REPERE METODOLOGICEPRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA ȘCOLARĂISTORIA ROMÂNILOR ȘI UNIVERSALĂ
ÎN ANUL DE STUDII 2021-2022Chișinău, 2021

Page 1

Repere metodologicede organizare a procesului educaţional la disciplina şcolarăISTORIA ROMÂNILOR ŞI UNIVERSALĂ
în anul de studii 2021-2022
Preliminarii
La 30 de ani de la independența Republicii Moldova sistemul educațional național, aflat la cea de-apatra reformă curriculară în învățământul general, este orientat spre pregătirea elevilor astfel ca ei sădevină adulți capabili să-și gestioneze viitorul într-un timp când revoluția digitală transformă
economia și societatea, aducând prosperitate, dezvoltare socială și incluziune. În secolul XXI-lea
combaterea decalajului dintre educație și piața muncii reprezintă o provocare pentru sistemele deînvățământ din întreaga lume, astfel încât să poată oferi elevilor posibilitatea de a se orienta către
formarea competențelor cerute de piață.
În context, oferta educațională a ultimei generații de curricula disciplinare (ediția 2019) include
finalități ce ar permite elevilor: să dobândească o gamă de abilități necesare pentru a reuși într-o lume modernă și globalizată; să primească o educație personalizată, care le permite să-și atingă potențialul maxim; să relaționeze cu comunitățile lor, personal și digital și să interacționeze cu oameni din diferite
medii culturale; să învețe pe tot parcursul vieții.
Disciplina școlară Istoria românilor şi universală, prin funcția formativă pe care și-o asumă,(conform curriculumului ediția 2019) îşi menţine privilegiul de a contribui, pe de o parte, la formarea
unei culturi generale, a unui sistem de valori caracteristic societăţii civilizate, bazate pe gândire
critică, valori morale și culturale, pe de altă parte, la oferirea posibilității de a cunoaşte, a înţelege şi acontempla umanitatea în toată diversitatea
În acest sens, conexiunile dintre competențele specifice și finalitățile la disciplină formează profilul
absolventului, ce asigură formarea unei culturi democratice în baza Cadrului de Referință alCompetențelor pentru Cultură Democratică, aprobat de Consiliul Europei (2018).
Elementele integrante ale profilului absolventului la disciplină includ: cunoașterea și înțelegerea în procesul de studiere a trecutului; atitudini în relaţionarea cu ceilalţi în diverse situații de învățare și de asumare deresponsabilități; valori prin formarea sentimentului de apartenență la valorile culturale specifice comunității
din care fac parte.
Reperele metodologice de organizare a procesului educaţional la Istoria românilor şi universală,anul de studii 2021-2022 fac parte din documentele școlare reglatorii la disciplină, cu statut obligator,
ce asigură contextualizarea punerii în aplicare a pachetului curricular la disciplină în funcțiile deforma și condițiile de organizare a învățământului.
I. Curriculumul scris/ stabilit.
În anul de studii 2021-2022 formatul documentelor şcolare de tip reglator, aplicate în
implementarea pachetului curricular la disciplina Istoria românilor şi universală, include:1) documente curriculare specifice disciplinei:
Page 2 Curriculum la disciplina Istoria românilor şi universală pentru învățământul gimnazial și liceal(ordinul MECC nr.906/2019) implementat în clasele V-VIII și X-XII (ordinul MECC nr.
200/2021);
 Ghidul de implementare a curriculumului la Istoria românilor şi universală, ediția 2019 pentruînvăţământul gimnazial şi liceal, elaborat conforme curriculumului, ediția anului 2019;https://mecc.gov.md/sites/default/files/istoria_rom_si_univ_gimnaziu_ro.pdf
https://mecc.gov.md/sites/default/files/istoria_roman_si_univ_liceu_ro.pdf
 Curriculum la disciplina Istoria pentru învățământul gimnazial (ordinul ME nr.245/2010)
implementat în clasa a IX-a (ordinul MECC nr. 200/2021);
https://mecc.gov.md/sites/default/files/istorie_tipar.pdf
https://mecc.gov.md/sites/default/files/istorie_x-xii_romana.pdf
2) documente reglatorii de ordin general: Planul-cadru pentru învăţământul primar, gimnazial şi liceal, anul de studii 2021-2022 (ordinul
MECC nr. 200/2021);
https://mecc.gov.md/sites/default/files/ordin_200_din_26.02.2021.pdf
 Regulamentul privind evaluarea și notarea rezultatelor învățării, promovarea și absolvirea înînvățământul primar și secundar (ordinul MECC nr. 70/2020);
https://mecc.gov.md/sites/default/files/regulamentul_privind_evaluarea_si_notarea_rezultatelor_i
nvatarii_promovarea_si_absolvirea_in_invatamantul_primar_si_secundar.pdf
 Acte normative cu referire la condiții speciale de organizare a procesului educațional înînvățământul general în anul curent de studii, în contextul epidemiologic de COVID-19;
https://mecc.gov.md/ro/content/covid-19
 Metodologia privind repartizarea timpului de muncă a personalului didactic din instituțiile deînvățământ general (ordinul MECC nr.726/2021, publicat în Monitorul Oficial nr. 186-189 art.
962);
https://www.legis.md/cautare/getResults?doc_id=127227&lang=ro
 Instrucţiunea privind procesul de selectare și organizare a disciplinelor opționale înînvățământul general (ordinul MECC nr.635/2021);
https://mecc.gov.md/sites/default/files/ordinul_mecc_instructiune_ore_optionale_1.pdf

