MINISTERUL EDUCAŢIEI, CULTURII ȘI CERCETĂRII
AL REPUBLICII MOLDOVACADRUL DE REFERINȚĂ
al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUIEXTRAȘCOLAR
din REPUBLICA MOLDOVAChişinău, 2020

CZU
CAprobat la ședința Consiliului Naţional pentru Curriculum
din cadrul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării al Republicii Moldova(proces-verbal nr.27 din 27 noiembrie 2020), aprobat prin Ordinul nr. 1336 din 01.12.2020

Coordonatori generali:
Natalia GRÎU, Secretar de Stat în domeniul Educației, Ministerul Educației, Culturii și Cercertării
Valentin CRUDU, Șef Direcție Învățământ General, Ministerul Educației, Culturii și Cercertării

Coordonator științific:
Vladimir GUŢU, doctor habilitat în pedagogie, profesor universitar, Universitatea de Stat din Moldova

Coordonator operațional:
Viorica MARȚ, consultant principal, Direcția Învățământ General, Ministerul Educației, Culturii și Cercertării

Autori:
Nicolae BRAGARENCO, doctor în pedagogie, lector universitar, Universitatea de Stat de Educație Fizică și Sport
Alina BURDUH, cadru didactic, Instituția Publică Liceul Teoretic „Mihail Kogălniceanu”, Chişinău
Marina COSUMOV, doctor în pedagogie, conferențiar universitar, Universitatea de Stat „Alecu Russo”, Bălţi
Daniela COTOVIȚCAIA, specialist principal, ANCE, Ministerul Educației, Culturii și Cercertării
Viorica FLOREA, doctor în științe ale educației, Centrul Educaţiei Estetice „Lăstărel”, Chişinău
Vladimir GUŢU, doctor habilitat în pedagogie, profesor universitar, Universitatea de Stat din Moldova
Maia ȘEVCIUC, doctor în pedagogie, conferențiar universitar, Universitatea de Stat din Moldova
Carolina ŢURCANU, doctor în drept, conferențiar cercetător, Universitatea de Stat din Moldova

Tehnoredactare şi design electronic:
Carolina ŢURCANU
Elaborat la comanda și cu susțunerea Ministerului Educației, Culturii și Cercetării al Republicii Moldova.

Descrierea CIP a Camerei Naţionale a CărţiiCADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA/
Nicolae Bragarenco, Alina Burduh, Marina Cosumov [et al.]; coordonatori generali: Natalia Grîu, Valentin Crudu;
coordonator științific: Vladimir Guțu; Ministerul Educației, Culturii și Cercetării al Republicii Moldova. – Chișinău:S.n., 2020 – 99 p.
ISBN

ISBN

2

© MECCCADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVACUPRINS:
Introducere
1. Educația extrașcolară – parte componentă a educației nonformale: context șistarea actuală
1.1. Politici europene privind educația nonformală
1.2. Politici naționale privind educația și învățământul extrașcolar
2. Conceptualizarea educației și învățământului extrașcolar din Republica
Moldova
2.1. Definirea și noțiuni de bază ale educației și învățământului extrașcolar
2.2. Poziționări filosofice, sociale, psihologice și pedagogice ale educației șiînvățământului extrașcolar
2.3. Sistemul (subsistemul) educației și învățământului extrașcolar din
Repblica Moldova
3. Referințe ale curriculumului pentru educația și învățământul extrașcolar
3.1. Curriculumul pentru educația și învățământul extrașcolar – componentă aCurriculumului Național
3.2. Particularitățile managementului curriculumului pentru educația șiînvățământul extrașcolar
4. Referințe ale managememntului educației și învățământului extrașcolar
4.1. Cadrul general al managementului educației și învățământului extrașcolar
4.2. Resursele umane în sistemul de educație și învățământul extrașcolar
5. Demersuri privind implementarea Cadrului de referință al educației șiînvățământului extrașcolar din Republica Moldova
5.1. Reactualizarea cadrului normativ/ reglatoriu al educației și învățământului
extrașcolar
5.2. Elaborarea Programului Național și a Programelor raionale/ municipale dedezvoltare a educației și învățământului extrașcolar
5.3. Monitorizarea implementării Cadrului de referință al educației șiînvățământului extrașcolar din Republica Moldova
5.4. Riscuri privind implementarea eficientă a Cadrului de referință al educațieiși învățământului extrașcolar din Republica Moldova
5.5. Rezultatele așteptate în urma implementării Cadrului de referință aleducației și învățământului extrașcolar din Republica Moldova
Bibliografie

4

6
10

20
29
37

59
73
82
85

89
90
90
91
91

92

Anexe
Anexa 1. Documente reglatorii/ normative în domeniul educației șiînvățământului extrașcolar din Republica Moldova

94

Anexa 2. Sistemul disciplinelor de profil din cadrul domeniului ARTE și aldomeniului SPORT, TURISM și AGREMENT privind educația șiînvățământul extrașcolar din Republica Moldova

97

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

3

INTRODUCERE
Cadrul de referință al educației și învățământului extrașcolar din Republica Moldova(CREIE) este expresia politicilor educaționale naționale, în general, și a politicilor în domeniul
educației extrașcolare (nonformale), în special. Acest document reprezintă ansamblul dedemersuri conceptuale, metodologice și praxiologice de dezvoltare a educației șiînvățământului extrașcolar din Republica Moldova.
Educația extrașcolară este parte componentă a sistemului de învățământ din Republica
Moldova și o formă a educației reglementată de: Codul educației al Republicii Moldova (2014);
Recomandarea nr.1437 privind educația nonformală a Adunări Parlamentare a Consiliului Europei(2000); Recomandarea privind validarea învățării nonformale și informale (Bruxelles, COM, 2012);
Memorandumul privind învățarea pe parcursul întregii vieți (2000); alte documente de politici îndomeniul învățământului și educației extrașcolare (nonformale).
În contextul acestor documente naționale și internaționale, dezvoltarea educației șiînvățământului extrașcolar devine o prioritate și o direcție strategică de asigurare a calității
educației.
Conceperea și implementarea Cadrului de referință al educației și învățământului extrașcolar din
Republica Moldova reprezintă un demers de maximă importanță pentru funcționarea eficientă aacestui subsistem al sistemului educațional.
Acest demers are nevoie de o abordare științifică, axiologică, metodologică, managerială,dar și experiențială. În acest sens, documentul oferă concepte, modele, strategii și mecanisme dedezvoltare a educației și învățământului extrașcolar în condiții specifice de reactualizare asistemului de învățământ din Republica Moldova.
Așadar, nevoia dezvoltării educației și învățământului extrașcolar este determinată deurmătoarele: asigurarea coerenței și continuității între educația formală și educația nonformală
(extrașcolară); ajustarea politicilor în domeniul educației și învățământului extrașcolar la standardele
internaționale în acest domeniu și determinarea tendințelor de dezvoltare a educației
extrașcolare pe plan național și internațional; crearea condițiilor social-economice și educaționale de realizare a educației șiînvățământului extrașcolar în raport cu interesele, abilitățile și oportunitățile copiilor/
elevilor.
Cadrul de referință al educației și învățământului extrașcolar din Republica Moldova este un
document de pionierat în acest domeniu, dar și de politici educaționale, care are următoarelefuncții:de conceptualizare/ fundamentare, întrucât definește reperele conceptuale, metodologice și
praxiologice și prezintă componentele, demersurile esențiale ale educației șiînvățământului extrașcolar din perspectivă filosofică, psihologică, sociologică, pedagogică
și managerială;

reglatoare și normativă, deoarece definește cadrul de politici de dezvoltare a educației șiînvățământului extrașcolar, în general, și de dezvoltare curriculară, în special;

integratoare, întrucât stabilește liniamente, conexiunii/ interconexiunii dintre educația
formală și cea nonformală (extrașcolară) și, respectiv, educația informală;4

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

metodologică, dat fiind că stabilește formele, metodele de elaborare a produselor curriculare
și de aplicare procesuală a acestora;managerială, întrucât vizează modalități specifice de gestionare a educației și învățământului
extrașcolar în raport cu formele organizaționale și profilurile de activitate.
Cadrul de referință al educației și învățământului extrașcolar din Republica Moldova se adresează: conceptorilor de politici în domeniul educației și învățământului extrașcolar;
 factorilor de decizie; conceptorilor de curricula, experților și specialiștilor în domeniul educației șiînvățământului extrașcolar; cadrelor didactice, educatorilor, altor persoane prestatoare de servicii în domeniul educațieiși învățământului extrașcolar; managerilor din domeniul educației și învățământului extrașcolar; părinților și elevilor, altor persoane interesate (donatori, agenți economici, reprezentanți ai
diferitor asociații, federații, cluburi, ONG-uri etc.).
Cadrul de referință al educației și învățământului extrașcolar din Republica Moldova stabilește
caracteristici definitorii ale educației și învățământului extrașcolar, care vor constitui axe
valorice privind dezvoltarea acestui subsistem al Educației.

