MINISTERUL EDUCAŢIEI, CULTURII ŞI CERCETĂRII
AL REPUBLICII MOLDOVACURRICULUM NAȚIONALУКРАЇНСЬКА
МОВА І ЛІТЕРАТУРА
Clasele V-IX

			• Curriculum disciplinar			• Ghid de implementareChişinău, 2020
1

CURRICULUM DISCIPLINAR
Aprobat:- Consiliul Național pentru Curriculum, proces-verbal nr. 22 din 05.07.2019- Ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr. 906 din
17.07.2019
COORDONATORI:• Angela CUTASEVICI, Secretar de Stat în domeniul educației, MECC
• Valentin CRUDU, dr., șef Direcție învățământ general, MECC,
coordonator al managementului curricular• Ala NIKITCENKO, dr., consultant principal, MECC, coordonator al
grupului de lucru
EXPERŢI-COORDONATORI:• Vladimir GUȚU, dr. hab., prof. univ., USM, expert-coordonator general• Ion GUȚU, dr., conf. univ., USM, expert-coordonator pe aria curriculară
Limbă şi comunicare
GRUPUL DE LUCRU:• Diana IGNATENCO (coordonator), dr., lect. univ., prodecan,
US „Al. Russo”, Bălți
• Angela CEBAN, grad did. întâi, Gimnaziul s. Slobozia-Șirăuți, r. Briceni• Olga CURLEANȚEVA, grad did. superior, IPLT „V. Suhomlinschi”, Edineț
• Svetlana PODLESNAIA, grad did. întâi, IPLT „C. Popovici”, s. Nihoreni,r. Râșcani

Українська мова ı література : Curriculum naţional : Clasele 5-9 : Curriculum
disciplinar : Ghid de implementare / Ministerul Educaţiei, Culturii şi Cercetării al Republicii
Moldova ; coordonatori: Angela Cutasevici, Valentin Crudu, Ala Nikitcenko ; grupul delucru: Diana Ignatenco (coordonator) [et al.]. – Chişinău : Lyceum, 2020 (F.E.-P. "Tipografia
Centrală"). – 96 p. :fig., tab.
Referinţe bibliogr.: p. 88-90 (61 tit.). – 100 ex.
ISBN 978-9975-3400-9-0.
373.5.091:[811.161.2+821.161.2](073)
У 453

2

GHID DE IMPLEMENTARE
Elaborat în conformitate cu prevederile Curriculumului disciplinar, aprobatla ședința Consiliului Național pentru Curriculum, prin ordinul Ministerului
Educației, Culturii și Cercetării nr. 906 din 17.07.2019
COORDONATORI:• Angela CUTASEVICI, Secretar de Stat în domeniul educației, MECC
• Valentin CRUDU, dr., șef Direcție învățământ general, MECC,
coordonator al managementului curricular• Ala NIKITCENKO, dr., consultant principal, MECC, coordonator al grupului
de lucru
EXPERŢI-COORDONATORI:• Vladimir GUȚU, dr. hab., prof. univ., USM, expert-coordonator general• Ion GUȚU, dr., conf. univ, USM, expert-coordonator pe aria curriculară
Limbă şi comunicare
GRUPUL DE LUCRU:• Diana IGNATENCO (coordonator), dr., lect. univ., prodecan,
US „Al. Russo”, Bălți
• Angela CEBAN, grad did. întâi, Gimnaziul s. Slobozia-Șirăuți, r. Briceni• Olga CURLEANȚEVA, grad did. superior, IPLT „V. Suhomlinski”, Edineț
• Svetlana PODLESNAIA, grad did. întâi, IPLT „C. Popovici”, s. Nihoreni,r. Râșcani

3ВСТУП
Курикулум з української мови і літератури 2019 року видання для V-IX класів
загальноосвітніх закладів Республіки Молдова є складовою частиною Національного Курикулума, зокрема частиною курикулярної галузі Мова та спілкування, істановить регламентуючий документ і нормативний акт, передбачений для впровадження в освітній процес у гімназичній ланці.
Вивчення рідної мови етнічними українцями є відображенням мовної політики в країні і ґрунтується на чинних документах, низці законів і підзаконних актівта міжнародних конвенціях, зокрема Рамковій конвенції про захист національних
меншин. Основою розробки нового курикулума є Конституція Республіки Молдова (1994), Кодекс про освіту Республіки Молдова (2014), Стратегії розвитку
освіти на 2014-2020 роки «Освіта–2020» (2014), Cadrul Național de Referință al
Curriculumului (2017), Базовий курикулум. Система компетенцій для загальної
освіти (2018), Спільна європейська система вивчення мов (2018) тощо.
Курикулум для гімназичної ланки забезпечує наступність від одного ступеня навчання (початкової освіти) до іншого (гімназичної освіти) і базується на сучасних
підходах освіти: особистісно-зорієнтованому, компетентнісному, діяльнісному,ціннісному. Курикулум 2019 року належить до четвертого покоління цього типудокументів і другого покоління курикулумів, заснованих на компетенціях.
У Курикулумі з української мови та літератури для V-IX класів відображено інтегрований курс мови і літератури, укладений відповідно до сучасної освітньої національної політики Республіки Молдова. У ньому визначено цілі, завдання, одиниці компетенцій, одиниці змісту, технології навчання та оцінювання з української
мови і літератури на основі сучасних наукових підходів, з урахуванням специфіки
вивчення дисципліни в умовах діаспори. Він виконує дві основні функції: регулювальну і стратегічну, які реалізуються у розділах цього документу.
Необхідність виникнення нового курикулума визначено такими реаліями: закінчення терміну функціонування попереднього курикулума для гімназичної ланки
освіти; урахування результатів моніторингу попереднього курикулума, здійсненого в 2017 р.; виникнення нових освітніх та курикулумних політик у галузі розвитку
системи освіти; національні і міжнародні тенденції курикулумного розвитку: глобалізація, інтернаціоналізація, технологізація тощо.
У новому Національному курикулумі запропоновано такі зміни:- розгляд курикулума як системи, що включає поняття: концепція – галузь –структура – документ – зміст – процес – результат;4

- розширення значення терміну специфічні компетенції навчальної дисципліни за виявлення базових ставлень і цінностей, що співвідносяться з профілем випускника гімназичного циклу і умінням учитися протягом життя;- перегляд системи одиниць компетенцій в контексті динаміки формування
специфічних компетенцій по класах;- забезпечення необхідної кількості годин для ефективного процесу викладання-навчання-оцінювання;- упровадження інтерактивних дидактичних технологій, практичного навчання, проектних методів тощо.
На основі курикулума вчителі укладають індивідуальні плани для учнів з особливими освітніми потребами.
Новий курикулум з української мови і літератури адресовано авторам курикулумів, підручників та інших дидактичних ресурсів, менеджерам, педагогам, учням,батькам, іншим зацікавленим особам.

5І. КОНЦЕПТУАЛЬНІ ОСНОВИ
КУРИКУЛУМУ З ДИСЦИПЛІНИ
«УКРАЇНСЬКА МОВА І ЛІТЕРАТУРА»У ГІМНАЗІЇУ процесі становлення і розвитку особистості дитини рідна мова має особливе
значення. Навчання рідної мови етнічних українців в умовах діаспори спрямованона вивчення і збереження рідної мови і культури, виховання національної і громадянської самосвідомості, почуття приналежності до народу Республіки Молдова,до її традицій та духовних устремлінь.
У Республіці Молдова українська мова і література вивчається як предмет ушколах з іншою (румунською чи російською) мовою навчання. Специфіка вивчення української мови і літератури в Республіці Молдова визначається широким вживанням українських говірок за відсутності літературного мовлення; функціонуванням румунської та російської літературних мов; багатонаціональністю культури.
Мета навчання інтегрованого курсу української мови і літератури полягає у забезпеченні формування системи компетенцій для виховання творчої, національно
свідомої особистості, громадянина Республіки Молдова.
Інтеграція курсу відбувається на ґрунті двох фундаментальних гуманітарних
наук – лінгвістики та літературознавства, що виявляється у співвіднесенні основних змістових ліній курикулума: мовленнєвої, комунікативної, літературної (читацької), мовної, соціокультурної.
Мовленнєву лінію складає засвоєння практичних умінь і навичок в усіх видах
мовленнєвої діяльності. Ефективним шляхом для діаспори є шлях опанування
унормованою українською мовою від говірки рідного села чи міста до літературного мовлення. Для формування мовленнєвої компетенції пріоритетною є роботаз текстом, як адаптованим, так і літературним. Постійної уваги вимагають випадки російської та румунської/молдовської інтерференції. Значна увага приділяється
розвитку діалогічного мовлення як найбільш поширеного у мовленнєвій практиці,підвищенню культури мовлення учнів.
Основу комунікативної лінії складають знання, уміння та навички, що обумовлюють успішність особистості в суспільній діяльності. Рівень комунікативного розвитку має особистісний характер, позначається на суб’єктній позиції в повсякденній діяльності.

6Літературна лінія формується у процесі комплексного вирішення системи завдань: зацікавлення учнів читанням; розвиток інтересу до створення постійної
потреби у читанні; добір літературних творів відповідно до віку та особистісних
інтересів; забезпечення системних знань учнів з теорії літератури; поетапне формування навичок аналізу художнього твору; організація навчально-дослідницької
роботи школярів; розвиток усного та писемного мовлення; вдосконалення естетичного смаку учнів.
Мовна лінія забезпечує засвоєння головних особливостей фонетичної, лексичної, словотворчої, граматичної та правописної систем української мови. Зміст
мовної лінії визначено з огляду на практичне користування українською мовою вповсякденному житті.
Соціокультурну лінію підпорядковано вихованню громадянина незалежної
Республіки Молдова, який усвідомлює власну лінгвістичну і культурну ідентичність у національному контексті та виявляє толерантність, інтерес і відкритість доміжкультурного діалогу. Соціокультурна лінія реалізується у мовленнєвій діяльності, у змісті текстів, вправ, практичних завдань тощо і створює умови для інтегрування курсу української мови та літератури з іншими дисциплінами.
Охарактеризовані змістові лінії відповідають ключовим компетенціям: мовленнєвій, комунікативній, літературній, мовній, соціокультурній. Кожна з перелічених видів компетенцій реалізується змістом дисципліни в нерозривній єдності.
Інтеграції лінгвістичної та літературознавчої освіти в гімназичній ланці сприяють
уведені у структуру змісту комунікативні теми, спільні для освітньої галузі Мовата спілкування. Система комунікативних тем забезпечує об’єднання мовленнєвої,мовної, літературної і соціокультурної ліній, сприяє інтеграції дисципліни з іншими
дисциплінами гімназичної ланки.
Нова концепція курикулумів з мови та літератури забезпечує уніфікацію структури всіх курикулумів з дисциплін, які вивчаються в курикулумній галузі Мова таспілкування, та значно полегшує їх вивчення.
Зміст навчання дисципліни «Українська мова та література» містить такі компоненти:- знання про систему мови і мовлення;- знання про норми сучасної української літературної мови;- знання і вміння, необхідні для реалізації різних видів мовленнєвої діяльності;- знання змісту пропонованих для вивчення художніх текстів;- знання і розуміння художньої своєрідності літературних творів;- знання ролі виразних засобів і художніх прийомів у структурі твору.

7Зміст навчання дисципліни «Українська мова і література» визначається загальною спрямованістю освітнього процесу на досягнення ключових і трансверсальних
компетенцій та предметних цілей навчання, виражених у термінах компетенцій.
Шкільна компетенція – це інтегрована система знань, умінь, навичок, ставленьі цінностей, які учні набувають під час навчання і використовують у специфічних
контекстах, адаптованих до вікових особливостей та пізнавального рівня. Сформовані компетенції спрямовані забезпечити уміння розв’язувати проблеми не тількиу навчанні, а й у трудовій діяльності та суспільному житті. Компетенції формуються
комплексно, тобто в ході вивчення всіх шкільних дисциплін і протягом усіх років
навчання.
Система компетенцій для гімназичних класів включає:Ключові/трансверсальні/трансдисциплінарні компетенції,Специфічні компетенції навчальних дисциплін,Одиниці компетенцій.
Компетенції гімназичної ланки освіти базуються на сучасній загальнодидактичній системі ключових і специфічних компетенцій.
Ключові/трансверсальні компетенції відображають міжнародні тенденції розвитку освітніх стратегій, визначають цілі шкільної освіти в Республіці Молдова, становлять головну курикулумну категорію. Вони позначають очікування суспільства
щодо шкільної освіти в цілому і щодо найзагальніших досягнень учнів по завершенню навчання у школі.
Трансверсальність – важлива характеристика ключових компетенцій. Ключові/трансверсальні компетенції перетинають різноманітні сфери суспільного життя імежі навчальних дисциплін. Отже, трансверсальні компетенції можуть бути, водночас, і трансдисциплінарними, більшою мірою властивими навчальним дисциплінам.
Трансдисциплінарні компетенції:• конкретизують трансверсальні компетенції з певних галузей знань/курикулумних галузей;• інтегрують різноманітні дії, спільні/асоційовані для різних навчальних дисциплін, зазвичай, з однієї курикулумної галузі;• визначають тематичне коло, спільне для навчальних дисциплін гімназичної
ланки.
Ключові/трансверсальні компетенції стосуються різних сфер соціального життя, носять трансдисциплінарний характер і можуть бути конкретизовані у специфічних компетенціях з дисципліни, одиницях компетенцій, навчальній діяльностіта рекомендованих шкільних продуктах.

8За реалізації трансдисциплінарного підходу, спрямованого на створення цілісного бачення світу, на осягнення реальності в її складності і різноманітті, формуються трансдисциплінарні компетенції – знання, вміння і ціннісні орієнтації, щовиходять за межі конкретних шкільних дисциплін. Ці компетенції дозволяють
встановити інтегративні зв’язки між природничими, гуманітарними, соціальними науками, а також мистецтвом та іншими сферами духовного досвіду людства.
Трансдисциплінарність відображає можливості і взаємодії багатьох дисциплін увирішенні комплексних проблем, дозволяє створити цілісну картину світу, розглянути його різноманіття в єдності.
Ключові/трансверсальні/трансдисциплінарні компетенції формуються і розвиваються прогресивно за рівнями й циклами освіти. Відповідно до місії й можливостей гімназичного циклу освіти виділяються два характерні етапи: етап базових
надбань – 5-7 класи; етап розвитку – 8-9 класи.
Специфічні компетенції навчальної дисципліни виводяться з трансдисциплінарних і ключових/трансверсальних компетенцій. Специфічні компетенції навчальної дисципліни – це інтегровані системи знань, умінь і навичок, ставлень іцінностей, які повинна сформувати/розвинути навчальна дисципліна на гімназичному рівні освіти, відповідно до шкільного навчання в цілому [Сadrul de Referinţă
al Curricilumului Naţional, 2017:24].
Одиниці компетенцій – це складові компетенцій, які опосередковують формування специфічних компетенцій. У кожному предметному курикулумі одиниці
компетенцій структуруються і розвиваються за навчальними одиницями, відповідно по класах [Сadrul de Referinţă al Curricilumului Naţional, 2017:24-25]. Вони відображають ті знання, вміння, ставлення і цінності, які учні повинні здобути у процесі
вивчення конкретних тем з української мови та літератури. Їх засвоєння – умовадля розвитку специфічних компетенцій.
Одиниці компетенцій визначено згідно із специфічними компетенціями і співвіднесено з одиницями змісту за принципом ускладнення від класу до класу. Вонивідображають еволюцію учня в процесі оволодіння специфічними компетенціямидо кінця вивчення дисципліни в гімназичному концентрі.
Рекомендовані види навчальної діяльності та шкільні продукти являють собою
певний перелік завдань, комунікативних ситуацій, видів діяльності, які є значущими для формування одиниць компетенцій.
Курикулум є і системою продуктів, які є результатом формування специфічних
компетенцій. Новий курикулум забезпечує вчителю і учню можливості широкого
вибору рекомендованих продуктів. Учитель може доповнити запропонований
список в залежності від специфіки конкретного класу, наявних ресурсів тощо.

9ІІ. АДМІНІСТРУВАННЯ ДИСЦИПЛІНИ

Статус
предмета
Обов’язковий

Українська мова та література
Курикулумна
Кількість годин
Класгалузь знаньна тиждень
Мова та спілкування
V
3

Обов’язковий

Мова та спілкування

VI

3

102

Обов’язковий

Мова та спілкування

VII

3

102

Обов’язковий

Мова та спілкування

VIIІ

3

102

Обов’язковий

Мова та спілкування

ІХ

3

99

Загальна кількість
годин на рік102

ІII. СПЕЦИФІЧНІ КОМПЕТЕНЦІЇ
ДИСЦИПЛІНИ
«УКРАЇНСЬКА МОВА І ЛІТЕРАТУРА»Учень здатний
1. Сприймати і розуміти художні і нехудожні тексти через різноманітні стратегії,демонструючи спостережливість і творчий підхід.
2. Брати участь у комунікативній взаємодії відповідно до різноманітних мовленнєвих ситуацій, демонструючи внутрішню лексико-граматичну зв’язність і доцільність дискурсу.
3. Інтегрувати лінгвістичні та читацькі уміння з урахуванням шкільного та життєвого контексту, виявляючи позитивне ставлення та інтерес до читання.
4. Створювати усні і писемні тексти різних типів на різноманітних інформаційних
носіях, коректно використовуючи орфографічні, лексичні, фонетичні, граматичні норми сучасної української літературної мови для реалізації своїх комунікативних прагнень, демонструючи самоконтроль, допитливість та творче ставлення.
5. Усвідомлювати лінгвістичну і культурну ідентичність у національному контексті,виявляючи толерантність та допитливість.

10

IV. ОДИНИЦІ НАВЧАННЯ
5 КЛАС
РЕКОМЕНДОВАНИЙ РОЗПОДІЛ ОДИНИЦЬ ЗМІСТУ ЗА ГОДИНАМИ
Одиниці змісту
Мова і мовлення. Літературна мова й усне (діалектне) мовлення. Тема й основна думка висловлювання. Діалог. Складання діалогів. Пряма мова. Лист.
Повторення вивченого в початкових класах. Морфологія. Самостійні частини
мови. Синтаксис і пунктуація. Словосполучення. Речення. Головні і другорядні
члени речення. Однорідні члени речення. Речення просте і складне.
Фольклор (усна народна творчість) і література. Образність як особливість
фольклорного і літературного твору. Поняття про образ-персонаж. Міф як прадавній фольклорний жанр. Загадка народна і літературна. Прислів’я і приказки. Казка народна і літературна. Казки про тварин. Конфлікт у казці.
Текст, його ознаки. Заголовок тексту. Поділ тексту на частини. Простий плантексту. Переказ тексту. Текст-розповідь.
Фонетика і орфографія. Милозвучність та чіткість вимови як особливість
українського мовлення. Голосні та приголосні звуки. Український алфавіт. Знаки письма. Склад і основні правила переносу. Наголос. Літературна вимова іправопис наголошених та ненаголошених голосних. Фонетичний аналіз слова.
Милозвучне чергування у-в, і-й. Спрощення в групах приголосних. Вживання
апострофа, м’якого знаку. Подвоєння приголосних. И–І у словах іншомовного
походження.
Література і фольклор. Оповідання як жанр літератури. Поняття про літературний пейзаж. Ліричний твір. Уособлення. Народна календарно-обрядова
поезія зимового циклу. Колядки. Щедрівки.
Поняття про стилі мовлення. Розмовний, науковий і художній стилі мовлення. Розрізнення текстів художнього і наукового стилів. Складання діалогів.
Лексика і орфографія. Лексичне значення слова. Однозначні й багатозначні
слова. Пряме й переносне значення слова. Групи слів за значенням (синоніми,антоніми, омоніми). Лексика художнього і наукового стилів.
Оповідання. Тема, події (фабула) та персонажі оповідання. Характеристика
персонажа. Ліричний твір. Епітет.
Текст-опис. Усний і письмовий переказ тексту з елементами опису (предмета,тварини тощо) у художньому стилі.
Будова слова і орфографія. Спільнокореневі слова. Форми слова. Основа слова. Корінь, суфікс, префікс і закінчення – значущі частини слова. Розбір словаза будовою. Літературна вимова і правопис слів з префіксами з-, с-, роз-, без-.
Правопис префіксів пре-, при- (в залежності від лексичного значення слова).
Словотвір і орфографія. Способи словотвору. Утворення і правопис слів з суфіксами -зьк-, -ськ-, -цьк-; -н-.
Народна календарно-обрядова поезія весняного циклу. Веснянки та гаївки.
Епітет, уособлення (персоніфікація) як засоби творення образу у фольклорному та літературному творі. Легенда народна і літературна. Пейзажна лірикапро весну.

11Кількість
годин

15

25

15

20

Письмовий переказ тексту з елементами опису (предмета, тварини тощо) ухудожньому стилі.
Синтаксис. Пунктуація. Речення. Головні і другорядні члени речення: підмет,присудок, додаток, означення, обставина. Речення із звертанням.
Образ рідного краю в ліриці. Фольклорні та літературні образи-персонажі.
Література рідного краю.
Повторення й узагальнення в кінці року.

1085Майстерні (творчого письма, побудови знань, конструювання, відносин іціннісних орієнтацій)5Контрольні роботи

7Години на розсуд учителя

5Кількість годин на рік102СПЕЦИФІЧНІ КОМПЕТЕНЦІЇ ДИСЦИПЛІНИ «УКРАЇНСЬКА МОВА І ЛІТЕРАТУРА»Учень здатний
1. Сприймати і розуміти художні і нехудожні тексти через різноманітні стратегії,демонструючи спостережливість і творчий підхід.
2. Брати участь у комунікативній взаємодії відповідно до різноманітних мовленнєвих ситуацій, демонструючи внутрішню лексико-граматичну зв’язність і доцільність дискурсу.
3. Інтегрувати лінгвістичні та читацькі уміння з урахуванням шкільного та життєвого контексту, виявляючи позитивне ставлення та інтерес до читання.
4. Створювати усні і писемні тексти різних типів на різноманітних інформаційних
носіях, коректно використовуючи орфографічні, лексичні, фонетичні, граматичні норми сучасної української літературної мови для реалізації своїх комунікативних прагнень, демонструючи самоконтроль, допитливість та творче ставлення.
5. Усвідомлювати лінгвістичну і культурну ідентичність у національному контексті,виявляючи толерантність та допитливість.

12

13

Одиниці компетенцій

Одиниці змісту

Рекомендовані види навчальної діяльності таочікувані результати
Учень здатний
Базові відомості з теорії мовлення
− Аудіювання художніх і навчальних текстів; роз1.1. Сприймати і розуміти мов- Мова і мовлення. Літературна мова й уснерізнення літературного і діалектного мовлення,лення співрозмовника в різ- (діалектне) мовлення. Особливості мовлення
фольклорних та літературних творів; розпізнаванних мовленнєвих ситуаціях. українців Республіки Молдова.
ня частин мови в літературних текстах.
Тема й основна думка висловлювання. Діалог. − Виконання артикуляційних вправ; вимовляння
1.2. Орієнтуватися в умовах
Складання діалогів. Пряма мова. Лист.
скоромовок.
спілкування, співвідносити
− Конструювання речень із вивченими частинами
власне мовлення з умовами Базові відомості з теорії мовимови, зі словами, вжитими в прямому і переносспілкування.
Повторення вивченого в початкових класах.
ному значенні, синонімами та антонімами.
Морфологія. Самостійні частини мови.
− Складання висловлення (тексту) за змістом
1.3. Визначати й формулювати Синтаксис і пунктуація. Словосполучення.
прислів’я, за ілюстрацією (або коміксом), з викотему й основну думку проРечення. Головні і другорядні члени речення.
ристанням опорних словосполучень.
слуханого та прочитаного
Однорідні члени речення. Речення просте і− Аудіозапис листа-привітання з дотриманням пратексту, добирати до нього
складне.
вил орфоепії.
заголовок, складати простий
− Лист з використанням звертань
план тексту і переказувати
Базові відомості з теорії літератури
− Переказ тексту (усний і письмовий) з елементамиза ним.
Фольклор (усна народна творчість) і літератуопису тварини.
ра. Образність як особливість фольклорного і
1.4. Знати і знаходити у тексті
літературного твору. Поняття про образ-пер- Продукти:ознаки різних типів мовлен- сонаж.
− усний і письмовий переказ
ня; розрізняти тексти вивче- Міф як прадавній фольклорний жанр.
− усний діалог етикетного характеруних стилів мовлення.
Загадка народна і літературна.
− монологічне висловлення
Прислів’я і приказки.
− «Словничок ввічливості»Казка народна і літературна.
− лист до рідної людини
Казки про тварин. Конфлікт у казці.
− «Скарбничка загадок»5 КЛАС

14Базові відомості з теорії мовлення
− Тлумачення значень слів, сталих виразів,Текст, його ознаки. Заголовок тексту. Поділ
прислів’їв, приказок, їх добір відповідно до метитексту на частини. Простий план тексту. Перевисловлювання та ситуації спілкування.
каз тексту. Текст-розповідь.
− Завдання на вдосконалення вмінь підтримувати
Базові відомості з теорії мовидіалог зустрічними питаннями і відповідями.
2.2. Комунікативно виправдано
Фонетика і орфографія
− Складання й розігрування діалогу з використандобирати вербальні і невер- Милозвучність та чіткість вимови як осоням слів, у вимові яких часто трапляються помилбальні засоби і способи для бливість українського мовлення. Голосні таки, з використанням запропонованих або самооформлення думок, почуттів приголосні звуки. Український алфавіт. Знаки
стійно дібраних синонімів, антонімів.
у різних сферах спілкування. письма. Склад і основні правила переносу.
− Обмін враженнями за прочитаним.
Наголос. Літературна вимова і правопис на− Добір заголовка до тексту та його частин.
2.3. Встановлювати і підтриму- голошених та ненаголошених голосних. Фоне- − Усний переказ тексту.
вати контакт із співрозмов- тичний аналіз слова. Милозвучне чергування − Докладний (письмовий) переказ тексту-розповіді.
ником, змінювати стратегію, у-в, і-й. Спрощення в групах приголосних.
мовленнєву поведінку заВживання апострофа, м’якого знаку. ПодвоПродукти:лежно від комунікативної
єння приголосних. И–І у словах іншомовного − простий план тексту
ситуації.
походження.
− групова робота «Словесний малюнок»Базові відомості з теорії літератури
− інсценівка фольклорного чи літературного
2.4. Обґрунтовувати власну
Література і фольклор.
твору (уривку)думку, створювати вислов- Оповідання як жанр літератури.
лення.
Поняття про літературний пейзаж.
Ліричний твір. Уособлення.
Народна календарно-обрядова поезія
зимового циклу. Колядки. Щедрівки.

