EDUCAŢIA TEHNOLOGICĂ
Cadrul legal și normativ: Cadrul de referință al al curriculumului national, aprobat prin Ordinul
Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr. 432 din 29 mai 2017.
 Codul Educației al Republicii Moldova, modificat LP138 din 17.06.16,
MO184-192/01.07.16 art.401, intrat în vigoare 01.07.16.
 Curriculumul pentru învăţământul primar, aprobat la Consiliul Naţional
pentru Curriculum, ordinul Ministerului Educaţiei, Culturii şi Cercetării
nr.1124 din 20 iulie 2018.
 Curriculum școlar, clasele I-IV şi Curriculum pentru învăţământul
gimnazial, la educaţiatehnologică, clasele V-VIII, Chișinău 2010: aprobatla şedinţa Consiliului Naţional pentru Curriculum, proces-verbal nr.10
din 21 aprilie 2010, prin ordinul Ministerului Educaţiei nr.245 din 27
aprilie 2010;
 Instrucțiune cu privire la implementarea Metodologiei evaluării criteriale
prin descriptori în învățământul primar, clasa I, aprobată la ConsiliulNațional pentru Curriculum, Ordinul Ministerului Educației nr. 862 din
07 septembrie 2015.
 Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori,clasa a III-a, aprobată la Consiliul Național pentru Curriculum, Ordinul
Ministerului Educației nr.70 din 05 septembrie 2017.
 Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori,clasa a IV-a, aprobată la Consiliul Național pentru Curriculum, Ordinul
Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr.1124 din 20 iulie 2018.
 Planul-cadru pentru învățământul primar, gimnazial și liceal, aprobat prin
ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr.397 din
29.03.2018;
 Referențialul de evaluare în învățământul primar și secundar.
I.

Cadru de organizare
În anul de studii 2018-2019 procesul educaţional la disciplina școlară
Educaţia Tehnologică se va organiza/desfăşura în conformitate cu prevederile
Planului – cadru şi va constitui 1 oră/săptămână, pentru clasele I-IX.
În învăţământul gimnazial la disciplina educaţia tehnologică, clasele pot fi
divizate în două grupe, dacă în clasă sunt 25 și mai mulți elevi. Nu se va impune
separarea elevilor pe genuri.
• Obiectivul general al educaţiei tehnologice - a forma elevilor cunoştinţe,abilităţi şi atitudini care vor asigura alfabetizarea lor tehnologică şi vor spori
capacitatea lor de a avea succes în învăţământul secundar general, la locul de1

muncă şi în viaţa de zi cu zi, precum şi dezvoltarea capacităţilor de învăţare
pe tot parcursul vieţii.
• Scopul educaţiei tehnologice - dezvoltarea gândirii centrate pe tehnică şi
tehnologie şi ghidarea spre înţelegerea principiilor de bază care explică
descoperirile ştiinţei și tehnicii, dezvoltarea curiozităţii intelectuale bazate
pe cercetarea personală, formarea atitudinii faţă de mediul tehnic şitehnologic, stimularea spiritului creativ pentru sporirea calităţii vieţii.
În scopul asigurarăii unui proces educaţional de calitate Curriculumul
reconceptualizat la educaţia tehnologică, în anul curent, vine cu un şir de noutăţi,după cum urmează:Reconceptualizarea educaţiei tehnologice tinde să asigure:• Pregătirea elevilor pentru participarea în tehnologiile viitorului în rapidă
schimbare;• Formarea unor utilizatori informați a tehnologiilor ;• Cultivarea gândirii inovative;• Învăţarea prin acţiune şi soluţionare de probleme;• Adoptarea atitudinii critice şi integrarea în lumea tehnologică fără obstacoleemoţionale.
Competenţe specifice:
1. Identificarea rolului şi impactului istoric, cultural şi social al tehnologiilor
asupra mediului şi societăţii, demonstrând respect pentru valorile dezvoltării
durabile.
2. Realizarea proiectelor tehnologice pentru soluţionarea unor probleme
practice-utilitare, manifestând atitudine creativă, responsabilă şi etică în
utilizarea tehnologiilor.
3. Crearea de produse digitale specifice situaţiilor de învăţare, dând dovadă decorectitudine, adecvare şi respect pentru etica mediilor virtuale.
4. Transpunerea achiziţiilor tehnologice în contexte educaţionale şi cotidiene,
demonstrând spirit de iniţiativă şi antreprenorial în vederea dezvoltării
personale.
Elemente de noutate: Ciclul primar (clasele I-IV)
1. Modificări la nivel de concepţie didactică a disciplinei.
Noul concept al disciplinei propune expunerea copilului la o experienţa
concretă a realizării unor produse, care au drept consecinţă creşterea
sensibilităţii pentru frumos, sporirea îndemânării şi încrederii în variate
posibilităţi de exprimare a sinelui, consolidând respectul pentru valori,
tradiţii şi semeni. Practicarea îndelungată a lucrărilor manuale este oadevărată şcoală de cultură morală, întrucât realizarea manuală a unor produse
2presupune combinarea armonioasă de priceperi şi deprinderi, responsabilitate şi
inteligenţă.
2. Redefinirea competențelor specifice în conformitate cu trei categorii definalități specifice disciplinei: cunoaştere şi integrare; aplicare şi operare;
integrare şi transfer cu specificarea abilităților și a componentelor atitudinale
predominante.
3. Revizuirea unităților de competențe prin corelare cu competențele specific șiunitățile de conținut, urmărind gradualitatea, complexitatea, transferabilitatea,
contextualitatea competențelor.
4. Diversificarea activităților de învățare recomandate, cu accent pe activități
oportune pentru formarea de valori și atitudini.
5. Reorganizarea/ redimensionarea unităților de conținut păstrarea
principiului modular de studiu al disciplinei pe parcursul temporal al anuluișcolar, dar eficientizarea unităţilor de conţinut prin substituirea unor module(Croşetarea, Tricotarea, Sărbători calendaristice) ce creau dificultăţi în
practica educaţională cu alte module Modelarea artistică, Reciclarea creativă,Robotica, Educaţia digitală, ce presupun activităţi captivante, specifice şiaccesibile vârstei date.
6. Reconfigurarea unităților de conținut: în corespundere cu profilul deformare al absolventului ciclului primar de învățământ, prin valorificarea, în
special, a componentelor ce vizează competențe tehnologice, sensibilizare şi
exprimare creativă.
7. Specificarea produselor școlare recomandate, evaluabile în fiecare unitatede învățare.
8. Introducerea sistemelor sintetice de finalități educaționale pentru fiecare
dintre clasele I-IV.
9. Repartizarea modulelor pe clase, în învăţămîntul primar:

10. Axarea pe activităţi specifice vârstei: dezvoltarea moticităţii fine prinintermediul activităţilor de modelare cu variate materiale maleabile,
dezvoltarea abilităţilor elimentare de realizare a unor operaţii tehnologice
specifice (decupare, asamblare, decorare etc), având implicaţii importante în
formarea deprinderilor corecte de scris şi de executare a diverselor tehnici
3specifice domeniului, cât şi valorificarea sferei atitudinale prin activităţi ludice.
La această vârstă este foarte important accentul pus pe elementul ludic, princare se cultivă spontaneitatea constructivă şi creatoare a copiilor.
11. Corelarea curriculumului cu procesele de globalizare, internaţionalizare,
europenizare, tehnologizare etc.: propunerea modulelor „Educația digitală” și„Robotica” la disciplina „Educația tehnologică”, de rând cu recomandarea latoate disciplinele a unor activități de învățare și produse școlare care valorifică
TIC – în cheia implementării Strategiei „Moldova Digitală 2020” [20].
Evidențiem schimbările/ dezvoltările realizate pentru ciclul gimnazial (clasele
V-IX).
1. Modificări la nivel de concepţie didactică a disciplinei.
Curriculumul reconceptualizat la Educația tehnologică, pentru treapta gimnazială
promovează:• Alfabetizarea tehnologică în contextul societăţii bazate pe cunoaştere.
• Formarea unei culturi de bază în domeniul tehnologiilor.
• Cultivarea unei viziuni de ansamblu asupra tehnologiei, formarea unei
atitudini active morale şi responsabile în raport cu dezvoltarea şi
exploatarea acesteia.
• Cunoaşterea contextului tehnologic în care se înscriu şi dexterităţile practice.
2. Redefinirea competențelor specifice în conformitate cu trei categorii definalități specifice disciplinei: cunoaştere şi integrare; aplicare şi operare;
integrare şi transfer cu specificarea abilităților și a componentelor atitudinale
predominante.
Racordarea competențelor specifice disciplinei la valorile dezvoltarii durabile:eficacitea economica, echitatea sociala si echilibrul mediului, promovate deStrategia națională Moldova 2030.
3. Reorganizarea/ redimensionarea unităților de conținut păstrarea
principiului modular de studiu al disciplinei pe parcursul temporal de 2 anișcolari, cu eficientizarea unităţilor de conţinut prin substituirea modulelor şi
studierea consecutivă a acestora.
• Introducerea unui şir de module noi: Colaje şi decoraţiuni, Educaţia
digitală, Robotica, Designul (de interior, grafic, a spaţiilor verzi),
Transport şi construcţii, Meşteşuguri populare şi moderne, Servicii
sociale, Casă şi Menaj, Antreprenoriat şi marcheting, ş.a.
• Reconfigurarea unităților de conținut: în corespundere cu profilul deformare al absolventului la treapta gimnazială de învățământ.
4. Educația tehnologică la treapta gimnazială, are menirea să ofere fiecărui elev
posibilitatea de a realiza potențialul propriu în cunoaștere, comportament și4socializare, să dezvolte experiențele individuale ale elevilor și să le ofere
posibilitatea de formare a competențelor prin activități de învățare activă,ținând cont de anumite condiții:▫ învățarea să fie centrată pe elev, valorificând necesitatea lui de manifestare,de asimilare, integrare de cunoștințe;▫ informația primită să fie prelucrată și nu doar receptată, se impune trecerea
de la stocarea informației la prelucrarea logică a acesteia pentru a putea fi
aplicată;▫ stimularea creativității, a imaginației și a gândirii flexibile pentru o
structurare temeinică, sistematică a informației, a aptitudinilor, acapacităților;▫ formarea capacității elevilor de transfer logic de la o arie curriculară la alta,a conținuturilor și de a le structura, de a le ierarhiza în funcție de necesitate
și de contextele situaționale.
5. Valorificarea în procesul educațional a conexiunilor intra - șiinterdisciplinare, inclusiv în cadrul ariei curriculare Tehnologii, prin inițierea
în limbajele tehnologice specifice şi amplificarea capacitaților creative, adisponibilităţilor pentru invenţie şi inovaţie;6. Implementarea eficientă a Metodologiei privind evaluarea criterială prindescriptori în clasele I-IV şi clasa a V-a.
7. Monitorizarea realizării orelor opționale/ extraşcolare, în baza prevederilor
Planului-cadrul.
II.
Repere privind predarea-învăţarea-evaluarea disciplinei
Cadrele didactice vor utiliza curriculumul disciplinei în proiectarea şirealizarea procesului educaţional la clasă. Curriculumul stimulează creativitatea şilibertatea cadrelor didactice. În premisa realizării competenţelor proiectate și aparcurgerii integrale a conţinuturilor obligatorii, învăţătorul, în funcţie despecificul resurselor umane şi materiale, are dreptul: să modifice timpul efectiv pentru parcurgerea conţinuturilor; să utilizeze personalizat și să completeze activităţile de învăţare și produseleșcolare recomandate; să proiecteze şi să realizeze strategii originale de predare-învăţare şi
evaluare, optând pentru tehnici şi metode variate.
Pentru elevii cu CES, cadrele didactice vor elabora planuri educaționale
individualizate în baza curricula disciplinelor [21], vezi Curriculumul pentruînvăţământul primar, aprobat la Consiliul Naţional pentru Curriculum, ordinul
Ministerului Educaţiei, Culturii şi Cercetării nr.1124 din 20 iulie 2018.
Atenţionăm că implementarea Curriculumului reconceptualizat la
5