Conform Planului-cadru pentru învăţământul primar, gimnazial şi liceal, Istoria românilor şi
universală are statut de disciplină obligatorie și la alegere (pentru unele modele de Plan-cadru din
ciclul liceal) din aria curriculară Educaţie socio-umanistică.
În vederea implementării Curriculumului la disciplină, cadrele didactice și de conducere asigură
organizarea procesului educaţional în formatul unei singure discipline şcolare. În catalog se indică osingură disciplină școlară, în conformitate cu numărul de ore stabilit în Planul-cadru:
 pentru ciclul gimnazial (clasele a V-a – a IX-a) – 2 ore săptămânal; pentru ciclul liceal, în funcție de modelul de Plan-cadru selectat.
Elevii sunt apreciaţi cu o singură notă anuală.
Cadrul didactic este responsabil de respectarea și aplicarea documentelor curriculare, inclusiv a
Reperelor metodologice la disciplină, în vederea organizării calitative a demersului educațional la
Istoria românilor şi universală.
Oferta variabilă a Planului–cadru de învățământ pentru anul de studii 2021-2022 conține o listă adisciplinelor opționale, aprobate de MECC, ce include 4 titluri pentru ciclul primar, 16 titluri pentru
Page 3

ciclul gimnazial și14 titluri pentru treapta liceală. Portofoliul disciplinelor opționale de referință ariei
curriculare Educație socio-umanistică a fost completat cu disciplina opțională Educație pentru
socializare juridică (https://mecc.gov.md/sites/default/files/curriculum_epsj-cl.viii_tipar.pdf).
În vederea facilitării procesului educațional la disciplinele opționale a fost completată rubrica
Resurse didactice (site MECC) pentru următoarele discipline opționale: Ghidul de implementare a disciplinei Holocaust: istorie și lecții de viață
https://mecc.gov.md/sites/default/files/ghid_disciplina_optionala_holocaust_istorie_lectti_viata_ro.pdf
https://mecc.gov.md/sites/default/files/ghid_disciplina_optionala_holocaust_istorie_lectii_de_viata_ru.pdf