2.1. Дотримуватися мовленнєвого етикету, основних правил спілкування, норм української літературної мови.

15Базові відомості з теорії мовлення
− Відпрацювання техніки читання мовчки та вголос
Поняття про стилі мовлення. Розмовний, натекстів різних стилів і типів мовлення.
уковий і художній стилі мовлення. Розрізнен- − Читання в особах казок, байок, уривків літературня текстів художнього і розмовного стилів.
них творів.
Складання діалогів.
− Визначення теми твору, переказ подій, характеристика персонажів.
3.2. Розрізняти головні іБазові відомості з теорії мови− Відтворення літературних пейзажів і пейзажів,другорядні персонажі.
Лексика і орфографія
спостережених у житті з використанням синонімів
Лексичне значення слова. Однозначні й багата антонімів.
3.3. Оцінювати вчинки героїв
тозначні слова. Пряме й переносне значення − Уявний діалог з персонажем твору.
та життєві ситуації, в якіслова. Групи слів за значенням (синоніми,− Переказ цікавого епізоду з твору.
потрапляють герої твору, ізантоніми, омоніми). Лексика художнього,− Знаходження слів у переносному значенні (епітепрочитаного чи прослуханого розмовного і наукового стилів.
тів) у творі.
тексту.
Базові відомості з теорії літератури
Продукти:3.4. Розглядати зміст, учинки
Оповідання. Тема, події (фабула) та персонажі − виразне читання та переказ твору
героїв, авторську позицію
оповідання.
− висловлення про твірз погляду національних іХарактеристика персонажа.
− розповідь про власні враження, викликані
загальнолюдських цінностей. Ліричний твір. Епітет.
художнім словом
− читання вірша напам’ять

3.1. Усвідомлено, виразно,вільно читати тексти
різних типів, стилів, жанрів,використовуючи різні видичитання.

16− Завдання на вдосконалення каліграфічного запису
слів i тексту з підручника, дошки, з голосу з дотриманням правил української орфографії і пунктуації.
− Вправи на вдосконалення літературної вимови іграмотного написання слів з вивченими орфограмами.
− Знаходження в тексті і тлумачення синонімів,антонімів, омонімів, багатозначних слів.
− Завдання на заміну слів розмовного стилю літературною лексикою.
− Розбір слова за будовою.
− Утворення спільнокореневих слів за допомогою
суфіксів і префіксів та складання з ними речень.
− Редагування речень.
− Твір-розповідь з елементами опису.

Продукти:− «Цікава професія – редактор» (робота здеформованими текстами)Базові відомості з теорії літератури
− груповий словник «Говоріть правильно»Народна календарно-обрядова поезія весня- − індивідуальний проект «Мої поради
ного циклу. Веснянки та гаївки.
літературному герою»Епітет, уособлення (персоніфікація) як засоби − вітальна листівка
творення образу у фольклорному та літера− загадки, укладені з використанням антонімів,турному творі.
омонімів
Легенда народна і літературна.
Пейзажна лірика про весну.

Словотвір і орфографія.
Способи словотвору. Утворення і правопис
слів з суфіксами -зьк-, -ськ-, -цьк-; -н-.

4.1. Знати основні відомості зБазові відомості з теорії мовлення
вивчених розділів української Текст-опис. Усний переказ тексту з елементамови.
ми опису (предмета, тварини тощо) у художньому стилі.
4.2. Використовувати у писемному мовленні вивчені пра- Базові відомості з теорії мовивила орфографії і пунктуації. Будова слова і орфографія.
Спільнокореневі слова. Форми слова. Основа
4.3. Розуміти зображувально-ви- слова. Корінь, суфікс, префікс і закінчення –ражальні можливості україн- значущі частини слова. Розбір слова заської мови.
будовою.
Літературна вимова і правопис слів з префік4.4. Удосконалювати писемні
сами з-, с-, роз-, без-. Правопис префіксів
тексти за змістом та грамапре-, при- (в залежності від лексичного знатичною правильністю.
чення слова).

17Базові відомості з теорії мовлення
Письмовий переказ тексту з елементами опису (предмета, тварини тощо) у художньому
стилі.
− Лінгвістичні ігри, літературні ігри.
− Вікторина.
− Лінгвістичний експеримент.
− Складання і розгадування ребусів і кросвордів.
− Читання текстів.
− Тест для самооцінювання.

5.2. Використовувати
українську мову як рідну зпочуттям гордості і поваги доісторії, культури й цінностей
Батьківщини.

Базові відомості з теорії мовиСинтаксис і пунктуація.
Речення. Головні і другорядні члени речення: Продукти:підмет, присудок, додаток, означення, обста- − мовленнєва діяльність за темами «Моя
вина. Речення із звертанням.
Батьківщина Республіка Молдова і рідна
українська мова», «Дитинство і родина»Базові відомості з теорії літератури
− розповідь про традиції та звичаї українського
5.3. Усвідомлювати необхідність Образ рідного краю в ліриці.
народу
бути готовим і здатним
Фольклорні та літературні образи-персонажі.
дотримуватися моральноЛітература рідного краю.
етичних норм стосовно
дорослих і ровесників уПовторення й узагальнення в кінці року.
школі, позашкільному житті

5.1. Усвідомлювати своєрідність
української мови й себе якїї носія в багатомовному
середовищі Республіки
Молдова.

ТЕМАТИКА І РЕКОМЕНДОВАНІ ТВОРИ ДЛЯ МОВЛЕННЄВОЇ ДІЯЛЬНОСТІ
(Орієнтовний список творів)I. МОЯ БАТЬКІВЩИНА РЕСПУБЛІКА МОЛДОВА І РІДНА УКРАЇНСЬКА МОВА. НашаБатьківщина – Республіка Молдова. Республіка Молдова – багатонаціональна
держава. Українська мова – рідна мова українців Республіки Молдова. Д. Павличко «Рідна мова», І. Багряний «Рідна мова», Г. Рогова «Слово українське»,Д. Павличко «Де найкраще місце на землі», Б. Лепкий «Рідна стріха».
II. ТЕПЛО РІДНОГО ДОМУ. Дитинство і родина. «Ой роде наш красний». «Мамина
пісня». «Шануй батька й неньку, то буде тобі скрізь гладенько». Всі люди – брати й сестри. Який ти син і онук? Рід, родовід, родина, дім. Взаємини в українській родині. Родинні цінності, свята й традиції. М. Вінграновський «Перша
колискова», Т. Кисіль «Мамочко мила, скажи своїй доні…».
III. ДОБРО І КРАСА – ОСНОВА ЖИТТЯ НА ЗЕМЛІ. Добро та хоробрість. Доброта – цежиттєдайний порятунок людства чи непотрібний пережиток? Хоробрість як національна риса характеру. С. Чернілевський «Забула внучка в баби черевички»,І. Жиленко «Жар–птиця». Тексти художньої літератури. Навчальні тексти за темою.
IV. СВІТ МОЇХ ЗАХОПЛЕНЬ. Ігри та розваги «Казка», «Спогади», народні ігри «Воротар», «Хрещик», «Віночок» тощо. В. Нестайко «Тореадори з Васюківки», вірші
Наталі Забіли, Є. Желєзняков «Маленький кухар», «Колискова», Леся Українка
«Мрії». Тексти художньої літератури. Навчальні тексти за темою.
ТВОРИ, РЕКОМЕНДОВАНІ ДЛЯ ЧИТАННЯ ТА ВИВЧЕННЯ
Міф. «Створення світу», «Дерево Життя та вирій». Прислів’я та приказки.
Загадка народна і літературна. Л. Глібов «Химерний, маленький», «Котилася тарілочка», О. Олесь «Капустонька».
Казка про тварин. «Пан Коцький», «Як звірі хату будували». І. Франко «Фарбований Лис», В. Королів-Старий «Хуха-Моховинка».
Оповідання. М. Коцюбинський «Харитя».
Пейзажна лірика. Леся Українка «Мамо, іде вже зима», В. Сосюра «Зима», М. Коцюбинський «Ялинка».
Колядки. «Добрий вечір тобі, пане господарю», «Нова радість стала».
Щедрівки. «Щедрик, щедрик, щедрівочка», «Чи дома, дома пан господар».
Т. Шевченко «Садок вишневий коло хати…», «І досі сниться: під горою», «За сонцем хмаронька пливе…».
С. Васильченко «Свекор».
Народні веснянки та гаївки. «Ой весна, весна – днем красна», «Весняночкопаняночко». Легенда. «Березень і Квітень». Е. Заржицька «Як з’явилася червона
калина». Г. Тютюнник «Ласочка». М. Вінграновський «Сіроманець».

18М. Вінграновський «На рябому коні прилетіла весна», В. Сосюра «Люблю весну»,М. Рильський «Вербова гілка».
Література рідного краю. Твори українських письменників Молдови або твори
молдавських письменників, перекладені українською мовою (за вибором учителя).
ТВОРИ, РЕКОМЕНДОВАНІ ДЛЯ ВИВЧЕННЯ НАПАМ’ЯТЬПрислів’я і приказки, загадки (за вибором учнів). В. Сосюра «Зима». Колядка, щедрівка (за вибором учнів). Т. Шевченко «Садок вишневий коло хати…». Веснянка,гаївка (за вибором учнів). В. Сосюра «Люблю весну».
ТВОРИ, РЕКОМЕНДОВАНІ ДЛЯ ДОДАТКОВОГО ЧИТАННЯМіф «Першобог Рід-Сокіл» чи інші за вибором. С. Руданський «Вовки». Колядка«По всьому світу стала новина». Щедрівка «Старий рік минає», «Прийшли щедрувати». Колядки та щедрівки рідного краю. О. Олесь «Ялинка». Веснянка «Ой весно, весно», «Дівки-чарівниці». В. Близнець «Кривенька». З. Гурська «Рідний поріг», Ю. Дячук «Поспівай зі мною», І. Кравчук «Батьківщина», С. Лозинська «Моєгніздо».

−
−
−
−
−
−
−
−
−
−

НА КІНЕЦЬ V КЛАСУ УЧЕНЬ ЗДАТНИЙ:сприймати на слух і знаходити у тексті ключові фрази, слова, образи;відрізняти нову інформацію від уже відомої, виділяти головне з-поміж другорядного;визначати тему і мету спілкування, в залежності від яких формулювати власні
висловлення, переказувати одержане повідомлення;дотримуватися правил спілкування у парі (групі), толерантно відстоюючи власну позицію в дискусії;сприймати і читати вільно, виразно, вдумливо тексти вивчених функціональносмислових стилів, типів та жанрів;сприймати усну народну творчість як невід’ємну частину української національної культури;використовувати практично вивчені правила з орфографії та пунктуації;встановлювати соціальні контакти з представниками інших культур, вживаючи
повсякденні форми етикету;усвідомлювати необхідність та здатність дотримування морально-етичних
норм стосовно дорослих і ровесників у школі, позашкільному житті;усвідомлювати важливість вивчення української мови і літератури як рідноїдля українців Республіки Молдова.

19

6 КЛАС
РЕКОМЕНДОВАНИЙ РОЗПОДІЛ ОДИНИЦЬ ЗМІСТУ ЗА ГОДИНАМИ
Одиниці змісту
Вступ. Повторення вивченого у 5-му класі. Розмовний, науковий і художній
стилі мовлення. Повторення відомостей про текст. Види (типи) тексту. Будова
тексту. Фонетичний принцип української орфографії. Основні орфограми.
Частини мови. Словосполучення і речення.
Основні особливості наукового і художнього стилів. Лексика наукового іхудожнього стилів. Шкільна та життєва ситуації спілкування.
Лексикологія і фразеологія. Групи слів за походженням: власне українській запозичені (іншомовного походження) слова. Групи слів за вживанням:загальновживані, діалектні, застарілі слова, неологізми. Українські
фразеологізми.
Календарно-обрядова поезія осіннього циклу. Жниварські пісні. Уособлення.
Прислів’я і приказки про працю, про добро. Чарівна казка. Конфлікт добра і
зла. Гіпербола як засіб творення образу.
Особливості будови тексту-опису. Текст-опис приміщення, інтер’єру тощоза картиною.
Морфологія і орфографія. Самостійні частини мови.
Іменник. Іменник як самостійна частина мови: лексичне значення,граматичні ознаки, синтаксична роль. Власні і загальні іменники. Велика
буква і лапки у власних назвах. Рід як постійна ознака іменника. Число івідмінок як змінні ознаки іменника, правопис. Відмінювання іменника. Типивідмін іменників. Правопис іменників 1-ої, 2-ої, 3-ої відмін. Основні способи
творення іменників. Не з іменниками.
Байка народна і літературна. Повість як жанр літератури. Епічний твір.
Ліричний твір. Ліричний герой.
Текст-опис природи. Усний і письмовий переказ художнього тексту зелементами опису природи. Письмовий твір-опис природи в художньому
стилі на основі особистих вражень або за картиною.
Прикметник. Прикметник як самостійна частина мови: лексичне значення,граматичні ознаки, синтаксична роль. Відмінювання прикметників твердоїі м’якої групи. Якісні прикметники. Вищий та найвищий ступені порівняння,утворення та правопис. Відносні прикметники, утворення та правопис.
Присвійні прикметники, утворення та правопис. Утворення складних
прикметників, правопис разом і через дефіс.
Основні засоби характеристики персонажа епічного твору: портрет,вчинки, ставлення.

20Кількість
годин

18

30

17

Текст-роздум: особливості будови. Усний переказ художнього тексту зелементами роздуму.
Числівник. Числівник як самостійна частина мови: лексичне значення,граматичні ознаки, синтаксична роль. Відмінювання і правопис кількіснихі порядкових числівників. Правопис складних і складених числівників.
Вживання числівників на позначення дати і часу.
Займенник. Займенник як самостійна частина мови: лексичне значення,граматичні ознаки, синтаксична роль. Особові займенники. Зворотний
займенник себе. Присвійні займенники. Питальні та відносні займенники.
Заперечні займенники. Ні в заперечних займенниках. Неозначені
займенники, їх правопис. Вказівні та означальні займенники.
Календарно-обрядова поезія літнього циклу. Русальні пісні. Купальські
пісні. Образ літа в ліриці. Епітет, порівняння, уособлення як засоби творення
образу в ліриці.
Письмовий переказ художнього тексту з елементами роздуму.
Література рідного краю.
Образ природи в літературі рідного краю.
Повторення й узагальнення в кінці року.
Майстерні (творчого письма, побудови знань, конструювання, відносин іціннісних орієнтацій)Контрольні роботи
Години на розсуд учителя
Кількість годин на рік

16

4
85
5
7
5
102

СПЕЦИФІЧНІ КОМПЕТЕНЦІЇ ДИСЦИПЛІНИ «УКРАЇНСЬКА МОВА І ЛІТЕРАТУРА»Учень здатний
1. Сприймати і розуміти художні і нехудожні тексти через різноманітні стратегії,демонструючи спостережливість і творчий підхід.
2. Брати участь у комунікативній взаємодії відповідно до різноманітних мовленнєвих ситуацій, демонструючи внутрішню лексико-граматичну зв’язність і доцільність дискурсу.
3. Інтегрувати лінгвістичні та читацькі уміння з урахуванням шкільного та життєвого контексту, виявляючи позитивне ставлення та інтерес до читання.
4. Створювати усні і писемні тексти різних типів на різноманітних інформаційних
носіях, коректно використовуючи орфографічні, лексичні, фонетичні, граматичні норми сучасної української літературної мови для реалізації своїх комунікативних прагнень, демонструючи самоконтроль, допитливість та творче ставлення.
5. Усвідомлювати лінгвістичну і культурну ідентичність у національному контексті,виявляючи толерантність та допитливість.

21

22

1.4. Контролювати,самоконтролювати
результати мовленнєвої
діяльності

1.3. Складати і послідовно
викладати зміст
висловлювання у процесі
мовленнєвої діяльності.

1.2. Розрізняти, визначати,характеризувати почутийчи прочитаний текст завивченим стилем та типом
мовлення.

Учень здатний
1.1. Адекватно сприймати,розуміти, оцінювати івідтворювати почуте чипрочитане.

Одиниці компетенцій

Базові відомості з теорії мовиЛексикологія і фразеологія.
Групи слів за походженням: власне українські йзапозичені (іншомовного походження) слова.
Групи слів за вживанням: загальновживані,діалектні, застарілі слова, неологізми. Українські
фразеологізми.
Базові відомості з теорії літератури
Календарно-обрядова поезія осіннього циклу.
Жниварські пісні. Уособлення.
Прислів’я і приказки про працю, про добро.
Чарівна казка. Конфлікт добра і зла.
Гіпербола як засіб творення образу.

Базові відомості з теорії мовлення
Основні особливості наукового і художнього
стилів. Лексика наукового і художнього стилів.
Шкільна та життєва ситуації спілкування.

Вступ. Повторення вивченого у 5-му класі.
Розмовний, науковий і художній стилі мовлення.
Повторення відомостей про текст. Види (типи)тексту. Будова тексту.
Фонетичний принцип української орфографії.
Основні орфограми. Частини мови.
Словосполучення і речення.

Одиниці змісту

6 КЛАС

Продукти:− лист до осені, листівка
− словничок фразеологізмів
− усний переказ тексту
− ілюстрація до жниварської пісні, казки

Рекомендовані види навчальної діяльностіта очікувані результати
− Аудіювання і читання текстів (уривків) у художньому та науковому стилі.
− Складання простих речень за ключовими словами на задану тематику.
− Складання й розігрування діалогу з використанням прислів’їв та приказок відповідно дозапропонованої ситуації спілкування.
− Обмін думками та враженнями від художнього
твору.
− Порівняння опису в художньому і науковому
стилях.
− Складання діалогів-розпитувань у сімейному
колі з використанням діалектних, застарілих
слів та фразеологізмів.
− Читання в особах та переказ казки або билини; знаходження і тлумачення застарілих слів

23Базові відомості з теорії мовлення
Особливості будови тексту-опису. Текст-описприміщення, інтер’єру тощо за картиною.

Базові відомості з теорії мови2.2. Складати підготовлені усні Морфологія і орфографія.
висловлювання вивчених
Самостійні частини мови.
стилів, типів мовлення.
Іменник
Іменник як самостійна частина мови: лексичне
2.3. Ініціювати, підтримувати значення, граматичні ознаки, синтаксична роль.
розмову й реагувати наВласні і загальні іменники. Велика буква і лапки урепліки співрозмовника
власних назвах. Рід як постійна ознака іменника.
в різних ситуаціях
Число і відмінок як змінні ознаки іменника,спілкування.
правопис. Відмінювання іменника. Типи відмін
іменників. Правопис іменників 1-ої, 2-ої, 3-ої, 4-ої
2.4. Обґрунтовувати власну
відмін. Основні способи творення іменників. Не здумку, створювати
іменниками.
висловлення, будувати
зв’язні висловлення
Базові відомості з теорії літератури
залежно від комунікативної Байка народна і літературна.
ситуації.
Повість як жанр літератури.
Епічний твір.
Ліричний твір. Ліричний герой.

2.1. Підпорядковувати
запропоновані
висловлювання темі йосновній думці тексту.

Продукти:− діалог-телефонна розмова
− план опису приміщення
− усний твір-опис приміщення
− декламація ліричного твору
− груповий проект «Словничок неологізмів»− Виразне читання художнього твору.
− Визначення теми, типу і стилю тексту,його мовних засобів, відомого і нового,формулювання головної думки тексту.
− Поділ його на мікротеми (частини), їхназивання.
− Складання плану тексту.
− Переказ тексту за планом.
− Складання та розігрування діалогу.
− Вибірковий переказ епізоду з твору.
− Усний твір-опис приміщення на основі
особистих вражень або за картиною вхудожньому стилі.
− Детальний (письмовий) переказ тексту, щомістить опис приміщення.

24

3.4. Висловлювати власне
ставлення до літературних
героїв; визначати
причиново-наслідкові
зв’язки між фактами іявищами.

3.3. Підтверджувати своюдумку уривками тексту,пов’язувати зміст тексту зжиттєвими ситуаціями.

3.2. Адекватно й емоційно
сприймати зміст
художнього твору,коментувати зміст.

3.1. Усвідомлено, виразно,вільно читати тексти
різних типів, стилів,жанрів, коментувати їх,визначаючи тему й основну
думку.
− Читання прозових і поетичних творів.
− Коментоване читання.
− Складання й розігрування діалогу запрочитаним твором.
− Стислий переказ подій твору.
− Характеристика героя за його портретом івчинками.
− Знаходження в літературному описі
Базові відомості з теорії мовипрочитаного твору прикметників, їхПрикметник
характеристика і правопис.
Прикметник як самостійна частина мови: лексичне − Усний переказ художнього тексту.
значення, граматичні ознаки, синтаксична роль.
− Письмовий переказ тексту за ключовими
Відмінювання прикметників твердої і м’якої групи.
словами – прикметниками.
Якісні прикметники. Вищий та найвищий ступені
порівняння, утворення та правопис. Відносні
Продукти:прикметники, утворення та правопис. Присвійні
− виразне читання
прикметники, утворення та правопис. Утворення − діалог
складних прикметників, правопис разом і через
− сенкан персонажа
дефіс.
− усний переказ художнього тексту
− розповідь про власні переживання, викликані
Базові відомості з теорії літератури
художнім словом
Основні засоби характеристики персонажа
епічного твору: портрет, вчинки, ставлення.

Базові відомості з теорії мовлення
Текст-опис природи.
Усний і письмовий переказ художнього тексту зелементами опису природи.
Письмовий твір-опис природи в художньому
стилі на основі особистих вражень або закартиною.

25Базові відомості з теорії мовлення
Текст-роздум: особливості будови. Уснийі письмовий переказ художнього тексту зелементами роздуму.

4.4. Удосконалювати власне
писемне мовлення зазмістом, виразністю таграматичною правильністю.

− Вправи на літературну вимову і правопис
числівників і займенників.
− Конструювання речень з числівниками ізайменниками різних розрядів.
− Складання і розігрування діалогу з називанням
дати і часу.
− Складання міні-роздуму з використанням
числівників.
− Читання і переказ художнього тексту-розповідіз елементами опису чи роздуму.
− Знаходження епітетів, порівнянь, уособлень врусальних та купальських піснях.

Продукти:Займенник.
− докладний усний і письмовий переказ
Займенник як самостійна частина мови: лексичне
розповідних художніх текстів з елементами
значення, граматичні ознаки, синтаксична роль.
опису приміщення і природи
Особові займенники. Зворотний займенник
− діалог-розпитування у сімейному колі на
себе. Присвійні займенники. Питальні та відносні
побутові теми: «Як минув день», «Чого мизайменники. Заперечні займенники. Ні всьогодні навчились», «Як уберегтися відзаперечних займенниках. Неозначені займенники,захворювань»їх правопис. Вказівні та означальні займенники.
− індивідуальний проект «Мій родовід»− інструкція «Як користуватись мобільним
Базові відомості з теорії літератури
телефоном»Календарно-обрядова поезія літнього циклу.
Русальні пісні. Купальські пісні.
Образ літа в ліриці. Епітет, порівняння, уособленняяк засоби творення образу в ліриці.

