidsløsninger.
-

Regeringen vil arbejde for, at ingrediensbranchen bidrag til indsatsen for at udvikle sundere fødevarer
prioriteres højt i arbejdet i det dialogforum for ingrediensbranchen og i det ingrediensteam, som oprettes.

-

Regeringen vil igangsætte en kortlægning af eksisterende viden om anvendelse af ingredienser i indsatsen
med at udvikle sundere fødevarer og af forskningsprojekter. Kortlægningen skal bruges til at vurdere,hvilke andre forskningsprojekter, der i den sammenhæng kan være relevante at iværksætte.

1 Afdeling for Risikovurdering og Ernæring, DTU Fødevareinstituttet
2 Kilde: Konsekvensberegninger for reduktion af danskernes saltindtag, Forskningscenter for Forebyggelse og Sundhed, 2012.

4

Et styrket samarbejde om ingredienser og bæredygtig fødevare- og foderproduktion
Ingrediensbranchen bidrager betydeligt til en øget bæredygtighed i fødevareproduktionen.
Branchen har eksempelvis udviklet ingredienser, der kan forlænge holdbarheden af fødevareprodukter, og som
dermed kan bidrage til at mindske madspild. Branchen har udviklet løsninger til udnyttelsen af sidestrømme til
fødevareproduktionen, der ligeledes kan mindske madspild. Der er udviklet ingredienser til foder, der kan
forbedre dyrenes optag af næringsstoffer, hvilket dels kan mindske forbruget af foder, dels kan mindske
uhensigtsmæssig tilførsel af næringsstoffer til miljøet. Der også udviklet ingredienser til foder, der kan bidrage tilat mindske forbruget af antibiotika i husdyrproduktionen.
Miljø- og Fødevareministeriet samarbejder med erhvervet om at finde løsninger på de lovgivningsmæssige
udfordringer, som ingrediensbranchen møder i forhold til introduktionen og anvendelsen af nye fødevare- og
foderingredienser. Det er imidlertid vigtigt, at sådanne lovgivningsmæssige udfordringer bliver mødt tidligt iudviklingen af nye ingredienser, så håndteringen af disse udfordringer ikke unødigt forsinker udviklingen og
introduktionen af de nye ingredienser. Dette er ikke alene vigtigt for erhvervet, men er også af stor betydning forsamfundet, hvis mulighederne for en mere bæredygtig produktion fuldt ud skal udnyttes.
Erfaringerne gennem de senere år har vist, at myndighederne i en række sager alt for sent er blevet involveret eller
i for begrænset omfang har været involveret i ingrediensvirksomhedernes arbejde med udvikling af nye produkter.
Dette skal undgås fremadrettet, og det kræver et langt tættere samarbejde mellem virksomheder,
forskningsinstitutioner og myndigheder. Derfor skal det prioriteres at finde løsninger på de lovgivningsmæssige
udfordringer, der kan knyttes til nye ingredienser, som er under udvikling.
Regeringen ser nu og her et presserende behov for et tæt samarbejde mellem virksomheder,
forskningsinstitutioner og myndigheder om tilvejebringelsen af vidensgrundlaget for en ændret EU-regulering af
anvendelsen af animalske biprodukter, herunder TSE-forordningen. Det totale globale forbrug af animalske
proteiner er og vil være stigende, og der forventes også en stigning i efterspørgslen af vegetabilsk protein til foder.
Der er i forhold til foder til dyr et stort uudnyttet potentiale for udvidelse og udvikling af råvaregrundlaget.
Landbrug og Fødevarer har estimeret, at der vil være et økonomisk potentiale for erhvervet på 80-100 mio. kr.
årligt, såfremt det bliver muligt at anvende eksisterende råvarer til foder til dyr f.eks. svinemel til fodring af
fjerkræ, ligesom det forventes, at der er et potentiale ved fodring med insekter. Derfor vil regeringen i samarbejde
med branchen prioritere en proaktiv indsats for at ændre bestående EU-lovgivning, herunder særligt når der erbehov for et nært samarbejde om at udvikle vidensgrundlaget for en sådan proaktiv indsats.