 Pachetul curricular la disciplina Educație pentru socializare juridică
https://mecc.gov.md/sites/default/files/ghid_implementare_epsj.pdf
https://mecc.gov.md/sites/default/files/studii_de_caz-clasa_8_21_07_21.pdf
https://mecc.gov.md/sites/default/files/caietul_elevului_epsj_cl_viii.pdf
Conform Instrucţiunii privind procesul de selectare și organizare a disciplinelor opționale înînvățământul general: curricula la disciplinele opționale, aprobate în mod regulamentar, pot fi aplicate în organizarea
activităților extrașcolare (pct. 6);
 cadru didactic participă la determinarea ofertei educaționale a instituției de învățământ privind
aplicarea componentei variabile a Planului-cadru prin participarea la:- ședințele Comisiei metodice;- elaborarea, pe înțelesul elevilor, descrierii succinte a disciplinelor opționale de referință ariei
curriculare;- stagiile de formare profesională specializate, organizarea activităților de promovare, etc, (pct.
16, 18, 20).
II. Curriculumul predat/operaţionalizat
Proiectarea didactică la disciplină
Acțiunea de proiectare a procesului de predare-învățare-evaluare la disciplină este una esențială în
organizarea demersului didactic, menită să asigure atingerea finalităților educaționale ale
curriculumului, solicitând cadrului didactic o imagine sistemică de ansamblu, bine construită, asupraparcursului currcular pentru un an de studii.
Proiectul didactic la disciplină, elaborat pentru un semestru sau pentru întregul an de studii, de către
profesor, în mod personalizat, corelează elementele curriculumului la disciplină (competențele
specifice, unitățile de competență, conținuturile, activitățile de învățare și produsele școlare
recomandate) bugetul de timp și resursele didactice disponibile. Proiectarea activității didactice ladisciplină presupune următoarele demersuri:- lectura personalizată a documentelor de aplicare a pachetului curricular la disciplină;- planificarea de lungă durată (orientativă);- proiectarea unităților de învățare sau a lecțiilor.
Aplicarea proiectării în baza unităților de învățare exclude obligativitatea proiectului zilnic, acesta
fiind aplicat la decizia cadrului didactic, cu excepția tinerilor specialiști pentru care proiectul zilnic
este obligatoriu.
În proiectarea unităţilor de învăţare se va respecta principiul de predare specific treptei de şcolaritate(principiul cronologic-pentru gimnaziu și pe domenii - pentru liceu). Rămâne actual principiul deabordare a istoriei de la local
național /regional
universal, conform eșalonării:Page 4

Tabel 1. Cl. a V-VIII-a și a X-XII-a, conform curriculumului la disciplină, ediția 2019cl. a V-aSpaţiul local
10%Spaţiul naţional
35%Spaţiul universal
55%

cl. a VI-a cl. a VII-a cl. a VIII-a cl. a X-a
9%
10%
7%
7%
50%
50%
45%
48%
41%
40%
48%
45%

cl. a XI-a cl. a XII-a
7%
7%
45%
48%
48%
45%

Tabel 2. Cl. a IX-a conform curriculumului la disciplină, ediția 2010
cl. a IX-aSpaţiul local
5%Spaţiul naţional Spaţiul universal
55%
40%