disciplina Educația tehnologică se va realiza obligatoriu, doar, în clasele a I-a
şi a V-a.
Pentru clasele II-IV şi VI-IX vor rămâne în vigoare următoarele
documente:
Curriculum modernizat, aprobat prin ordinul Ministrului Educației nr. 331 din
12.05.2010, proces-verbal nr.11 din 30.04.2010 și nr. 224 din 27.04.2010) șiStandarde de eficiență a învățării ( Editura: Liceym, Chișinău 2012, p. 228).
Eficientizarea procesului de predare-învăţare a disciplinei Educaţia tehnologică
la treapta gimnazială se va realiza prin:selectarea modulelor şi conţinuturilor ce ar încuraja elevii să devină productivi,
inovativi şi întreprinzători;
asigurarea atingerii finalităţilor/ achiziţionării competenţelor prin diversificarea
şi integrarea conţinuturilor.
valorizarea propriei vocaţii ale elevilor în scopul orientării şcolare şi profesionale;activităţile propuse să se bazeze pe studiere, cercetare, proiectare şi parţial,confecţionare de obiecte;
formularea sarcinilor şi problemelor înaintate spre soluţionare să implice generare
de idei, elaborare de proiecte tehnologice, individuale sau de grup, ce ar prevedea
realizare de produse creative pentru satisfacerea unor necesităţi umane;
excluderea activităţilor şablonate.
Domeniul de acoperire al competenţelor formate în cadrul educaţiei
tehnologice este unul extins şi practic, are sfere de interferenţă cu toate cele nouăcompetenţe cheie recomandate, dar şi cu competenţele cheie/transversale ale
curriculumului naţional.
În contextul reconceptualizării, educaţia tehnologică se va orienta spre
formarea următoarelor competenţe:Elevul:• cunoaşte şi conştientizează rolul şi impactul istoric, cultural şi social al
tehnologiilor asupra mediului şi societăţii;• înţelege conceptele esenţiale ale tehnologiilor;• cunoaşte domeniile tehnologice din lumea modernă;• manifestă atitudine responsabilă şi etică în utilizarea tehnologiilor bazată pevalorile umanismului;• utilizează tehnologiile în diverse domenii;• demonstrează creativitate pentru invenţie şi inovaţie, rezolvare a
problemelor tehnologice şi cotidiene.
• capacităţi de gândire critică, de cercetare, cooperare, comunicare etică şi
eficientă în limbajul tehnologiilor;
6

•
•
•
•
•
•
•
•
•

cunoaşte rolul şi procesul de design;citeşte şi realizează un desen tehnic;
cunoaşte şi înţelege logica tehnologică;cunoaşte modul de utilizare a unui şir de produse tehnologice şi legităţile
ergonomice;
respectă regulile de securitate, igienă şi protecţie a muncii;
cunoaşte materiile prime şi proprietăţile acestora;
cunoaşte şi utilizează unele scule şi maşini-unelte;cunoaşte modul de organizare şi aspecte financiar-economice a unorîntreprinderi;cunoaşte familiile profesionale cu specific tehnologic.

Curriculumul reconceptualizat păstrează structura modulară a conţinuturilor. În
comparaţie cu curriculumul precedent numărul acestora considerabil s-a micşorat.
Noul curriculum propune un şir de module noi: Educaţia digitală, Robotica,
Colaje şi decoraţiuni, Designul (de interior, grafic, al spaţiilor verzi), Transport şiconstrucţii, Meşteşuguri populare şi moderne, Servicii sociale, Casă şi Menaj,
Antreprenoriat şi marketing.
Apar module complexe ce includ mai multe conţinuturi. Aceste modulele vor avea
statut opţional şi conţinuturile din interiorul lor la fel. Ex: Meşteşuguri populare şi
moderne: (Arta acului, Tricotarea, Ceramica, Prelucrarea artistică a lemnului,Împletitul din fibre vegetale.). Ex: selectând modulul Meşteşuguri populare şi
moderne urmează a selecta meşteşugul: Prelucrarea artistică a lemnului, Artaacului sau Ceramica, care se va studia pe parcursul unui semestru.
Conţinuturile propuse de curriculumul actual nu sunt total înlocuite, însămajoritatea lor sunt integrate într-un context modern.
 În fiecare an de studiu, se va asigura predarea a două module din lista celor
propuse la clasa respectivă, la alegerea elevilor şi în funcţie de dotările
disponibile (baza tehnico-materială). Alegerea modulelor se realizează decătre elevi, la începutul fiecărui an de studiu şi este condiţionată, în mareparte, de modulele studiate în anul precedent.
 Condiţia de selectare şi administrare a modulelor se realizează de către elevi,la începutul fiecărui an de studiu şi este condiţionată de modulele studiate înanii precedenti, deoarece modulele propuse în clasele VII - IX, respectă ocontinuitate graduală. Ex: Cl. V, VI - Arta acului, în clasele a VII-a – a
VIII-a continuă cu Design vestimentar, fiecare modul selectat iniţial are o
dezvoltare continuă prin alte module propuse