4.2. Володіти базовими
Базові відомості з теорії мовилексичними, граматичними, Числівник.
орфоепічними,Числівник як самостійна частина мови: лексичне
правописними вміннями.
значення, граматичні ознаки, синтаксична роль.
Відмінювання і правопис кількісних і порядкових
4.3. Використовувати мовні
числівників. Правопис складних і складених
засоби відповідно дочислівників. Вживання числівників на позначення
мовленнєвої ситуації.
дати і часу.

4.1. Знати базові мовознавчі
поняття, основні відомостіз лексикології, фразеології,морфології.

26

5.3. Ефективно спілкуватисяз представниками інших
культур, використовуючи
виучувані мовні засоби,різні прийоми та виконуючи
необхідні супровідні дії.

Повторення й узагальнення в кінці року5.2. Використовувати
українську мову длядуховного, культурного йнаціонального самовияву.

Продукти:– мовленнєва діяльність за темами
«Багатство рідного слова», «Це ти, мій краючарівний»− висловлювання-спостереження про традиції
українців та молдован

Базові відомості з теорії мовлення
− Аудіювання і виразне читання художніх іПисьмовий переказ художнього тексту з елементанавчальних творів.
ми роздуму.
− Добір висловлень про рідний край.
− Складання листа другу про рідний край.
Література рідного краю.
− Переказ тексту (усний і письмовий).
Образ природи в літературі рідного краю.
− Складання й розігрування діалогу.

5.1. Усвідомлювати
своєрідність української
мови й культури вполікультурному
середовищі Республіки
Молдова.

ТЕМАТИКА І РЕКОМЕНДОВАНІ ТВОРИ ДЛЯ МОВЛЕННЄВОЇ ДІЯЛЬНОСТІ
(Орієнтовний список творів)І. СВОЮ БАТЬКІВЩИНУ ЛЮБІТЬ. Батьківщина – рідний край. Всім серцем любіть
рідний край. Батьківщину не вибирають. В. Симоненко «Я не бував за дальніми
морями». Г. Бондаренко «Квіти рідного краю». К. Наріжний «Поєдинок».
II. ЛЮДИНА, ПРИРОДА ТА ВСЕСВІТ. «Людина – найвеличніша з усіх істот». Дивовижний світ молдавської природи. Єдність із рідною природою в різні порироку. «Велична премудра природа». «Із замуленого джерела води не нап’єшся».
«Роль природи в житті людини». «Знати, щоб оберігати». «Мій обов’язок перед
природою». «Земля не вибачає байдужості». Здоровий спосіб життя. Проблеми
екології. Велесова книга: Легенди. Міфи. Думи. Скрижалі життя українського
народу. Міфи «Про зоряний віз», «Чому пес живе коло людини?». Є. Гуцало
«Лось», Гр. Тютюнник «Дивак», М. Рильський «Осінь-маляр». Тексти художньої
літератури. Навчальні тексти за темою.
III. ЗВИЧАЇ ТА ТРАДИЦІЇ МОГО НАРОДУ. Національні звичаї, традиції, обряди йсвята – віковічні духовні засади розвитку народу. Багатство народної символіки. Живе народна пісня у Молдові. «Народна пісня — душа народу». «Одягни
вишиванку». «Мережила скатертину». «Наші обереги». «Крашанка і писанка».
Традиційні ремесла й промисли українців». Легенда про Мерцишор. І. Калинець «Писанка». М. Гоголь «Ніч перед Різдвом» (українською мовою).
IV. МУДРІСТЬ І ЩАСТЯ. Наймізерніше щастя в житті – багатство, найбільше – мудрість. Як розуміти народну мудрість. Що означає жити по правді. Легенда
«Чому в морі є перли і мушлі». Народні казки «Ох», «Мудра дівчина». Тексти
художньої літератури. Навчальні тексти за темою.
ТВОРИ, РЕКОМЕНДОВАНІ ДЛЯ ЧИТАННЯ І ВИВЧЕННЯ
Жниварські пісні. «Там у полі криниченька», «Говорила нивка».
Чарівна казка. «Котигорошко», «Яйце-райце», «Золотий черевичок».
Байка народна. «Не впусти рака з рота», «Хвалькувата муха».
Байка літературна. Л. Глібов «Лисиця-жалібниця», «Муха і Бджола».
С. Васильченко «Дитинство Шевченка».
Т. Шевченко «Мені тринадцятий минало», «І золотої, й дорогої».
Б. Грінченко «Грицько», С. Черкасенко «Маленький горбань».
Русальні пісні. «Ой біжить, біжить мала дівчина», «Проведу я русалочки до бору».
Купальські пісні. «Заплету віночок», «Ой вінку мій, вінку».
Пейзажна лірика. П. Тичина «Де тополя росте», «Гаї шумлять», М. Рильський
«Дощ», В. Сосюра «Я так люблю жагуче літо».

27

Література рідного краю. Твори українських письменників Республіки Молдоваабо твори молдавських письменників, перекладені українською мовою (за вибором учителя).
ТВОРИ, РЕКОМЕНДОВАНІ ДЛЯ ВИВЧЕННЯ НАПАМ’ЯТЬЖниварська, русальна, купальська пісня (по 1 пісні за вибором учня). П. Тичина
«Гаї шумлять». М. Рильський «Дощ». Література рідного краю (1 вірш за вибором).
ТВОРИ, РЕКОМЕНДОВАНІ ДЛЯ ДОДАТКОВОГО ЧИТАННЯ
Жниварські пісні «Маяло житечко, маяло», «Недалеко до межі». Билина. «Зцілення
Іллі Муромця» або «Ілля Муромець і Соловей-розбійник» (у переказі). Історична
легенда. «Микита Кожум’яка». Байка народна. «Як ворона дістала із збанка води»,«Миш і жаба». Л. Глібов «Щука», «Жаба і Віл». В. Земляк «Тихоня», О. Вишня
«Геометрія». Русальні пісні «У ржі на межі», «На святій неділі, на білій березі».
Купальська пісня «Купайло, купайло». В. Чумак «В Зелену суботу», Л. Талалай
«Синіє день», М. Луків «Золоті тумани». Є. Осередчук «Етюд», Ю. Дячук «Ранок»,І. Кравчук «Старе село», С. Лозинська «Вітрисько», К. Попович «Початок літа».

−

−
−
−
−
−
−
−
−

НА КІНЕЦЬ VI КЛАСУ УЧЕНЬ ЗДАТНИЙ:володіти прийомами «активного слухання»: «чути» співрозмовника, формулювати зв’язну відповідь на висловлювання опонента; продовжувати і розвивати
його думку; сприймати і поважати іншу точку зору; виробляти спільну позиціюз дискусійних питань;застосовувати комунікативні стратегії відповідно до мети й ситуації спілкування;формулювати спільно з учителем навчальну проблему, пропонувати спосіб їїрозв’язання;реалізовувати обмін інформацією, висловлювати свої погляди і ставлення задопомогою виучуваних мовних засобів;розуміти зміст чіткого нормативного мовлення в межах доступної тематики ізасвоєного мовного матеріалу, текстів вивчених стилів і типів мовлення;розуміти роль літератури у формуванні етнокультурних та загальнолюдських
цінностей;усвідомлювати лінгвістичну і культурну ідентичність у національному контексті;бути відкритим до пізнання інших культур у Республіці Молдова і доброзичливим у спілкуванні з їх представниками;усвідомлювати важливість толерантного ставлення до людей у суспільстві.

28

7 КЛАС
РЕКОМЕНДОВАНИЙ РОЗПОДІЛ ОДИНИЦЬ ЗМІСТУ ЗА ГОДИНАМИ
Одиниці змісту
Вступ. Повторення вивченого в 6-му класі. Текст, його структурні особливості.
Стилі і типи мовлення. Морфологія і орфографія. Фольклорні і літературні жанри, художні засоби творення образів в епічних і ліричних творах.
Особливості тексту-розповіді, тексту-опису і тексту-роздуму в художньому стилі. Відповідність мовленнєвої поведінки і ситуації спілкування.
Дієслово як частина мови: загальне значення, морфологічні ознаки, синтаксична роль. Неозначена форма дієслова: літературне вживання. Вид і час дієслова. І і ІІ дієвідміни дієслів: дієвідмінювання і правопис особових закінчень
(практично). Способи дієслів. Безособові дієслова. Не з дієсловами.
Родинно-побутовий фольклор. Колискова пісня. Лірична пісня. Балада. Побутова казка. Розвиток конфлікту.
Складний план тексту. Переказ розповідного тексту художнього стилю зелементами опису зовнішності людини (за складним планом). Твір-опис зовнішності людини за картиною в художньому стилі.
Дієприкметник як особлива форма дієслова. Творення і правопис українських
дієприкметників (суфікси -л-, -н-, -т-). НЕ з дієприкметниками. Дієприкметниковий зворот. Безособові дієслівні форми на - но, то.
Дієприслівник як особлива форма дієслова. Творення і правопис дієприслівників. Не з дієприслівниками. Дієприслівниковий зворот.
Засоби характеристики персонажів епічного твору. Тропи як засоби творення образу ліричного твору.
Поняття про офіційно-діловий стиль. Основні особливості. Лексика офіційноділового стилю.
Прислівник як самостійна частина мови. Лексичне значення прислівників.
Прислівник і прикметник. Ступені порівняння прислівників. Правопис прислівників: Н і НН у прислівниках; НЕ та НІ з прислівниками; И та І в кінці прислівників. Правопис прислівників разом, через дефіс, окремо.
Тема, проблема, ідея художнього твору. Засоби характеристики персонажів.
Офіційно-діловий стиль. Оголошення. Запрошення.
Службові частини мовиПрийменник. Особливості вживання українських прийменників. Їх правопис
разом, окремо і через дефіс.
Сполучник. Сполучники сурядності і підрядності, їх види і вживання. Написання сполучників разом і окремо.
Частка. Частка як службова частина мови, що передає смислові відтінки. Вживання та правопис.
Вигук. Емоційні вигуки. Спонукальні вигуки. Розділові знаки при них.
Поняття про філософську лірику. Образ ліричного героя у філософській ліриці.
Оповідання. Образ оповідача в епічному творі.

29Кількість
годин

23

18

19

20

Художній, науковий, офіційно-діловий стилі: ситуація спілкування, особливості лексики. Твір розповідного характеру про улюблену справу в художньому
стилі.
Література рідного краю.
Узагальнення і систематизація вивченого за рік.
Майстерні (творчого письма, побудови знань, конструювання, відносин іціннісних орієнтацій)Контрольні роботи
Години на розсуд учителя
Кількість годин на рік

5
85
5
7
5
102

СПЕЦИФІЧНІ КОМПЕТЕНЦІЇ ДИСЦИПЛІНИ «УКРАЇНСЬКА МОВА І ЛІТЕРАТУРА»Учень здатний
1. Сприймати і розуміти художні і нехудожні тексти через різноманітні стратегії,демонструючи спостережливість і творчий підхід.
2. Брати участь у комунікативній взаємодії відповідно до різноманітних мовленнєвих ситуацій, демонструючи внутрішню лексико-граматичну зв’язність і доцільність дискурсу.
3. Інтегрувати лінгвістичні та читацькі уміння з урахуванням шкільного та життєвого контексту, виявляючи позитивне ставлення та інтерес до читання.
4. Створювати усні і писемні тексти різних типів на різноманітних інформаційних
носіях, коректно використовуючи орфографічні, лексичні, фонетичні, граматичні норми сучасної української літературної мови для реалізації своїх комунікативних прагнень, демонструючи самоконтроль, допитливість та творче ставлення.
5. Усвідомлювати лінгвістичну і культурну ідентичність у національному контексті,виявляючи толерантність та допитливість.

30

31

Одиниці компетенцій

Одиниці змісту

Рекомендовані види навчальної діяльностіта очікувані результати
Учень здатний
Вступ. Повторення вивченого в 6-му класі.
− Слухання, читання, обговорення і
1.1. Розрізняти поняття мова і мов- Повторення вивченого про текст, його структурскладання висловлювань.
лення; види мовленнєвої діні особливості, про стилі і типи мовлення. Мор- − Робота з текстами різних типів і стилів
яльності – слухання, говоріння,фологія і орфографія: повторення вивченого.
мовлення: слухання, читання.
читання, письмо; знати і дотри- Повторення вивченого про фольклорні і літера- − Аналіз звʼязного мовлення з точки зорумуватися вимог до них.
турні жанри, художні засоби творення образів вйого змістовності, логічної послідовності,епічних і ліричних творах.
правильності, доречності, виразності.
1.2. Вибудовувати власну мовленнє− Визначення теми, типу і стилю мовлення,ву поведінку відповідно до ситуа- Базові відомості з теорії мовлення
мовних засобів зв’язку речень, відомого іції та правил спілкування.
Особливості тексту-розповіді, тексту-опису і текнового в реченнях тексту, формулювання
сту-роздуму в художньому стилі. Відповідність
основної думки.
1.3. Аналізувати будову тексту, абза- мовленнєвої поведінки і ситуації спілкування.
− Добір варіантів заголовку, складання плану,ців, складати простий і складний
переказ тексту.
план тексту; переказувати текст Базові відомості з теорії мови− Редагування міні-тексту.
за складним планом.
Дієслово як частина мови: загальне значення, − Складання діалогів з використанням дієслів.
морфологічні ознаки, синтаксична роль.
− Спостереження конфлікту у казці.
1.4. Розпізнавати в одному тексті різ- Неозначена форма дієслова: літературнені вивчені типи і стилі мовлення. вживання. Вид і час дієслова. І і ІІ дієвідміни
Продукти:дієслів: дієвідмінювання і правопис особових
− добір висловлювань, прислів’їв та приказок
1.5. Складати твори за простим ізакінчень (практично). Способи дієслів.
на запропоновану тематику
складним планом, вибирати
Безособові дієслова. Не з дієсловами.
− простий і складний план (визначення
відповідно до ситуації спілкуванмікротем) тексту художнього стилюня стиль мовлення (розмовний, Базові відомості з теорії літератури
− добір варіантів заголовка
художній, науковий, публіцистич- Родинно-побутовий фольклор.
− груповий проект «Мамина пісня», «Діалог зний, офіційно-діловий), викорис- Колискова пісня.
поетом»товувати різні типи мовлення. Лірична пісня.
Балада.
Побутова казка. Розвиток конфлікту.

7 КЛАС

32

2.1. Дотримуватися вимог до усного Базові відомості з теорії мовлення
мовлення та правил спілкування. Складний план тексту. Переказ розповідного
тексту художнього стилю з елементами опису
2.2. Складати діалог із запропонова- зовнішності людини (за складним планом).
них реплік (із додаванням влас- Твір-опис зовнішності людини за картиною вних реплік за змістом), на основі художньому стилі.
тексту чи ситуації спілкування, зааналогією.
Базові відомості з теорії мовиДієприкметник як особлива форма дієслова.
2.3. Будувати підготовлені усніТворення і правопис українських дієприкметнивисловлювання з урахуванням
ків (суфікси -л-, -н-, -т-). НЕ з дієприкметниками.
умов спілкування, мети йДієприкметниковий зворот. Безособові дієслівадресата мовлення.
ні форми на - но, то.
Дієприслівник як особлива форма дієслова.
2.4. Використовувати вивчене про Творення і правопис дієприслівників. Не з дістилі мовлення під час побудови єприслівниками. Дієприслівниковий зворот.
і вдосконалення власних висловлювань.
Базові відомості з теорії літератури
Засоби характеристики персонажів епічного
2.5. Брати участь у дискусіях натвору.
знайому тематику, висловлювати Тропи як засоби творення образу ліричногой переконливо аргументувати твору.
власну думку, спростовувати
помилкові твердження,дотримуючись правил ведення
дискусії.
Продукти:− ситуативний діалог
− монолог
− висловлення власного ставлення до змісту
тексту, до героїв, подій
− переказ тексту з елементами опису
зовнішності людини
− твір-опис зовнішності людини закартиною

− Конструювання речень із вивченими
частинами мови, зі словами, вжитимив прямому і переносному значенні,синонімами, антонімами.
− Складання і розігрування діалогу впевній ситуації спілкування: офіційна чинеофіційна обстановка, адресат мовлення,мета спілкування, тема й основна думка
висловлювання.
− Дискусія на шкільну тематику.
− Спогади про початкову школу.

33Базові відомості з теорії мовлення
Поняття про офіційно-діловий стиль. Основні
особливості. Лексика офіційно-ділового стилю.

3.2. Читати тексти вивчених стилів, Базові відомості з теорії мовитипів і жанрів мовлення вільно,Прислівник як самостійна частина мови. Леквиразно, вдумливо, відповідно
сичне значення прислівників. Прислівник ідо норм української літературної прикметник. Ступені порівняння прислівників.
мови; переказувати та коменту- Правопис прислівників: Н і НН у прислівниках;вати зміст, визначати ідею.
НЕ та НІ з прислівниками; И та І в кінці прислівників. Правопис прислівників разом, через
3.3. Характеризувати образи вдефіс, окремо.
поезіях, пояснювати їх метафоричний підтекст; декламувати Базові відомості з теорії літератури
поетичні тексти напам’ять.
Тема, проблема, ідея художнього твору.
Засоби характеристики персонажа.
3.4. Дискутувати з приводу
порушених у творах проблем;критично оцінювати тексти;пояснювати особливості
змалювання героїв; розуміти
значення художніх образів.

3.1. Сприймати літературу якневід’ємну частину української
національної культури.

Продукти:− декламація ліричного твору
− переказ художнього твору за планом
− виразне читання уривків епічного твору
− характеристика художнього образа

− Читання текстів різних стилів, розрізнення
текстів художнього, наукового, офіційноділового стилю.
− Переказ фабули літературного твору
− Визначення ключових слів, важливих длярозуміння теми, проблеми, ідеї твору.
− Характеристика персонажа за портретом,вчинками, ставленням.
− Участь у дискусії з приводу порушених утворах проблем.

34

4.5. Збагачувати і уточнювати
свій словниковий запас,користуватися словниками
різних видів.

4.4. Добирати мовні засоби
відповідно до задуму
висловлювання й стилю
мовлення; удосконалювати
написане.
Базові відомості з теорії літератури
Поняття про філософську лірику.
Образ ліричного героя у філософській ліриці.
Оповідання. Образ оповідача в епічному творі.

Базові відомості з теорії мовиСлужбові частини мовиПрийменник. Особливості вживання
українських прийменників. Їх правопис разом,окремо і через дефіс.
Сполучник. Сполучники сурядності іпідрядності, їх види і вживання. Написання
сполучників разом і окремо.
Частка.
Частка як службова частина мови, що передає
смислові відтінки. Вживання та правопис.
Вигук.
Вигук. Емоційні вигуки. Спонукальні вигуки.
Розділові знаки при них.

4.2. Використовувати здобуті
знання з української морфологіїдля вдосконалення усного іписемного мовлення.

4.3. Визначати смислові тамовні засоби зв’язку міжчастинами тексту і реченнямив тексті; опановувати прийоми
поширення тексту вивченими
частинами мови.

Базові відомості з теорії мовлення
Офіційно-діловий стиль. Оголошення.
Запрошення.

4.1. Практично користуватися
графічною системою таорфографією української мови.

Продукти:− пам’ятка «Безпечне користування
Інтернетом», «Правила дорожнього руху»− груповий проект: рекламний буклет
молодіжного вбрання (з використанням
прислівникових сполук)− оголошення для розміщення на шкільному
веб-сайті (на шкільній дошці оголошень)про очікувану подію

− Спостереження і знаходження самостійнихі службових частин мови у тексті, їхсамостійний добір.
− Завдання на визначення граматичних ознакі синтаксичної ролі самостійних частинмови.
− Вправи на вимову, утворення, правопис івживання в реченні різних частин мови,подолання інтерференції.
− Редагування речень і текстів.

35Художній, науковий, офіційно-діловий стилі:ситуація спілкування, особливості лексики.
Твір розповідного характеру про улюблену
справу в художньому стилі.

− Усна розповідь про національну символіку.
− Дискусія.
− Обмін враженнями.
− Складання власних висловлювань різних
функціонально-смислових типів.

5.4. Зважати на найважливіші відмінності між звичаями, звичками,правилами, характерними длянародів РМ, та враховувати їх усвоїй поведінці.

5.2. Здобувати соціокультурну
Література рідного краюінформацію, аналізувати, оціПродукти:нювати, добирати й викорисУзагальнення і систематизація вивченого за − мовленнєва діяльність за темами
товувати її для особистісного
рік«Людина і доля», «Барви українського
розвитку, для досягнення комуніслова», «Під небом рідної Молдови»кативних і життєвих цілей.
− індивідуальний проект «Моя улюблена
справа»5.3. Встановлювати і підтримува− есети соціальні контакти в особис− запрошення
тісній, публічній, освітній сферах.

5.1. Усвідомлювати важливість вивчення рідної української мовив полікультурному середовищі
Республіки Молдова.

ТЕМАТИКА І РЕКОМЕНДОВАНІ ТВОРИ ДЛЯ МОВЛЕННЄВОЇ ДІЯЛЬНОСТІ
(Орієнтовний список творів)I. НЕМА БЕЗ КОРЕНЯ РОСЛИНИ, А ЛЮДЕЙ БЕЗ БАТЬКІВЩИНИ«Із чого починається Батьківщина». «Чому треба берегти рідну мову». «Спочатку було Слово…». «Творчість народу в слові». «Мова – цілюще народне джерело». «Щире слово, добре діло душу й серце обігріло». В. Сухомлинський «Я бувна далекій чужині…», Д. Павличко «Де найкраще місце на землі», Б. Антоненко-Давидович «Рідна мова», О. Олесь «Рідна мова в рідній школі», Д. Павличко «Рідна мова», О. Забужко «Рідна мова», В. Бичко «Мова», М. Пироженко
«Рідна мова», Т. Масенко «Краса рідної мови».
Навчальні тексти за темою.
II. У КОЛІ ШКІЛЬНОЇ РОДИНИ
«Шкільна родина». «Школа – святиня і надія народу» (В. Сухомлинський). «Чимя завдячую своїй першій учительці». Школа. Навчання. Стосунки між учителемта учнями, між однокласниками. М. Підгірянка «Школа», І. Христенко «Вчителька», О. Донченко «Вчителька», А. Малишко «Вчителько моя». Навчальні
тексти за темою.
III. ВІРНИЙ ПРИЯТЕЛЬ – ТО НАЙБІЛЬШИЙ СКАРБ«Як я розумію дружбу». «Хто для мене є взірцем?». «Краса людських взаємин».
«Дружби дружбою шукають». В. Сухомлинський «Велика склянка», «Велике
відро», «Горбатенька дівчинка», «Кінь утік», «Розділена радість». М. Конончук
«Гірке морозиво», Притча «Про двох друзів», О. Буцень «Друг», М. Водоп’япов«Один за всіх – і всі за одного». Навчальні тексти за темою.
IV. ЛЮДИНА ТВОРИТЬ ДОЛЮ, А ДОЛЯ – ЛЮДИНУ.
Наша доля в наших руках. Сильного доля веде – слабкого волочить. О. Довженко «Воля до життя». А. Малишко «Стежина». Леся Українка «Хто вам сказав, щоя слабка?».
ТВОРИ, РЕКОМЕНДОВАНІ ДЛЯ ЧИТАННЯ І ВИВЧЕННЯ
Колискова пісня. «Ходить сон коло вікон», «Ой ти коте, коточок».
Лірична пісня. «Чом ти не прийшов», «Цвіте терен», «Коло млина, коло броду»,«Ой не світи, місяченьку».
Народна балада. «Ой чиє ж то жито, чиї ж то покоси», «Ой не ходи, Грицю».
Побутова казка. «Названий батько.
О. Вишня «Перший диктант», О. Іваненко «Школа», Є. Гуцало «Шкільний хліб».
А. Малишко «Вчителька», В. Сосюра «Учитель».