Regeringens initiativer- Regeringen vil styrke samarbejdet mellem virksomheder, forskningsinstitutioner og myndigheder omudnyttelse af nye ingredienser i indsatsen for en mere bæredygtig fødevare- og foderproduktion.
Regeringen vil endvidere prioritere, at der reserveres midler på eksisterende myndighedsaftaler til
finansiering af forskningsinstitutionernes deltagelse samarbejder, herunder om nødvendigt udarbejdelse
af risikovurderinger.
-

Det er afgørende, at den nødvendige forskningsbaserede viden tilvejebringes for at understøtte enbæredygtig udvikling i branchen, der kan være med til at understøtte Danmarks opfyldelse afverdensmålene. Derfor vil regeringen prioritere midler på forskningsaftalerne til forskning i nye,bæredygtige råvarekilder til foder og fødevarer.

-

Regeringen vil under dialogforum for ingrediensbranchen etablere en særlig task force for udvikling af
råvaregrundlaget, der samler branchen, forskningsinstitutioner og myndigheder. Formålet med task forcen
vil være at identificere eksisterende og nye teknologier, så det i størst muligt omfang sikres, atsidestrømme kan anvendes i fødevare- og foderproduktionen.

-

I tilknytning til task forcens arbejde vil der blive gennemført en kortlægning af branchens behov for nyeråvarer, hvilke nye anvendelsesmuligheder, der giver størst samfundsmæssig gevinst samt hvilke
virksomheder, der er relevante at inddrage i en indsats.

5-Regeringen vil arbejde for, at listen over materialer, som det er forbudt at markedsføre eller anvende som
foder, blødes op, når det er fødevaresikkerhedsmæssigt forsvarligt. Regeringen vil arbejde for, at der iprioriteringen af forskning under eksisterende myndighedsaftaler afsættes midler til et forskningsprojekt,som understøtter denne udvikling. Konkret vil det dreje sig om forskning i foder til insekter, som herefter
vil kunne anvendes til foder til andre dyr.
Faktaboks - Et ingrediensteam i Fødevarestyrelsen
Der etableres et særligt ingrediensteam i Fødevarestyrelsen. Ingrediensteamets opgave vil være atbidrage til, at Fødevarestyrelsen på bedst mulig vis og uden at gå på kompromis med
fødevaresikkerheden hjælper de innovative ingrediensvirksomheder og sikrer optimale
rammevilkår. Teamet vil skulle arbejde på tværs af Fødevarestyrelsen og trække på eksisterende
ressourcer i Fødevarestyrelsens faglige enheder inkl. kontrollen/de tilsynsførende.
Ingrediensteamet vil skulle sekretariatsbetjene et ny etableret dialogforum for ingrediensbranchen.
Endelig vil teamet få til ansvar at koordinere indsatsen på de områder, hvor Vækstteamet har
efterspurgt en styrket indsats.
Det nyoprettede ingrediensteam vil udgøre en ”one-stop-shop” med daglig assistance af
tilsynsførende og virksomheder, når det drejer sig om ”komplekse fødevarevirksomheder”, idet
teamet i håndteringen af henvendelser i fornødent omfang vil trække på de relevante faglige
enheder i Fødevarestyrelsen.
Ingrediensteamet vil koordinere et større kompetenceudviklingsforløb for tilsynsførende, så tilsynet
med de ”komplekse fødevarevirksomheder” kan tage afsæt i en øget viden om branchen, herunderom avancerede produktionsprocesser og anvendelse af ny teknologi. Ingrediensteamet viliværksætte en undersøgelse af administrationen i andre EU-lande af den lovgivning på fødevare- og
veterinærområdet, som har størst betydning for vækstmulighederne i ingrediensbranchen og i det
innovative fødevareerhverv. Undersøgelsen skal belyse mulighederne for en mere fleksibel
administration, som i højere grad tager hensyn til disse virksomheders særlige forhold.
Ingrediensteamet vil sikre en øget prioritering af det lovgivningsarbejde i EU og i internationale
fora, der betyder mest for vækstmulighederne i ingrediensbranchen og i de innovative
fødevarevirksomheder. En øget prioritering vil betyde, at Danmark på udvalgte områder kan påtage
sig en ledende rolle i EU og i internationale fora. Ressourcerne i teamet vil kunne allokeres tilsærligt prioriterede opgaver, som fx at sikre stærke fagligt baserede indlæg fra Danmark i arbejdet
med at formulere ny EU-regulering eller etablere mere ensartede fortolkninger og kontrolpraksis påtværs af EU’s medlemsstater. Innovationsteamet vil også kunne bringes i anvendelse i forhold til
varetagelse af formandskabet i arbejdsgrupper for formulering af nye standarder i Codex
Alimentarius eller i forhold til at sikre stærke fagligt baserede indlæg i disse arbejdsgrupper.

.