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

5

1. EDUCAȚIA EXTRAȘCOLARĂ – PARTE COMPONENTĂ A EDUCAȚIEI
NONFORMALE: CONTEXT ȘI STAREA ACTUALĂ
1.1. Politici europene privind educația nonformală
În contextul profundelor transformări pe care Europa le cunoaște în ultimele decenii,
educația primește o semnificație din ce în ce mai mare. Ca exemple de astfel de transformări pot
fi aduse provocările economice, mutațiile sociale, migrarea indivizilor pentru a evita războaiele
locale sau regionale, respectiv a forței de muncă în căutarea unui trai mai bun, globalizarea
resimțită inclusiv la nivelul diferitor culturi naționale, dar, cel mai recent, „resetarea”
activităților din întreaga lume pe fondul pandemiei cauzate de noul Coronavirus. Pentru a facefață acestor provocări, educația tradițională nu pare a mai fi suficientă. Actualmente, pregătirea
pe parcursul unui număr relativ limitat de ani doar într-un mediu instituțional formal nu mai
poate acoperi nevoile individului și ale comunității în care acesta trăiește. Educația tradițională
trebuie completată cu una modernă, dinamică, flexibilă și permanent adaptabilă societății încontinuă schimbare, realizându-se astfel pasul către educația nonformală/ informală, educația
permanentă, învățarea pe tot parcursul vieții ș.a.m.d. Pentru a putea înțelege mai bine contextul
în care Europa încearcă să-și redefinească întreaga politică educațională, în cele ce urmează, ne
propunem să lămurim principalele concepte cu care vom opera și să le plasăm adecvat încontextul politicilor publice naționale promovate în domeniu.
În acest context, educația nonformală se definește ca fiind orice program de educație
personală sau socială, conceput pentru a îmbunătăți anumite competențe în afara
curriculumului formal, ori pentru a desfășura anumite activități educaționale organizate în
afara sistemului de învățământ obligatoriu, respectiv propuse de către diverse instituții
educative. Educația nonformală își propune, printre altele, să lărgească orizontul de cunoaștere al
populației, să creeze condiții optime pentru desăvârșirea personală și/ sau profesională aindividului, ori inițierea lui într-un nou domeniu al cunoașterii, să contribuie la recreerea și
destinderea persoanei, precum și la petrecerea într-o manieră organizată și agreabilă a timpului
liber, să asigure un cadru adecvat de formare a aptitudinilor și de manifestare a talentelor etc.
[25].
Deși din punct de vedere etimologic „nonformalis” înseamnă „în afara oricărei forme dedesfășurare a activității”, educația nonformală nu este sinonimă cu „lipsa educației”, ci, maicurând, desemnează o realitate educațională mai puțin formalizată, însă cu puternice valențe
formativ-educative. În acest sens, pentru implementarea cu succes a educației nonformale se
impune respectarea unor exigențe teoretico-metodologice, cum ar fi: asigurarea caracterului
voluntar al implicării în activitate, crearea unor contexte variate în care să se vehiculeze unconținut informațional flexibil, centrarea pe cel care învață, consemnarea obiectivelor și aconținuturilor în documente speciale și adaptarea acestora în funcție de particularitățile
psihoindividuale ale participanților, valorificarea la maxim a experienței acestor persoane,
implicarea lor activă și conștientă în actul învățării, evaluarea progresului inclusiv prin strategii
complementare, fără acordarea, în mod necesar, a unor note sau calificative oficiale, dar cu
accent pe dimensiunea formativă a competențelor achiziționate etc. Toate aceste elemente fac ca
educația nonformală să devină o formă educațională extrem de importantă pentru dezvoltareaființei umane, care, pe fond, respectă aceleași rigori didactice ca în cazul educației formale, darcare are un caracter mult mai flexibil și particularizat pe nevoile individului [3].

6

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVAEducația formală, nonformală și informală sunt complementare, fenomen cunoscut înliteratura pedagogică drept „abordare holistică a fenomenului educațional” [23]. Aceastaînseamnă că cele 3 forme menționate ale educației se completează, potențează și se susțin
reciproc, împreună contribuind la formarea și dezvoltarea unei personalități integratoare aființei umane. Totuși, educația formală și cea nonformală par a juca rolul cel mai important înîndeplinirea acestui deziderat, datorită cadrului instituționalizat în care se desfășoară,conținutului informațional abordat, strategiilor de realizare, modalităților de evaluare și
certificare etc. Diferența dintre cele două forme ale educației este dată de modalitatea deorganizare a acesteia, mult mai flexibilă și adaptabilă nevoilor reale ale individului șicomunității, precum și de aria de conținuturi studiate ce depășește posibilitățile de acoperire ale
curriculumului formal și vine în întâmpinarea intereselor punctuale ale indivizilor sau
grupurilor de persoane [5]. Educația nonformală insistă pe promovarea unor valori europene,precum egalitatea socială, accesul la o educație de calitate, participare activă, principii
democratice ș.a., oferind celor interesați un spațiu extrem de generos de acțiune.
Așa, de exemplu, Direcția pentru Tineret și Sport din cadrul Consiliului Europei
evidențiază importanța educației nonformale printr-o serie de aspecte: În cadrul conceptului general de educație, învățarea pe întreg parcursul vieții (ca expresiea educației nonformale) este o componentă extrem de importantă a formării inițiale șicontinue; Educația nonformală își poate aduce un aport semnificativ la pregătirea elevilor proveniți
din grupurile sociale dezavantajate, pentru care educația formală nu poate acoperi întregul
necesar de calitate în procesul instructiv-educativ;
 Educația nonformală modifică și completează cunoștințele dobândite de individ în cadrulșcolarizării tradiționale, având în vedere componența multiculturală a societății, exigențele
de pe piața forței de muncă, specificul țărilor aflate în proces de tranziție, necesitateaformării abilităților de viață utile pentru a face față provocărilor sociale întrun context mai
amplu etc.
Toate aceste elemente i-au determinat pe oficialii europeni să propună implementarea unor
politici publice naționale și internaționale în vederea promovării educației nonformale ca
prioritate a țărilor membre și a întregii Uniuni Europene. În acord cu normativele europene,
termenul „politici publice” poate fi interpretat drept ansamblul deciziilor politicoadministrative de alocare a diferitor resurse materiale, financiare, informaționale, simbolice învederea managementului unor situații problematice cu care se confruntă o societate la un
moment dat. Politicile publice reprezintă acțiuni realizate de către autorități centrale sau localeca răspuns la problemele de diferite tipuri ce vin dinspre societate. Prin intermediul politicilor
publice, factorii decizionali propun o serie de programe cu ajutorul cărora se urmărește
ameliorarea mediului economic, social, cultural, educațional etc., în vederea optimizării calității
vieții într-o comunitate. Mai mult, James Anderson [1] consideră că „politicile publice sunt uncurs al acțiunii urmat de unul sau mai mulți actori politici, cu un scop, în încercarea de a rezolva
o problemă”. De asemenea, Thomas Dye [12] apreciază că „politicile publice reprezintă tot ceea
ce autoritățile publice locale sau centrale decid să facă în vederea gestionării unei probleme”.
Nu în cele din urmă, William Jenkins [21] consideră că „politicile publice sunt un set de decizii
interrelaționate luate de un actor politic privind o serie de scopuri și mijloacele necesare pentru
a le îndeplini într-o situație dată”.

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

7

Pornind de la aceste definiții, vom putea înțelege prin conceptul „politici publice îndomeniul educațional” ansamblul măsurilor de intervenție luate de autoritățile publice locale
sau centrale în vederea soluționării problemelor cu care se confruntă o anumită comunitate
educațională la un moment dat. Din analiza acestei definiții pot fi identificate următoarele
elemente componente:
1. Autoritățile publice locale sau centrale (în cazul Republicii Moldova: unități de învățământ,
direcții raionale/ municipale de învățământ, direcții de cultură/ sport, consilii locale,ministerul de resort/ alte ministere cu responsabilități în zona culturală și educațională și
direcțiile din subordinea lor etc.) – au sarcina de a elabora rapoarte privind analiza nevoilor
din sistem și de a propune soluții, respectiv modalități de implementare și evaluare a
impactului acestora.
2. Măsurile de intervenție (programe de tip remedial pentru dobândirea „competențelor-cheie”,
programe în vederea completării cunoștințelor pentru validarea competențelor dobânditeîn cadrul educației formale, activități de informare și consiliere privind accesul la programede educație și formare profesională, respectiv de validare a rezultatelor obținute în urma
educației nonformale, studii și analize privind nevoile de formare ale membrilor
comunității) – au rolul de a descrie modalitățile de acțiune prin care autoritățile publice pot
interveni pentru soluționarea problemelor identificate.
3. Probleme ale comunității educaționale (rezultatele școlare ale elevilor neconforme cu finalitățile
educaționale prestabilite, nevoile de formare inițială și continuă ale cadrelor didactice,
nevoia de completare a studiilor, de formare a unor competențe de specialitate sautransversale, de petrecere a timpului liber într-un mod util și agreabil etc.) – reprezintă doaro mică parte din problemele care pot fi gestionate prin intermediul educației nonformale.
După stabilirea acestor componente, se poate trece la proiectarea și elaborarea unor politici
publice în domeniul educației nonformale. Acest proces presupune parcurgerea mai multor
etape:

Fig.1.1. Procesualitatea construirii unei politici publice în domeniul educației nonformale

Analizând Fig.1.1 se poate observa că procesualitatea proiectării și elaborării unei politici
publice în domeniul educației nonformale pornește de la identificarea problemei ce se cere a fi
rezolvată, stabilirea posibilelor soluții rezolutive și selectarea alternativei optime, respectiv
construirea design-ului politicii publice, urmată de implementarea, monitorizarea și evaluarea
impactului acesteia în rândul comunității căreia i-a fost destinată. Cu toate acestea, în viața reală
pot interfera o serie de factori ce limitează efectele benefice ale unei astfel de inițiative. Cel mai
adesea, pentru ca o politică publică să aibă efectul scontat, este nevoie de implicarea tuturor
8

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

actorilor angajați în problemă: autorități cu rol decizional, experți în domeniu, beneficiari reali
etc. Din păcate, în unele situații, chiar persoanele sau grupurile care ar trebui să beneficieze depe urma unui asemenea document nu au motivația sau capacitatea de a se implica activ în
consultările publice propuse de decidenții politici, fapt ce privează inițiativa de aportul opiniei
societății civile. În lipsa acestui punct de vedere, factorii decizionali acționează exclusiv potrivit
propriei lor convingeri, fapt ceea ce ar putea altera calitatea soluțiilor identificate. În aceste
circumstanțe, implementarea politicii educaționale ar putea avea de suferit, în vreme cemonitorizarea și, mai ales, evaluarea rezultatelor ei ar putea deveni formale. Acesta este doar
unul dintre motivele pentru care implicarea societății civile în construirea unei politici publiceîn domeniul educației nonformale este absolut obligatorie; cu cât mai mulți sunt specialiștii
angajați în problemă, cu atât mai mari sunt șansele de a fi găsită cea mai potrivită soluție.
Din analiza celor expuse se poate observa că educația nonformală acoperă o arie extrem delargă de conținuturi, strategii și forme de organizare, obiectivul central al celor mai multe dintre
programele propuse fiind cel cu privire la dezvoltarea personală și profesională a populației. Înacest context, la nivelul Uniunii Europene au fost implementate o multitudine de politici șiprograme specifice educației nonformale menite a contribui la creșterea nivelului de pregătire
și al coeziunii în interiorul Uniunii. Potrivit Comisiei Europene, cel mai important program estecel de:Cooperare pentru realizarea obiectivelor politicilor în domeniul educației nonformale(Cadrul ET 2020), care reprezintă cadrul de cooperare europeană în domeniul educației șiformării profesionale (ET 2020) și presupune schimbul de bune practici în materie, permițând
statelor participante să învețe unele de la altele. De asemenea, sunt promovate bunele practici
în politicile educaționale, sunt facilitate colectarea și diseminarea cunoștințelor, sunt încurajate
reformele în politicile educaționale promovate la nivel național sau regional etc. Conceptul pe
care se fundamentează Cadrul ET 2020 este cel al „învățării pe tot parcursul vieții”, ceea ceînseamnă că include toate nivelurile de școlarizare (de la învățământul preșcolar la celuniversitar, inclusiv formarea profesională continuă), respectiv toate formele educației
(formală/ nonformală/ informală). Obiectivele programului sunt următoarele: Transformarea învățării pe întreg parcursul vieții și mobilitatea într-o preocupare cotidiană
a tuturor europenilor.
 Ameliorarea calității și eficienței educației nonformale.
 Promovarea echității, coeziunii sociale și a cetățeniei active.
 Stimularea creativității, inovării și a spiritului antreprenorial la nivelul tuturor
componentelor educației.
Instrumentele utilizate pentru implementarea Cadrului ET 2020 pot include: constituirea
unor grupuri de experți internaționali; organizarea unor acțiuni de învățare reciprocă de către
un stat membru, prin care acesta să disemineze modelele de bună practică realizate la nivelnațional sau să analizeze, împreună cu alte state partenere, o problemă identificată în domeniulformării profesionale; evaluări între parteneri, prin care un stat membru oferă consiliere altora
pentru gestionarea unor probleme în domeniul educațional; consilierea reciprocă în vederea
elaborării unei politici educaționale naționale; proiectarea unor instrumente de lucru comune și
monitorizarea efectelor acestora în practică; acordarea de consultanță partenerilor sociali ai
instituțiilor educaționale; finanțarea unor politici educaționale implementate de un stat membru
ș.a.m.d. Implementarea unui asemenea program și-a dovedit viabilitatea nu doar în segmentece țineau de formarea inițială a tinerilor europeni, ci și în zona formării lor personale și
CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

9

profesionale continue, fapt ce îl încadrează ca pe un excelent model de bună practică în educația
nonformală și chiar informală, motiv pentru care opinăm că ar trebui cunoscut și replicat în cât
mai multe state, inclusiv în Republica Moldova.
Analizând politicile europene în domeniul educației nonformale, în speță a celei
extrașcolare și constatând existența unor documente reglatorii, se identifică totuși o marediversitate de abordări ale acestui sistem educațional. Această diversitate este generată de maimulți factori interni și externi, de particularitățile evoluției educației nonformale în fiecare țarăaparte, de statutul educației nonformale, de modul de gestionare și finanțarea acesteia etc.
Diversitatea abordărilor educației nonformale (extrașcolare) în țările europene creează
dificultăți privind sincronizarea domeniilor, profilurilor și a finalităților specifice acestui sistem.
Totodată, se constată existența unor aspecte comune pentru toate țările europene, și anume:realizarea intereselor, aptitudinilor și a oportunităților formabililor, formarea gândirii critice șia creativității, formarea cadrului valoric etc.
În toate țările (cu unele excepții) politicile privind educația nonformală (extrașcolară) suntconcepute și promovate de către ministerele de resort, dar și de organele de administrație
publică locală.
În toate țările educația extrașcolară, ca parte componentă a educației nonformale este
gestionată de un cadru normativ și metodologic: concepții, programe, strategii etc. elaborate dinperspectiva educației pe parcursul întregii vieți, dar și din perspectiva tradițiilor și specificuluițărilor respective.
Practic în toate țările funcționează aceleași forme de organizare a educației șiînvățământului extrașcolar: palate/ centre de creație, centre pentru copii/ elevi, tineret; cluburi,
cercuri, dar și instituții de învățământ vocațional: școli de muzică, arte și arte plastice; școli desport.
În toate țările europene finanțarea educației extrașcolare este mixtă: de la bugetul de stat,de la bugetele locale, din sponsorizări, de către părinți, din proiecte și programe speciale etc. Demenționat, că în unele țări finanțarea de către stat este dominantă (Federația Rusă, Republica
Belarus, Polonia etc.). În multe țări finanțarea educației și învățământului extrașcolar revineadministrațiilor publice locale și sponsorilor particulari.
Perspectivele pentru țările europene, inclusiv pentru Republica Moldova, țin devalorificarea Conceptului educației pe parcursul întregii vieți și de transferul Competențelor-cheie(Bruxelles, 22 mai 2018) într-un cadru al finalităților pentru educația și învățământul extrașcolar.