36В. Винниченко «Федько-халамидник», М. Стельмах уривок «Перші жнива» з твору «Щедрий вечір», «Гуси-лебеді летять» (уривки), М. Рильський «Огорнула темрява кімнату», «Розмова з другом».
Т. Шевченко «Доля», «І виріс я на чужині», П. Грабовський «До матері».
О. Довженко «Воля до життя», Г. Тютюнник «Климко» (уривки).
Народна легенда. «Молдова», «Про Дністер».
Література рідного краю. Твори українських письменників Молдови або твори
молдавських письменників, перекладені українською мовою (за вибором учителя).
ТВОРИ, РЕКОМЕНДОВАНІ ДЛЯ ВИВЧЕННЯ НАПАМ’ЯТЬКолискова пісня (1 за вибором учня), лірична пісня (1 за вибором учня). А. Малишко «Вчителька». Т. Шевченко «Доля», «І виріс я на чужині».
Література рідного краю (1 вірш за вибором).
ТВОРИ, РЕКОМЕНДОВАНІ ДЛЯ ДОДАТКОВОГО ЧИТАННЯ
Колискова пісня «Ой ну люлі, дитя, спать». Лірична пісня: «В кінці греблі шумлять
верби», «Туман яром», «В саду гуляла». Побутова казка: «Про неробу Юрка, маминого синка», «Дідова дочка і бабина дочка», «Золота пшениця». Б. Комар «Диваки», М. Павленко «Русалонька із 7–В, або Прокляття роду Кулаківських» (уривки). Л. Костенко «Доля», «Крила». В. Симоненко «Лебеді материнства». В. Васкан
«Дві долі». І. Кравчук «Колиска долі».

−
−
−
−
−
−
−

НА КІНЕЦЬ VII КЛАСУ УЧЕНЬ ЗДАТНИЙ:знати і розрізняти поняття мова і мовлення; види мовленнєвої діяльності – слухання, говоріння, читання, письмо, дотримуватися вимог до них;аналізувати будову тексту, визначати смислові та мовні засоби зв’язку в тексті;володіти прийомами поширення тексту вивченими частинами мови;будувати текст відповідно до визначених вимог, з урахуванням знань про йогоструктуру, смислові та мовні засоби зв’язку;аналізувати умови спілкування, співвідносити і вибудовувати свою мовленнєву поведінку відповідно до ситуації та правил спілкування;використовувати знання про стилі і типи мовлення під час побудови і вдосконалення власних висловлювань;сприймати і читати вільно, виразно, вдумливо тексти вивчених функціональносмислових стилів, типів та жанрів;адекватно й емоційно сприймати зміст художнього твору; аналізувати, інтерпретувати й оцінювати прочитаний твір;37

− розпізнавати, характеризувати, аналізувати самостійні і службові частини
мови, правильно і доречно вживати їх у мовленні;− встановлювати і підтримувати соціальні контакти в особистісній, публічній,освітній сферах; реалізовувати основні мовленнєві функції та реагувати на них,використовуючи засвоєний мовний матеріал та паралінгвістичні засоби (жести,вираз обличчя, міміка, поза, наближення – відсторонення тощо);− зважати на найважливіші відмінності між звичаями, звичками, правилами поводження, характерними для українців і представників інших культур, та враховувати їх у своїй поведінці; дотримуватися найважливіших соціальних правил
поведінки;− усвідомлювати важливість вивчення рідної української мови в полікультурному середовищі Республіки Молдова.

38

8 КЛАС
РЕКОМЕНДОВАНИЙ РОЗПОДІЛ ОДИНИЦЬ ЗМІСТУ ЗА ГОДИНАМИ
Одиниці змісту
Вступ. Повторення вивченого в 7-му класі. Повторення вивченого про стиліі типи мовлення та їх особливості. Повторення вивченого про самостійні таслужбові частини мови й їх правопис. Повторення вивченого про фольклорніта літературні жанри. Елементи художнього твору. Засоби творення художнього образу.
Поняття про публіцистичний стиль. Лексика публіцистичного стилю.
Синтаксис і пунктуація.
Словосполучення. Типи словосполучень за способами вираження головного
слова. Види підрядного зв’язку між словами в словосполученні.
Речення. Речення як найменша одиниця спілкування. Види речень за метою
висловлювання та інтонацією. Речення прості і складні, двоскладні й односкладні. Просте речення. Просте двоскладне речення.
Соціально-побутовий фольклор. Соціально-побутові пісні: жартівливі, козацькі, чумацькі, кріпацькі. Фольклорні символи. Байка. Алегорія. Мораль.
Особливості текстів художнього, наукового, офіційно-ділового та публіцистичного стилів. Переказ детальний і вибірковий.
Головні і другорядні члени речення. Підмет і присудок як головні члени речення. Способи вираження підмета. Простий і складений (іменний і дієслівний)присудок, способи вираження присудка. Тире між підметом і присудком.
Другорядні члени речення. Додаток, означення, обставина. Означення узгоджені і неузгоджені. Прикладка як різновид обставини. Порівняльний зворот.
Види обставин.
Драматичний твір. Комедія. Дія і мовлення як основні засоби творення образу
Твір-опис місцевості.
Однорідні члени речення. Узагальнюючі слова в реченнях з однорідними
членами та розділові знаки при них. Звертання непоширені і поширені. Розділові знаки при звертанні. Мовний етикет. Вставні слова, словосполучення іречення. Розділові знаки при них. Речення із звертанням, вставними словами
(словосполученнями, реченнями). Речення з відокремленими членами: означеннями, додатками, обставинами.
Композиція художнього твору. Сюжет як розвиток конфлікту. Поема як ліроепічний твір. Громадянська лірика.
Твір-роздум на морально-етичну тему.
Односкладні прості речення. Односкладні прості речення з головним членом,що дорівнює присудку: означено-особові, неозначено-особові, узагальненоособові, безособові. Односкладні прості речення з головним членом, співвідносним з підметом (називні). Неповні речення. Тире в неповних реченнях.
Образ Молдови у творах українських митців. Поняття про цикл літературних
творів.
Пряма і непряма мова. Діалог. Цитата.
Література рідного краюУзагальнення і систематизація вивченого за рік39Кількість
годин

15

23

26

12

9

Майстерні (творчого письма, побудови знань, конструювання, відносин іціннісних орієнтацій)Контрольні роботи
Години на розсуд учителя
Кількість годин на рік

85
5
7
5
102

СПЕЦИФІЧНІ КОМПЕТЕНЦІЇ ДИСЦИПЛІНИ «УКРАЇНСЬКА МОВА І ЛІТЕРАТУРА»Учень здатний
1. Сприймати і розуміти художні і нехудожні тексти через різноманітні стратегії,демонструючи спостережливість і творчий підхід.
2. Брати участь у комунікативній взаємодії відповідно до різноманітних мовленнєвих ситуацій, демонструючи внутрішню лексико-граматичну зв’язність і доцільність дискурсу.
3. Інтегрувати лінгвістичні та читацькі уміння з урахуванням шкільного та життєвого контексту, виявляючи позитивне ставлення та інтерес до читання.
4. Створювати усні і писемні тексти різних типів на різноманітних інформаційних
носіях, коректно використовуючи орфографічні, лексичні, фонетичні, граматичні
норми сучасної української літературної мови для реалізації своїх комунікативних прагнень, демонструючи самоконтроль, допитливість та творче ставлення.
5. Усвідомлювати лінгвістичну і культурну ідентичність у національному контексті,виявляючи толерантність та допитливість.

40

41

Одиниці компетенцій

Одиниці змісту

Рекомендовані види навчальної
діяльності та очікувані результати
Учень здатний
− Аудіювання і виразне читання фольклорВступ. Повторення вивченого в 7-му класі.
1.1. Усвідомлено сприймати іних творів і навчальних текстів різних
Стилі і типи мовлення та їх особливості. Саморозуміти художні і нехудожні
стилів.
стійні та службові частини мови й їх правопис.
тексти через різноманітні стратегії. Фольклорні та літературні жанри. Елементи
− Аналіз і оцінювання тексту з погляду
його змісту, будови, задуму й мовного
художнього твору. Засоби творення художнього
1.2. Слухати і виразно вголос знайомі
оформлення.
образу.
і незнайомі тексти різних стилів.
− Складання усних й письмових висловлюБазові відомості з теорії мовлення
1.3. Визначати стилі (розмовний,вань на певну тему.
Поняття про публіцистичний стиль. Лексика пухудожній, науковий, офіційно− Спостереження і з’ясування ознак слобліцистичного стилю.
діловий, публіцистичний), сферу їхвосполучень і речень.
використання.
Базові відомості з теорії мови− Складання опорних схем і робота зСинтаксис і пунктуація.
ними.
1.4. Самостійно складати план, твірСловосполучення. Типи словосполучень за спо- − Редагування речень і тексту.
опис місцевості, твір-роздум насобами вираження головного слова. Види під− Пошук інформації в мережі Інтернет.
морально-етичну тему.
рядного зв’язку між словами в словосполученні. − Підготовка усних повідомлень.
1.5. Конструювати словосполучення
Речення. Речення як найменша одиниця спілкуі речення різних видів, правильно
вання. Види речень за метою висловлювання та Продукти:використовувати їх у власному
інтонацією. Речення прості і складні, двоскладні − таблиця запитань до тексту
мовленні.
й односкладні. Просте речення. Просте дво− детальний переказ фрагмента тексту
складне речення.
− вибірковий переказ розповідного тек1.6. Будувати речення, до складусту з елементами опису
яких входять однорідні члени зБазові відомості з теорії літератури
−опорні схеми
різними типами зв’язку між ними, Соціально-побутовий фольклор.
−груповий проект «Фольклорні символи»,звертання та вставні слова.
Соціально-побутові пісні: жартівливі, козацькі,«Логотип рідного міста (села, школи,чумацькі, кріпацькі.
1.7. Виступати з повідомленням накласу)»
Фольклорні символи.
різні теми (біографія письменника,Байка. Алегорія. Мораль.
історія написання твору, літописна
основа поеми, тощо).

8 КЛАС

42

2.7. Брати участь у комунікативній взаємодії відповідно до різноманітних
мовленнєвих ситуацій.

вання.

2.1. Усвідомлено добирати мовні засо- Базові відомості з теорії мовлення
− Завдання на вдосконалення аудіюванняби відповідно до теми і мети спіл- Особливості текстів художнього, наукового, офіі читання текстів різних жанрів і стилів
кування.
ційно-ділового та публіцистичного стилів.
мовлення.
Переказ детальний і вибірковий.
− Спостереження особливостей компози2.2. Будувати діалоги на одну тему, алеції тексту: послідовність і взаємозв’язокдля різних ситуацій спілкування; на Базові відомості з теорії мовичастин у тексті.
основі наданої інформації; до серії Головні і другорядні члени речення.
− Визначення нової інформації; розрізненпропонованих обставин.
Підмет і присудок як головні члени речення.
ня основного і другорядного; виявлення
Способи вираження підмета. Простий і складе2.3. Брати участь у підготовленому тапричинно-наслідкових зв’язків між явиний (іменний і дієслівний) присудок, способи
імпровізованому діалозі за змістом
щами.
вираження присудка. Тире між підметом і припрочитаного (прослуханого) тексту.
− Редагування речень і текстів.
судком.
− Складання речень, висловлювань, тек2.4. Вживати формули мовленнєвого
Другорядні члени речення. додаток, означення,стів.
етикету; дотримуватися нормобставина. Означення узгоджені і неузгоджені. − Трансформація діалогу у монолог.
літературної мови та правил спілкуПрикладка як різновид обставини. Порівняльний − Інсценізація фрагменту комедії.
вання.
зворот. Види обставин.
2.5. Перетворювати діалогічне виПродукти:Базові відомості з теорії літератури
словлювання в монологічне.
− діалог-обмін думками та враженнями
Драматичний твір. Комедія. Дія і мовлення як− монолог, трансформований з діалогу
2.6. Правильно будувати висловлюван- основні засоби творення образу.
− усний твір-роздум «Над чим сміютьня на певну тему, використовуючися добрі люди», «Що я хотів би у собівідповідну його структуру, вивчені
змінити», «Земле барвінкова, дай менізасоби зв’язку речень, добираючи
здоров’я»із синонімів найбільш відповідні
−інсценівка фрагменту комедії
обраному стилю і ситуації спілку-43Базові відомості з теорії мовлення
Твір-опис місцевості.

− Читання твору, визначення теми,складання питань до нього, обмін
враженнями за прочитаним.
3.2. Знати особливості побудови
Базові відомості з теорії мови− Переказ фабули твору.
поеми.
Однорідні члени речення.
− З’ясування системи персонажів та їх
3.3. Розрізняти композицію, сюжет
Узагальнюючі слова в реченнях з однорідними
характеристика.
художнього твору.
членами та розділові знаки при них.
− Аналіз композиції (взаємозв’язокЗвертання непоширені і поширені. Розділові значастин).
3.4. Знати зміст вивчених художніхки при звертанні. Мовний етикет.
− Спостереження сюжету як розвитку
творів.
Вставні слова, словосполучення і речення. Роздіконфлікту у художньому творі.
3.5. Оперувати необхідними
лові знаки при них.
− Формулювання теми, ідеї, проблематики
літературознавчими термінами при Речення із звертанням, вставними словами (слотвору.
аналізі художнього твору чи привосполученнями, реченнями).
− Аналіз мовних засобів художніх творів.
складанні характеристики дійової
Речення з відокремленими членами: означення- − Спостереження і зʼясування
особи (антитеза, алегорія тощо).
ми, додатками, обставинами.
особливостей, виражальних
можливостей речень з прямою і
3.6. Визначати ідейно-художній зміст
Базові
відомості
зтеорії
літератури
непрямою мовою, з цитатами, репліками
творів; особливості композиції,Композиція
художнього
твору.
діалогу.
художні тропи.
Сюжет як розвиток конфлікту.
3.7. Декламувати напам’ять поезію,Поема як ліро-епічний твір.
Продукти:байку, уривок з прозового твору,Громадянська лірика.
− виразне читання поетичних тауривок з поеми , балади.
прозових творів
− паспорт літературного твору зелементами аналізу
− есе-звернення від імені героя твору
− індивідуальний проект «Моє слово назахист героя» (публічний виступ назахист героя)− презентація твору в групах

3.1. Розпізнавати родові та жанрові
ознаки художніх творів.

44

5.3. Встановлювати і підтримувати
формальні й неформальні стосунки Узагальнення і систематизація вивченогоз носіями інших культур відповідно за рікдо ситуації та особистості
співрозмовника в особистісній,публічній, освітній сферах.

5.1. Усвідомлювати лінгвістичну
Базові відомості з теорії мовиі культурну ідентичність уПряма і непряма мова.
національному контексті,Діалог. Цитата.
виявляючи толерантність та інтерес
Література рідного краю5.2. Усвідомлювати роль культури
спілкування в сучасному світі.

4.1. Дотримуватися норм літературного Базові відомості з теорії мовлення
мови на фонетичному, лексичному, Твір-роздум на морально-етичну тему.
морфологічному рівнях.
Базові відомості з теорії мови4.2. Створювати усні і писемні тексти
Односкладні прості речення.
різних типів на різноманітних
Односкладні прості речення з головним членом,інформаційних носіях, коректнощо дорівнює присудку: означено-особові, неовикористовуючи норми сучасної
значено-особові, узагальнено-особові, безосоукраїнської літературної мови.
бові.
4.3. Складати усні та письмові
Односкладні прості речення з головним членом,висловлювання, використовуючи
співвідносним з підметом (називні).
виражальні можливості речень
Неповні речення. Тире в неповних реченнях.
з прямою і непрямою мовою тадіалогів.
Базові відомості з теорії літератури
Образ Молдови у творах українських митців.
4.4. Редагувати тексти, надаючи їмПоняття про цикл літературних творів.
більшої виразності за допомогою
вивчених мовних засобів.

Продукти:– дискусія на тему «Молодь і сучасність»Продукти:− груповий проект «Звертання у творах
українського фольклору»− індивідуальний проект «Мої поради
герою»( лист з дружніми порадами)− Побудова висловлювань на певну тему,добір засобів прямої і непрямої мовивідповідно до теми і мети спілкування.
− Завдання на оцінювання, редагуванняй удосконалення власних і чужих усних
повідомлень та письмових текстів зазмістом, композицією, мовою.
− Організація діалогів, бесід, дискусійна запропоновані комунікативні теми звикористанням цитат.

− Аналіз, порівняння і характеристика
словосполучень і речень різних видів.
− Побудова простих речень, поширення їхдругорядними членами.
− Вправи і завдання на засвоєння
розділових знаків у реченні.
− Редагування текстів.
− Синтаксичний розбір речень зоднорідними членами, відокремленими
членами, звертанням, вставними
словами.
− Завдання на диференціацію різновидів
односкладних речень.
− Знаходження у тексті, самостійний
добір, аналіз і характеристика речень зпрямою і непрямою мовою, з цитатами,репліками діалогу.

ТЕМАТИКА І РЕКОМЕНДОВАНІ ТВОРИ ДЛЯ МОВЛЕННЄВОЇ ДІЯЛЬНОСТІ
(Орієнтовний список творів)I. МОЖНА ВСЕ НА СВІТІ ВИБИРАТИ, СИНУ, ВИБРАТИ НЕ МОЖНА ТІЛЬКИ БАТЬКІВЩИНУ. Моя Батьківщина – Республіка Молдова і рідна українська мова. Рольмови у формуванні української нації. Розвиток української мови. Розмаїття народів, мов і культур у Республіці Молдова. «Барви українського слова». Мова –найважливіший засіб спілкування, пізнання і впливу. В. Симоненко «Лебеді материнства», «Ти знаєш, що ти людина…», А. Малишко «Буду я навчатись мовизолотої», О. Забужко «Мова кожного народу», Д. Павличко «Рідна мова», «Денайкраще місце на землі?», Л. Забашта «Рідна мова», М. Ткач «Слова. Слова».
Навчальні тексти за темою.
ІІ. ЛЮДИНА СЕРЕД ЛЮДЕЙ. Ти у суспільстві. Загальнолюдські норми поведінки усуспільстві. Культура спілкування. Ти серед людей. «Пізнай самого себе». «Неодяг прикрашає людину, а добрі справи». «Громадянська позиція». «Молодь ісучасність». «Найважче – це творення самого себе». Що означає бути справжньою людиною. Сучасне телебачення. Яким буде ХХІ століття? Леся Українка
«Давня казка», В. Дрозд «Білий кінь Шептало», Н. Бічуя «Шпага Славка Беркути». Навчальні тексти за темою.
ІІІ. РЕАЛЬНІСТЬ І МРІЇ. Від мрії до реальності. Життя – це сходинки, що ведуть доздійснення мрії. Будувати повітряні замки легше, ніж у них жити. Далека мріячи близька реальність. Моя нездійснена мрія. О. Олесь «По дорозі в казку»,О. Довженко «Зачарована Десна» (уривки). І. Карпенко-Карий «Сто тисяч». Навчальні тексти за темою.
IV. МИНУЛЕ ТА СЬОГОДЕННЯ. Історичні віхи життя українського народу у Молдові.
«Чому необхідно знати свою історію». «Минуле свого краю завжди хвилює».
«Найкраща вчителька нації – історія». Життєпис українського народу. Визначні
історичні й культурні діячі. Історія, сьогодення і майбутнє України. Т. Шевченко
«Думка», «Іван Підкова», А. Чайковський «За сестрою», В. Рутківський «Джури
козака Швайки» («На козацьких островах»). Навчальні тексти за темою.
ТВОРИ, РЕКОМЕНДОВАНІ ДЛЯ ЧИТАННЯ І ВИВЧЕННЯ
Жартівлива пісня. «Грицю, Грицю, до роботи», «Продай, милий, сиві бички».
Козацька пісня. «Стоїть явір над водою, в воду похилився», «Ой гай, мати».
Чумацька пісня. «Ой по горах сніги лежать», «У полі криниченька».
Кріпацька пісня. «Із-за гори вітер віє».
Є. Гребінка «Ведмежий суд». Л. Глібов «Вовк та ягня», «Мірошник», «Цуцик»,«Журба».

45

Комедія. І. Карпенко-Карий «Сто тисяч».
Т. Шевченко «Сон» (На панщині пшеницю жала), «І виріс я на чужині…», «Мені однаково», «Минають дні, минають ночі».
Марко Вовчок «Горпина». Панас Мирний «Морозенко». І. Франко «Добрий заробок». Леся Українка «Давня казка». М. Вороний «Євшан-зілля».
М. Коцюбинський «Для загального добра».
Література рідного краю. Твори українських письменників Молдови або твори
молдавських письменників, перекладених українською мовою (за вибором учителя).
ТВОРИ, РЕКОМЕНДОВАНІ ДЛЯ ВИВЧЕННЯ НАПАМ’ЯТЬСоціально-побутові, жартівливі пісні (1 пісню за вибором). Леонід Глібов «Журба».
Леся Українка «Давня казка» (уривок «Золотих не хочу лаврів – золоті надіть кайдани»).
Тарас Шевченко «І виріс я на чужині…», «Минають дні, минають ночі». М. Вороний «Євшан-зілля» (уривок).
ТВОРИ, РЕКОМЕНДОВАНІ ДЛЯ ДОДАТКОВОГО ЧИТАННЯ
Жартівлива пісня «Чи не той то Омелько», «Ой що то за шум учинився». Народна
легенда «Про євшан-зілля». Е. Заржицька «Про козачку Ганну, її дітей та святого Миколая». Народна байка «Заяче сало», «Як кучер та лакей пана провчили».
С. Руданський «Добре торгувалось», «Почому дурні», «Не мої ноги», О. Вишня«Як ми колись учились», «Якби моя бабуся встали». І. Карпенко-Карий «Хазяїн».
М. Коцюбинський «Дорогою ціною», «На крилах пісні», «Посол від чорного царя».
Т. Шевченко «Між скалами, наче злодій». М. Емінеску «Зірка» (пер. М. Ігнатенко). Леся Українка «Ви щасливі, пречистії зорі». І. Христенко «Двоє». І. Андрощук«А ми зустрічались». К. Попович про М. Емінеску.

–
–
–
–

НА КІНЕЦЬ VIIІ КЛАСУ УЧЕНЬ ЗДАТНИЙ:визначати стилі (розмовний, художній, науковий, офіційно-діловий, публіцистичний), сферу їх використання;переказувати докладно, вибірково і стисло (усно чи письмово) прослуханий іпрочитаний тексти різних стилів мовлення;інтегрувати лінгвістичні та читацькі уміння з урахуванням шкільного та життєвого контексту;усвідомлювати проблематику класичної української літератури та актуальні
проблеми сучасності;46

– оперувати необхідними літературознавчими термінами при аналізі художнього твору чи при складанні характеристики дійової особи;– усвідомлено добирати мовні засоби відповідно до теми і мети спілкування;– дотримуватися норм літературного мовлення на фонетичному, лексичному,морфологічному рівнях;– складати усні та письмові висловлювання, коректно використовуючи норми
української літературної мови (орфографічні, фонетичні, лексичні, граматичні);– брати участь у вербальній взаємодії відповідно до різноманітних комунікативних ситуацій;– усвідомлювати роль культури спілкування в сучасному світі;– встановлювати і підтримувати формальні й неформальні стосунки з носіями
інших культур відповідно до ситуації та особистості співрозмовника в особистісній, публічній, освітній сферах;– усвідомлювати лінгвістичну і культурну ідентичність у національному контексті, з виявленням толерантності та інтересу.

47

9 КЛАС
РЕКОМЕНДОВАНИЙ РОЗПОДІЛ ОДИНИЦЬ ЗМІСТУ ЗА ГОДИНАМИ
Одиниці змісту
Українська мова в світі. Повторення вивченого у 8 класі.
Культура мовлення. Розвиток української мови. Текст, його основні ознаки.
Текст як одиниця мовлення й продукт мовленнєвої діяльності. Будова
тексту. Мікротема й абзац. Ключові слова в тексті й абзаці. Види й засоби
міжфразового зв’язку (повторення й узагальнення).
Український фольклор як художній літопис. Історичні пісні. Думи. Образи
історичних пісень та дум.
Текст-роздум на морально-етичну тему (в публіцистичному стилі).
Складне речення, його ознаки. Складні речення з сполучниками і безсполучників. Сурядність і підрядність у реченні з сполучником.
Складносурядне речення. Будова складносурядного речення. Засоби зв’язкуміж частинами складносурядного речення. Розділові знаки між частинами
складносурядного речення.
Біблія як книга життя. Мораль. Притча. Афоризми. Біблійні мотиви утворах української літератури.
Текст-роздум на суспільно-політичну тему (в публіцистичному стилі).
Складнопідрядне речення. Будова складнопідрядного речення. Головней підрядне речення. Засоби зв’язку в складнопідрядному реченні –сполучники і сполучні слова. Розділові знаки в складнопідрядному реченні.
Основні типи складнопідрядних речень: означальні, з’ясувальні, обставинні
(місця, часу, способу дії і ступеня, порівняльні, причини, наслідкові, мети,умовні, допустові). Складнопідрядне речення з кількома підрядними.
Нова українська література. Драматичний твір. Драма. Розвиток
драматичного конфлікту. Літературний напрям. Сентиментальна повість.
Опис і міркування як засоби створення образу. Романтична лірика. Антитезаяк прийом композиції. Система тропів. Романтична балада. Фольклорна
основа твору. Реалістична поема. Складність і суперечність характеру.
Твір-роздум на морально-етичну тему.
Безсполучникове складне речення. Смислові відношення, засоби зв’язкуміж частинами безсполучникового складного речення. Розділові знаки вбезсполучниковому складному реченні.
Інтимна (любовна) лірика. Пейзажна лірика. Образ ліричного героя.
Твір-роздум на суспільну тему.
Складне речення з різними видами зв’язку Складне речення з різними видами
сполучникового і безсполучникового зв’язку. Розділові знаки в такому реченні.
Художній переклад. Історичні зв`язки двох літератур.
Література рідного краюУзагальнення і систематизація вивченого за рікМайстерні (творчого письма, побудови знань, конструювання, відносин іціннісних орієнтацій)Контрольні роботи
Години на розсуд учителя
Кількість годин на рік

48

Кількість
годин

6

15

40

9

12

85
5
7
5
99

СПЕЦИФІЧНІ КОМПЕТЕНЦІЇ ДИСЦИПЛІНИ «УКРАЇНСЬКА МОВА І ЛІТЕРАТУРА»Учень здатний
1. Сприймати і розуміти художні і нехудожні тексти через різноманітні стратегії,демонструючи спостережливість і творчий підхід.
2. Брати участь у комунікативній взаємодії відповідно до різноманітних мовленнєвих ситуацій, демонструючи внутрішню лексико-граматичну зв’язність і доцільність дискурсу.
3. Інтегрувати лінгвістичні та читацькі уміння з урахуванням шкільного та життєвого контексту, виявляючи позитивне ставлення та інтерес до читання.
4. Створювати усні і писемні тексти різних типів на різноманітних інформаційних
носіях, коректно використовуючи орфографічні, лексичні, фонетичні, граматичні норми сучасної української літературної мови для реалізації своїх комунікативних прагнень, демонструючи самоконтроль, допитливість та творче ставлення.
5. Усвідомлювати лінгвістичну і культурну ідентичність у національному контексті,виявляючи толерантність та допитливість.