6

Et bedre myndighedstilsyn
Der opleves generelt i fødevareerhvervet stor tilfredshed med fødevarekontrollen. De mindre virksomheder, somarbejder med komplekse og innovative produkter og avancerede produktionsteknologier, har dog særlige behov.
Udviklingen i fødevareproduktionen går meget stærkt, og der er stor forskel på de kompetencer, som er påkrævet
for at gennemføre et kontroltilsyn ved en ingrediensvirksomhed til sammenligning med fx et pizzeria.
De innovative fødevarevirksomheder oplever i større udstrækning end andre virksomheder, at kontrollen er
uensartet og at de tilsynsførende mangler kompetencer, herunder kendskab til anvendte produktionsteknologier.
Ingrediensvirksomheder og andre komplekse fødevarevirksomheder bør i højere grad end i dag opleve en
kvalificeret kontrol, hvor der i større udstrækning, end hvad der er tilfældet i dag, gennem dialog på stedet kan
findes løsninger på de udfordringer, som virksomhederne måtte have i forhold til lovgivningen.
En væsentlig del af et styrket partnerskab mellem erhverv og myndigheder vil i praksis blive oplevet, nårvirksomhederne får myndighedsbesøg. En styrket kompetenceudvikling af de medarbejdere, der i det daglige
interagerer med virksomhederne, skal bidrage til at højne kvaliteten af vejledningen i forbindelse med tilsyn og
bidrage til at sikre større ensartethed i administrationen af lovgivningen.
Det handler også om i højere grad at yde hjælp til, at virksomhederne bliver bedre til at klare sig i konkurrencen;
dvs. det handler om erhvervsfremme-elementerne og understøttelse af produktudvikling.
Uensartet håndhævelse af den fælles EU-regulering kan have stor betydning for ingrediensvirksomhedernes
konkurrencevilkår. Det er derfor vigtigt at få belyst håndhævelsen i andre EU-lande, herunder som inspiration for
udviklingen af et bedre myndighedstilsyn i Danmark.
Etableringen af et ingrediensteam vil kunne sikre en nem indgang for de tilsynsførende, når de har brug foreksperter til en hurtig afklaring af de problemstillinger, hvor deres egen ekspertise kommer til kort.

Regeringens initiativer- Regeringen vil tage initiativ til en kortlægning af håndhævelsen af EU-regler i andre medlemsstater på delovgivningsområder, som har størst betydning for ingrediensbranchen.
-

Regeringen vil tage initiativ til et større kompetenceløft for de tilsynsførende, som udfører tilsyn ved
ingrediensvirksomheder, der anvender innovative og komplekse produktionsteknologier.

-

Regeringen vil på ingrediensområdet og indenfor højteknologisk fødevareproduktion sikre en styrkelse af
det daglige samarbejde mellem de tilsynsførende og Fødevarestyrelsens eksperter indenfor disse områder.
Målet er at sikre bedre tilsyn og dermed bedre betjening af virksomhederne. Det vil påhvile det
ingrediensteam, der etableres at understøtte etableringen af dette styrkede daglige samarbejde.

7

EU-lovgivning og internationale standarder
Der er og ligger fremadrettet en betydelig opgave i at sikre en fælles EU-regulering og internationale standarder,
der er baseret på et højt niveau af forbrugerbeskyttelse, men som ikke lægger unødige hindringer for en
fødevaresektor, der udvikler sig med stadig større hastighed og udvikler nye produkter, produktionsmetoder og teknologier.
Dette er af høj prioritet for regeringen, og der anvendes allerede betydelige ressourcer både i EU-regi og i regi af
internationale organisationer for at sikre danske interesser. Opbygningen af alliancer og tidlig interessevaretagelse
er blevet stadig vigtigere, hvis Danmark skal opnå indflydelse.
EU-lovgivning og internationale standarder, der har betydning for ingredienssektoren, er spredt over en langrække forskellige områder. Skal den danske ingrediensbranche sikres de bedst mulige vilkår for fremtidig vækst,er der behov for, at sektoren tænkes så godt som muligt ind i formuleringen af politik, fastlæggelsen af strategierog prioriteringen af ressourcer.
Det vil skulle være en central del af arbejdet i dialogforum for ingrediensbranchenat tage stilling til, om
ingrediensbranchen i tilstrækkelig grad tilgodeses i Fødevarestyrelsens arbejde i EU og i internationale
organisationer, såsom Codex Alimentarius og OIE. Det ingrediensteam, der etableres i Fødevarestyrelsen, villigeledes skulle bidrage hertil.
Vækstteam for ingrediensbranchen har peget på, at der er behov for at sikre en mere ensartet administration af
EU-lovgivningen i EU’s medlemslande. Dette ønske er helt på linje med regeringens ambitioner om, at en
kommende ny EU-kommission skal give betydelig prioritet til at sikre en mere ensartet administration af denfælles EU-lovgivning, så der ikke skabes ulige konkurrencevilkår på det indre marked. Etableringen af
dialogforum for ingrediensbranchen og et ingrediensteam vil skulle bidrage til identifikation af områder, hvor
forskellig administration betyder ulige konkurrencevilkår og til arbejdet med at mindske disse forskelle.