1.2. Politici naționale privind educația și învățământul extrașcolar→ Context: social, politic, economic, educațional
Educaţia în societatea postmodernă constituie o resursă strategică a dezvoltării umane
durabile, într-un spaţiu şi timp determinat din punct de vedere istoric, politic, cultural, socialeconomic etc.
Societatea, în continuă schimbare, determinată de creşterea exponenţială a informaţiilor şi
uzura lor accelerată, de progresele extraordinare ale ştiinţei, tehnicii, de dinamismul vieţii
sociale, de democratizarea învăţării, de creşterea nivelului de aspiraţie spre cultură şi educaţie,de folosirea cât mai utilă şi mai plăcută a timpului liber, generează, totodată, solicitări noi fațăde educație, iar omul, la rândul său, trebuie să se afle continuu în calitate de receptor al acțiunii
educative.
10

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVAEducația extrașcolară fiind o dimensiune a societății, este influențată în mare parte deprocesele ce au loc în această societate: politicie, economice, demografice, valorice și de cele
educaționale, care devin și factori determinanți ai dezvoltării acestui sector. Totodată, seconstată și influența inversă a educației extrașcolare asupra dezvoltării societății.
Educaţia pe tot parcursul vieţii a devenit în aceste condiţii o cerinţă fundamentală a societăţii.
A învăţa să înveţi şi a dori să te perfecţionezi continuu sunt cerinţe ale educaţiei pe tot parcursulvieţii; răspunzând acestora, omul învaţă să fie receptiv la schimbări, capabil să le anticipeze şisă se adapteze la ele, oferindu-se în calitate de participant al procesului de evoluţie socială
datorită autonomiei sale intelectuale şi morale.
Evoluţia educaţiei și învățământului extraşcolar în Republica Moldova circumscrie primele
formaţiuni apărute iniţial, în perioada anilor 1950, ca bază pentru activitatea instructivă aorganizaţiilor de copii şi tineret şi transformate, prin anii 1970, în instituţii extraşcolare cu funcţii
instructiv-educative, metodice şi organizatorice. Unităţile în cauză s-au afirmat ulterior ca parteintegrantă a sistemului actual de învăţământ.
În ultimele decenii, educația și învățământul extrașcolar se realizează în instituțiile extrașcolare
publice și private (centre de creație, cluburi de creație tehnico-științifice, centre ale tinerilorturiști, centre ale tinerilor naturaliști, școli sportive, școli de muzică, arte și arte plastice). Una
dintre principalele priorități de politică pe termen mediu este diversificarea și intensificarea
educației și învățământului extraşcolar, în contextul elaborării și implementării programuluinațional pentru educația extraşcolară orientată spre realizarea funcției de dezvoltare a vocației,creativității și a spiritului antreprenorial al tinerelor generaţii.
Prin natura şi specificul său, educaţia și învățământul extraşcolar atestă însuşiri proprii,
printre care: varietatea formelor şi conţinuturilor; diferenţierea activităţilor; formele deorganizare etc.
Este vorba de satisfacerea educaţiei în condiţii mai bune şi mai variate, prin aceleaşi
influenţe formative, însă din perspective inter-, pluri- şi transdisciplinare.
→ Cadrul normativ al educației și învățământului extrașcolarÎn Republica Moldova, cadrul normativ prioritar al educaţiei și învățământului extraşcolar
este reprezentat prin: Constituţia Republicii Moldova (1994); Codul educaţiei al Republicii Moldova(2014); Regulamentul-tip al instituţiei extraşcolare (2011); Regulamentul Școlilor de Muzică, Arte și
Arte plastice; Regulamentul de organizare și funcționare a Școlilor sportive.
→ Educația și învățământul extraşcolar din Republica Moldova în cifre (2018-2020)
Tabelul 1.1. Instituţii de învățământ extraşcolar

Nr.
crt.









Denumirea instituției
Centre/ palate/ case de creație
Centre de creație tehnică
Centre ale tinerilor turiști
Centre ale tinerilor naturaliști
Ştiinţe
TotalŞcoli de ArteŞcoli de Arte plasticenr. total deinstituţii
49
8
3
2
1
63
56
17

nr. de copii/ elevi
beneficiari
32391
5392
1368
1585
635
41371
9492
2352

nr. de cadre
didactice
–
–
–
–
–
–
844
131

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

11Şcoli de Muzică
Total
Instituții

publice cu profil sportiv(Școli sportive, Școli sportive
specializate, Școli sportive demăiestrie superioară)TOTAL:

38
111
92

4817
16661
34466

611
1586
1080

266

92498

2666

Tabelul 1.2. Activitatea cercurilor extraşcolare la nivelul instituţiilor de învăţământ general în
perioada anilor 2018-2019

Total eleviNumărul total deNumărul total de%în raion
cercuri în şcolaă
elevi în ele
6754 309231 317491 329712 7027 7360 7504 136496 136965 137119 44,18 44,14 41,58
Tabelul 1.3. Activitatea cercurilor/ secţiilor sportive extraşcolare la nivelul instituţiilorde învăţământ general

Nr.
crt.
1.

Nr. de instituţii deînvăţământ general(şcoli primare/gimanzii/ licee)
1290

Nr. de secţii/cercuri sportive

Elevi încadraţi

Profesori deeducaţia fizică

2973

46379

1675

→ Analiza SWOT a situaţiei educației și a învățământului extraşcolar din Republica
Moldova
Puncte forte (S)1. Existenţa unei
infrastructuri extinsede instituţii
specializate deeducaţie extraşcolară
(centre/ palate/cluburi/ şcoli de arteşi sportive etc.);
2. Arie largă deoferte educaţionale
organizate pe
profiluri de activitate(artistic şi estetic;științific şitehnologic; socialpedagogic; tehnic;
intercultural şi
etnocultural; turism

12

Puncte slabe (W)Oportunităţi (O)Sistemul în ansamblu
1. Lipsa cadrului
1. Recunoaşterea
normativ-juridic
statutului educaţiei
naţional, care ar
extraşcolare în
reglementa
calitatea acesteia deorganizarea şicomponentă
funcţionarea optimă esenţială a educaţiei
a sistemului
pe tot parcursul
educaţionalvieţii;extraşcolar;
2. Elaborarea
2. Discrepanţa
Cadrului de referinţă
conceptuală a
şi a Curriculumului
sistemului
educaţiei și
educaţionalînvățământului
extraşcolar în raport
extraşcolar;
cu cerinţele moderne 3. Sporirea graduluişi practicile
de implicare ainternationale;instituţiilor ierarhic
3. Lipsa
superioare în
nomenclatoruluisoluţionarea

Constrângeri (T)
1. Lipsa, la nivel
central şi local, aunor viziuni politiceclare referitoare lascopul şi căile dereformare a educaţieiși învățământului
extraşcolar;
2. Incoerenţa
managementuluinaţional şi a celui
instituţional dinsistemul educaţional
extraşcolar;
3. Absenţa unuicadru normativlegislativ care să
reglementeze şi să
certifice activitatea

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVAși etnografie
regională);3. Reţea coerentă decoordonare aactivităţilor la
nivelul instituţiilorde învăţământ
extraşcolar.

1. Diversitatea
programelor deactivităţi educative
la nivelul
instituţiilor deînvăţământ
extraşcolar;
2. Solicitarea înaltă aofertelor
educaţionale
extraşcolare de către
beneficiari;serviciilor
educaţionale
extraşcolare oferite
gratuit beneficiarilor;
4. Concurenţa
pronunţată dintre
centrele artistice şi deagrement private(care sunt dotate cuspaţii moderne,echipament tehnicetc.) şi cele de stat.

problemelor cu carese confruntă sistemul
educaţional
extraşcolar;
4. Diversificarea
ofertei educaţionale,creşterea calităţii
actului educaţional
din perspectiva
descentralizării şi aconcurenţei pe piaţa
educaţiei;5. Valorificareaconţinutului,abilităţilor şi
competenţelor
dobândite în
sistemul deînvăţământ formal
în contexte practice,bine ancorate în
realitatea cotidiană,inclusiv în contexte
nonformale;
6. Ofertele gratuite
oferite de către
instituţiile
extraşcolare vor
permite accesul
tuturor doritorilor
indiferent decondiția socială
și/sau materială.
Proces educaţional
1. Lipsa standardelor 1. Elaborarea
educaţionale pentru Standardelor deserviciile din acest
evaluare a calității
domeniu;
serviciilor
2. Lipsa cadrului
educaţionale
curricular al
extraşcolare;învățământului și
2. Sporirea
educaţiei
solicitărilor şi aextraşcolare în
motivaţiei
Republica Moldova;
beneficiarilor pentru
3. Lipsa de formare
ofertele educaţionale
în iniţierea,
extraşcolare;

educativă
extraşcolară;4. Lipsa deexperienţă în
elaborarea şi
implementarea unuicadru normativjuridic demonitorizare asistemului
educational
extraşcolar;
5. Atitudinea şidemersurile purformale saumenţinute la nivelul
tradiţional în
organizarea
activităţilor
educative
extraşcolare;
6. Promovarea unei
mentalităţi
dispreţuitoare față deactivitatea educativă
extraşcolară.

1. Nivelul scăzut decultură și educație însocietate;
2. Schimbarea
situației demograficela nivel național:
1. diminuarea
natalității;2. emigrarea masivă
a populației etc.;
3. Disponibilitatea
rezervată a organelorCADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

13

3. Deschiderea
oferită de activităţile
extraşcolare, în
conformitate cu
interesele copiilor şi
perspectivele dedezvoltare ale
societăţii;4. Flexibilitateaconţinuturilor
planificate şi
adaptarea acestora înfuncţie de cerinţele şiinteresele educatului;
5. Organizarea şiparticiparea
beneficiarilor într-un
cadru larg demanifestări culturalartistice (festivaluri,
concursuri, expoziţii,campionate,concerte,demonstraţii etc.);
6. Vizibilitatea
actului educaţionalîn comunitate şi
societate prin
mediatizarea
activităţilor
extraşcolare(spectacole,
recitaluri, concursuri,competiţii, emisiuni
la care participă
copiii);
7. Experienţe
pozitive în ceea cepriveşte dezvoltarea
personală şi
integrarea socială acopiilor;
8. Transferul de
metode didacticecentrate pe elev
utilizate în cadrul
14

proiectarea,
implementarea
programelor/curricula educative
extraşcolare;
4. Diminuarea
impactului pozitiv
pe care activitatea
educativă
extraşcolară o areasupra dezvoltării
personalităţii
elevului;
5. Dotarea logistică
insuficientă ainstituţiilor
extraşcolare;
6. Perpetuarea
mentalităţii eronate
potrivit căreia
elevul trebuie să sededice integral
studiului specificeducaţiei formale.