49

50

1.4. Аналізувати текст, його основні
ознаки, структуру, види зв’язкуречень у тексті, типи, стилі іжанри мовлення, особливості їхпобудови.

1.3. Працювати з текстом: визначати
тему, основну думку, знаходити
потрібну інформацію, виділяти
головне, смислові частини, порівнювати фрагменти, складати
план прочитаного.

1.2. Розуміти, що розвиток мови –це зміни, що відбуваються внапрямі вдосконалення її.

Учень здатний
1.1. Систематизувати вивчені
відомості про види, форми
мовлення, види мовленнєвої
діяльності, вимоги до мовлення,основні правила спілкування.

Одиниці компетенцій

Одиниці змісту

Рекомендовані види навчальної діяльностіта очікувані результати
Українська мова в світі.
− Складання та розігрування діалогів (відповідно
Повторення вивченого у 8 класі.
до певної ситуації) на запропоновані учнями
теми.
Базові відомості з теорії мовлення
− Обговорення етикету повідомлень засобами
Культура мовлення. Розвиток української
SMS-спілкування та в чатах (домовляння промови.
зустріч, вибачення, привітання зі святом).
Текст, його основні ознаки. Текст
− Створення тексту-розповіді про спілкування зяк одиниця мовлення й продукт
інтелігентною людиною.
мовленнєвої діяльності.
− Аудіювання історичних пісень та дум у сучасному
Будова тексту. Мікротема й абзац.
виконанні.
Ключові слова в тексті й абзаці.
Види й засоби міжфразового зв’язкуПродукти:(повторення й узагальнення).
− стислий і вибірковий переказ текстів
публіцистичного і художнього стилів
Базові відомості з теорії літератури − твір за складним планом
Український фольклор як художній
− твір (усний і письмовий) у публіцистичному
літопис.
стиліІсторичні пісні.
на морально-етичну та суспільну темиДуми.
− діалог-обговорення на актуальну темуОбрази історичних пісень та дум.
− діалог-домовленість з аргументацією

9 КЛАС

51Базові відомості з теорії мовлення
Текст-роздум на морально-етичну тему(в публіцистичному стилі).

− Інтонування складних речень різних видів ітипів.
− Добір синонімічних словосполучень і речень, їхпорівняння і використання найбільш влучних
Базові відомості з теорії мовиз точки зору мети висловлювання у переказах іСкладне речення, його ознаки. Складні
власних текстах.
речення з сполучниками і без сполучни- − Складання, радагування і трансформація
2.2. Висловлювати думки, почуття,ків. Сурядність і підрядність у реченні зскладних речень різних типів, добір синонімічних
судження, оперуючи різними
сполучником.
конструкцій.
виражальними засобами мови.
Складносурядне речення. Будова склад- − Спостереження за виражальними засобами уносурядного речення. Засоби зв’язку міжтексті притчі.
2.3. Самостійно добирати джерела
частинами складносурядного речення.
інформації для просування індивіРозділові знаки між частинами складно- Продукти:дуальним освітнім маршрутом.
сурядного речення.
− висловлення-розповідь з елементами описуз використанням складносурядних речень наБазові відомості з теорії літератури
тему «Що означає „жити красиво”?»Біблія як книга життя. Мораль.
− інструкція «Таємниці успішного спілкування вПритча.
сучасному молодіжному середовищі»Афоризми.
− висловлення «Як уникнути залежності відБіблійні мотиви у творах української літеІнтернету» з використанням складнопідрядних
ратури.
речень− «Скарбничка афоризмів»2.1. Сприймати, аналізувати,оцінювати прочитані чипочуті відомості й добирати тавикористовувати ті з них, якінеобхідні для досягнення певної
комунікативної мети.

52Базові відомості з теорії мовлення
Текст-роздум на суспільно-політичну
тему (в публіцистичному стилі).

− Слухання, читання та аналіз текстів різних типів,стилів і жанрів, особливостей їх структури імовного оформлення.
− Завдання на вдосконалення видів читання:3.2. Пояснювати багатозначність
Базові відомості з теорії мовиознайомлювальне, вивчальне, критичне,художнього образу.
Складнопідрядне речення.
переглядове тощо.
Будова складнопідрядного речення.
− Аналіз художнього твору; зʼясування теми3.3. Виявляти зв’язок літератури
Головне й підрядне речення.
та основних проблем; визначення системиз філософією, міфологією,Засоби зв’язку в складнопідрядному
персонажів, їх порівняльна характеристика,фольклором, іншими видами
реченні – сполучники і сполучні слова.
виявлення типового й індивідуального.
мистецтва.
Розділові знаки в складнопідрядному
− Спостереження й аналіз розвитку сюжету
реченні.
художнього твору.
3.4. Проектувати прочитане наОсновні
типискладнопідрядних
речень:−Визначення композиції художнього твору.
життєві ситуації.
означальні, з’ясувальні, обставинні (міс- − З’ясування ролі художніх деталей та інших
3.5. Дискутувати щодо порушених
ця, часу, способу дії і ступеня, порівняльзасобів виразності.
у творі проблем, толерантно
ні, причини, наслідкові, мети, умовні,− Формулювання ідеї твору.
відстоювати власну позицію;допустові).
− Вправляння в оцінюванні прочитаного за змістом,оцінює й характеризувати внесок Складнопідрядне речення з кількома
формою, мовним оформленням.
митця у світовий мистецький
підрядними.
− Толерантне висловлення власного ставлення допоступ.
прочитаного.
Базові відомості з теорії літератури
Нова українська література.
Продукти:Драматичний твір. Драма. Розвиток дра- − порівняльна характеристика героїв
матичного конфлікту.
− кросворд
Літературний напрям.
− проект «Дискутую з героєм»Сентиментальна повість. Опис і мірку− висловлення-роздум «Хто з літературних
вання як засоби створення образу.
героїв є зразком для мене»; «Мій улюблений
Романтична лірика. Антитеза як прийом
твір»композиції. Система тропів. Романтична − таблиця «Життя і творчість митця»балада. Фольклорна основа твору.
Реалістична поема. Складність і суперечність характеру.

3.1. Сприймати літературний твіряк засіб збагачення особистого
емоційно-чуттєвого досвіду.

53Базові відомості з теорії мовлення
Твір-роздум на морально-етичну,літературну теми.

− Знаходження у тексті, самостійний добір, аналіз,порівняння і характеристика складносурядних іскладнопідрядних речень.
− Вправи і завдання на засвоєння розділових знаків
Базові відомості з теорії мовиу складному реченні.
4.2. Визначати види складних речень Безсполучникове складне речення.
− Спостереження і зʼясування істотних ознак
(сполучникові й безсполучникові), Смислові відношення, засоби зв’язку міжбезсполучникових складних речень.
засоби зв’язку між частинами
частинами безсполучникового складного − Синтаксичний розбір складного речення.
речення у складному, кількість
речення.
− Редагування речень, в яких допущено граматичні
граматичних основ у ньому.
Розділові знаки в безсполучниковому
помилки.
складному реченні.
4.3. Правильно розставляти у складПродукти:ному реченні з різними видами
Базові відомості з теорії літератури − груповий проект «У світі розділових знаків»сполучникового й безсполучниІнтимна (любовна) лірика. Пейзажна
− твір-роздум на морально-етичну, суспільну
кового зв’язку розділові знаки талірика.
теми: «Що робить мене щасливим?», «Чиобґрунтовватиє їх правилами.
Образ ліричного героя.
переможе книжку комп’ютер, а бібліотеку –Інтернет?»4.4. Складати усні й письмові
−звернення-прохання до однолітків провисловлення різних стилів напідтримкута допомогу людям з особливими
визначену тему, використовуючи
фізичними
можливостями(з використаннямв них виражальні можливості всіхскладнопідрядних
речень
зпідрядними
причини
видів складних речень.
та мети)4.1. Розрізняти прості та складні
речення, розпізнавати складні
речення із сурядним і підрядним
зв’язком.

54

5.1. Встановлювати і підтримувати Базові відомості з теорії мовлення
− Складання усних й письмових висловлювань
соціальні контакти з носіями мови, Твір-роздум на суспільну тему.
на актуальну тему з використанням власногоа також виступати посередником
життєвого досвіду.
у міжособистісних стосунках,Базові відомості з теорії мови− Дебати на актуальну суспільну тему.
публічній та освітній сферах.
Складне речення з різними видами
зв’язку
Продукти:5.2. Розмежовувати колективне йСкладне речення з різними видами спо- − твір-роздум у художньому стилі «Розпитаю уіндивідуальне в комунікативній
лучникового і безсполучникового зв’язку.
прапрадіда»поведінці представників інших
Розділові знаки в такому реченні.
− твір-роздум на морально-етичну тему в пукультур.
бліцистичному стилі (орієнтовні теми: «Своє,Базові відомості з теорії літератури
рідне – своєрідне», «Як відшукати свій шлях у
5.3. Володіти достатнім спектром
Художній переклад.
житті», «Чи зможуть з часом селфі замінити
ідіоматичних виразів,Історичні зв`язки двох літератур.
родинні фотографії») з використанням безспоусвідомлювати відмінності
Література рідного краю.
лучникових реченьміж ментальністю, традиціями,− дискусія за темою «Митець і суспільство»цінностями, притаманними
Узагальне ння і систематизація
носіям інших національностей,вивченого за рікузгоджувати з ними своюмовленнєву і соціальну поведінку.

ТЕМАТИКА І РЕКОМЕНДОВАНІ ТВОРИ ДЛЯ МОВЛЕННЄВОЇ ДІЯЛЬНОСТІ
(орієнтовний список творів)І. БРИНИТЬ-СПІВАЄ НАША МОВА, ЧАРУЄ, ТІШИТЬ І П’ЯНИТЬ. Батьківщина Республіка Молдова і рідна українська мова. Українці в Республіці Молдова. Народи Республіки Молдова – єдина родина. Роль мови у формуванні української
нації. Розвиток української мови. Туристична привабливість Молдови. Г. Вієру
«Рідна мова», Г. Рогова «Молдова». К. Попович «Тема України у творчості
Т. Шевченка». Навчальні тексти за темою.
ІІ. ВИБІР ПРОФЕСІЇ – ТО ВИБІР ЖИТТЄВОГО ШЛЯХУ. Орієнтація у кар’єрі. Ким я бхотів(ла) бути і стати й чому? Які риси характеру я хочу в собі виховати? Люди, зяких я беру приклад. Професія і характер. Ким бути і ким не бути. Робота «престижна» і «непрестижна». Молодь і сучасність. Найважче – це творення самого
себе». Г. Сковорода «Розмова, звана Алфавіт, чи Буквар світу», «Вдячний Еродій», Леся Українка «Як я люблю оці години праці». Навчальні тексти за темою.
ІІІ. У СВІТІ ПРЕКРАСНОГО. Краса врятує світ. Моя зустріч із прекрасним. Митець імистецтво. Мистецтво як засіб творення особистості. Світ живопису. Скульптура. Дива архітектури. Світлини. Освіта. Культура. Література. Поезії Т. Шевченка, Лесі Українки, Л. Костенко. Навчальні тексти за темою.
IV. ЗУСТРІЧ З КОХАННЯМ. «Любить людей мене навчила мати…» (В. Симоненко).
Одвічні духовні й моральні цінності. Світ людини, її зовнішня і внутрішня краса.
Шлях до гармонійної особистості. «Краса людських взаємин», «Прекрасне в моєму житті». «Покликання людини: пізнавати істину, творити добро, примножувати красу». І. П. Котляревський «Наталка Полтавка», Г. Квітка-Основ’яненко
«Маруся», «Сердешна Оксана», В. Сухомлинський «Байдужість до батька – матері не прощається», «Легенда про блакитний барвінок», В. Сосюра «Люблю ялистя колихання». Л. Костенко «Світлий сонет». Навчальні тексти за темою.
ТВОРИ, РЕКОМЕНДОВАНІ ДЛЯ ЧИТАННЯ І ВИВЧЕННЯ
Історична пісня. «Ой там, на горі, та й женці жнуть», «Чи не той то Хміль».
Дума. «Маруся Богуславка».
Біблійна притча. «Притча про блудного сина», «Притча про талант».
Афоризми Г. Сковороди. «Всякому городу нрав і права».
І. Котляревський «Наталка Полтавка», Т. Шевченко «Назар Стодоля» (за вибором).
Г. Квітка-Основ`яненко «Маруся».
Є. Гребінка «Човен», В. Забіла «Соловей», М. Петренко «Дивлюсь я на небо»,Л. Боровиковський «Бандурист», М. Костомаров «Явір, тополя й береза», А. Метлинський «Старець» (2-3 твори за вибором вчителя).

55Т. Шевченко «Причинна», «Тополя».
Т. Шевченко «Катерина», «Наймичка».
Т. Шевченко «Якби ви знали, паничі», «Мені однаково», «Заповіт», «Думи мої,думи мої», «У нашім раї на землі».
Поезії про Т. Г. Шевченка. 2-3 поезії за вибором вчителя.
В. Симоненко «Дотліває холод мій у ватрі», «Вона прийшла», В. Сосюра «Меніти приснилась давно», «Співають птицями діброви», М. Вінграновський «Ти – всялюбов», Г. Чубач «Пропахли села сіном і травою». «Легенда про блакитний барвінок», О. Довга «Синій птах».
Література рідного краю. Твори українських письменників Молдови або твори
молдавських письменників, перекладених українською мовою (за вибором учителя).
ТВОРИ, РЕКОМЕНДОВАНІ ДЛЯ ВИВЧЕННЯ НАПАМ’ЯТЬІсторична пісня (уривок за вибором). Г. Сковорода «Всякому місту –звичай і права» (фрагмент), афоризми за вибором учня. Т. Шевченко «Причинна», «Думи мої,думи мої», «У нашім раї на землі». Поезії поетів-романтиків (за вибором учителята учнів).
ТВОРИ, РЕКОМЕНДОВАНІ ДЛЯ ДОДАТКОВОГО ЧИТАННЯ
Історична пісня «За Сибіром сонце сходить», «Повчання Володимира Мономаха» (уривок). Т. Шевченко «Молитва». Л. Костенко «Псалом 16». Г. КвіткаОснов`яненко «Сердешна Оксана». Л. Боровиковський «Козак», М. Костомаров
«Дід-пасічник», А. Метлинський «Бандура». Т. Шевченко «На вічну пам’ять Котляревському» (уривок) , «Перебендя» (уривок). Л. Костенко «Кобзареві», «Кобзар
співав в пустелі Косаралу», «Повернення Шевченка», «Княжа гора». Д. Павличко
«Молитва». А. Малишко «В війни годину»чи інші на вибір. Г. Вієру «Рідна мова»,Г. Рогова «Молдова». М. Емінеску «Стою на ґанку», «Вечір на погорбі». К. Попович
«Тарас Шевченко у вирі молдавської духовності». Тема України у творчості Г. Асакі
«Роксанда-княжна», «Мазепа в Молдові».
НА КІНЕЦЬ ІХ КЛАСУ УЧЕНЬ ЗДАТНИЙ:− слухати і адекватно сприймати усне повідомлення в різних комунікативних
ситуаціях, розуміти смислові акценти у мовленні співбесідника, розпізнавати
смисл міміки і жестів;− говорити вільно, дотримуючись норм української літературної мови і етикету,орієнтуватись в ситуації спілкування або самому створювати ситуацію спілку-56

вання, добирати адекватні мовні засоби відповідно до мети, теми і сфери спілкування; логічно, коректно будувати власні висловлювання;− читати тексти різних стилів і жанрів, свідомо вибирати, залежно від конкретної
мети, різні види читання (повільне, детальне; швидке, побіжне, оглядове); розуміти й інтерпретувати інформацію з прочитаного тексту;− писати, дотримуючись вивчених правил орфографії, пунктуації і граматики;−	������������������������������������������������������������������������������
викладати свої думки вільно, точно і правильно в усній і письмовій формі в монолозі і діалозі;−	���������������������������������������������������������������������
володіти основними орфоепічними, орфографічними нормами, синтаксичними засобами сучасної української літературної мови; відрізняти літературну
норму від діалектної вимови; добирати і комбінувати синтаксичні засоби длявисловлення власних думок залежно від мети і мовленнєвої ситуації;− усвідомлювати специфіку літературної і діалектної форм рідної мови;− усвідомлювати проблематику класичної української літератури та актуальні
проблеми сучасності; визначати ідейно-художній зміст творів;−	�������������������������������������������������������������������������
розмежовувати колективне й індивідуальне в комунікативній поведінці представників інших культур;− володіти достатнім спектром ідіоматичних виразів, усвідомлювати відмінностіміж ментальністю, традиціями, цінностями, притаманними носіям інших національностей, узгоджувати з ними свою мовленнєву і соціальну поведінку.

57

V. МЕТОДИЧНІ НАПРЯМКИ
ВИКЛАДАННЯ-НАВЧАННЯ-ОЦІНЮВАННЯ
Новий курикулум інтегрованої дисципліни Українська мова та література
базується на об’єднанні компетенцій з розвитку мовлення, української мови і літератури. Система комунікативних тем, адаптованих відповідно до національної
своєрідності української культури, посилює інтегрування основ лінгвістики та літературознавства і дає можливості для інтеграції дисципліни з іншими дисциплінами гімназичної ланки. За інтегрованого підходу учень стає суб’єктом навчання,створюються найбільш сприятливі умови для виявлення і розвитку індивідуальних
здібностей учнів, активізації їх пізнавально-комунікативної діяльності, цілеспрямованого формування системи ключових/трансверсальних/трансдисциплінарнихі специфічних компетенцій.
Структура курикулуму Українська мова і література дозволяє здійснити інтеграцію змісту навчального матеріалу дисциплін курикулумної галузі Мова та спілкування, скоротити обсяг інформації, пропонованої дітям; здійснити систематизацію
навчального матеріалу. Складений на основі курикулуму дидактичний проект уроку повинен забезпечити: ефективну співпрацю вчителя і учня; створення найбільш
сприятливих умов для розвитку креативних здібностей учня, формування гармонійно розвиненої особистості; єдність традиційних та інноваційних освітніх технологій у процесі навчання української мови та літератури.
Через інтеграцію здійснюється особистісно-зорієнтований підхід до навчання,тому учень сам у змозі обирати «опорні» знання з максимальною орієнтацією насуб’єктивний досвід, що склався в нього під впливом як попереднього навчання,так і більш широкої взаємодії з навколишньою дійсністю.
Саме інтеграція словесної творчості з різними видами діяльності дає можливість сформувати в учня здатність сприймати предмети та явища довкілля різнобічно, емоційно й водночас системно, і формувати цілісну картину світу.
У гімназичній ланці зростає роль інтенсивних методів навчання (програмований, евристичний, модульний, інтерактивний тощо). Більш широко використовуються такі форми занять, як лекція, семінар, практикум, урок-конференція, урокдиспут тощо, оскільки вони надають учневі найбільший ступінь самостійності ітворчого пошуку, що сприяє розвитку особистості учня.
Сучасний навчально-виховний процес націлено на об’єднання учнів творчою співпрацею у двох основних напрямках: по-перше, реалізація співпраці типу58

вчитель-учень, учень-учень, учень-учитель; по-друге, групові форми роботи: ділові
ігри, складання кейсів в парах/групах, мозковий штурм, тобто активне застосування технологій критичного мислення.
Форми самостійно-індивідуальної роботи на уроці та вдома різноманітні і розраховані на різний рівень навчальної компетенції учня:•		 на рівні оволодіння знаннями: заповнення або складання схем і таблиць затекстом, за темою;•		 для закріплення і систематизації знань: складання плану; підготовка до виступу: підготовка тез, презентації, повідомлення, доповіді; складання тематичних кросвордів, тестів, бібліографії та ін.
•		 для формування умінь: рішення задач і вправ, лінгвістичний та літературний
аналіз за зразком; підготовка до ділових мовних та літературних ігор; проектування і моделювання різних видів і компонентів професійної діяльності;рефлексивний аналіз професійних умінь з використанням аудіо- та відеотехніки та ін.
У процесі оцінювання педагог виявляє свободу і відповідальність у виборі продуктів, що найбільш відповідають кожному випадку, демонструючи оціночну культуру. Залежно від розташування оціночного акту на часовому відрізку навчальної
одиниці (розділу), виділяють: стартове (первинне) оцінювання – прогностичне;формативне оцінювання – поточне; сумативне оцінювання – підсумкове. Відповідно до змісту цих стратегій оцінювання диференційовано три типи формативного
оцінювання: інтерактивне формативне оцінювання; точкове формативне оцінювання; поетапне формативне оцінювання. Сумативне оцінювання реалізується задопомогою інструментів оцінювання: тесту (супроводжуваного баремом оцінювання), перевірна робота (усна, письмова або практична) тощо.
Різних форм контролю, оцінці підлягає насамперед рівень досягнення учнем
освітніх стандартів, а також освітній продукт діяльності учня, якість якого оцінюється за критеріальною шкалою. Під освітнім продуктом учня прийнято розуміти
результат його діяльності. Освітній продукт може бути зовнішнім (матеріалізована
освітня продукція) і внутрішнім (особистісна), наприклад: проект, презентація, есе,стаття, плакат, інтелектуальна карта. Для досягнення якісного освітнього продукту вчителю необхідно привносити в урок такі елементи новизни, які відповідають
сучасному освітньому середовищу, мотивують учня на діяльність і орієнтують науспіх, наприклад: застосування сервісів Інтернету для створення презентацій, розробка віртуальних екскурсій, творчих і соціальних проектів тощо.
Оцінка кожного елемента освітнього продукту учня може бути кількісною (десятибальною), якісною (вербальною) і критеріальною.

59

Критеріальна шкала оцінювання освітніх результатів з української мови та літератури може бути застосована при аналізі учнівських творчих робіт (може містити
такі параметри, як: оригінальність роботи, відносна новизна, ступінь творчості, рівень самостійності, практична значущість/корисність, якість оформлення роботи),при аналізі рівня розвитку особистісних якостей учня і його рефлексивної самооцінки.
Необхідною умовою успішної організації учнем і вчителем освітньої діяльності
відповідно до цілей і прогнозованими результатами є рефлексія. Форми освітньої
рефлексії можуть бути різними: усними або письмовими, вербальними або графічно вираженими (малюнки, графіки, анкетування).
Також при вибудовуванні освітньої системи вчителю-словеснику необхідно
враховувати і принципи трансдисциплінарності. За Б. Ніколеску, трансдисциплінарність базується на трьох постулатах: 1) створення цілісної картини світу за рахунок інтеграції різних дисциплін; 2) з’єднання за принципом додатковості того, щорозглядається як протилежність; 3) пізнання реальності в її складності.
Формування міжпредметних компетенцій на уроках української мови та літератури дозволяє реалізувати принцип трансдисциплінарності через інтеграцію, встановити і здійснити міжпредметні і внутрішньопредметні зв’язки (українська моваі література, російська мова і література, румунська мова і література, українська
література – всесвітня література, українська література – історія, громадянське
виховання, українська література – образотворче мистецтво, музичне виховання,розвиток особистості тощо). Це сприяє породженню в учнів цілісного уявлення про
світ.