La elaborarea demersului didactic, pentru toate clasele, se va proiecta:
1) o lecție de introducere în studiul disciplinei, în cadrul căreia se vor organiza discuții reflexive
cu elevii, având ca generic: Republica Moldova în cei 30 ani de Independență
 A cunoaște istoria înseamnă a ne cunoaște pe noi înșine!
 Personalități marcante din localitatea mea
Notă: Cadrul didactic poate alege și un alt generic pe care îl consideră oportun.
2) o evaluarea inițială (o lecție separată sau o secvență din lecție).
În atenția cadrelor didactice:
Pentru anul de studii 2021-2022 rămâne valabilă proiectarea activităților de consolidare/ aprofundare/recuperare la disciplină. În acest sens, cadru didactic:
 va decide cu referire la perioada activităților de consolidare/aprofundare/recuperare pentru
fiecare clasă în parte, în funcție de contextul și accesul elevilor la învățământul la distanță
realizat pe parcursul anului de studii 2020-2021;
 va utiliza recomandările din Anexele 1-6 a Reperelor metodologice privind organizarea
procesului educațional la disciplina școlară Istoria românilor și universală în anul de studii
2020-2021 (ordinul MECC nr.839/2020). Pentru clasa a VIII-a se va ține cont de faptul că înanul de studii 2020-2021 (în clasa a VII-a) a fost studiată unitatea de învățare Revoluțiile din1848-1849(conform
curriculumului,ediția2010);
https://mecc.gov.md/sites/default/files/_17_istoria_romanilor_si_universala_repere_metodologic
e_2020-2021_final.pdf;
 va înregistra activitățile de consolidare/aprofundare/recuperare în catalogul școlar și în
proiectarea didactică de lungă durată; va reeșalona proiectarea timpului pentru activitățile de predare-învățare-evaluare la disciplină
pentru anul curent de studii, fără a modifica unitățile de competență și conținuturile prevăzute în
curriculum pentru clasa respectivă.
Notă: În clasa a V-a și a X-a nu vor fi realizate activități de consolidare/aprofundare a conținuturilor
curriculare;
Pe durata perioadei de consolidare/aprofundare elevii nu se notează.
La proiectarea demersului didactic pentru elevii/ elevele cu cerințe educaționale speciale cadrul
didactic la disciplină:Page 5 va consulta Ghidul metodologic Individualizarea procesului educațional prin adaptări
curriculare, aprobat prin ordinul MECC nr. 671/2017 (https://mecc.gov.md/ro/content/resursepentru-cadre-didactice-generale); va respecta procedurile de adaptare sau modificare a curriculumului. Modificările curriculare
pot fi realizate prin simplificare (reducerea parțială a gradului de complexitate a finalităților
și/sau conținuturilor), prin comasare (la nivel de plan-cadru sau disciplina școlară) sau prinexcludere (la nivel de plan-cadru sau disciplina școlară) în funcție de potențialul de învățare si
particularitățile individuale de dezvoltare ale elevului/elevei, stabilite conform Raportului deevaluare complexă (elaborat de Serviciul de Asistență Psihopedagogică) și a recomandărilor
comisiilor de profil din instituție; va solicita administrației instituției stabilirea unor mecanisme de conlucrare cu specialiștii
Serviciului de Asistență Psihopedagogică privind asistența metodică în elaborarea
curriculumului adaptat/modificat în vederea asigurării incluziunii educaționale a acestor
elevi/eleve.
III. Curriculumul învăţat/realizat/atins
3.1. Aspecte didactice şi de management curricular la disciplină
În atenţia comunităţii educaţionale a profesorilor de istorie:În anul de studii 2021-2022 aspectul prioritar al ministerului în monitorizarea implementării curricula
disciplinare, ediția 2019 îl constituie calitatea procesului educațional în organizarea învățământului înbază de competențe. În context, sunt recomandate tematici de cercetare profesională de referință
implementării elementelor de noutate ale curriculumului la disciplină, după cum urmează:Predarea-învățarea–evaluarea: Valorificarea instrumentelor de evaluare la disciplină în corespundere cu Matricea de dezvoltare
a competențelor specifice la Istoria românilor și universală (Curriculumul, ediția 2019);
 Utilizarea aplicațiilor web în procesul de predare-învățare-evaluare la istorie; Corelarea instrumentelor de evaluare a produselor școlare cu finalitățile educaționale ladisciplină corespunzătoare clasei/ anul de studii;
 Motivarea învățării în cadrul orelor de istorie prin valorificarea inteligentelor multiple.
 Formarea competențelor civice și interculturale prin studiul cursurilor opționale.
Abordarea inter- şi trans- disciplinară: Transdisciplinaritatea în procesul educațional la Istoria românilor și universală: contexte și
modalități de aplicare; Proiectarea și abordarea aspectelor intra- și interdisciplinară în vederea formării competențelor cheie.
Istoria locală și învăţarea în bază de proiect: Caracterul formativ al învățării bazate pe proiect în formarea și dezvoltarea competențelor.
 Stimularea motivației elevilor prin aplicarea elementelor de cercetare a istoriei naționale și locale.
 Aspecte metodologice specifice studierii istoriei locale prin învățarea în bază de proiect.
Tematicile de cercetare recomandate reprezintă: aspecte de reflecție pentru platformele online desfășurate de Ministerul Educației cu
comunitățile regionale ale profesorilor de istorie;