3. Diversificarea
serviciilor
educaţionale
extraşcolare oferiteva contribui lacreşterea numărului
beneficiarilor.

abilitate privind
facilitarea accesului
tuturor doritorilor laoferte educaţionale
pe parcursul întregiivieţi (fără limite devârstă).

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

activităţilor
educative şcolare şi
extraşcolare în
vederea ridicării
calităţii şi eficienţei
actului educaţional.
Resurse umane (beneficiari)
1. Existenţa unui
1. Oferta
1. Oferirea
climat educaţional
educațională
posibilităților deeficient între copii/
extraşcolară actuală
dezvoltare personală
tineri, cadrenu poate acoperi
și orientare
didactice, părinți,toate solicitările dinprofesională acadrele de conducere partea copiilor/
beneficiarilor dupăetc.;
elevilor şi afinalizarea studiilor
2. Accesulpărinţilor (spaţii
în instituția
beneficiarilor (cureduse, lipsa
extrașcolară;vârste între 5 și 21 de materialelor
2. Identificareaani) la activități
didactico-metodice,copiilor talentați și
educaţionale
specialiști calificați
susţinerea/
extraşcolare.
pentru unele
promovarea acestora
profiluri de activitate în autorealizareaetc.);
personală;2. Interesul sporit al
3. Sporirea
copiilor pentru
interesului elevilor
utilizarea excesivă ade a participa latehnicilor digitale
procesul de luare a(jocuri, rețelele dedeciziilor în şcoală şi
socializare etc.);de a se implica în cât
3. Lipsa de susținere mai multe activităţi
a copiilor din partea
extraşcolare;
unor părinți pentru
4. Implementarea
valorificarea utilă și
bazei de date aplăcută a timpului
beneficiarilor în
liber.
scopul monitorizării
judicioase aserviciilor
educaţionale
extraşcolare oferite
gratis.
Resurse umane (cadre didactice)
1. Existenţa
1. Carenţe ale
1. Instituirea
specialiştilor cu omanagementului
Centrelor Metodice
bogată experienţă în instituţiilor derepublicane/domeniul profesional învăţământ
municipale pentru
şi psihopedagogic;
extraşcolar;
cadrele didactice din

1. Lipsa certificării
beneficiarilor duce laslaba motivare aacestora pentru
participarea înofertele educaţionale
extrașcolare;
2. Criza de timp apărinților duce laimplicarea scăzută înviața copiilor;
3. Supraîncărcarea
elevilor pe parcursul
anului de învăţământ
duce la oboseală șilipsă de randament
pentru o educaţie
extraşcolară
eficientă.

1. Statutul social
relativ redus alspecialiştilor în
domeniul
educational
extraşcolar;

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

15

2. Motivația ridicată
pentru performanță
și dezvoltare
profesională
(participarea lacursuri de formare
continuă, conferințe,seminare, activități
de master-class,worksop-uri etc.);
3. Susținerea cadrelorde conducere/didactice care aspiră
la grad managerial/
didactic;
4. Cadre manageriale
și didactice solicitate
în componența
Consiliului
Consultativ al
DGETS, în Comisia
municipală deatestare, în comisii
pentru jurizarea
concursurilor etc.

1. Existenţa
condițiilor optime
pentru desfășurarea
procesului
16

2. Necorespunderea
domeniul educaţiei
dimensiunilor
extraşcolare;
existente de
2. Existența unei
management aloferte de formare a
educaţiei șicadrelor didactice înînvățământuluițară și peste hotarele
extraşcolar cu
ei;tendinţele moderne
3. Implicarea
de conducere;
personală a cadrelor
3. Absenţa
didactice în propria
colaborării cadrelordezvoltare
didactice la nivel deprofesională prininstituţii departiciparea laînvăţământ
cursuri de formare
extraşcolar local/
continuă, deraional;recalificare,
4. Lipsa unor
conferințe, seminare
mecanisme durabileetc.;
de formare continuă 4. Angajarea tinerilora specialiştilor din
specialiști;domeniul
5. Tarifarea
educaţional
angajaţilor din
extraşcolar;
domeniul educaţiei și
5. Indiferenţa unorînvățământului
cadre didactice faţăextraşcolar înde propria pregătire
concordanță cu
profesională și
tarifarea angajaţilor
psihopedagogică;din învățământul
6. Insuficienta
general.
pregătire a cadrelor
didactice înutilizarea
tehnologiilor
informaționale;
7. Refluxul excesiv
de cadre didacticedin sistem;
3. Existența unuinumăr mare de cadre
didactice de vârstă
pensionară.
Resurse materiale şi financiare
1. Lipsa surselor
1. Aprobarea
financiare pentru
Nomenclatorului
dotarea instituţiilor
serviciilor gratuite și
extraşcolare cu
contra plată în

2. Rezistenţa laschimbare a unuinumăr semnificativ
de conducători ai
instituţiilor
educaţionale
extraşcolare;
3. Salarii neatractive
și lipsa de motivație
din partea cadrelor
didactice, a tinerilor
specialiști pentru a
activa în instituția
extrașcolară;4. Lipsa unor
posibilități destimulare a cadrelor
didactice în funcție
de performanțele
obținute;
5. Reducerea statelorde personal în cadrul
instituțiilor
extrașcolare.

1. Insuficiența
fondurilor bugetare
pentru îmbunătățirea
bazei tehnico-CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

educațional conform
Regulamentului
sanitar;
2. Respectarea
normelor igienicosanitare;
3. Dispunerea decătre instituție desurse financiare
extrabugetare.

materiale necesare
procesului
educaţional
extraşcolar (tehnică
digitală, audeovideo, rechizitoriuetc.);
2. Lipsa resurselor
financiare bugetarealocate premierii
beneficiarilor pentru
performanțe înalte;
3. Contribuția slabă
din partea părinților
pentru suportarea
cheltuielilor legate
de rechizitoriu
pentru copii,
costumaţie,deplasări, taxe departicipare în
activităţi culturalartistice/ competiţii
sportive naţionale/internaţionale etc.;
4. Lipsa veniturilor
extrabugetare, asponsorizărilor dinpartea agenţilor
economici etc.;
5. Fonduri
insuficiente pentrudesfăşurarea
activităţilor
educative
extraşcolare şiîmbunătăţirea bazei
materiale.

domeniul educaţiei șiînvățământului
extraşcolar;
2. Elaborarea şiaprobarea
mecanismului degestionare aresurselor proprii decătre instituţiile
extraşcolare obţinutedin prestarea
serviciilor contraplată;
3. Atragerea deveniturisuplimentare ca
rezultat al prestării
serviciilor contraplată;
4. Îmbunătățirea
bazei tehnicomateriale, prinprocurarea
echipamentului
tehnic, mobilierului
etc. din sursele
bugetare și
extrabugetare;
5. Amenajarea șimodernizareaspaţiilor
educaţionale
extraşcolare;
6. Identificarea unor
resurse financiaredin sponsorizări în
scopul deplasării
beneficiarilor laconcursuri,
festivaluri,competiţii, expoziţii/târguri etc. în ţară şi
peste hotarele ei.

materiale ainstituției;2. Interesul scăzut şimotivaţia slabă aagenților economici
în acordarea desponsorizări saudonații orientatecătre sectorul
educaţional
extraşcolar.

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

17

Parteneriat educaţional
1. Existenţa
1. Incapacitatea
 Amplificarea
parteneriatuluişcolilor de a deveni
dimensiunii
educaţional cu
ofertanţi de proiecte europene prinfamilia, comunitatea, pentru partenerii
accesarea noii
organizaţiile
educaţionali;
generaţii deguvernamentale şi
2. Implicarea slabă
programe şi
nonguvernamentale a instituţiilor
proiecte deîn vederea
educaţionale
cooperare
responsabilizării
extraşcolare îninternaţională;acestora în susţinerea participarea la Valorificareaşi îmbunătăţirea
proiecte naţionale/parteneriatelor
actului educaţional
internaţionale.
educaţionale în
extraşcolar;
zona formării
2. Impactul pozitiv alprofesionalizate peproceselor dediferite tipuri deimplementare a unor
educaţie
proiecte naţionale/
extraşcolară;internaționale.
 Promovarea şivalorificarea
voluntariatului prindezvoltareaconştientizării
utilităţii sociale atinerilor;
 Promovarea
dialoguluiintercultural învederea creşterii
calităţii vieţii
comunităţii; Iniţierea tinerilor
în managementul
de proiect, în
activităţi
antreprenoriale şi în
procesul decizionalîn vederea
finalizării
demersurilor lor; Deschiderea
activităţii educative
extraşcolare spre
implicare şi
responsabilizare înviaţa comunităţii.
18

1. Lipsa dereceptivitate a unor
potenţiali parteneri
educaţionali;
2. Sponsorizări
insuficiente;
3. Colaborare
insuficientă cu
organele financiare
ierarhic superioare.