Regeringens initiativer- Regeringen vil sikre, at ingrediensbranchens interesser prioriteres i den danske indsats i EU og iinternationale organisationer, såsom Codex Alimentarius og OIE. Den danske indsats i disse fora vil bliveprioriteret i løbende samarbejde med branchen med fokus på forslag, der understøtter en bæredygtig
udvikling.

8Eksport, markedsadgang og udenlandske investeringer
Ingrediensbranchen er en vigtig bidragsyder til den danske foder- og fødevareproduktion. Ingrediensvirksomhederi Danmark producerer de byggesten, som er nødvendige for, og indgår i, en bæredygtig foder- og
fødevareproduktion globalt. Et eksempel herpå er enzymer, der tilsættes foder, hvilket resulterer i reduceret
udledning af fosfat og dermed en reduceret miljøpåvirkning. Ledende ingrediensvirksomheder i Danmark harallerede særlige styrkepositioner, men den fælles fortælling skal forankres i hele ingrediensbranchen.
Regeringen ønsker at lade ingrediensområdet indgå mere eksplicit i den danske fødevarefortælling særligt med
fokus på, hvordan branchen bidrager til opfyldelsen af FN’s verdensmål. Brandingen af danske løsninger skal
forenkles og styrkes. Branchens fortsatte vækst er nemlig afhængig af, at virksomhederne kan øge deres globaleomsætning yderligere. Væksten er endvidere afhængig af den innovation samt teknologiudvikling, der følger med
udenlandske investorer.
For at understøtte den danske eksport af fødevarer, sikre markedsadgang for danske fødevarer i 3. lande og
tiltrække udenlandske investeringer til den danske fødevareklynge, er det nødvendigt at have et klart billede og enfælles forståelse af ingrediensbranchens styrkepositioner. En fælles fortælling vil bl.a. give et godt afsæt for småog nye ingrediensvirksomheder til at komme ind på de globale eksportmarkeder. En fælles fortælling kræver dog
en databaseret definition af ingrediensbranchen der kan tydeliggøre ingrediensbranchens værdiskabelse forDanmark, branchens bidrag til opfyldelsen af FN’s verdensmål samt synliggøre branchens betydning forDanmark. En fælles fortælling kan endvidere understøtte arbejdet med at tiltrække udenlandske virksomheder ogtalenter. Mht. de udenlandske virksomheder, som ikke alene bidrager med arbejdspladser og vækst, men ofte ogsåmed ny teknologi og ny viden, er det vigtigt at fortællingen om konkrete forretningsmuligheder, forsknings- og
udviklingsmuligheder understøttes af en samlet fortælling om branchen, deres styrkepositioner samt rammevilkår.

Regeringens initiativer- Regeringen vil iværksætte en analyse af ingrediensbranchen med henblik på at definere
ingrediensbranchen statistisk. En databaseret definition af ingrediensbranchen vil tydeliggøre
ingrediensbranchens værdiskabelse for Danmark og dens bidrag til opfyldelsen af FN’s
verdensmål.Valide tal om branchen kan synliggøre dens gavn for bl.a. tiltrækning af talenter og
udenlandske investeringer.
-

Regeringen vil tage initiativ til, at der udarbejdes en samlet fortælling om den danske ingrediensbranche.
Denne fortælling skal bruges i brandingindsatsen og skal øge det globale kendskab til de danske
styrkepositioner. Der udarbejdes en fokuseret værktøjskasse af præsentationselementer med bund i
ingrediensbranchen, der bruges i brandingindsatsen for at øge det globale kendskab til danske løsninger.

-

Regeringen vil iværksættes en styrket markedsførings- og investeringsfremme indsats overfor
udenlandske ingrediensvirksomheder vedr. investeringsmuligheder i Danmark. Herunder en kortlægningog analyse af de globale virksomheder, der skal være målet for indsatsen.

9