Page 6 directorii în activitatea de monitorizare pentru responsabilii de procesul educațional la
Istoria românilor și universală din cadrul Organelor locale de specialitate din domeniulînvățământului; tematici pentru activitățile de cercetare și promovare a experiențelor pedagogice pentru
activitatea Comisiilor metodice raionale/municipale; linii de discuții (subiecte) pentru Comisiile metodice din instituțiile de învățământ,raionale/municipale;Notă: Comisiile metodice raionale/municipale. sunt în drept să selecteze tema de cercetare, înfuncție de necesitățile și așteptările cadrelor didactice din teritoriu.
 subiecte de cercetare profesională și pot culmina cu elaborarea produselor/proiectelor din
practica educațională, conform Regulamentului de atestare a cadrelor didactice (ordinul MECC
nr.1091/2020).
Agenda activităţilor educaţionale promovate de profesorul de istorie în cadrul decadelor tematice
va include: activități comemorative dedicate „Victimelor Holocaustului”, „Evenimentelor de pe Nistru”,„Zilelor Cernobîl”, „Zilelor Europei”, diverselor evenimente istorice cu conotație
locală/națională etc;
 proiecte devenite tradiţionale în învățământul secundar general, cum ar fi „Săptămâna Educației
Financiare”, „Holocaust: istorie și lecții de viață”, „Cunoaștem eroi în localitate la noi” și altele
care dispun de o coordonare ştiinţifică și aplicativă; proiecte cu tematici referitoare la studierea istoriei locale, valorificarea patrimoniului cultural,
istoric și natural din localitate/ municipiu/raion într-un mod conex.
Responsabilitatea pentru organizarea eficientă a comunității cadrelor didactice și a Comisiei metodice
instituționale revine tuturor actorilor implicați în procesul didactic după cum urmează:a) Cadrul didactic:- elaborează și completează documentația școlară la disciplină conform Nomenclatorului
documentației școlare ordinul MECC nr.1467/2019);- realizează activitățile complimentare procesului de predare-învățare-evaluare la clasă, conform
Metodologiei de repartizare a timpului de muncă.
b) Șeful Comisiei Metodice:- planifică, coordonează și monitorizează activitățile Comisiei metodice la nivel de instituție;- asigură: corectitudinea implementării Reperelor metodologice privind organizarea procesului
educațional la disciplină; respectarea prevederilor regulamentare a instrumentelor de evaluare în cadrul tezelor
semestriale, olimpiadelor/concursurilor la disciplină; elaborarea și realizarea planului decadelor tematice la disciplină;- coordonează primar proiectele de lungă durată la disciplinele de bază și cele opționale dereferință ariei curriculare;- participă, conform mecanismelor de conlucrare stabilite în cadrul instituției, la elaborarea unei
liste bibliografice a literaturii prezente în biblioteca instituției privind abordarea inter- şitransdisciplinară;- acordă asistență metodic în elaborarea Program individualizat pentru elevii care n-au avut acces
Page 7la studii în cadrul învățământului la distanță.
c)--Directorul adjunct:monitorizează desfășurarea procesului educațional la disciplinele din aria curriculară, conform
formei de organizare stabilită la nivel de instituție;coordonează și monitorizează activitatea Comisiei metodice;verifică și coordonează proiectele de lungă durată la disciplinele de bază și cele opționale dereferință ariei curriculare Educaţie socio-umanistică;participă, prin asistențe la orele, în procesul de evaluare a membrelor Comisiei metodice;asigură un sistem instituțional eficient de evaluare la disciplină, prin elaborarea orarului
evaluărilor sumative la disciplinele școlare, în scopul neadmiterii desfășurării a două probe deevaluare într-o zi la aceeași clasă;monitorizează organizarea și desfășurarea etapei locale a olimpiadelor/concursurilor la disciplină
și elaborarea ofertei pentru olimpiada raională/municipală.