7








Notă: Deţinătorii seturilor de roboţi şi a certificatelor de formare în
domeniul respectiv, pot implimenta modulul „Robotica”, conform
solicitărilor.
Pe durata unui an de studiu, se vor aloca 15 ore pentru fiecare dintre
modulele alese. Nr. ore pe an-33, poate varia în funcţie de structura anuluişcolar şi datele calendaristice. Anual, 3 ore pot fi utilizate la deciziaînvăţătorului.
Conform abordării modulare, prin intermediul fiecăruia se contribuie
prioritar la formarea competenţelor specifice.
În scopul formării competenţelor proiectate, profesorul poate să reeşalonezeunităţile de conţinut al modulelor pe interior, în dependenţă de condiţii
disponibile (doleanţa elevilor, structurii anului şcolar etc.), dar, se
recomandă parcurgerea integrală a modulului, a căror unităţi de competenţă
sunt într-un raport de inter-relaţionare şi contribuie, prin mesajul educaţional(unităţile de conţinut), la realizarea competenţei specifice.
Profesorul poate să propună, prin proiectarea didactică şi alte unităţi deconţinut, care, după părea lui, sau prin consultarea elevilor, părinţilor,
membrilor comunităţii, vor contribui la formarea competenţelor specifice. În
propunerea unităţilor de conţinut, profesorul va ţine cont şi de resursele
disponibile.

În cazul în care clasa nu va fi divizată, recomandăm selectarea următoarelor
module: „Arta culinară şi sănătatea”, „Colaje şi decoraţiuni”, „Activităţi agricole”,„Meşteşuguri populare şi moderne (ceramica, împletitul din fibre vegetale, artamărgelitului) ”, „Designul vestimentar”, „Educația digitală”, „Robotica” „Domenii
profesionale”, „Designul spațiilor verzi”, „Design de interior”.
Modulul „Domenii profesionale” se recomandă a fi implementat în toate clasele a
IX-a din instituțiile de învățământ preuniversitar.
Modulele Curriculumuui reconceptualizat:
În structura noului curriculum pentru Educația tehnologică se remarcă un şir
de module noi.
Modulul Meșteșuguri populare și moderne este un modul de bază, careinclude în sine toate meșteșugurile tradiționale, dar tot odată și unele moderne cum
ar fi: arta mărgelitului, broderia artistică (cu mărgele, cu panglică, pe carton„string art” etc. ). Meşteşugul Ceramica, nu este unul nou, el se regăsește și în
curriculumul anterior, însă acum și-a schimbat conținuturile. Actualul conţinut
tinde să familiarizeze elevii cu arta ceramicii și nu se rezumă numai la olărit ca8meșteșug. Elevii vor avea prilejul să se familiarizeze și să cunoască despre
ceramică ca gen al artelor decorative.
Astfel, în cadrul acestui modul se va pune accentul pe studierea
proprietăților diverselor tipuri de materiale precum și pe executarea diferitelor
operații tehnologice specifice obținerii unui produs util.
Modulul Robotica în cadrul disciplinei Educația tehnologică este propus
pentru clasele IV-IX, care poate fi selectat opțional, într-un semestru, fără ca el săfi fost studiat anterior. În cazurile în care elevii aleg modulul Robotica consecutiv,
în mai mulți ani de studii, organizarea modular-concentrică permite extrapolarea,
aprofundarea, dezvoltarea, sistematizarea și generalizarea achizițiilor din domeniul
roboticii, de la un an la altul, pe toate unitățile de conținut.
Modulul Colaje şi decoraţiuni propus pentru clasele V-VI vine ca ocontinuare a activităţii de lucru cu hârtia, cartonul şi materialele de reciclajîncepute în treapta primară. Acest modul propune valorificarea experienţelor decreare a formelor decorative, utilitare, atât plane cât şi a celor în volum (3D).
Confecționarea unor decorațiuni specifice sărbătorilor permit dezvoltarea
creativității și a gustului estetic al elevilor.
Studierea Modulului Educația digitală va conduce la dezvoltarea
capacităților de utilizare a instrumentelor și resurselor TIC, precum și aplicarea
acestora pentru facilitarea formării de competențe la celelalte discipline, ladezvoltarea orizontului de cunoaștere și capacității de explorare a lumii, ladezvoltarea deprinderilor legate de accesarea, interpretarea, digitalizarea șiprezentarea informațiilor, de modelare și control a evenimentelor, de înțelegere a
implicațiilor TIC în societate.
Modulele Designul de interior, grafic, a spațiilor verzi. Aceste module aurolul de a familiariza elevii cu designul ca o activitate creativă ce poartă caracter
artistic, combinat cu activitatea tehnică de producere a obiectelor utile.
Modulul Domenii profesionale, studiat în clasa a IX-a vine să generalizeze
reprezentările elevilor despre lumea profesiilor, în baza tuturor modulelor studiatepe parcurusl claselor V-IX. Aici elevii vor realiza o generalizare a principalelor
tipuri de activități economice cu exemple de profesii din diverse domenii. Vor fi
familiarizați cu condițiile de ocupare a locurilor de muncă și tipuri de competență
necesare încadrării pe piața muncii sau oportunităţi în vederea continuării studiilor.
Modulele din curriculum: „Transport și construcții”, „Energie șielectrotehnică”, propuse pentru studiere în clasele VIII – IX, „Servicii sociale”,„Casă și menaj”, „Antreprenoriat și marketing”, - în clasa a IX-a, sunt module decurriculum integrat. Ele prezintă complementar câte două domenii care pot fi
privite ca un tot întreg. Aceste module familiarizează elevii cu terminologia
specifică utilizată în activitățile curente ale vieții cotidiene, pun accente pe
9studierea proprietăților diferitor tipuri de materiale, pe executarea operațiilor
tehnologice specifice obținerii unui produs util, îi face să înțeleagă motivația carestă la baza unui anumit comportament în societate.
III. Sugestii privind proiectarea didactică
Proiectarea didactică reprezintă acțiunea complexă de anticipare a modului dedesfășurare a activităților de educație/ instruire, realizabilă prin definirea
obiectivelor și a resurselor (conținuturi-metodologie-evaluare) necesare pentruîndeplinirea acestora, valorificabile într-un cadru de organizare specific sistemuluiși procesului de învățământ.
Fiecare profesor de educaţie tehnologică va realiza proiectare didactică deperspectivă (anuală, semestrială) și proiectare didactică de scurtă durată (a uneilecții).
Proiectul de lungă durată este un document managerial care se întocmește decătre cadrul didactic la începutul anului școlar și admite operarea unor ajustări,dezvoltări pe parcursul anului, în funcție de dinamica reală a clasei de elevi.
Trebuie să constituie un instrument funcțional care să asigure un parcurs
ritmic al conținuturilor și evaluărilor, punctat pe structura anului școlar și orientat
spre realizarea finalităților curriculare de către elevii clasei.
Poate purta un caracter personalizat realizând o confluență a normativității
didactice cu creativitatea și competența profesională a pedagogului – benefică,întâi de toate, pentru elev.
Realizarea proiectului de lungă durată presupune:- studierea curriculumului disciplinar;- stabilirea competențelor specifice urmărite prin predarea disciplinei;- cunoașterea particularităților populației școlare cărora li se adresează;- structurarea conținutului disciplinei pe module/ unități de conținut și stabilirearelațiilor dintre acestea;- repartizarea numărului de ore pentru fiecare unitate de conținut, cât și pentru
activitățile de recapitulare și evaluare.
În tabelul următor este prezentată structura orientativă a planificării anuale.
Proiectarea unităților de învățare pe semestere/ module
Semestrul ………… Modulul: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Nr. de ore alocate: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Unități de Detaliericompetențe deconținut