60

GHID
DE IMPLEMENTAREA CURRICULUMULUIDISCIPLINAR

61

ВСТУП
У 2018-2019 роках у Республіці Молдова відбувається оновлення освітньої політики, починається новий етап курикулумної реформи, що передбачає модернізацію і вдосконалення змісту освіти та пошук актуальних способів його реалізації.
Як відомо, навчально-виховний процес повинен будуватися відповідно до потреб
особистості та індивідуальних можливостей учнів, зростання їхньої самостійності й творчої активності. А це вимагає від учителя нових підходів до виховання танавчання. Одна з найважливіших тенденцій освіти в Республіці Молдова сьогодні – перегляд курикулумів та підходів до надання освіти на засадах компетентнісного підходу. Модернізація освіти стосується, насамперед, розробки
нових нормативних документів, створення нових курикулумів та підручників, вдосконалення ефективних механізмів запровадження оновленого змісту навчання,оновлення навчально-методичної бази. У Республіці Молдова цей процес є цілком
закономірним та відповідає змінам, що відбуваються не лише в нашій країні, а й усвіті в цілому.
Етапи розвитку курикулуму в Республіці Молдова
1990-1991 рр.
2000 р.
2005-2006 рр.
2010 р.
2018-2019 рр.

Перехідні курикулуми зі шкільних дисциплін
Перехід на Національний курикулум
(структура курикулуму спрямована на цілі)Переробка Національного курикулуму
Модернізація Національного курикулуму
(структура спрямована на формування компетенцій)Розвиток/перегляд курикулумів з дисциплін загальної освіти

Розвиток курикулуму є необхідним для:• розвитку й забезпечення наступності курикулумної реформи;• відповідності новим вимогам: економічним, соціальним, педагогічним, психологічним тощо;• підвищення якості навчального курикулуму;• розвитку/модернізації курикулумних продуктів;• відповідності системи освіти до концептуальних вимог чинної політики в галузі освіти (Національна стратегія «Молдова 2020», Освіта – 2020», Кодекс
освіти Республіки Молдова, міжнародні документи й нормативні акти у галузі освіти);• урахування нових тенденцій у процесі викладання – навчання – оцінювання
тощо.

62

Очікування від нового курикулуму
• Прогрес системи освіти в контексті реформи курикулуму;• затвердження пріоритетної ролі освітніх цілей (підготовка учня до активної
участі у соціально-економічному житті);• розвиток компетенцій учня;• зміна курикулумної парадигми;• комплексний підхід щодо змісту курикулумних продуктів (навчальний план,курикулуми з дисциплін, шкільні підручники, методичні посібники).
Основними здійсненими змінами є:• інтеграція дисципліни;• дотримання зв’язку трансверсальних компетенцій із специфічними;• конкретизація поняття специфічна компетенція/одиниці компетенцій;• структурування й узгодження одиниць компетенцій, одиниць змісту;• уведення поняття продукт;• конкретизація видів вправ;• варіативний підхід до списку творів і текстів для читання та вивчення тощо.
Курикулум для гімназичної освіти генерує ієрархічну систему складових, які виконують дві основні функції:1. Регулювальна функція реалізується телеологічною складовою («телеологія –галузь науки, яка вивчає визначення мети і результатів навчання, їх відповідність. <…> У рамках компетентнісного підходу особливої значущості набуває
взаємозв’язок системи визначення мети та очікуваних результатів, які мають
компетентнісне вираження [В. Гуцу, 2009, с. 6].
2. Стратегічна функція реалізується змістовною і процесуальною складовими.
Ці складові курикулуму відображено у розділах поданого документу:• У розділі «Концептуальні основи курикулуму з дисципліни «Українська моваі література» у гімназії» описано на загальному рівні змістовну та процесуальну складові.
• У розділі «Адміністрування дисципліни» розкрито кількість годин на тиждень та кількість годин на рік по класах.
• У розділі «Специфічні компетенції» запропоновано 5 основних компетенцій для дисципліни.
• У розділі «Одиниці навчання» по класах представлено: орієнтовний розподіл одиниць змісту та кількості годин; співвідношення одиниць компетенцій,одиниць змісту та рекомендованих видів навчальної діяльності з її результатами/продуктами; списки творів, рекомендованих для обов’язкового вивчення та додаткового читання, а також для вивчення напам’ять.

63• У розділі «Методичні напрямки викладання-навчання-оцінювання» подано
загальні положення та рекомендації зі застосування курикулуму в процесі
проектування та реалізації навчального процесу, відповідно до специфіки
дисципліни та вікових особливостей учнів.
Інноваційна діяльність педагогів стає на сьогоднішній день пріоритетним напрямом реалізації реформ в освіті Республіки Молдова. Сучасний учитель повинен
уміти сам і навчити учнів творчо опановувати знання, застосовувати їх у конкретних навчальних і життєвих ситуаціях, критично осмислювати здобуту інформацію,володіти вміннями й навичками саморозвитку, самоаналізу, самоконтролю та самооцінки.
У Методичному гіді розкриваються та коментуються шляхи модернізації мовної та літературної освіти в гімназичній ланці.
Мета Методичного гіду – розкрити змістові та структурні особливості нового
курикулуму; надати навчально-методичної підтримки вчителю; намітити шляхи
реалізації нових педагогічних технологій навчання та оцінювання; збагатити науково-методичний інструментарій учителя-словесника.

64І. КОНЦЕПТУАЛЬНІ/ТЕОРЕТИЧНІ ПОЛОЖЕННЯ
КУРИКУЛУМУ З ДИСЦИПЛІНИ
«УКРАЇНСЬКА МОВА І ЛІТЕРАТУРА»1.1. Концепція Курикулуму з дисципліни
«Українська мова і література»Концепція курикулуму 2019 року видання спрямована на впровадження інтегрованого курсу української мови і літератури в гімназичний цикл. Такий спосіб
сприяє формуванню системи компетенцій в учнів, активізації їхньої пізнавальної
діяльності; виявленню здібностей учнів та їхніх особливостей; формуванню національно свідомої особистості, ефективній реалізації розвивально-виховної функції
навчання.
Специфічні компетенції – мовленнєва, комунікативна, літературна, мовна,соціокультурна – реалізуються змістом дисципліни в нерозривній єдності.
Мовленнєва лінія містить засвоєння практичних умінь і навичок в усіх видах
мовленнєвої діяльності. На основі опрацювання літературного чи адаптованого
тексту в єдності змісту й форми учні усвідомлюють мову як засіб передавання думок й почуттів. Значна увага приділяється розвитку усного спонтанного мовлення,підвищенню культури мовлення учнів.
Комунікативна лінія розглядає уміння доцільно використовувати засоби рідної
(української) мови у практиці живого спілкування; уміння наводити переконливі
аргументи в процесі розмови; здатність орієнтуватися в ситуації спілкування, комунікативно виправдано добирати вербальні і невербальні засоби і способи дляоформлення думок, почуттів у різних сферах спілкування.
Літературна лінія спрямована на формування уважного читача з добре розвиненими творчими, розумовими, пізнавальними здібностями, який у процесі роботи над твором, максимально наближаючись до авторського задуму, готовий докритичної, виваженої оцінки.
Основною одиницею навчання на уроках словесності виступає текст як результат мовленнєвої діяльності, як засіб формування ключових компетенцій. У курикулумі зазначено, що підхід до літературного твору/художнього тексту здійснюєтьсяна базі аналізу тексту. Така робота сприяє будуванню діалогу-взаємозв’язку, якийносить дидактичний та тематичний характер вивчення літератури у гімназичній
ланці.
Текстоцентричний принцип є тією ланкою, на підставі якої здійснюється інтеграція мови та літератури, що дозволяє проникнути в стиль письменника і вдумли-65во аналізувати мовні засоби, які використовує автор. Сучасному вчителю-словеснику необхідні основоположні знання про текст як одиницю, що об’єднує в собімовну та літературознавчу складову. Без цих відомостей неможливе інтегроване
вивчення мови і літератури, як воно подається у курикулумі 2019 рокуМовна змістова лінія містить перелік головних питань з теорії мови, що сприятиме формуванню системних знань про мову й, на їхній основі, практичному користуванню українською мовою в повсякденному житті.
Соціокультурна змістова лінія є засобом опанування культурних і духовних
цінностей для виховання національно свідомої особистості. Реалізується ця змістова лінія на основі дібраних текстів відповідної тематики, що використовуютьсяяк дидактичний матеріал, а також за допомогою системи спеціальних та інтелектуально й емоційно орієнтованих завдань, що передбачають опрацювання цихтекстів. Створення ж висловлень сприятиме утвердженню ієрархії цінностей, формуванню світогляду учнів, становленню учнів як громадян Республіки Молдова, атакож слугуватиме орієнтиром у спрямуванні навчання на оволодіння ключовими
компетентностями. Кожна з перелічених видів компетенцій реалізується змістом
дисципліни в нерозривній єдності.
Зміст мовного та літературного компонентів в гімназії спрямований на досягнення належного рівня сформованості вміння користуватися мовними засобамив усіх видах мовленнєвої діяльності, читати та усвідомлювати прочитане; на залучення до художньої літератури, а через неї – до фундаментальних цінностей культури; на формування гуманістичного світогляду особистості, розширення її культурно-пізнавальних інтересів, виховання в учнів любові, поваги до традицій свого
народу та толерантного ставлення до культурних традицій інших народів.
Теми для мовленнєвої діяльності, уведені у структуру змісту, є спільними длядисциплін курикулумної галузі Мова та спілкування, вони сприяють поглибленому засвоєнню знань через взаємозалежність між дисциплінами та інтеграції дисципліни з іншими дисциплінами гімназичної ланки.
Нова концепція курикулумів з мови та літератури забезпечує уніфікацію структури всіх курикулумів з дисциплін, які вивчаються в курикулумній галузі Мова таспілкування, та значно полегшує їх вивчення.

1.2. Інноваційні підходи Курикулуму з дисципліни
«Українська мова і література»Курикулум з української мови і літератури для гімназії є складовою частиною
Національного курикулуму. Цей нормативний документ є логічним продовженням курикулуму для початкової школи, в якому передбачається вивчення систематичного курсу української мови і літератури. Курикулуми 2019 року видання, у66порівнянні з попередніми, структуровано за однією моделлю для всіх навчальних
дисциплін.
Усі курикулуми курикулумної галузі знань Мова і спілкування містять:• інтеграцію змісту – Мова і література
• єдині специфічні компетенції
• єдині теми для мовленєвої діяльності для 5-9 класів
Зміст курикулуму включає:• концептуальні основи курикулуму з дисципліни «Українська мова і література»• адміністрування дисципліни
• специфічні компетенції дисципліни
• одиниці навчання (по класах)• методичні напрямки викладання – навчання – оцінювання.
1. Концептуальна відмінність між курикулумом 2019 року видання і попередніми курикулами полягає в компетентнісному підході до побудови курикулуму.
У новому курикулумі головна увага зосереджена на специфічних компетенціях,одиницях компетенцій, одиницях змісту та широкій рекомендації видів навчальної діяльності, яка прогнозує очікувані результати/навчальні продукти. Міжодиницями компетенцій, одиницями змісту і рекомендованими видами навчальної діяльності існує тісний взаємозв’язок і чіткі причинно-наслідкові відношення:одиниця змісту (тема, розділ) обумовлює вибір видів діяльності (методів і прийомів реалізації даного змісту), провідних у формуванні специфічних компетенцій.
2. Специфічні компетенції формулюються відповідно до конкретних, послідовних і систематизованих за класами етапів опанування інтегрованого курсу
української мови і літератури, окреслюють формування певного кола компетенцій,якими повинні оволодіти випускники гімназії, а також прогнозують підсумки вивчення дисципліни в кожному класі, а потім конкретизуються і дробляться в конкретних одиницях компетенцій.
3. Орієнтовний зміст навчальної дисципліни – одиниці змісту – включає розподіл матеріалу для вивчення в кожному з класів (5-й, 6-й, 7-й, 8-й та 9-й), при цьому
вчитель отримує можливість незначно варіювати перелік запропонованих у курикулумі творів та їх фрагментів, а також вибирати відповідні методи і прийоми їхвивчення. Одиниці змісту оновлено відповідно до специфіки вивчення української
мови та літератури як навчальної дисципліни в умовах діаспори.
Мовленнєво-комунікативну діяльність акцентовано на постійній роботі з основними видами тексту: розповідь, опис, міркування; запропоновано системну поетапну роботу над стилями мовлення: розрізнення стилю тексту, засвоєння стилістично забарвленої лексики, переказ і складання тексту у певному стилі. Вдоскона-67лено тематично-блокову систему подачу відомостей з мови: однотипні правила ілітературні норми узагальнено, окремі правила знято, увагу зосереджено на основних закономірностях української мови.
Оновлено базові відомості з теорії літератури: виділено фольклор і літературуяк дві течії української словесної творчості, що сприяє формуванню єдиної картини світу; узгоджено роботу над аналізом літературного тексту із системою жанрів
відповідно до специфіки української літератури; продумано оптимальне співвідношення епічних, ліричних та драматичних жанрів згідно з рівнем навчальної компетенції гімназистів. Складні для розуміння українцями діаспори твори замінено
визнаними зразками літератури для учнів гімназій.
Добір художніх творів згідно з мовленнєвою тематикою розширює можливості
комунікативно-мовленнєвої діяльності гімназистів. Нововведені твори відображають національні особливості української літератури. У кожному класі запропоновано ознайомлення з творчістю сучасних українськомовних поетів Республіки
Молдова та творів румунськомовних митців в українських перекладах. Новим євведення теми Бессарабії/Молдови в українській літературі.
Запропоновано нові цікаві теми, єдині для всіх дисциплін курикулярної галузі
Мова і спілкування у V-IX класах.
V клас

VI клас

VII клас

VIII клас

IX класМоя батьківщина
СвоюРеспубліка
Батьківщину
Молдова і рідна
любіть
українська моваНема без
Можна все наБринить-співає
кореня
світі вибирати, наша мова чарує
рослини, асину, вибрати
тішить і п’янить
людей безне можна тільки
Батьківщини
Батьківщину
Тепло рідного
Людина,У колі шкільної Людина серед
Вибір професії
домуприрода тародинилюдей– то вибір
всесвіт
життєвого шляху
Добро і краса –Звичаї таВірний
Реальність і мріїУ світі
основа життя на традиції мого приятель – топрекрасного
землінароду
найбільший
скарбСвіт моїх
Мудрість іЛюдина
Минуле таЗустріч ззахоплень
щастятворить долю, асьогодення
коханням
доля – людину

Автори курикулуму подали для кожного класу формулювання комунікативнихтем відповідно до національної специфіки, що розширює можливості учнів дляїх обговорення. Суть єдиної комунікативно-мовленнєвої теми зберігається, алепалітра міркувань учнів розвивається за принципом градації від класу до класу
через опрацювання нових творів. Учитель може самостійно розподіляти твори затемами, використовуючи тексти основного, додаткового списків, а також творів,рекомендованих для мовленнєвої діяльності.
68У кожному класі доречно (і бажано) обговорювати кожну з тем з учнями після завершення вивчення творів, дібраних відповідно до мовленнєвої теми. Таким
чином, до кінця кожного навчального року учень повинен вільно міркувати на цітеми, наводити приклади з вивчених і прочитаних додатково і самостійно літературних та навчальних творів. Така робота обов’язково повинна бути оцінена вчителем. У кожному наступному класі при роботі з комунікативною темою вчитель
опирається на опановані і прочитані раніше твори разом із учнями. Підсумкова
бесіда – у 9 класі, коли учень повинен уміти не тільки міркувати на ці теми, але також і письмово оформляти свої думки і почуття, тобто створювати висловлювання,писати есе.
4. Методичні напрямки викладання-навчання-оцінювання містять рекомендації щодо форм та методів викладання/навчання, які використовуються в конкретних умовах навчання і у зв’язку з активною позицією вчителя. Дидактичний
інструментарій розкриває інформацію про матеріали, які застосовуються у ходівивчення дисципліни (підручники, хрестоматії, методичні посібники, словники,аудіовізуальні засоби тощо). Стратегії оцінювання та контролю знань учнів співвідносяться з сучасними формами і прийомами перевірки знань, виявлення рівня
компетенцій гімназистів.
5. З огляду на те, що в попередніх виданнях курикулуму недостатньо уваги приділялося внутрішньопредметним і міжпредметним зв’язкам, у новому курикулумі
підкреслюється забезпечення узгодженості:• трансверсальні компетенції – специфічні компетенції – одиниці компетенцій;• трансверсальні компетенції – навчальні дисципліни;• трансдисциплінарний та міжпредметний підхід.
Урахування цих зв’язків під час вивчення української мови і літератури дасть
учням змогу усвідомити мову як систему, що постійно розвивається, удосконалюється, збагачується, а також осмислити внутрішні закономірності інтегрованої дисципліни.
Міжпредметні компетенції реалізуються через формування мовленнєвої,комунікативної, літературної, мовної, соціокультурної компетенцій учнів на ґрунті
свідомого опанування теоретичних відомостей з мови і мовлення в курсі української мови і літератури та під час вивчення інших мов – російської (мови навчання),румунської – державної мови, іноземних мов, а також таких предметів гуманітарного циклу, як історія, культура і традиції українського народу, російська і всесвітня
література, історія, громадянське виховання тощо.
Основним користувачем курикулуму з української мови та літератури є вчитель. Учитель має можливість розширити і конкретизувати обсяг матеріалу, шляхи і прийоми його вивчення. Крім того, цей документ пропонується фахівцям інших сфер у галузі освітнього менеджменту (наприклад, працівникам районних/69

міських управлінь освіти) як керівництво з контролю якості викладання дисципліни і виявленню відповідностей або невідповідностей виконання курикулуму за Національним курикулумом.
Курикулум слід сприймати як рухливу і гнучку систему ідей та основних цілей
викладання української мови і літератури, спрямованих на формування системи
компетенцій. Він є орієнтиром під час складання підручників, хрестоматій, тестів,методичних гідів і посібників.
Отже:- розвиток/оновлення курикулумів зі шкільних дисциплін став невід’ємною
частиною модернізації освіти в Республіці Молдова і на всьому європейському просторі;- він співвідноситься із загальними тенденціями розвитку освіти і міжнародними стандартами в галузі реформи курикулуму; з сучасним національним іміжнародним соціокультурним контекстом;- враховує рівень, різноманітність і комплексність освітніх потреб учнів, а також вимоги до формування особистості в умовах динамічного розвитку світу.
Курикулуми 2019 року видання набувають чинності з моменту їх затвердження
Національною радою з Курикулуму (Протокол №22 від 05.07.2019).

70ІІ. ПРОЕКТНІ ПОЛОЖЕННЯ КУРИКУЛУМУ ЗДИСЦИПЛІНИ «УКРАЇНСЬКА МОВА І ЛІТЕРАТУРА»2.1. Курикулум з дисципліни «Українська мова і література»як дидактичний проектТип і якість дидактичного проектування впливає на ефективність усього освітнього акту. Курикулум 2019 року видання генерує і нові стратегії та схеми дидактичного проектування.
Дидактичне проектування є курикулумним конструктором, який передбачає
єдину сукупність дій і операцій, що передують дидактичним стратегіям у всіх складових: компетенції, зміст, дидактичні й оцінювальні стратегії, методи і засоби навчання – викладання – оцінювання.
З дидактичної перспективи проектування зосереджено на діяльності педагога, яке визначає дидактичні засоби і форми діяльності залежно від типів уроків,дидактичних і оцінювальних стратегій.
З діяльнісної перспективи дидактичне проектування – це специфічний порядок
діяльності вчителя в кожній складовій освітнього процесу, здійснюваній в різнийчас і різні його інтервали (рік, півріччя, день, навчальна година) на рівні логікодидактичних структур: навчальний предмет, розділ, тема, система уроків, урок,фрагмент уроку. З цієї перспективи відзначають два види дидактичного проектування: довгострокове (календарне) та короткострокове (проектування уроку).
Альтернативним є проектування за одиницями змісту (за темами, розділами, модулями).
Дидактичне проектування передбачає такі етапи:Перший етап – з’ясування і формулювання одиниць компетенцій, що відповідають дисципліні і кожному уроку. Точне і чітке їх визначення – головна умова
правильного проектування дидактичної системи і кожного уроку окремо.
Другий етап – визначення ресурсів, необхідних для формування визначених
одиниць компетенцій. Операції, інтегровані в цей етап, стосуються різних типів ресурсів, а саме:- змісту навчання – інформації, норм, конкретних фактів і прикладів, моделей, ціннісних ставлень;- психологічних ресурсів учнів – їхнього попереднього когнітивного досвіду
(пізнавального досвіду і рівня підготовки); здатності до навчання (навчальних здібностей, функціонального рівня задіяних психологічних процесів);інтелектуальних можливостей; мотивації навчання;71

- матеріальних ресурсів (дидактично-матеріальних ресурсів, від яких залежить нормальний хід і результати процесу навчання і виховання; простору,де відбувається навчання, з необхідним обладнанням і засобами для навчання, навчальними посібниками тощо);- часу, виділеного на навчання, уточненого в навчальних планах і курікулумі.
Третій етап – визначення оптимальних дидактичних стратегій і технологій
(викладання – навчання – оцінювання) щодо організації, керування і кореляції
процесу поетапного формування визначених одиниць компетенцій. На етапі проектування і особливо вибору стратегій не тільки важливо, а й необхідно дотримуватися розумного (методично виправданого) й ефективного їх вибору, сполучуваності і дозування.
Четвертий (останній) етап передбачає вибір інструментів (засобів, методів,доказів) і критеріїв оцінювання результатів навчальної діяльності (викладання –навчання – оцінювання). Вплив оцінки на учня і ефективність самого процесу оцінювання обумовлені її обґрунтуванням і відповідністю певним критеріям і вимогам, особливо це стосується одиниць компетенцій, що вимагає постійної кореляції
отриманих результатів з попереднім оцінюванням.
Схематично проектування крок за кроком можна зобразити так:Навіщо роблю? Що я роблю? Чим я робитиму? Як робитиму? Який результат?

Визначаю
компетенції

Обираю
змістАналізую
ресурси

Обираю
дидактичні
стратегії

Добираю
інструменти
оцінки

СКЛАДОВI ТЕХНОЛОГIЇ УРОКУ
Цiлi навчання
(чому i для чого?)Структура i змiст(що?)Учитель (кто?)(квалiфiкацiя i професiйний рiвень) –Учень (кто?) (вiковiособливості, рівень
розвитку)Оптимальна
органiзацiя уроку
(як?)Оцінка уроку
(кінцевий результат)72Методы, прийоми,засоби навчання(за допомогою чого?)2.2. Довгострокове календарне плануванняПід час розробки довгострокових дидактичних проектів, варто дотримуватися
таких етапів:1. З’ясування взаємозв’язків між одиницями компетенцій і одиницями змісту.
2. Розподіл дидактичного матеріалу за одиницями вивчення (дидактичні одиниці).
3. Визначення послідовності вивчення одиниць змісту відповідно до окреслених одиниць компетенцій.
Довгострокове дидактичне планування складається з таких частин:• вступ;• адміністрування навчальної дисципліни;• планування навчальної дисципліни.
Вступ:• назва дисципліни згідно з навчальним планом;• специфічні компетенції (виписуються з курикулуму з дисципліни);• бібліографія: перераховуються курикулумні матеріали з дисципліни.
Нормативно-дидактичні матеріали: курикулум; підручник; додаткові: гід зупровадження курикулуму для гімназичної освіти; методичні рекомендації тощо.
Адміністрування навчальної дисциплини:Кількість годин на тиждень –Навчальні одиниці

Кількість годин на рік –Кількість
годинОцінювання
ПОПФОПримітки

СОПланування навчальної дисципліни:№ уроку

Одиниці
компетенцій

Одиниці
змісту

Кількість
годин

Дата

Оцінювання

Примітки

Одиниці компетенцій – записуються номери всіх одиниць компетенцій, передбачених курикулумом для даного модуля (наприклад, 1.1, 2.1, 3.1 тощо); занеобхідності переписуються з курикулуму.

73

Одиниці змісту – фіксується назва навчальної одиниці (розділу) відповідно допроекту адміністрування дисципліни. Вчитель інтегрує мовленнєву, мовну і літературну теми в одному уроці.
Кількість годин – виписується з проекту адміністрування дисципліни. Однак зогляду на досвід учителя та рівень підготовки учнів може бути внесено корективи.
Дата – фіксується календарна дата кожного уроку, з урахуванням структури
навчального року та розкладу уроків.
Оцінювання – записи в цій рубриці повинні вказувати уроки, на яких планується проводити: первинне оцінювання (ПО), поетапне формативного оцінювання(ПФО), сумативне оцінювання (СО).
Примітки вносяться протягом навчального року в разі змін у довгостроковому
плануванні.