V. Curriculumul evaluat
Evaluarea rezultatelor învățării reprezintă o activitate educativă complexă de colectare sistemică ainformațiilor despre calitatea și dinamica rezultatelor școlare, de prelucrare și interpretare contextuală
a acestora în vederea adoptării unor decizii semnificative conform finalităților educaționale și scopuluiacțiunilor evaluative.
Evaluarea constituie parte componentă a procesului educaţional la disciplină şi, respectiv, aCurriculum-ului la Istoria românilor și universală. Evaluarea bazată pe competenţe implică evaluareacunoştinţelor, abilităţilor şi atitudinilor pe care elevul le transferă în rezolvarea problemelor concrete
cu care se confruntă în diferite situaţii.
Evaluarea centrată pe competenţe include: Evaluarea competenţelor – cheie;
 Evaluarea competenţelor specifice la disciplină; Evaluarea unităţilor de competenţă la disciplină.
În acest sens, profesorul va proiecta activitatea de evaluare concomitent cu proiectarea demersului depredare-învăţare și în funcţie de momentul unui act evaluativ, va utiliza următoarele tipuri deevaluare: iniţială (predictivă) - obligatorie pentru fiecare clasă, se realizează la început de an școlar/
program de instruire, în formă scrisă/orală și vizează stabilirea nivelului inițial de pregătire aelevilor având ca scop identificarea condiţiilor în care elevii pot să se integreze optimal în
activitatea de învăţare ce urmează.
Rezultatele obținute la evaluarea inițială nu se trec în catalog și servesc ca repere pentrumăsurarea progresului elevilor. (pct. 23.,Regulamentul privind evaluarea și notarea rezultatelorînvățării, promovarea și absolvirea învățământului primar și secundar, (ordinul MECC nr.70/2020).
În anul de studii 2021-2022 evaluarea inițială se va realiza în mod tradițional, cadrul didactic avândlibertatea stabilirii ei în timp și rezervând pentru aceasta o lecție sau o etapă a acesteia.
formativă (continuă) - se realizează pe întreg parcursul procesului didactic, vizează stabilirearelației dintre rezultatele învățării și cerințele curriculumului la disciplină și are ca scop ajustarea
procesului de instruire în vederea îmbunătățirii rezultatelor învățării.
Această evaluare se înfăptuiește prin diferite produse școlare realizate și prezentate în cadrul lecției
sau ca urmare a activității elevului la domiciliu sau on-line și presupune atât metode tradiționale cât și
Page 8

metode complementare/de alternativă (fișe de lucru, teste, tabele/scheme/hărți conceptuale,enunţuri/texte cu caracter istoric&investigații, prezentări, postere, portofolii, etc.).
Evaluarea formativă va fi raportată la o unitate de competenţă sau câteva unităţi de competenţe, caretrebuie să asigure pregătirea elevilor pentru evaluarea sumativă la finele respectivului parcurs deînvăţare.
Se recomandă a utiliza resurse și instrumente de evaluare conforme Matricei dezvoltării
competențelor la Istoria românilor și universală (Curriculum, ediția 2019), în corespundere cu clasa/
anul de studii.
Rezultatele obținute la evaluarea formativă/continuă se notează și se înregistrează în
catalogul școlar. Pentru elevii cu CES se va folosi același sistem/criterii de evaluare, dar aplicat
în baza PEI. (pct. 24 din Regulamentul privind evaluarea și notarea rezultatelor învățării,promovarea și absolvirea învățământului primar și secundar, (ordinul MECC nr.70/2020).
sumativă - se realizează la finele unei/unor unităţi de învăţare, având funcţia de constatare anivelului de formare a unităţilor de competenţe şi a competenţelor specifice. Tehnologia
evaluării sumative presupune respectarea unei scheme, ce asigură corectitudinea ei ca proces: competenţă – standardul care urmează să fie evaluat;
 obiectiv de evaluare – matrice de specificaţie (pentru evaluările în baza testelordocimologice); forma de evaluare – proba şi sarcinile;
 barem analitic de apreciere – grila de evaluare; mod de scorare – convertirea punctajului în notă.