Nr.
orede Data10

Resurse

Evaluare Observații

Proiectarea didactică de scurtă durată (a unei lecții) se recomandă a fi realizată
din perspectiva alegerii modelului de structurare a activităților.
 Modelul învățării secvențiale a cunoștințelor în lecție (ISC) (R. M. Gagné(1968)) este fundamentat pe o serie de evenimente ale instruirii care nu se produc
invariabil, în ordine strictă, dar în concordanță cu obiectivele prevăzute, precum și
cu finalitățile urmărite. Astfel, se pot obține diferite structuri de activități – tipuri
de lecție.
Tipurile de lecție din perspectiva formării competențelor:Lecția de formare a capacităților de dobândire a cunoștințelor
Lecția de formare a capacităților de înțelegere a cunoștințelor
Lecția de formare a capacităților de aplicare a cunoștințelor
Lecția de formare a capacităților de analiză-sinteză a cunoștințelor
Lecția de formare a capacităților de evaluare a cunoștințelor
Lecția mixtă
 Modelul „Evocare – Realizarea sensului – Reflecție – Extindere” (ERRE) (J.
L. Meredith, K. S. Steele, 1995) configurat ca un cadru metodologic de proiectareși învățare, favorabil dezvoltării gândirii critice. Corelarea dintre fazele ERRE și
procesul de formare a competențelor poate fi prezentată printr-o suită de 6 pașicare facilitează metodologic formarea competențelor:
Evocare1. Implică-te!
2. Informează-te!
Realizarea
3. Procesează
sensuluiinformația!
4. Comunică și decide!
Reflecție
5. Apreciază!
Extindere
6. Acționează!
Detalieri şi exemple de proiectae, a se vedea în Curriculumul disciplinar şi Ghidul
de implementare a curriculumului disciplinar.
Instrucţiunea privind managementul temelor pentru acasă, înînvăţământul primar, gimnazial şi liceal.
Prezentul document a fost aprobat prin ordinul Ministerului Educaţiei, Culturii
şi Cercetării nr. 1249 din 22.08.2018, stabileşte aspecte importante privindtemele pentru acasă: Rolul temelor pentru acasă în realizarea finalităţilor educaţionale; Recomandări metodologiceprivind managementul temelor pentru acasă; Timpul estimativalocat efectuării acestora de către elevi;IV.

11 Specificul temelor pentru acasă.
Temele pentru acasă din cadrul ariilor curriculare Arte, Tehnologii și Sport
contribuie la dezvoltarea multilaterală a elevului, a capacității de receptare avalorilor artistico-estetice, orientând elevul spre interacțiunea cu Frumosul dinviață și opera de artă, precum și de a duce un mod sănătos de viață.
Realizarea, în calitate de temă pentru acasă, a unor sarcini complexe: lucrare
practică, expoziții, portofoliu, referate va fi eșalonată în timp, pe parcursul
semestrelor, prin corelarea activităților realizate în clasă (ghidat) și acasă (lucru
individual).
Atenţionăm despre faptul că: în ciclul gimnazial, în clasa a V-a, în primele două săptămâni de studiu nu se
dau teme pentru acasă; în perioada de vacanță, după probele de evaluare sumativă și în zilele deactivități transdiciplinare, nu se vor da teme pentru acasă.
 nu se admite utilizarea temelor pentru acasă ca instrument de pedeapsă: teme
cu volum mare și grad înalt de complexitate, exerciții repetitive, teme
necunoscute și neexersate în clasă.
Tipologia sarcinilor pentru temele de acasă
 teme pentru acasă cu scop de valorificare a cunoştinţelor; teme pentru acasă cu scop de formare/dezvoltare a competențelor; teme pentru acasă de creare a dexterităților și atitudinilor artistice.
V.