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

Efectuând o scurtă analiză, menționăm: Educaţia și învățământul extraşcolar din Republica Moldova este o dimensiune a educaţiei
reglementată insuficient atât la nivel de macro-, cât şi de micro- sistem.
 Referinţe tangenţiale asupra sistemului de învăţământ extraşcolar regăsim în aşa actenormative ca: Constituţia Republicii Moldova (1994) şi Codul educaţiei al Republicii
Moldova (2014).
 Regulamentul-tip al instituţiei extraşcolare (2011) reprezintă unicul document reglator princare se încearcă o abordare exhaustivă, dar totodată generalizantă, a sistemului educațional
extraşcolar.
 Nu există un Cadru de referinţă al educației și învățământului extrașcolar, în general, și al
Curriculumului pentru acest domeniu, în special.

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

19

2. CONCEPTUALIZAREA EDUCAȚIEI ȘI ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR
DIN REPUBLICA MOLDOVA
2.1. Definirea și noțiuni de bază ale educației și învățământului extrașcolar
Educația și învățământul extrașcolar fac parte din sistemul de învățământ la nivel de politici
și de structură și reprezintă o reflecție specifică a paradigmelor postmoderne ale educației.
Prima paradigmă ține de umanizarea și umanitorizarea educației și învățământului, care arela bază abordarea psihocentristă/ pedocentristă (elevul este centrul/ subiectul actului
educațional).
A doua paradigmă se axează pe integrarea abordărilor sociocentristă și psihocentristă, pe
corelarea factorilor psihologic, individual și social.
Educația și învățământul definite în spiritul paradigmei sociocentrice și psihocentrice
sintetizează toate resursele pedagogice existente privind activitatea de formare-dezvoltare
permanentă a personalității.
De fapt, toate abordările moderne şi postmoderne definesc direct şi/ sau indirect educaţia
ca un fenomen cultural (sociocultural). Înţelegerea „culturii” în calitate de categorie pedagogică
permite identificarea a trei aspecte ale educaţiei: social-normativ – identificarea cu anturajul
sociocultural şi profesional şi, în primul rând, cu normele acestuia; individual-cognitiv –autoformare, autorealizare, autoconducere, autocunoaştere; acţional-valoric – interconexiunea
cu mediul uman, acceptarea/ neacceptarea valorilor, promovarea viziunii şi importanţei proprii.
Primul aspect descoperă importanţa socioculturală a educaţiei și învățământului în calitate
de continuare a societăţii într-o personalitate aparte prin acceptarea normelor, tradiţiilor
respective. În acest sens, cultura devine un mijloc de percepţie a fenomenelor, proceselor,
determinând aprecierea acestora şi modelul comportamental.
Al doilea aspect descoperă importanţa educaţiei și învățământului în constituirea
individuală, ceea ce este imposibil fără a căuta esenţa propriei vieţi. Pierderea sensului vieţii
aduce, deseori, la agresiune nemotivată, suicid etc.
Al treilea aspect descoperă mecanismele educaţiei și învățământului, căile atingerii unităţii
calităţilor individual-personale. Aceste mecanisme nu sunt altceva decât interconexiunile/interinfluenţele părţilor implicate în procesul educaţional. Finalitatea acestui proces devine
activitatea celui ce se educă ca formă de acceptare a convingerilor subiective proprii.
Dimensiunea subiectivă în cadrul educaţional se caracterizează prin: libertatea comportamentului şi a activităţii, care este determinată de sistemul de valori şi
orientări ale individului. Libertatea este în legătură directă cu aşa indicatori ca:conştientizarea, responsabilitatea, voinţa, gândirea pronostică, stabilitatea;
 demnitatea – atitudinea valorică internă faţă de sine şi faţă de ceilalţi, axată pe autoaprecierea
importanţei proprii pentru partenerii de dialog. Demnitatea individuală a omului
reprezintă nucleul social al comportamentului social, atitudinal şi profesional.
Personalitatea îşi realizează libertăţile proprii, stimează şi libertăţile altuia, fără a-l folosi peacesta în obţinerea obiectivelor proprii; prin aceasta şi se manifestă demnitatea omului; capacitatea de a dialoga în comportament, activitate, comunicare; orientarea la comunicarea
cu partenerul/ partenerii în mod egal, fără a pretinde la monopol sau la adevăr în ultima

20

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

instanţă şi acceptarea dreptului altora la diferenţă. Aceasta şi este deosebirea dintre
subiectivitate şi subiectivism; autodeterminarea – este privită ca un proces de înţelegere a eu-lui său(a poziţiei proprii, obiectivelor şi a mijloacelor de autorealizare) în cadrul contextual, decorelare a viziunilor proprii cu cele promovate în societate/ de societate. Esenţa
autodeterminării constă în identificarea şi realizarea viziunilor proprii în situaţii
problematizante, când persoana este pusă în faţa necesităţii de a face o alegere între
alternative de maximă importanţă pentru viaţa ei. Autodeterminarea nu este o stare a omului,
ci un proces continuu în care el se află.
Identificarea acestor patru aspecte caracterizează educaţia în calitate de proces culturologic
de formare a calităţilor umane ale individului/ omului. Această abordare are în vedere:asimilarea valorilor, normelor umane; dezvoltarea/ autodezvoltarea creativă şi
autodeterminarea omului.
În acest context, educaţia poate fi privită în sensul cel mai larg – sociocultural – ca unitate a
influenţelor formative ale instituţiilor sociale care asigură transmiterea din generaţie în
generaţie a experienţelor socioculturale acumulate, a valorilor şi normelor morale.
În sens larg – pedagogic, educaţia este un proces determinat teleologic de formare apersonalităţii în condiţiile unui sistem organizat formal sau nonformal care asigură interconexiunea/ interinfluenţa dintre educatori şi educabili.
În sens îngust – pedagogic, educaţia reprezintă o activitate special organizată în scopulformării unor calităţi, atitudini anume determinate teleologic (a se vedea Fig. 2.1).

Fig.2.1. Educaţia ca concept [19, p.38]

Aşadar, educaţia ca proces reprezintă un sistem de acţiuni de transformare în sens pozitiv
a fiinţei umane, în raport cu finalităţile preconizate.
I.Cerghit defineşte educaţia, în genere, și cea nonformală, în speță, şi din alte perspective:1) educaţia ca acţiune de conducere (dirijarea evoluţiei individului spre stadiul de persoană
formată autonomă şi responsabilă);CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