Rezultatele obținute la evaluarea sumativă se notează și se înregistrează în catalogul școlar.
Pentru elevii cu CES se vor utiliza același criterii de evaluare, dar aplicate în baza PEI. (pct.
24 din Regulamentul privind evaluarea și notarea rezultatelor învățării, promovarea și absolvireaînvățământului primar și secundar (ordinul MECC nr.70/2020).
În anul de studii 2021-2022 la disciplina Istoria românilor și universală cadrul didactic are libertatea
de a-și stabili numărul de evaluări sumative, însă acesta va proiecta:- nu mai puțin de 3 (trei) - pentru ciclul primar;- nu mai puțin de 4 (patru) - pentru ciclul gimnazial;- nu mai puțin de 6 (şase) – pentru treapta liceală, profil umanist, în funcție de Planul cadru selectat(inclusiv tezele semestriale).
- nu mai puțin de 4 (patru) - pentru treapta liceală, profil real/arte/sport, în dependență de planul
cadru selectat (inclusiv tezele semestriale).
!!! La elaborarea proiectului de lungă durată cadrul didactic va eșalona/repartiza uniform evaluările
sumative pe durata ambelor semestre. (Regulamentul privind evaluarea și notarea rezultatelorînvățării, promovarea și absolvirea învățământului primar și secundar (ordinul MECC nr.70/2020).
Notă: Evaluarea sumativă va include toate conținuturile studiate într-o unitate de învățare și nu se va
confunda cu evaluarea finală/de certificare, conform Curriculumului la Istoria românilor și
universală, ediția 2019, care precizează conţinuturile obligatorii supuse evaluării.
În atenția cadrelor didactice: Tezele semestriale sunt evaluări sumative și ele nu vor fi dublate cu o altă evaluare sumativă.
 Evaluarea sumativă rămâne valabilă pentru elevii profilului real/arte/sport care nu au
Page 9

selectat disciplina Istoria românilor și universală pentru teza la solicitare în cadrul sesiunii deiarnă/vară.
Rezultatele tezei semestriale se consemnează în catalogul școlar, într-o coloană separată, cu
respectarea algoritmului de calculare a mediei semestriale.
Rezultatele evaluării sumative se consemnează în catalogul școlar, în data susținerii acesteia
iar nota obținută este o notă curentă. (pct.83,alineat b din Regulamentul privind evaluarea șinotarea rezultatelor învățării, promovarea și absolvirea învățământului primar și secundar,(ordinul MECC nr.70/2020).