Sugestii de evaluare
Un alt element de noutate, în anul de studii 2018-2019 este
implementarea în clasele a V-a, a prevederilor Metodologiei privind
Evaluarea Criterială prin Descriptori (ECD).
În contextul Codului Educației al Republicii Moldova [1], evaluarea
criterială prin descriptori constituie un sistem de eficientizare permanentă şidiferenţiată a învăţării, predării şi evaluării prin introducerea criteriilor şi
descriptorilor, fără acordarea notelor. Probele de evaluare sumativă pot fi
realizate prin diverse metode și forme de organizare: individuale și de grup, pebaza de instrumente diferite (teste docimologice, probe scrise/practice, proiecte degrup etc.) în funcție de specificul disciplinei, al clasei de elevi și de alți factori deimpact.
În conformitate cu definiţia dată descriptorilor în Codul Educaţiei, aceştia
permit acordarea de calificative: foarte bine, bine, suficient.
În clasa a V-a, se vor atribui calificative doar la evaluările sumative lasfârșit de modul (sau unități secvențiale de conținut) și la final de an școlar. Scopul
12Vom opta în vederea asigurării continuității în implementarea evaluării criteriale
prin descriptori (ECD) în învățământul primar şi gimnazial, prin listarea produselorșcolare evaluabile în fiecare unitate de învățare.
Documentul definitivat va fi publicat pe site-ul Ministerului Educaţiei,Culturii şi Cercetării şi distribuit Organelor locale de specialitate în domeniulînvăţământului, în vederea organizării sesiunilor de informare şi asigurării
monitorizării punerii în aplicare a prevederilor acestuia.
Pentru clasele VI-IX, rămîn valabile prevederile în vederea acordării notelorîn cadrul disciplinei educaţia tehnologică.
Totodată, menţionăm că Evaluarea școlară este unul dintre factorii de bază cesusțin și asigură calitatea învățării. Din acest motiv, cadrele didactice trebuie săacorde o atenție sporită corectitudinii în vederea organizării/ realizării a acesteia. În
construirea demersului educațional, cadrele didactice vor elabora propriile modele
de evaluare, respectând prevederile, sugestiile, modelele din Referenţialul deevaluare, aprobat prin decizia Consiliului Național pentru Curriculum, asigură
transferul de la evaluarea tradiţională (standardizată, recontextualizată), laevaluarea pe competenţe (integrativă, autentică). [A se vedea 3, p. 47 - 50].
Evaluarea are scopul de a-l motiva pe elev spre succes, spre autodepășire,ajutându-l să-şi aprecieze propriul nivel de evoluţie, să identifice și să fie conștientde punctele sale slabe, a-l ajuta să se integreze în societate.
Profesorul are libertatea de a alterna probele de evaluare orală şi scrisă cuprobele practice (scheme, colaje, postere, afișe, prezentări PPT, obicte
confecţionate, susţinere de proiecte, etc.), care, preferabil, vor fi realizate în echipă
și vor valorifica creativ conținuturile și subcompetențele disciplinei. Produsul
evaluabil de la încheierea unității trebuie să demonstreze prezența competenței /competențelor vizate. Amintim că, produsul constituie rezultatul unei activități
realizate oral, scris şi practic (vezi Referenţialul de evaluare).
VI.

Sugestii privind asigurarea ghidării în carieră a adolescenților în cadrul
orelor de educația tehnologică.
Asigurarea ghidării în carieră a adolescenților se recomandă începând cuclasele a V-a, în cadrul fiecărui modul selectat, prin familiarizarea elevilor cu
posibilităţile de valorificare a celor studiate în lumea profesiilor şi în viaţa de zi cu
zi. Educaţia tehnologică prevede însuşirea şi utilizarea diverselor procese
tehnologice prin crearea situaţiilor concrete de cercetare/ argumentare/ producere/
confecţionarea reală din diverse domenii, pornind de la necesitatea dictată decerințele mediul social contemporan. Prin diversitatea modulelor tratate atâtteoretic cât şi practic, îl ajută pe tânăr să-și descopere chemarea, aspiraţia, atracţia
către un anumit domeniu, într-un cuvânt să-şi descopere „vocaţia” pentru o13anumită activitate sau domeniu de activităţi. Această familiarizare treptată se va
finaliza, conform curriculumului la educația tehnologică, cu modulul „Domenii
profesionale”, în clasa a IX-a. Unde tinerii vor studia priorităţile profesiilor şi vorîncerca să se difinitiveze în alegerea acestea.
În cadrul disciplinei elevii îşi formează competenţe legate de domenii
importante pentru formarea personalităţii și orientarea în carieră, spre exemplu:
evaluarea unui obiect utilitar, elaborarea proiectelor de confecţionare a unor
obiecte utilitare; selectarea şi organizarea mijloacelor, instrumentelor şi amaterialelor necesare conform unor cerinţe calitative; executarea procesului
tehnologic conform regulamentului; utilizarea diverselor surse de informaţii;dezvoltarea gândirii critice etc. De o importanţă majoră este orientarea elevilor
spre a utiliza propriile achiziţii în rezolvarea problemelor din viaţă. Prin propriile
eforturi elevii învaţă să preţuiască mediul, natura, bogăţiile naturale, să transforme
materialele din natură în obiecte utile, estetice creând valori. Se învaţă să comunice
informaţii privind modul de utilizare a terminologiei specifice unor domenii
practice, de-a face prezentări şi evaluări, utilizând propria experienţă.
Inițierea în pregătirea tehnica, pe grupe largi de profesii, poate oferi
posibilitatea opțiunii în cunoștința de cauza. Prezentarea unor monografii
profesionale din domenii tehnice, vizitarea unor întreprinderi, uzine şi unităţi
economice, întâlnirile cu specialiști, vizionarea unor expoziții, filme documentare,participarea la activitatea unor cercuri si cluburi cu profil tehnico-aplicativ,
dezvoltarea unor interese, a unor mici pasiuni si preocupări de timp liber sunt doar
câteva genuri de activităţi care pot avea influente asupra structurării unor modele si
idealuri socio-profesionale cu valoare motivaționala în opțiunea viitoare.
Consemnăm aceste rezultate, pentru a semnala câteva probleme la care eleviiașteaptă răspuns, recomandând totodată profesorilor de educație tehnologica sa
realizeze ei înșiși asemenea sondaje, pentru a veni în întâmpinarea doleanțelor
elevilor şi a deschide un dialog mai fructuos în cadrul acestei discipline atât degeneroasa ca obiective şi în egala măsura ca modalitatea de organizare si realizare.
VII. Sugestii privind formarea la elevi a comportamentului responsabil la traficul
rutier și în caz de situații excepționale. Cursurile „Protecția civilă și apărareaîmpotriva incendiilor ” (pentru înv. gimnazial)În contextul formării la elevi a competențelor transversale/ transdisciplinare,în baza principiului de integrare în cadrul studierii educației tehnologice elevilor li
se vor forma atitudini și deprinderi de comportament responsabil în cazul situațiilor
de risc (electrocutare, incendii). Profesorii vor explora oportunitățile oferite decurriculum la educația tehnologică, în scopul formării la elevi a competenței deprotecție a propriei persoane sau/și a altor persoane aflate în pericol.
14