212) educaţia ca acţiune socială (activitatea planificată ce se desfăşoară pe baza unui proiect social,care comportă un model de personalitate);3) educaţia ca interrelaţie umană (efort comun şi conştient între cei doi actori – educatorul şi
educatul);4) educaţia ca ansamblu de influenţe (acţiuni deliberate sau în afara unei voinţe deliberate,
explicite sau implicite, sistematice sau neorganizate care contribuie, într-un fel sau altul, la
formarea omului ca om [7, p.13-16].
S.Cristea defineşte educaţia din perspectivă axiomatică: „Educaţia este o activitate
psihosocială, bazată pe valorificarea cerinţelor psihologice, interne, în funcţie de cerinţele
sociale, externe” [9, p.146].
Cu alte cuvinte, educaţia formală/ nonformală este concepută predominant ca proces
psihopedagogic de formare a personalităţii prin valorificarea resurselor sale interne şi ca produssocial determinat de condiţiile culturale, economice, politice, naţionale etc.
În acest context, dacă educația formală este ghidată strict de cadrul juridico-normativ și serealizează în cadrul instituțional în baza unui curriculum oficial în timp și spațiu, atunci educaţia
nonformală (extrașcolară) desemnează o realitate neformalizată, însă cu efecte formative.
Activităţile educative angajate în acest sens se caracterizează printr-o mare diversitate,flexibilitate, fiind determinate de interesele şi opţiunile individuale ale elevilor.
Conceptul-cheie al educaţiei extrașcolare (nonformale) constă în realizarea funcţiei de extindere
și de complementaritate în raport cu educaţia formală. Această funcţie se realizează prin douădirecţii: activităţi organizate în afara clasei: cercuri, concursuri, olimpiade, întreceri, manifestări
culturale şi artistice etc.; activităţi organizate în afara şcolii de învățământ general: excursii,
vizite, tabere, expoziţii, centre de creaţie; inctituții de învățământ extrașcolar (nonformal) de
profil artistic, sportiv etc.
Caracteristicile de bază ale educaţiei nonformale: flexibilitate şi mai mare deschidere în
raport cu educaţia formală; proiectarea pedagogică neformalizată, deschisă spreinterdisciplinaritate şi educaţie permanentă, spre inovaţie şi experiment; evaluarea facultativă,neformalizată cu accente pe stimulare; costurile mai mici faţă de cele ale educaţiei formale.
Ultimele prevederi nu țin de Școlile de Muzică, Arte și Arte plastice și Școlile sportive.
Prin aceste caracteristici, educaţia nonformală se plasează în afara sistemului de învăţământ
formal, însă în strânsă corelaţie cu acesta, fiind menită să ofere serviciile sale copiilor şi tinerilorşi să atingă obiectivele educaţionale preconizate/ identificabile.
Educaţia nonformală se încadrează în conceptul educaţiei pe parcursul întregii vieţi şi este
privită ca o strategie de creare/ constituire a societăţii bazate pe cunoaştere.
Așadar: Educaţia formală oferă: ca demers iniţial, introducerea individului în tainele muncii
intelectuale organizate; posibilitatea de a formaliza cunoştinţele plecând de la achiziţii
istorice şi practici reieşite din acţiune; recunoaşterea achiziţiilor individuale; formalizarea
şi concretizarea achiziţiilor în alte modalităţi educative pe plan social.
 Educaţia nonformală: răspunde adecvat la necesităţile concrete de acţiune; oferă un prim
moment de abstractizare prin extragerea de cunoştinţe din practică; facilitează obţinereacunoştinţelor, formatorii plecând de la nevoile resimţite de educaţi; delitizează funcţia depredare.

22

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

 Educaţia informală furnizează: o sensibilizare la contactul cu mediul ambiant; momentul
declanşării unui interes de cunoaştere pentru subiect; posibilitatea trecerii de la un interescircumstanţial la o integrare mai cuprinzătoare; posibilitatea unei explorări personale, fărăobligaţii sau prescripţii ferme; o marjă de libertate de acţiune pentru elaborarea unui proiect
personal; posibilitatea de a gestiona propriul proces de formare.
În acelaşi timp, pot fi invocate mai multe raţiuni pentru o integrare a celor trei modalităţi:capacitatea de a răspunde la situaţii şi nevoi complexe; conştientizarea unor situaţii specifice,cu totul noi; o mai bună conştientizare a unor nevoi individuale şi colective; o mai maresensibilitate la situaţii de blocaj care cer noi abordări şi rezolvări; ameliorarea formării
formatorilor; facilitarea autonomizării „formaţilor”; conjugarea eforturilor din mai multesubsisteme sociale care au în vedere educaţia.
Dar pot fi reţinute, simultan, şi unele raţiuni contrare acestei integrări posibile dintre
educaţia formală, nonformală şi informală, atunci când: se pune în aplicare un sistem mai
selectiv al indivizilor; această conjugare funcţională apelează la un sistem centralizat care poaterăpi din marja de libertate a acţiunii în interiorul fiecărei modalităţi; este urmărită menţinerea
unei disjuncţii între inteligenţa abstractă şi inteligenţa concretă (scop care, cel puţin teoretic,
poate fi admis).
Tabelul 2.1. Cadrul comparativ al formelor generale ale educației

Nr.
Educația formală
crt.
1. În instituții de învățământ
oficiale/ publice și private.
2.
3.
4.
5.
6.
7.

8.

9.

10.

Obligatorie.
Finalitățile și standardele
sunt unice pentru toți.
Aceeași paradigmă
educațională.
Relații de subordonare.
Adaptarea la valori sociale,
umane, crearea de valori.
Curriculumul formal.

Limitată în timp (grădiniță,clasele primare, gimnaziu,
liceu etc.).
Calitatea educației seapreciază de către sistem(profesori, evaluatori).
Orientarea la rezultat (cadominantă).

Educația nonformală

Educația informală

În instituțiile de educație șiînvățământ extrașcolar
publice și private.
Benevolă.
Finalitățile au/ poartă un
caracter deschis și divers.
Diversitatea abordărilor.

–Relații deschise.
Orientare spre dezvoltare
și creare a valorilor.
Curriculumul nonformalcare asigură posibilități dealegere.
Poate fi realizată peparcursul vieții.

Nedefinite.
Orientare la valori sociale,la valori politice și de grup.
Curriculumul ascuns.

Calitatea educației seapreciază de cadrele
didactice, formabili șipărinți (în mod neformal).
Orientarea la proces (cadominantă) și la rezultat înȘcolile Muzicale, de Arte și

Nu se apreciază.

Inconștientă.
Lipsesc.
Nu există.

Pe parcursul vieții.

Nu poate fi stabilită.

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

23

11.

Axare pe cel ce învață.

12.

Numărul mare deformabili nemotivați
pentru învățare.
Se finalizează cu
inmânarea diplomelor de
finalizare a studiilor
formale.
Se axează dominant pe
activitatea cognitivă (înmai multe domenii).

13.

14.

15.

16.

17.

Poate provoaca stres,
anxietate, în primul rând,în procesul evaluărilor/
examenelor.
Tendința spre libertate,
autorealizare.

Costisitoare.

Arte plastice; Școli
sportive).
Axare pe cel ce învață în
context nonformal.
Majoritatea formabililor
sunt motivați în virtutea
alegerii binevole.
Se finalizează fără/ sau cuînmânarea diplomelor/certificatelor de finalizare astudiilor nonformale.
Se axează dominant pe
activitatea cognitivă,afectivă, psihomotrică și
practică într-un domeniu.
Diminuează stresul,
anxietatea.

Domină: libertatea +autoactualizarea +transformarea socială.
Mai puțin costisitoare.
Excepție fac Școlile deMuzică, Arte și Arte platiceși Școlile sportive.

Nu se valorifică.
Nu se fixează.

Nu există finalitate.

Nu poate fi fixată
activitatea dominantă.

Poate provoaca stres/
anxietate.

Libertatea cu un nivel
redus de autoactualizare șitransformare socială
pozitivă.
Nu poate fi apreciată laetapa actuală.

Cert este că toate cele trei educaţii „paralele”, chiar dacă au propriul câmp de acţiune şifuncţionalităţi diferite, îngăduie extensiuni şi interpătrunderi benefice, această articulare
conducând la consolidarea lor reciprocă şi la eficientizarea demersului educativ. Cele trei forme
se sprijină şi se condiţionează reciproc. Trebuie recunoscut totuşi că, sub aspectul succesivităţii
în timp şi al consecinţelor, educaţia formală ocupă un loc privilegiat, prin necesitatea
anteriorităţii ei pentru individ şi prin puterea ei integrativă şi de sinteză. De amploarea şi profunzimea educaţiei formale depinde calitatea coordonării şi integrării influenţelor nonformale
şi informale. Că la un moment dat ponderea educaţiei se poate deplasa în favoarea
nonformalului sau a informalului este adevărat. Depinde când, cu ce se pleacă mai departe şi cereuşeşte individul să (mai) facă în continuare [28, p.47-48].
Așadar, problematica educației nonformale (extrașcolare) este una complexă, iar încercarea
de a o defini a generat mai multe abordări și concepte.
Pe plan internaţional, inclusiv în Republica Moldova, cu referire la educaţie în afara clasei
și a instituţiilor oficiale se aplică mai mulţi termeni: „educaţie nonformală”, „educaţie extraşcolară”,„învăţământ extraşcolar”, „educaţie extracurriculară”, „educaţie complementară”, „educaţie pentru
timpul liber”, „educaţie în afara clasei” etc.

24

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVAÎn virtutea faptului că există mai multe puncte de vedere asupra conceptelor”educație nonformală”, ”educație extrașcolară”, ”învățământ extrașcolar”, dar și în vederea
aigurării unei percepții coerente și relevante a ”Cadrului de referință al educației șiînvățământului extrașcolar din Republica Moldova” este nevoie de a explica și delimita
aceste noțiuni:
 Educația nonformală – formă generală a educației și parte integrantă a Educației
în sens larg social (a se vedea subcapitolul 2.1).
 Educația extrașcolară – formă specifică a educației elevilor, dar și proces
organizat și gestionat, în vederea formării și dezvoltării personalității elevilor,
realizat în instituțiile de învțământ de educație și învățământ extrașcolar, fiind
parte integrantă a educației nonformale (parte a unui tot întreg).
 Învățământ extrașcolar – sistem, proces și finalitate a educației, instruirii șidezvoltării personalității elevilor și parte integrantă a educației extrașcolare în
sens larg pedagogic.
 Educația extrașcolară (în sens îngust pedagogic) – o activitate de formare a unor
calități, atitudini, trăsături concrete ale personalității elevului și parte integrantă aînvățământului extrașcolar.
În cazul când este nevoie de a delimita sau concretiza noțiunile ”educație
extrașcolară” în sens larg pedagogic, ”învățământul extrașcolar” se aplică îmbinarea”educația și învățământul extrașcolar”.
Totodată, este de menţionat că Consiliul Europei şi Uniunea Europeană recomandă
termenul „educaţie nonformală” ca unul dominant. În acest sens, structurile europene se axează
în clasificarea formelor de educaţie (formală, nonformală, informală) pe răspunsurile (criterii)
la următoarele întrebări (criterii):
 Procesul educaţional se realizează în cadrul sistemului şcolar de învăţământ?
 Există confirmări oficiale de realizare a studiilor (diplome de studii)?
 Există un scop educaţional bine determinat?