Evaluarea în cadrul învățării în bază de proiect va include pe lângă evaluarea sumativă şi o evaluare
formativă/continuă, adică evaluarea va viza atât calitatea produsului final, cât şi calitatea activităţii
elevului în procesul de elaborare al acestuia.
Evaluarea formativă/continuă oferă spațiu pentru a lua în calcul progresul personal și dificil demăsurat. În acest scop cadrul didactic va monitoriza permanent comportamentul elevului ca ulteriorsă poată oferi un comentariu/un feedback stimulativ cu privire la acțiunile acestuia în cadrul
proiectului. Învăţarea bazată pe proiect readuce în mod constant calitățile de creștere și dezvoltare aperformanţelor elevilor de rând cu rezultatele învățării și evaluarea trebuie justificată și explicată, iar
criteriile de evaluare vor fi formulate într-un limbaj accesibil, cu accent pe dimensiunea operaţională
şi/sau pe cea atitudinală, prezentate în formă de realizări de succes.
În context se propune un model de descriptorii care reflectă evaluarea următoarele aspecte:
 comunicarea cu colegii: continuă, accidentală sau lipsă; cooperarea cu colegii: eficientă, sporadică sau axată pe conflicte de personalitate;
 comportamentul în timpul activităților: asertiv, pasiv sau agresiv;
 asumarea responsabilității: rapid la acorduri și pregătit să accepte responsabilități, seeschivează de la acceptarea responsabilității sau încăpățânat și refuză să-și asume
responsabilități; orientarea spre rezultate: consecvent, lipsit de continuitate (dispersat) sau inconsecvent; calitatea/corectitudinea răspunsurilor: foarte bine, bine sau satisfăcător.
Aceste elemente constatate/observate, în procesul activităților de învățare în bază de proiect,
constituie componenta evaluării formative și fiind convertite în note participă la aprecierea
rezultatelor finale ale tip de învățare.
În context, sugerăm și necesitatea dezvoltării unei culturi a autoevaluării în rândul elevilor.
În atenția cadrelor didactice:În cl a V-a, în vederea asigurării tranziției graduale de la ECD prin descriptori la sistemul deevaluare și notare pe durata lunilor septembrie-octombrie activitatea elevilor va fi evaluată fărăaprecierea cu note (pct. 45, 46 al Regulamentului privind evaluarea și notarea rezultatelorînvățării, promovarea și absolvirea în învățământul primar şi secundar) profesorul aplicânddescriptorii din Anexa 7 a Reperelor metodologice privind organizarea procesului educațional ladisciplina școlară Istoria românilor și universală în anul de studii 2020-2021
https://mecc.gov.md/sites/default/files/_17_istoria_romanilor_si_universala_repere_metodologice_20
20-2021_final.pdf.

Page 10

VI.
Temele pentru acasă la disciplină
Aspecte metodologice privind temele pentru acasă la disciplina Istoria românilor și universală pot fi
consultate în Reperele metodologice privind organizarea procesului educațional la disciplinașcolară
Istoriaromânilorșiuniversală
în
anul
de
studii2020-2021
https://mecc.gov.md/sites/default/files/_17_istoria_romanilor_si_universala_repere_metodologice_2
020-2021_final.pdf;
Se recomandă utilizarea instrumentelor și resurselor didactice ce permit exersarea modelelor de sarcini
de lucru menite să asigure formarea/dezvoltarea competențelor specifice la disciplină precum și opregătire pentru susținerea cu succes a examenului de certificare.
VII.

Asigurarea didactică

În scopul realizării procesului educaţional la Istoria românilor şi universală în anul de studii 20212022 vor fi utilizate surse didactice indicate în Reperele metodologice privind organizarea procesului
educațional la disciplina școlară Istoria românilor și universală în anul de studii 2020-2021(https://mecc.gov.md/sites/default/files/_17_istoria_romanilor_si_universala_repere_metodologice_2020-2021_final.pdf.

Manualele școlare recomandate de minister pot fi accesate http://ctice.gov.md/manuale-scolare/
Lista resurselor on-line propuse:- Biblioteca digitală http://educatieonline.md/- Programul educațional „Descoperim Moldova împreună”
Platformele de învăţare pot fi accesate aici:
Liceu:https://bit.ly/3abZIy1
Gimnaziu:https://bit.ly/3bm3RAY
NB La decizia cadrului didactic, pot fi utilizate și alte resurse de învățare.

Corina LUNGU, consultant principal, Direcţia învăţământ general,
Ministerul Educaţiei și Cercetării, grad didactic superior, drd.
Svetlana VASILACHE, profesor școlar, Liceul Teoretic „M. Eminescu”,
mun. Bălți, grad didactic superior
Viorica BUJOR, profesor școlar, Liceul Teoretic G. Coșbuc”,
mun. Bălți, grad didactic superior
Galina GUMEN, profesor școlar, gimnaziul Pererîta,r-nul Briceni, grad didactic superior
Daniela VACARCIUC, profesor școlar, Liceul Teoretic „V. Alecsandri”,
mun. Chișinău, grad didactic superior

Page 11