2.3. Короткострокове (поурочне) дидактичне планування
Модель дидактичного проекту уроку містить такі компоненти:Навчальний заклад
Клас________ Дата________ Вчитель_______________________
Тема уроку:Мета:Тип уроку:Одиниці компетенцій: плануються за складовими 5 специфічних компетенцій:Обладнання:Планування за поданою схемою
Етапи
уроку

Одиниці
компетенції

Діяльність
учителя

Діяльність
учняДидактичні стратегії/Оцінювання
види і форми робітПід час розробки поурочного планування вчитель звертається до курикулуму
«Українська мова і література» у тій його частині, де викладено у таблиці одиниці
компетенцій, одиниці змісту, рекомендовані види навчальної діяльності/продукти. У процесі проектування і проведення уроків учитель вільний у виборі рекомендованих дидактичних матеріалів, але й відповідальний за виконання курикулуму зі шкільної дисципліни. Учитель може доповнити запропонований список узалежності від специфіки конкретного класу, наявних ресурсів тощо.
Крім поурочного планування за наведеними схемами, низку уроків (особливо
нетрадиційних) рекомендується розробляти детально як сценарій проведення
уроку.

74Поурочний план включає: дату проведення уроку; назву, тип уроку і його мету;структуру уроку; зміст уроку; методи роботи вчителя й учнів; навчальне обладнання і домашнє завдання. Етапи уроку подаються згідно з класифікацією уроків ERRE
(evocare – realizare a sensului – reflecţie – extindere = виклик – осмислення – рефлексія – розши­рення), що сприяють формуванню компетенцій).
ХІД УРОКУ:№Етапи уроку

1.

Виклик

2.

Осмислення

3.

Розширення/інтеграція

4.

Рефлексія

5.

Завдання для учнів з ООП(якщо є такі учні)Одиниці
компетенцій

ЗмістДидактичні
стратегії

Оцінювання

Початок уроку/Виклик
Організація інтерактивної участі учнів в уроці є важливою методичною проблемою. Вона не повинна забирати багато часу, тому учнів бажано залучати до навчально-пізнавальної діяльності з першої хвилини уроку. Для цього початок урокумає бути динамічним, давати учням заряд енергії, бадьорості, діловитості. Ефективно спрацьовують техніки розвитку критичного мислення. Основні форми роботи на фазі виклику: «мозковий штурм», робота в парах, робота в групах, «Гроно»,читання з передбаченням, вільне письмо тощо.
Осмислення
Пояснення матеріалу повинно відповідати таким вимогам: учитель повинен говорити голосно і чітко; темп розповіді має бути розміреним; мова доступною. Прицьому важливо спиратися на попередній досвід учнів; виділяти істотне й головне внавчальному матеріалі; послідовно викладати тему; використовувати ілюстративний і демонстраційний матеріал.
Сприймання нового матеріалу є найбільш успішним, якщо правильно поєднано виклад матеріалу, роботу з наочними посібниками та самостійну роботу учнів.
Осмислення знань передбачає насамперед розкриття внутрішніх закономірностей явищ і процесів, які вивчаються. Основними методами такої роботи є аналіз ісинтез, абстрагування і конкретизація, порівняння й узагальнення, моделювання,класифікація тощо. Учні контактують з новою інформацією, ідеями, працюючи зтекстом. У процесі такої роботи доцільно використати різноманітні прийоми, наприклад:75

Читання із системою позначок «Поміч». Речення, абзац, фрагмент осмислюється учнем за допомогою умовних позначок: «+» (відома інформація); «!» (новаінформація); «?» (здивувало, зацікавило); «–» (заперечує тому, що знаю).
Кероване читання тексту. Сприймання тексту керується стислою письмовою
інструкцією, яка зорієнтує учнів на ключові моменти. Наприклад, схарактеризувати ставлення головного героя до а)…, б)…, в)…
Формування одиниць компетенцій/рефлексіяУ процесі навчання учні на основі знань засвоюють різноманітні навички тавміння, формують одиниці компетенцій. Основні компоненти формування компетенцій: розбір і засвоєння правил і понять, які лежать в основі навичок; подолання труднощів під час набуття навичок; вдосконалення й автоматизація навичок;закріплення досягнутого рівня навичок та використання їх на практиці. Основним
методом формування навичок є різноманітні вправи. На цьому етапі реалізуються
важливі задачі, які активізують увагу і посилюють мотивацію за принципом: «Те,що я чую – я забуваю; те, що я бачу і чую – я трохи запам’ятовую; те, що я бачу, чую,промовляю і роблю, я починаю розуміти і засвоювати»; відбувається обмін думками, висловлюваннями. Це забезпечує збагачення словникового запасу, дає можливість розширити знання за темою, побачити різні підходи до оформлення відповіді,складання схем. А значить, здійснюється процес формування інформаційних, комунікативних компетентностей та компетентностей саморозвитку i самоосвіти учнів.
Стратегії, які допоможуть учням на фазі рефлексії:Збережи останнє слово для менеУчні виписують цитату, яка схвилювала або найбільше вразила. На зворотному
боці записують коментар. Останнє слово надають «несміливому» учневі наприкінці уроку.
П’ятихвилинне есе ставить перед учнями два завдання:- записати, чого дізналися з теми;- поставити запитання «Що залишилось незрозумілим?».
Ці відповіді вчителі використовують під час планування наступного уроку.
Після опрацювання теми ефективним є сенкан. Цей прийом формує уміння добувати, опрацьовувати та використовувати інформацію з різних джерел.
Домашнє завдання
Домашнє завдання чітко визначається і конкретизується, вказується час на ознайомлення з ним учнів; дохідливість домашнього завдання; дається інструктаж пройого виконання. Під час планування домашнього завдання вчитель повинен враховувати рівень навчальної компетенції учнів та рекомендації Міністерства освіти,культури та досліджень Республіки Молдова щодо його дозування (Наказ №1249
від 22.08.2018 «Cu privire la aprobarea Instrucțiunii privind managementul temelor
pentru acasă în învățământul primar, gimnazial și liceal»).

76ІІІ. МЕТОДОЛОГІЧНІ І ПРОЦЕСУАЛЬНІ
ПОЛОЖЕННЯ КУРИКУЛУМУ З ДИСЦИПЛІНИ
«УКРАЇНСЬКА МОВА І ЛІТЕРАТУРА»3.1. Логіка і принципи розробки дидактичних стратегійна основі Курикулуму 2019 року видання
Курикулум 2019 року видання орієнтовано на комплексний розвиток особистості учня; на забезпечення його реальних потреб та розвиток інтелектуальних здібностей, на органічну інтеграцію шкільних дисциплін; на особистісну реалізацію ірозвиток протягом усього життя через потенціал активного і інтегрованого в суспільство громадянина, затребуваного на ринку праці. Саме принцип інтегрованого навчання мови і літератури сприяє планомірному, усвідомленому засвоєнню
знань з мови одночасно з опануванням різними видами мовленнєвої діяльності тавивченням художніх творів. Це такий вид організаційної форми навчання української мови і літератури, на якому однаковою мірою поєднано змістовий матеріал
кількох навчальних дисциплін відповідно до спільної теми дидактичного матеріалу.
Важливою особливістю уроків словесності є вивчення мовних одиниць на основі аналізу тексту (уривку з художнього твору) в єдності змісту і форми. Текст є предметом вивчення як мови, так і літератури, через його призму можна побачити весьлюдський світ й розкрити духовні цінності свого народу і людства. Одним із способів ефективного посилення інтеграції на таких уроках є використання вдало дібраних, інформативно наповнених дидактичних текстів, які дають змогу висвітлити
спільний для двох дисциплін навчальний матеріал. У системі художніх і дидактичних текстів, змісті вправ, диктантів, переказів тощо здійснюється взаємозв’язокусіх компетенцій.
У стрімко мінливому світі життя ставить перед читанням нові завдання: неймовірно швидко зростає обсяг інформації, з’являються друковані тексти нового типу.
Відповідно змінюється і бачення завдань навчання. Пріоритетним стає навчання
пошуку інформації, її використання. Завдання вчителя – розвивати в учнів такі читацькі навички, як пошук, вибір, оцінка інформації з текстів, використовуваних упозашкільних ситуаціях. Ці читацькі вміння не тільки відточують розумову діяльність учнів, служать базою для навчальної успішності в усіх шкільних дисциплінах,а й стають необхідною умовою успішної участі в більшості сфер дорослого життя.
Практика показує, що ефективність, результативність навчання учнів читацької грамотності залежить від уміння самого вчителя продумати алгоритм роботи з текстом.

77Учитель корегує цю систему відповідно до теми уроку, мети, рівня підготовленості класу. Формування читацької грамотності прискорює виразне читання вголос
текстів різних типів, стилів і жанрів та використання різних видів читання (оглядового, ознайомлювального, поглибленого).
У гімназичній ланці застосовуються різні рівні і прийоми аналізу тексту:- визначення теми і стилю тексту;- визначення змістовних частин, виділення в них за допомогою ключових слівголовних образів, добір заголовків;- визначення проблеми чи кола проблем, які автор розкриває у тексті;- з’ясування авторського ставлення: чим автор захоплюється, кого засуджує;- формулювання основної думки/ідеї тексту.
Під час проведення інтегрованих уроків української мови і літератури створюються реальні умови для розвитку творчих здібностей учнів, уміння розв’язувати
проблемні ситуації, самостійно знаходити шлях вирішення поставленого завдання, співпрацювати з усіма учасниками навчального процесу.
Структура інтегрованих уроків може бути різною, вона залежить від специфіки
матеріалу, що інтегрується, і зумовлюється поставленими цілями та завданнями;детермінується змістом навчання, особливостями діяльності вчителів та учнів.
Оптимальною, є така структура інтегрованого уроку: організація класу; мотивація;актуалізація опорних знань, умінь і навичок; цілевизначення; вивчення нового матеріалу; застосування інформації; виконання пізнавальних і творчих завдань, спрямованих на сприймання художніх творів і створення власних текстів; формування
комунікативної і літературної компетентності; оцінювання; домашнє завдання;підведення підсумків.
Типи уроків за дидактичною метою:• інтегровані уроки засвоєння нових знань;• інтегровані уроки формування практичних умінь і навичок;• інтегровані уроки узагальнення і систематизації знань;• інтегровані контрольні уроки.
За етапами навчальної діяльності:• вступні інтегровані уроки;• інтегровані уроки первинного ознайомлення з матеріалом;• інтегровані уроки формування понять;• інтегровані уроки застосування знань на практиці;• інтегровані уроки формування практичних умінь і навичок;• інтегровані уроки повторення і узагальнення матеріалу.
Готуючись до інтегрованих уроків, учитель повинен уникати одноманітності в їхпобудові, кожен такий урок має містити елемент новизни, інновації, свіжий методичний струмінь, бути цікавим для учнів.

78Важливим методичним аспектом є визначення продуктивних методів, прийомів і засобів, добір дидактичного матеріалу для інтегрованих уроків. Вправи,застосовані на інтегрованих уроках української мови і літератури, можуть бути яктворчого, зокрема, зіставного, характеру, так і закріплювальними/тренувальними в залежності від рівня навчальної компетенції учнів. Здійснюються різні видианалізу тексту: мовний, мовленнєвий, літературний, стилістичний, композиційний
тощо. Зростає роль творчих видів роботи: демонстрація перед завданням певних
явищ за допомогою ТЗН (картина, аудіо, відео, мультимедіа); диктант-вікторина;створення словників, довідників, опорних схем, таблиць; творчі роботи (самостійна характеристика образів, визначення композиції, добір музичного супроводу,живописних ілюстрацій тощо); побудова, перебудова, відновлення, редагування
текстів та ін.
Ефективним є інтерактивний метод проектів, який дає змогу підготувати і різновекторно в тематичному аспекті схарактеризувати явище чи поняття, що вивчається, наприклад, «Словничок неологізмів», «Історія фразеологізму», «Мамина
пісня», «Діалог з поетом», «Моє слово на захист героя» та ін. Результати цього
методу – розвиток інтересу до дисципліни; придбання дослідницького досвіду;розвиток уміння творчо оформляти і доносити до зацікавленої аудиторії необхідну
інформацію; розвиток уміння працювати самостійно, в парах, у групах; отримання
додаткових знань з теми; розвиток навичок монологічного мовлення .

3.2. Дидактичні стратегії викладання-навчання, специфічнідля дисципліни «Українська мова і література»Сучасний урок української мови та літератури – це явище поліфункціональне,багатоаспектне, яке характеризується використанням різних методів і прийомів,що зумовлюють систематичне і різнобічне збагачення особистості, що мають наметі забезпечити кожному учневі найкомфортніші, найсприятливіші умови для навчання і розвитку. Інтегрований урок української мови і літератури дозволяє вивчати і творчо застосовувати нові методи, прийоми, форми організації навчальної
діяльності, не боятися змін, працювати в новому режимі, експериментувати.
На уроках української мови й літератури розширюється використання інтерактивних методів та прийомів (робота в групах, парах, ігрові технології тощо),які формують уміння колективно вирішувати завдання, сприяють активізації особистісних якостей учня.
Посилюють мотивацію, сприяють активізації комунікативної компетенції таківиди робіт, як створення асоціативних рядів («Асоціативне ґроно» чи «Асоціативний кущ»), формулювання запитань, що стимулюють учня задуматися над тим, чивідповідають його уявлення загальнолюдським («Мікрофон» або «Я думаю так»):79«Чого навчає цей твір (образ)?», «Як би ви вчинили, якби були на місці персонажа?», «Чи потрапляли ви у подібні ситуації?» тощо. Так формуються комунікативната мотиваційна компетентності.
Ефективним для виявлення та розвитку творчих здібностей учнів гімназичної
ланки на уроках української мови й літератури є проведення уроків-подорожей,рольових ігор, уроків-вистав, уроків-вікторин. Робота з розвитку мовлення маєздійснюватися на кожному уроці у доцільно підібраних формах і з урахуванням
часу. У процесі організації навчальної діяльності слід дотримуватися гнучкості підчас вибору прийомів, нестандартності, бажано створювати ситуації, які «оживлюють» уроки. Ефективним у гімназії є проблемне навчання. Під час вивчення нової
теми перед учнями ставиться проблемне питання, яке вони осмислюють протягом уроку, вільно висловлюючи думки, обговорюючи різні ідеї. Під час створення
проблемної ситуації та варіативного закріплення засвоєного матеріалу урізноманітнюються форми роботи на уроці з диференціацією за рівнем навчальної компетенції: конкурс на краще запитання, пропозицію, ідею, тематичний брейн-ринг,виклад матеріалу за опорним плакатом, схематичне відтворення теми, робота здодатковою літературою на зіставлення матеріалу та інші.
Постійна увага приділяється виробленню орфографічних умінь і навичок у поєднанні з розвитком мовлення. Тому кожній творчій роботі має передувати орфографічна підготовка, спланована з урахуванням вікових та індивідуальних особливостей, набутих умінь тощо. Обов’язковим елементом уроків є так звана розминка –різного роду тренувальні вправи і завдання. Основні види розминки: лексична,орфоепічна, орфографічна, граматична, пунктуаційна, стилістична, термінологічна. Інтегрований урок у гімназії передбачає різноманітні форми використання дидактичної/навчальної ігри: практикум, диспут, навчальна гра, аукціон тощо.
Урок-змагання «Брейн-ринг» (варіант повторювально-узагальнюючого уроку,уроку закріплення). Клас ділиться на чотири групи: дві з них є командами-учасницями турніру, решта – групи підтримки (уболівальники). Умова: за кожний конкурс-змагання максимальна сума балів – десять, відповіді повинні відзначатися
чіткістю, аргументованістю, мовлення – нормативністю, уболівальники допомагають команді в одержанні вищого балу, усі письмові завдання здаються після урокуна перевірку вчителеві. Призначається журі, членами якого за можливості можуть
бути колеги, старшокласники. Стиль спілкування з учнівською аудиторією демократичний, мовлення емоційне, організація роботи чітка, зміст уроку продуманийдо дрібниць. Змагання починається зі своєрідної розминки.
Мовна або літературна гра «Павутиння слів». З’єднати слова певною лінією
(синоніми, антоніми, терміни, багатозначні слова, слова у переносному значенні, епітети), знайти орфограми. Матеріал для роботи заздалегідь зафіксовано надошці, викликаються почергово представники команд. Уболівальники самостійно

80працюють в зошитах. Учитель пропонує їм усно скласти речення з певним словом(на вибір); заслуховування відповідей, підведення підсумків.
Мовна гра «Коректор». Знайти помилку у виборі слова, правильну відповідь
записати, з двома словами скласти речення. Вправа сприяє виробленню навичок
культури мовлення, виконується самостійно, після чого зачитується вголос. Члени
журі беруть на бліц-перевірку окремі роботи, підводяться підсумки.
Орфоепічна гра «Плюс-мінус». Учні уявляють себе дикторами, що готують довиступу текст з словами, де можлива орфоепічна помилка. До початку ефіру всісумнівні питання треба з’ясувати. Вчитель диктує слова, деякі з них неправильно
вимовляючи, учень не записує їх, а лише ставить позначку +, якщо вимова слова
унормована, і позначку -, якщо вимова слова неунормована.
Ситуативна гра «Чи комунікативна ти людина?». Скласти діалог зі своїм
суперником, опонентом, обіграти одну із запропонованих життєвих ситуацій. Підчас розмови пам’ятати про інтонацію, жести, міміку.
Творчий диктант «Виправ стилістичну помилку». У тексті є 5-10 слів з іншого стилю, які учні повинні замінити.
Конкурс капітанів «Скажи без затримки». Учитель чітко називає заздалегідь
підібрані слова. Капітани, чергуючись, швидко називають відповідні антоніми абосиноніми. У разі затримки – відповідає суперник. Перемагає той, у кого було найменше пауз.
Інтонаційна гра «Оратор». Капітани/представники команд отримують завдання прочитати речення з певними інтонаціями:Спочатку із захопленням, потім з осудом (Ну і вірші!);Із захватом, із розчаруванням (Оце так сюрприз!);Зачудовано, із зневагою (Яка красуня!)Підсумки конкурсу.
Ефективним засобом підвищення грамотності учнів є диктанти. За метою проведення диктанти поділяють на контрольні, навчальні та контрольно-навчальні. Захарактером запису тексту – дослівні та із зміною тексту (вибіркові, творчі тощо). Зачасом пояснення орфограм – попереджувальні, коментовані, пояснювальні. Інтегроване навчання дає можливість використання різних видів диктанту, введення вних елементів навчальної гри.
Важливим етапом уроку є закріплення знань, недооцінка його призводить дозниження формування компетенцій, до згубних наслідків, коли учні не привчаються вдумуватися в результати своєї роботи. Вправи на закріплення можуть бути різні:за підручником, за словником, картиною, опорними словами, за індивідуальними
картками, у формі самодиктанту чи вибіркового/творчого диктанту, індивідуальніі групові, на уроці і вдома. Форми й методи роботи на уроці диктуються доцільністю, корисністю, змістом, складністю і важливістю матеріалу, а не безпредметною
грою у види й форми.
81Важливу роль зберігає постійна робота над виправленням помилок. Інтерактивне навчання передбачає не тільки виправлення помилок вчителем, а й самоперевірку, взаємну перевірку, що створює умови для самоконтролю. Курикулумом
передбачено окремі уроки аналізу письмових робіт та роботи над помилками. Цезагальнометодичні вимоги, коли при вивченні теми/блоку окреслюються задачі їївивчення і контролюється рівень засвоєння. Учитель у своїй роботі повинен навчити учнів самостійно працювати над помилками, готувати їх до цього, додержуючи
власної системи виправлення помилок, з якою учні були б добре обізнані і яка нестановила б для них труднощів. Проте систематично проводячи цю роботу, слідуникати одноманітності, постійно шукати і впроваджувати нове.
Отже, інтегровані уроки словесності розширюють можливості застосування різноманітних методів і прийомів, створення творчої атмосфери, здійснення ефективних способів контролю і самоконтролю формування і розвитку навчальних
компетенцій.

3.3. Стратегії та інструменти оцінювання результатів навчання
Компетентність, як інтегрований результат індивідуальної навчальної діяльності учнів, формується на основі оволодіння ними змістовими, процесуальнимиі мотиваційними компонентами, його рівень виявляється у процесі оцінювання. Усучасній школі змінюється загальна мета оцінювання – вона перестає бути лишеінструментом оцінювання успішності учня, а стає стимулом розвитку як учня, такі вчителя. У рамках цієї мети можна визначити такі основні цілі сучасного оцінювання:• Порівняння наявного рівня сформованості компетентності з очікуваними результатами. Це аналіз знань та умінь учня на певному етапі, від початковогодо завершального.
• Здійснення моніторингу прогресу учня. Постійне оцінювання дозволяє
учням удосконалювати власні знання і демонструвати цей прогрес під часподальшого оцінювання.
• Визначення учнів з особливими освітніми потребами. Процес оцінюваннядає можливість виявити учнів, які можуть потребувати додаткової підтримки в освітньому процесі внаслідок різних чинників – порушень психофізичного розвитку, інших соціальних та економічних чинників.
• Оцінювання методів викладання. Результати оцінювання можуть визначати
необхідність продовження чи зміни у підходах до методів викладання. Якщорезультати оцінювання демонструють низький рівень оволодіння очікуваними результатами для більшості учнів, методи викладання необхідно переглянути.