Profesorii vor explora oportunitățile oferite de curriculum la Educația
Tehnologică în vederea:
 cunoaşterii principalelor tipuri de risc, a formelor de manifestare a acestora, amăsurilor de protecţie, precum şi a modului de acţiune şi de comportare în
situaţia producerii lor;
 formării şi perfecţionării deprinderilor practice privind modul de comportare pe
timpul situaţiilor de urgenţă; formării capacităţii de a folosi cunoştinţele în domeniul situaţiilor de risc pentru
reglarea şi influenţarea comportamentului propriu şi de grup şi dezvoltarea
spiritului de întrajutorare; atragerii copiilor în sfera respectării regulilor de prevenire şi formarea conduitei
de urmat pe timpul situaţiilor de risc; dezvoltării capacităţilor de înţelegere şi de apreciere a pericolelor generate desituaţiile de urgenţă pentru viaţă şi mediu, precum şi al promovării atitudinilor şi
comportamentelor corespunzătoare în rândul elevilor;În cadrul studierii modulelor ”Arta culinară și sănătatea”(cl. V-VII).
Noțiuni generale despre sănătate și „mod sănătos de viață”. „Reguli de prevenire a
incendiilor în gospodării”, „Regulile preventive la utilizarea mijloacelor deîncălzire şi de pregătire a hranei, echipamentelor electrice precum şi a altor surse
posibile de incendiu în gospodărie”.
La studierea modulelor „Meşteşuguri populare şi moderne”, „Design
vestimentar”(VII-VIII), „Casă și menaj” (cl. IX) veți aminti elevilor despre
formarea comportamentului de protecție în cazul utilizării aparatelor electrice (deuz casnic). Studiind „Tehnologia prelucrării lemnului” (cl.V-IX), „Tehnologia
prelucrării metalului” (cl. VII-IX) și „Energie/ Electrotehnica” (cl.VIII-IX), văveți referi la formarea comportamentului de protecție în cazul utilizării aparatelor,
instrumentelor electrice (inclusiv de uz casnic, pentru prelucrarea lemnului și
metalelor, diverse instalații electrice și electronice), prevenirea pericolului deelectrocutare în diverse situații (la școală, acasă, în cotidian)). Tot aici veți vorbi șidespre formarea comportamentului de precauție la încălzirea și utilizare corpurilor
fierbinți, protejarea contra arsurilor, protecția antiincendiară, acordarea primului
ajutor la necesitate și sensibilizarea organelor competente în cazul unor situații
excepționale.
La selectarea modulelor „Transportși construcții” (cl.VIII-IX), vă veți axa
peformarea cunoștințelor despre ”Securitatea traficului rutier”, ”Formarea șidezvoltarea unor atitudini și comportamente adecvate privind respectarea regulilor
de circulație pe drumurile publice și în mijloacele de transport”.

15

Implementând modulele „Activități agricole” (cl.V-IX), ”Designul spațiilor
verzi” (cl.V-IX), veți forma elevilor comportamentul responsabil și de precauție încazul situațiilor de risc în viața cotidiană. „Regulile de comportament ale copiilor”.
”Securitatea copiilor” (în perioada toamnă/iarnă-primăvară/vară)”. ”Impactul
dezastrelor asupra mediului” să descrie şi să analizeze modificările suferite demediul înconjurător ca urmare a intervenţiei umane; să aplice modalităţile deintervenţie şi de ocrotire a mediului ambiant.
VIII. Asigurarea managementul şi activitatea secțiilor metodologicePentru activitatea secțiilor metodologice a profesorilor de educația tehnologică
se recomandă următoarele teme pentru seminare și laboratoare de bune practici:
 Studierea posibilităţilor de valorificare a conţinuturilor curriculumuluireconceptualizat în cadrul grupelor eterogene de elevi.
 Aspecte metodologice de realizare a curriculei cursurilor opţionale la disciplina
Educaţia Tehnologică.
 Eficientizarea metodologiei de realizare a diferite tipuri de lecţie dinperspectiva formării competențelor în cadrul disciplinei educația tehnologică.
 Valorificarea tehnologiilor informaţionale la lecțiile de educație tehnologică dintreapta gimnazială.
 Aspecte metodologice de organizare a lecţiei de educaţie tehnologică din
perspectiva ECD în clasa a V-a.
 Proiectarea lecției de Educaţie tehnologică din perspectiva evaluării criteriale.
 Aspecte de realizare a ECD în cadrul disciplinei Educaţia tehnologică.
Teme de cercetare și aplicare propuse pentru anul școlar 20182019: „Implementarea
curriculumuluireconceptualizat.
Realizări
şi
perspective”.
Responsabilii la disciplină din cadrul OLSDI vor solicita managerilor deinstituții și șefilor Comisiilor metodice să proiecteze, în mod obligatoriu, activități
(seminare, traininguri, controale tematice etc.) care vor fi orientate pe creșterea
calității procesului educațional la disciplina educaţia tehnologică și spre formarea
unei culturi de bază în domeniul tehnologiilor cât şi valorificarea potenţialului
creativ al fiecărui elev.
I X.Asigurare didactică:1. Tverdohleb Ana, Croitoru Rodica,Stepan Ana, ”Educaţia tehnologică”, clasa III;
2. Croitoru Rodica, Grosu Elena, Ciobanu Lucia, Educaţia tehnologică clasa IV;
3. Eşanu Angela , Şaragov Ion, Onofreiciuc Nicolai, Simac Ana. Educaţia
tehnologică clasa V-VI.
16

4. Lichiardopol Gabriela, Stoicescu Viorica, Neaşcu Silvia, Educaţia tehnologică,clasa V, Bucureşti “Aramis Print”, 2005
5. Colac T., Gîscă A., Posternac G., Postolache E., ProcoavăV., Surcov E., Educaţia
tehnologică clasa VII-VIII;
6. Şaragov Ion, Tverdohleb Ana, Grosu Elena, Sacara Andrei, Plămădeală Vasile.
Educaţia tehnologică clasa IX;
7. Grosu Elena, Şaragov Ion, Sacara Andrei, Dicţionar la educaţia tehnologică,Epigraf 2008.
 M.E.C, C.N.C, Curriculum Naţional. Programele de Educaţie tehnologică pentru
clasele a IX-a şi a X-a, nr. 3672 din 25.04.2004, Editura Humanitas Educaţional,
2004 *** Raport de ţară 2009, Procesul educaţie şi de formare 2010 realizat pe baza
competenţelor cheie ale Uniunii Europene, România.
Bibliografie recomandată:1. Educaţia tehnologică. Curriculum pentru învățământul gimnazial. Clasele a V-a – a
XI-a, Editura Lyceum, Chişinău, 2010.
2. Curriculum şcolar. Clasele I – IV, ME, Chişinău, 2010.
3. BOTNARIUC, P., TĂSICA, Luminiţa, Domenii de competenţe – cheie europene:
competenţa digitală, în Revista de Pedagogie nr. 58 (3), Bucureşti: 2010.
4. Buzilă V. Costumul popular din Republica Moldova. Ghid practic. Chișinău 2011.
5. Educaţia tehnologică. Ghid de implementare a curriculumului modernizat pentru
clasele I – IX, Editura Lyceum, Chişinău, 2011.
6. Negreţ-Dobridor I. Teoria generală a curriculumului educaţional. Polirom, pag
436, Bucureşti, 2008
7. Negreţ-Dobridor, I, Didactica nova, Editura Aramis, Bucureşti, 2005, pag. 381
8. Meyer, G., De ce şi cum evaluăm, Bucureşti, 2001, pag. 189
9. Matei S., Cosma D., Ion D. Sârbu, Sârbu M.-A., Metodica predării educaţiei
tehnologice, Ed. Arves, 2008.
10. Macovei E. „Pedagogie. Teoria educaţiei ”Volumul I, Editura Aramis, Bucureşti
2001
11. Jinga I. Negreţ-Dobridor I. Inspecţia şcolară şi design-ul instituţional, Aramis,
Bucureşti 2004
12. Minder M. „Didactica funcţională” Editura Cartier, Chişinău 2003, pag 360
13. Curriculum şcolar : proiectare, implementare şi dezvoltare. Coordonator
Botgros I., redactor ştiinţific Pâslaru V. Institutul de Ştiinţe ale Educaţie
2007.
14. Sistemul de evaluare în Învățământul preuniversitar din Republica
Moldova. Coordonator Răileanu A. Institutul de Ştiinţe ale Educaţie 2006.
17

15. Evaluarea curriculumului şcolar – perspectivă de modernizare, Institutul deŞtiinţe ale Educaţiei, Chişinău, 2009, pag. 789.
16. Modernizarea standardelor şi curricula educaţionale – deschiderea spre opersonalitate integră. Materialele Conferinţei Ştiinţifice Internaţionale, 22-23
octombrie, 2009, pag. 242, V. II. Pag. 324
17. SINGER, Mihaela, SARIVAN, Ligia. Quo vadis Academia. Bucureşti,Editura Sigma, 2006.
18. Şaragov I., Grosu E., Sacara A., Dicţionar la educaţia tehnologică, Epigraf
2008.
19. Calitatea educaţiei: teorii, principii, realizări. Materialele Conferinţei
Ştiinţifice Internaţionale, 30-31 octombrie 2008, I.Ş.E. CEP USM, Chişinău,2008, V. I, V. II
20. Universitatea de Vest “Vasile Goldiş” din Arad Centrul de Didactică şi
Educaţie Permanentă Instruirea centrată pe competenţe CERCETARE –INOVARE – FORMARE – DEZVOLTARE Octavian Mândruţ Luminiţa
Catană Marilena Mândruţ Arad 2012, (pag. 28, 29)
21. NOVEANU, G.N. & VLĂDOIU, D. Folosirea tehnologiei informaţiei şicomunicării în procesul de predare - învăţare. Bucureşti: Educaţia 2000+ ,2009
Daniela Cotoviţcaia, consultant principal,
Direcţia Învăţământ general, Ministerul Educaţiei.Culturii şi Cercetării
Vitcovschii Ala, dr., conf. univ.
UPS „Ion Creangă”, mun.Chişinău

18