82• Перегляд змісту курикулуму. Оцінювання може також визначати частини курикулуму, які вимагають перегляду, наприклад, якщо оволодіння певними
знаннями чи вміннями передбачається на більш пізньому етапі або в рамках вивчення інших навчальних дисциплін. Це також може свідчити про те,що певний навчальний матеріал вимагає багато часу для викладання і можебути поданий учням для самостійного вивчення.
• Надання інформації батькам. Результати оцінювання є необхідною інформацією для обговорення її з батьками учнів під час індивідуальних зустрічей.
Батьки можуть прослідкувати прогрес у розвитку дітей, оволодіння певними
компетентностями, обговорити ефективні види навчальної діяльності вдома.
• Надання підтримки учням у самооцінюванні. Таке оцінювання може використовуватися учнями для визначення галузей, які потребують покращення
знань чи вмінь і допомагають учням краще підготуватися до наступного оцінювання у цій галузі.
Визначено такі види оцінювання: стартове (первинне), формативне і сумативне.
Стартове (первинне) оцінювання проводиться на початку навчального року тана початку вивчення кожного нового розділу.
Формативне оцінювання
• визначає поточний рівень засвоєння знань і навичок у процесі повсякденної
роботи в класі;• дозволяє учням зрозуміти, наскільки правильно вони виконують завдання вперіод вивчення нового матеріалу;• дозволяє корегувати індивідуальну траєкторію навчання учня;• не впливає на підсумкові оцінки і дозволяє зняти страх у учнів перед помилками.
Сумативне оцінювання (в кінці вивчення теми, розділу)• визначає рівень сформованості знань і навчальних навичок на завершенні
вивчення блоку навчальної інформації;• дає заключне судження про те, чого змогли учні навчитися;• є основою для визначення підсумкових оцінок з дисципліни за звітні періоди (півріччя, рік).
Цілеспрямованим безперервним процесом спостереження за навчанням учнівє формативне оцінювання, мета якого – корегування діяльності вчителя й учнівна основі проміжних результатів, отриманих у процесі навчання. Це передбачає
постановку завдань вчителем спільно з учнями для покращення результатів навчання. Тому дуже важливо організувати активні форми роботи для формативного
оцінювання, щоб учні могли відчувати задоволення від того, чого вони навчилися.
Результати такого оцінювання можна застосовувати для вироблення рекомендацій щодо поліпшення навчання.
83Зразки видів формативного оцінювання
Картка самоконтролю (ведеться протягом усього уроку)Прізвище, ім’я учняКритерії

Бали від 0 до 2

Я вмію чітко формулювати свою думкуЯ вмію підбирати приклади і чітко їх висловлюватиЯ вмію ставити запитанняЯ вмію робити логічні висновкиЯ вмію оцінювати думку інших учнів
Загальний балЗагальне оцінювання роботи учнів у групі
КласПрізвище, ім’я учняКритерії

Самооцінка

Оцінка вчителя

Працював найкраще
Працював добре
Працював посередньо
Незначний внесок у працю
Майже не працював

Однохвилинне есе – прийом двостороннього зв’язку вчителя і учня на різних
етапах засвоєння теми/блоку. Для написання однохвилинного есе вчитель пропонує такі запитання:– Що найголовніше ти дізнався сьогодні?
– Які питання залишилися для тебе незрозумілими?
Залежно від навчального середовища та формату однохвилинне есе може бутивикористано по-різному. Під час уроку: урок розбивається на кілька етапів, відстежується поетапне засвоєння матеріалу учнями. На етапі рефлексії: проінформувати учнів про те, що вони будуть робити на наступному уроці.
SWOT-аналіз – просте завдання, яке учні можуть використовувати для виявлення сильних сторін (С), слабких позицій (Сл), можливостей (М) і загроз (З). Нимиможна скористатися як під час занять у класі, коли вивчають нову тему, так і під часвиконання завдання з оцінювання.
Сильні сторони: необхідно зосередитися на тих навичках учнів, з якими вонисправляються і розуміють найкраще;Слабкі сторони: це галузь знань, в якій учні відчувають власні прогалини абопотребують додаткової допомоги. Вчителю слід максимально зосередитися на цій
зоні;
84

Можливості: до них можуть відноситися ресурси, які учні можуть використовувати для поліпшення якості свого навчання в розділі «Слабкі сторони». До подібних резервів можна віднести додаткову допомогу вчителя, веб-сайти й інші ресурси, підтримку однокласників;Загрози: до них можна віднести те, що заважає учням досягти поставленої мети,зокрема брак навичок в розподілі часу, брак мотивації і відсутність підтримки.
Сильні сторони

Слабкі сторони

Можливості

ЗагрозиТри М і Д. Учням пропонується назвати три моменти, які у них вийшли добре
протягом уроку, і запропонувати одну дію, яка поліпшить їх роботу на уроці.
Кола Вена. Простий тип графічного завдання, в якому одне коло представляє
сектор «знаю це», інше коло – «не знаю», а перетинає секція – «заплутався». Такезавдання найкраще виконувати по завершенні невеликого розділу, перш ніж перейти до наступного.
Прийом «Драбинка». Нижня сходинка – «не зрозумів матеріал», друга сходинка – «зрозумів матеріал, але виконую завдання поки з помилками (або за допомогою вчителя)», третя сходинка – «виконую завдання самостійно і правильно»,четверта сходинка – «завдання виконую правильно, матеріал уроку зрозумів іможу пояснити іншому учню».
Ментальна карта (карта знань, інтелект-карта) – це спосіб зображення процесу загального системного мислення за допомогою схем. Гнучкість карт знань дозволяє розглядати будь-яку тему або питання, вони можуть використовуватися длявсього класу, групи або індивідуально. Можливості ментальних карт дозволяють:• поліпшити пам’ять, нагадати факти, слова і образи
• генерувати ідеї• надихнули на пошук рішення
• продемонструвати концепції й діаграми
• аналізувати результати або події
• структурувати творчі роботи
• підсумовувати інформацію
Інсценування уривку художнього твору. Учні в групі оцінюють один одного зазапропонованими ними критеріями:Виразне читання тексту напам’ять – 5 балів.
Сценічний костюм – 5 балів.
Артистизм – 5 балів.
Створення презентації «Цитовані ілюстрації до твору». Учні оцінюють одинодного за запропонованими ними критеріями:85Естетичність оформлення – 5 балів.
Відповідність цитатного і ілюстративного матеріалу – 5 балів.
Кількість слайдів – 5 балів.
Інструменти оцінювання
Комбіновані тести, розроблені вчителем, дозволяють провести діагностику
рівня компетентності учнів, тобто здатність діяти самостійно при вирішенні практичних завдань.
Стандартизовані тести (переліки запитань) на зразок: «так/ні/не знаю»;«згоден/частково/не згоден»; доповнення речень; встановлення відповідностей;вибір правильних чи неправильних відповідей тощо. Після проведення тесту необхідно провести аналіз результатів, виявити типові помилки, розробити систему
роботи з корекції знань учнів.
Презентації, проекти – демонструють знання змісту та спроможність логічно
мислити, аналізувати, доводити, мотивувати. Вони можуть бути теоретичними (науково-пошукові роботи, дослідження) або практичними (випуск наочної агітації,розробка фото- та відеопрезентацій, рольові ігри, сценічні вистави, виступи агітгруп).
Портфоліо – збірка творчих робіт учня за певний період. Учнів слід мотивувати до власних роздумів про важливі проблеми. Наприклад, до портфоліо можна
включити відповіді на листи, есе на задані вчителем теми.
Самооцінювання – розвиває в учнів здатність до самоаналізу, постановки метий аналізу власних досягнень. Спочатку учень визначає, чого б він хотів досягти,проміжні результати (етапи досягнення), а наприкінці – оцінює, як йому вдалосяце здійснити.
Навчальний продукт/творчі роботи – спосіб оцінити знання, навички та ставлення учнів, використовуючи їх творчий потенціал. Це можуть бути:• реклама чи кросворд до літературного твору;• тематичний колаж чи альбом;• картки з тестами або ситуаціями для інтерактивних ігор;Навчальний продукт – це запланований шкільний результат, реалізований
учнями і оцінений учителем, самим учнем, його колегами і, можливо, батьками.
Він буває зовнішнім (наприклад: план, інтелектуальна карта, малюнок, схема, есе,тест, диктант, презентація, проект, веб-сторінка тощо) і внутрішнім (це вміння, навички, здібності і інші особистісні якості, тобто компетенції, які отримали розвитокпри створенні учнем зовнішнього результату).
Навчальний продукт як результат навчання безпосередньо співвідноситься знавчальною метою, з одиницями компетенцій, які підлягають оцінюванню. Вінповинен бути посильний учням, поєднаний з їх індивідуальними можливостями

86та інтересами.Для оцінювання шкільного продукту необхідно вибирати відповідні
інструменти оцінювання.
Уміле застосування різних методів і прийомів/технік оцінювання дозволяє педагогам диференціювати навчання, враховувати потреби і можливості кожного
учня, а також мотивувати на досягнення успіху.
Компетенція може бути оцінена за допомогою декількох продуктів, що забезпечує свободу кожному вчителю у виборі продукту відповідно до можливостей,умов і доступних ресурсів. Список шкільних продуктів має відкритий характер іможе в подальшому бути доповнений, проте рекомендується встановити відповідний продукт, як найбільш точну проекцію для кожної специфічної компетенції
відповідно до кожного конкретного випадку.
ЗАГАЛЬНІ ВИСНОВКИ
Методичний гід спрямований допомогти вчителю запровадити у навчально-виховний процес курикулум 2019 року видання, забезпечити сприятливі умови длятворчого пошуку та виявлення творчих можливостей працювати по-новому. Автори запропонували сучасне бачення практичного використання курикулумних нововведень, зокрема:- інтеграції мови та літератури в єдину дисципліну словесності,- роботи з мовленнєвими темами, які формують ціннісні основи світогляду
учнів;- формування специфічних компетенцій через одиниці компетенцій;- оцінювання навчального продукту.
Матеріали, наведені у гіді, допоможуть учителям української мови та літератури обрати оптимальні педагогічні технології, способи і прийоми організації уроків
словесності і варіанти самостійної мовленнєво-комунікативної, мовної, читацької,проектної, дослідницької діяльності учнів. Гід є не регламентуючим документом, апомічником у процесі реформування гуманітарної освіти. Він запрошує до професійного діалогу, спільного пошуку ефективних шляхів у навчанні української мови ілітератури в Республіці Молдова.
Педагогічна діяльність буде ефективною, якщо на кожному етапі уроку учень
буде розуміти: ЩО він повинен робити; ЯК він повинен діяти, ЧОМУ це йому необхідно; НАВІЩО він це робить.
Учитель має необмежені можливості обирати методи та прийоми, адаптовані
відповідно до особливостей класу, організовувати різні форми діяльності учнів, зареалізації яких вони можуть найраціональніше і найпродуктивніше навчатися.
Автори сподіваються, що їх рекомендації і пропозиції допоможуть успішно реалізувати інновації, як цього вимагає новий нормативний документ.

87Бібліографія
1. Cadrul de referință al Curriculumului Național, aprobat prin Ordinul Ministerului
Educației, Culturii și Cercetării nr. 432 din 29 mai 2017.
2. Codul Educației al Republicii Moldova, modificat LP138 din 17.06.16, MO184192/01.07.16 art.401, intrat în vigoare 01.07.16.
3. Concepţia educaţiei în Republica Moldova, 2000.
4. Convenţia cu privire la Drepturile Copilului, ratificată de Parlamentul Republicii Moldova în 1990 şi intrată în vigoare în 1993.
5. Curriculum național. Învățământul primar. Chișinău: MECC, 2018.
6. Curriculum școlar, clasele I-IV. Chișinău: ME, 2010.
7. Hotărârea Guvernului nr. 727 din 16.06.2003 despre „Aprobarea strategiei naţionale
privind protecţia copilului şi a familiei”.
8. ISCED – Clasificarea Internațională Standard a Educației, UNESCO, 2011.
9. Legea Republicii Moldova cu privire la Drepturile Copilului, nr. 338-XIII din 15 decembrie 1994.
10. Programul de modernizare a sistemului de învăţământ din Republica Moldova,
aprobat prin Hotărârea de Guvern nr. 863 din 26 august 2005.
11. Standarde de eficiență a învățării, Ministerul Educației al Republicii Moldova, 2012.
12. Strategia de dezvoltare a educației pentru anii 2014-2020 „Educația 2020”, publicat:
21.11.2014 în Monitorul Oficial Nr. 345-351; art. Nr. 1014.
13. Strategia intersectorială de dezvoltare a abilităților și competențelor parentale pentru anii 2016-2022, MECC, publicat: 07.10.2016 în Monitorul Oficial Nr. 347-352,
art. Nr. 1198.
14. Strategia Moldova Digitală 2020, publicată: 08.11.2013 în Monitorul Oficial Nr. 252257, art. Nr. 963.
15. Strategia Naţională Educaţie pentru toţi, publicată: 15.04.2003 în Monitorul Oficial
Nr. 070, art. Nr. 441.
Дослідження/доповіді
16. Evaluarea curriculumului naţional în învăţământul general. Studiu. Chișinău: MECC,
IȘE, 2018.
17. Bucun, N.; Guţu, Vl.; Ghicov, A. [et al.] Evaluarea curriculumului școlar. Ghid metodologic. Chișinău: IȘE, 2017.
Спеціальна література
18. Ausubel, D. Învăţarea semnificativă. Iași: Polirom, 2001.
19. Bocoș, M. Instruirea interactivă. Iași: Polirom, 2013.
20. Cartaleanu, T.; Cosovan O. ş.a. Formarea de competenţe prin strategii didactice interactive, Chişinău, C. E. Prodidactica, 2008.
21. Cerghit, I. Metode de învăţământ. Iași: Polirom, 2005.

8822. Ciolan, L. Dincolo de discipline. Ghid pentru învățarea integrată/crosscurriculară.
Editura Humanitas Educațional, București, 2003.
23. Ciolan, L. Învățarea integrată. Editura Polirom, Iași, 2008.
24. Gagné, R.M. Condiţiile învăţării, EDP, Bucureşti, 1975.
25. Guţu Vl. Curriculum educaţional. Chișinău: CEP USM, 2014.
26. Guţu, Vl. (coord.), Chicu, V., Dandara, O., [et. al.]. Psihopedagogia centrată pe copil.
Chișinău: CEP USM, 2008.
27. Guţu Vl. Основы национального куррикулума/trad. din lb. rom. A. Curacițchi, Ch.:
Lyceum, 2017.
28. Joiţa E. (coord.), Profesorul şi alternativa constructivistă a instruirii. Editura Universitaria, Craiova, 2007.
29. Mihăescu, M.; Dulman, A.; Mihai, C. Activități transdisciplinare. Ghid pentruînvățători. Editura Radical, București, 2004.
30. Nicolescu, B. La transdisciplinarité (manifeste), Éditions du Rocher, Monaco, 1996
(trad. rom. Transdisciplinaritatea (manifest), Editura Polirom, Iași, Junimea, 2007).
31. Oprea C.L. Strategii didactice interactive. București: Editura Didactică și Pedagogică,2006. 30
32. Peretti, A.; Legrand, J-A.; Boniface, J. Tehnici de comunicare, Polirom, Iaşi; 2001.
33. Petrescu, P.; Pop, V. Transdisciplinaritatea, o nouă abordare a situațiilor de învățare.
Ghid pentru cadre didactice. Editura Didactică și Pedagogică, București, 2007.
34. Pogolșa L., Bucun N. [et al]. Monitorizarea procesului de implementare a curriculumului şcolar./Pogolşa L., Bucun N. [et al], Chişinău, 2011.
35. Saranciuc-Gordea, L. Metodologia învățământului primar, Suport de curs. Chișinău:UPS „Ion Creangă”, 2014.
36. Stelle, J., Meredith, K., Temple, C. Învăţarea prin cooperare, Ghidul nr. V. Chișinău:C.E. Pro Didactica, 1998.
37. Бишова Т.В. Інтегровані уроки. Київ: Шкільний світ, 2011.
38. Біляєв О. Інтегровані уроки рідної мови//Дивослово. – 2003. – № 5. – С.6-10.
39. Ворожейкіна О.М. Сто цікавих ідей для проведення уроку. – Харків: Вид. група
«Основа», 2011.
40. Вердіна С.В., Панченко А.Г. Секрети педагогічної майстерності. Уроки длявчителя. – Харків: Вид. група «Основа»,2008.
41. Гін А.О. Прийоми педагогічної техніки: Вільний вибір. Відкритість. Діяльність.
Зворотний зв’язок. Ідеальність: посібник для вчителів. – Луганськ, 2004.
42. Дачківська І.М. Інноваційні педагогічні технології: Навч. посібник. – Київ:Академвидав, 2004.
43. Житник Б.О. Методичний порадник. Форми й методи навчання. – Харків: Вид.
група «Основа», 2005
44. Федоренко В.Л. Мовніцікавинки. Нестандартні дидактичні матеріали. –Харків: Вид. група «Основа», 2006.
45. Щербина В.І. Інтерактивні технології на уроках української мови талітератури. – Харків, 2005.

89Література за навчальною дисципліною
46. Белякова Е. Г. Социокультурное информационное пространство в контексте
проблемы формирования личности//Вестник ТюмГУ. Серия «Педагогика.
Психология. Философия», 2010.
47. Бондаренко Ю. Взаємодія філософсько-історичних та культурологічних підходівдо вивчення літератури //Українська мова і література в школі, 2006, № 5, с.5054.
48. Бондаренко Ю. Формування історичного мислення школярів під час аналізу
мови художніх творів //Українська мова і література в школі, 2005, № 8, с.30-34.
49. Варзацька Л.О. Типи інтегрованих уроків мови та мовлення. – 1996. – № 6.
50. Вовковінська Н.В. Інформатизація середньої освіти: програмні засоби,технології, досвід, перспективи/Н.В.Вовковінська/за ред. В.М.Мадзігона,Ю.О.Дорошенка. – К.: Педагогічна думка, 2003. – 272 с.
51. Воробцова В.В. Використання інформаційних технологій навчання на уроках
української мови та літератури//Народна освіта. – 2007. – Випуск 2. – http://
www.narodnaosvita.kiev.ua.
52. Горностай, П. Рольова компетентність як умова гармонійності життєвого
світу особистості//Психологічні перспективи. – 2004. – Вип. 6.
53. Ґудзик І. П. Мовленнєве спрямування курсу української мови та критерії
оцінювання досягнень учнів 5-11 класів // Рідні джерела, 2001, №1.
54. Гуцул З.Б. Текстоцентричні технології на уроках словесності//Вивчаємо
українську мову та літературу. - №8 (84) березень 2006.
55. Донченко Т. Формування в учнів поняття про типи мовлення і типологічну
структуру тексту//Дивослово, 2004, № 4. С. 23-25.
56. Занюк С. Поняття компетентності в контексті саморозвитку особистості: [Аналіз
пробл.]/С.Занюк // Психолог. перспективи. – 2003. – Вип. 4. – С.107-112.
57. Когут О. І. Інноваційні технології навчання української мови і літератури.
Тернопіль: «Астон», 2005.
58. Курикулум «Українська мова і літературне читання» для 5-9 класів. – Chişinău:Lyceum, 2010.
59. Кучеренко І. А. Теоретичні і методичні засади сучасного уроку в основній
школі. Херсонський педагогічний інститут, 2015.
60. Овчарук, О. Ключові компетентності: європейське бачення//Метод проектів:традиції, перспективи, життєві результати: Практико зорієнтований збірник. –К.: Видавництво «Департамент», 2003.
61. Хорошковська, О. Теоретико-методичні засади навчання української мовиі мовлення у школах І ступеня з мовами викладання національних меншин
України. – Київ: Педагогічна думка, 2012.

90

91

1.2; 2.1
4.1; 5.1

1.3; 1.4.
2.2.; 4.2.; 5.1.
2.1.; 3.1.
4.3.
1.1.; 2.1.; 3.1.;
4.1.; 5.1;
4.1.; 1.1.;
2.4.; 3.3.; 5.2.
1.4.; 2.2.;
3.4.; 5.3.

1.2.; 1.3.;
2.1.; 3.1.; 4.1.

2.3.; 3.1.; 3.3.;
4.2.
1.2.; 2.1.; 2.3.;
3.4.; 5.3
1.1.; 2.4.;
3.1.; 4.2.; 5.3
1.3.; 2.3.;
3.4.; 4.3

1.1.; 2.4.
4.4; 5.2.

2.

3.

8.
9.

10.

15.

12.
13.
14.

11.

7.

6.

5.

4.

Одиниці
компетенцій
1.1; 1.2
3.1; 4.1

№
уроку
1.

Другорядні члени речення.
І. Франко «Фарбований Лис».
Головні та другорядні персонажі.
Однорідні члени речення.
І. Франко «Фарбований Лис».
І. Франко «Фарбований Лис».
Конфлікт у казці. Діалог.
В. Королів-Старий «Хуха-Моховинка».
Речення просте і складне.
В. Королів-Старий «Хуха-Моховинка».
Характеристика казкових істот.
Речення просте і складне.
Республіка Молдова – багатонаціональна держава.
Складання діалогів.

Прислів’я і приказки. Тема й основна думка висловлювання.
Самостійні частини мови.
Загадки. Літературні вірші-загадки.
Самостійні частини мови.
Тема й основна думка висловлювання.
Казка «Пан Коцький». Словосполучення.
Словосполучення.
«Пан Коцький»Речення. Граматична основа речення.
Казка «Як звірі хату будували». Пряма мова.

Мова і мовлення. Міф «Створення світу».
Самостійні частини мови.

Українська мова – рідна мова українців Республіки Молдова.
Д. Павличко «Рідна мова»Одиниці змісту

1

1

2

1

1

2

1

1

1

1

1

1

Кількість
годин
1
Дата

інсценізація
уривку
складання
речень
портретна
характеристика
героя
ПО

художній переказ

схема «Видизагадок»вибірковий
диктант
«Зміни кінець
казки»
міні-твір ізтворчим
завданням
діалогрозпитування

участь умовленнєвій
діяльності
читання,відповіді назапитання
«Карта знань»Оцінювання

Продукт:усний переказ
казкиПримітки

ДОДАТКИ
Орієнтовне довгострокове проектування інтегрованої дисципліни «Українська мова і література» (фрагмент)5 клас

Дидактичний проект уроку
Навчальний заклад:Дисципліна: Українська мова і література
Клас: VIIДата:Учитель:Тема: Людина творить долю, а доля – людину. А. Малишко «Стежина». Прийменник.
Мета: ознайомити з прийменником як службовою частиною мови, показати різницю між однотиповими прийменниками і префіксами; сформувати вміння визначати службові частини мови, розрізняти прийменники і префікси, визначати рольприйменників у словосполученні та реченні; розвивати інтелектуальні і творчі здібності учнів; виховувати почуття патріотизму, любові до рідного дому та поваги добатьків.
Одиниці компетенцій:1.1. Розрізняти поняття мова і мовлення; види мовленнєвої діяльності – слухання, говоріння, читання, письмо; знати і дотримуватися вимог до них.
2.1. Дотримуватися вимог до усного мовлення та правил спілкування.
2.5. Брати участь у дискусіях на знайому тематику, висловлювати й переконливо аргументувати власну думку.
3.2. Читати тексти вивчених стилів, типів і жанрів мовлення вільно, виразно,вдумливо, відповідно до норм української літературної мови.
4.2. Використовувати здобуті знання з української морфології для вдосконалення усного і писемного мовлення.
5.1. Усвідомлювати важливість вивчення рідної української мови в полікультурному середовищі Республіки Молдова.
Тип уроку: інтегрований урок застосування знань.
Обладнання: текст поезії А. Малишка «Моя стежина», відеопрезентація до уроку,картина «Очима серця, або поки баба в хаті» художника Ю. Камишного, аудіозапис пісні «Моя стежина» (на слова А. Малишка) у виконанні О. Таранця, портрет
А. Малишка, презентація.

92

93

Осмислення

Етапи
уроку
Виклик

2.1.
2.5.
3.2.
4.2.

1. Епіграф уроку:Розкопаю гору та посію рожу,Для людського щастя – слово дамсторожу, Пагінці зрощу я в щиро- Стежина-любовму привіті. А для чого ж, брате,до рідного
існувати в світі? (А. Малишко)краю- біль іРозповідь про А. Малишка
жаль- пам’ять
2. Повідомлення теми і мети уроку.
3. Виразне читання поезії А. Малиш- Читаютька «Стежина»4. Якими постають у вірші рідний
край, рідна домівка?
Чи можна вважати назву поезії
символічною? Поясніть, що вонасимволізує?
5. Визначте у вірші«Стежина» службові частини мови.
6. Прочитайте вірш «Стежина»,пропустивши прийменники.
Що вийшло?
Складають
7. Робота з підручником.
колективно
8. Із тексту вірша «Стежина» виписа- схемути словосполучення з прийменниками, визначити відмінок залежних слів у словосполученні, якоючастиною мови вони є?

Одиниці
Діяльність
Діяльність учителя
компетенцій
учнів
1.1.
1. Готовність учнів до уроку.
перевіряють
4.2.
2. Перевірка домашнього завдання. завдання усусіда по парті

Вибірковий
диктант

«Ментальна
карта»

Робота в парах

Бесіда

Виразне читання

презентація

Робота зепіграфом

Дидактичні
стратегії
«Ситуація успіху»працює зучителем

працює зкласом

Уміння
визначати
головну
інформацію

Вербальне

Уміння
пояснювати
підтекст

Виразне,усвідомлене
читання

Робота зОцінювання
учнем ООПучитель
взаємопереперевіряє
вірказавдання

94

4.2.
2.1.
2.5.
3.2.

2.5.
1.1.
4.2.
5.1.

Інтеграція

Рефлексія

1. Записати рядки поезії, розкрива- Виконуютьючи дужки і ставлячи слова у пра- завдання
вильну відмінкову форму. Надписати відмінок. (Пісня А. Малишка
«Рідна мати моя..»)2. До виписаних слів з прийменниками придумати і записати слова Усно добираютьз префіксами, омонімічними заслова
писаним прийменникам.
3. Робота за картиною художника
Ю. Камишного«Очима серця, або Відповідають напоки баба в хаті», слухаючи пісню питання
«Моя стежина» на словаА. Малишка у виконанні О. Таранця.
1. Дайте письмову розгорнуту відЗаписують
повідь: Які поради, заповіти отримали сьогодні від великого поетапісняра?
2. Що нового дізналися про привідповідають найменник?
питання
Назвіть три моменти, які у нихвийшли добре протягом уроку, ізапропонуйте одну дію, яка поліпшить вашу роботу на уроці.
3. Оцінювання роботи учнів на уроці
(коментар)записують уДомашнє завдання: написати
щоденник
твір- мініатюру на тему: «А чи є увашому серці найдорожча для васстежина? Як би ви про неї сказали? Якою вона постає перед вамисьогодні?» (5-6 речень), виділити
прийменники. Час виконання – 15хвилин.
Працює зкласом

Усний виклад
матеріалу

«Мікрофон»Картка іззавданням

Однохвилинне есе Працює зучителем

«Хвилинка
роздумів»«Добери слово»пояснювальний
Працює здиктант/робота за карткою
варіантами

коментоване
оцінювання

«Три М і Д»Уміння усно висловити своюдумкусамомоперевірка

95

Вік
Місце проживання
Портрет, особливі прикмети

Тема, основна думка твору

ЖанрРозвиток конфлікту:Експозиція
Зав’язка
Розвиток діїКульмінація
Розв’язка

Отже:автор цікава особистість,тому що

Життєпис письменника
Цікавий як людина: навчання,уподобання,Життєві принципи.
Цікавий як митець:творча спадщина, мистецькі
відзнаки
Можу запозичити собіГерої твору + характеристика
одним словом
Враження від прочитаного

ГеройНазва твору

Особисті враження

ІдеяХудожні засоби

ОбразиВид лірики

ТемаТвір, автор

Паспорт поетичного твору

Чого я в нього можу навчитися

Ставлення автора до героя

Мета життя: цілі, принципи,уподобанняЩо йому варто змінити в собіОточення (родина, друзі, вороги)Риси характеру

Твір, автор

Анкета літературного героя

АвторПаспорт епічного чи драматичного твору

Творчі види роботи з художніми творами у 8-9 класах

96