Tabelul 2.1. Definirea educației formale, nonformale și informale

Educația

Educația informală

formală

Educația
nonformală

Intenționată

DA

DA

DA

Structurată

DA

DA

NU

Certificată

DA

NU

NU

În raport cu aceste trei criterii, menţionăm că educaţia formală întruneşte toate trei criterii,
pe când educaţia nonformală întrunește două criterii și cea informală întruneşte doar un criteriu.
La începutul secolului XXI pe plan european s-au confirmat trei tendinţe privind
dezvoltarea educaţiei nonformale:
1. Educaţia nonformală se realizează în afara sistemului formal de învăţământ.
2. Educaţia nonformală se contrapune educaţiei formale.
3. Educaţia nonformală are unele asemănări/ elemente ale educaţiei formale.
CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

25

Ulterior ultima abordare devine tot mai atractivă în mai multe ţări şi, în primul rând, înţările scandinave.
În contextul acestor tendinţe se evidenţiază trei concepte ale educaţiei nonformale:
1. Educaţia nonformală are funcţia de recuperare a „lacunelor” educaţiei formale.
2. Educaţia nonformală are funcţia de complementare a educaţiei formale.
3. Educaţia nonformală dispune de funcţii specifice şi de finalităţi proprii (desigur, care nu
vin în contradicţie cu cele ale educaţiei formale).
Pentru a înţelege mai bine cadrul conceptual al educaţiei nonformale şi pentru a stabiliorientările de dezvoltare a acestui sistem din perspectiva educaţiei pe parcursul întregii vieţi,este nevoie de a identifica principalele caracteristici şi opţiuni metodologice respective.
Aşadar, în viziunea cercetătorilor Constantin Cucoş [10] şi Florica Orţan [11], principalele
caracteristici ale educaţiei nonformale sunt următoarele: educaţia nonformală are un caracter facultativ sau opţional; acţiunile incluse în acest areal se caracterizează printr-o mare flexibilitate, oferind o maibună posibilitate de pliere pe interesele şi abilităţile formabililor; principalele activităţi ce pot fi incluse în educaţia nonformală sunt cele paraşcolare (deperfecţionare, reciclare etc.), respectiv perişcolare (vizite la muzee, excursii, tabere şcolare,
participări la cluburi sau cercuri ştiinţifice, vizionări de spectacole etc.);
 formabilii sunt implicaţi în proiectarea, organizarea şi realizarea acestor activităţi; evaluarea rezultatelor obţinute în urma acestor activităţi nu este riguroasă şi nu se
realizează prin note (cu exepția Școlilor de Muzică, Arte și Arte plastice în cazul Republicii
Moldova);
 educaţia nonformală permite lărgirea orizontului cultural, îmbogăţirea cunoştinţelor dinanumite domenii, dezvoltarea unor aptitudini şi interese speciale; activităţile cuprinse în educaţia nonformală pot fi finanţate prin diverse surse şi modalităţi; educaţia nonformală se poate constitui într-un ajutor pentru cei cu nevoi speciale de a
accede la o şcolarizare normală; activităţile sunt organizate de specialişti/ animatori care beneficiază de o instruire adecvată
acestui scop.
Astfel, de exemplu, pentru M.Marinescu [24, p.29] conceptual ”non-formalis”, care stă labaza termenului utilizat în zilele noastre, se referă la ceva aflat în afara formelor stabilite în modorganizat pentru un anumit mod de activitate. Cu referire la fenomenul educațional, autoarea
face trimitere la acele activități educative care sunt proiectate și desfășurate în afara cadrului
instituțional și care își atribuie, astfel, un caracter opțional sau facultativ. În condițiile în care
asemenea activități nu sunt cuprinse în documentele normative și obligatorii ale instituției deînvățământ, ele sunt mai puțin riguroase și oficiale, acestea putând fi denumite și ”activități
extrașcolare/ extracurriculare”. La fel de adevărat este, însă, și faptul că activtățile specificeeducației extrașcolare (nonformale) mai pot fi organizate de către alte instituții, al căror scop
principal nu este, în mod necesar, educația (de exemplu, biserica, mass-media, asociațiile
nonguvernamentale etc.) [4, p.10].
Din cele expuse se poate observa că analiza caracteristicilor educaţiei nonformale serealizează prin raportarea la cea formală, instituţionalizată. Pe de o parte, educaţia nonformală
este mult mai flexibilă şi mai deschisă în raport cu interesele şi posibilităţile formabilului,
26

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

proiectarea pedagogică a activităţilor extracurriculare este mai puţin formalizată, fiind
orientată, mai degrabă, către interdisciplinaritate şi educaţie permanentă. Evaluarea didactică
este neformalizată, ţinându-se cont de ceea ce anume poate să facă formabilul cu cunoştinţele
dobândite, iar costurile necesare activităţilor extracurriculare sunt mai mici comparativ cu celeale educaţiei formale. Pe de altă parte, în pofida unei asemenea abordări, educaţia nonformală
şi cea formală sunt interdependente, în sensul în care prima oferă un excelent cadru practic deaplicare a cunoştinţelor teoretice dobândite de formabil în contextul activităţilor didacticeformalizate oferite de instituţia de învăţământ. Educaţia nonformală creează, astfel, formabililoro bună oportunitate de a-şi forma competenţele de specialitate şi transversale necesare vieţii
cotidiene prin îmbinarea optimă a cunoştinţelor, atitudinilor şi valorilor dobândite în sala decurs cu situaţiile reale în care acestea trebuie aplicate. Iată doar câteva motive pentru care, deşimai puţin oficială, educaţia nonformală are un impact formativ deosebit asupra formabilului şitrebuie mereu promovată de către toţi agenţii cu responsabilităţi educaţionale [15, p.101].
Exepție fac instituțiile de învățământ aristic (Școli de Muzică, Arte și Arte plastice) privind
costurile educației, proiectarea didactică și evaluarea rezultatelor școlare, care sunt comparabilecu învățământul formal.
Potrivit autorilor citaţi, există patru opţiuni metodologice de realizare a educaţiei șiînvățământului extrașcolar:

1. centrată pe conţinuturi – sănătate, planning familial, formare în diferite domenii (arte, sport,
cultură, tehnologii etc.);
2. centrată pe probleme ale vieţii cotidiene;
3. centrată pe conştientizarea necesității de a cunoaşte şi respecta drepturile fundamentale ale
individului;
4. centrată pe problemele educaţiei umaniste – formarea unei imagini corecte despre propria
persoană, încredere în capacităţile proprii de iniţiativă, inserţie şi decizie etc.
Analiza acestor caracteristici şi opţiuni metodologice asigură demersul nonformal drept omodalitate flexibilă şi creativă de realizare a educaţiei, complementară celei produse în cadrul
oficial al instituţii de învăţământi. Educaţia nonformală vine să o susţină pe cea formală, oferindcelor interesaţi fie posibilitatea de a se perfecţiona într-un domeniu cu care deja suntfamiliarizaţi, fie de a descoperi un domeniu nou, încă neexplorat. Mai mult, prin intermediul
educaţiei nonformale subiectul are o mai mare libertate de decizie asupra domeniului deacţiune, dar şi a strategiilor de lucru, răspunzând astfel mai bine intereselor personale şi
generând motivaţie intrinsecă. Toate aceste elemente fac ca impactul educaţiei nonformale
asupra individului să fie mai puternic decât al celei formale [4, p.30].
Analizând literatura de specialitate, ne putem concentra atenția asupra a cel puţin douăaspecte de maximă importanţă. În primul rând, grupul ţintă al educaţiei și învățământului
extrașcolar este reprezentat de persoane interesate să se perfecţioneze într-un domeniu în care
au avut deja o formare iniţială oferită de o instituţie de profil, dar pe care nu o pot desăvârşi în
cadru formal, persoane interesate să acceseze un nou domeniu ce corespunde preocupărilor lor,
respectiv persoane vulnerabile cărora instituţia de învăţământ nu le mai poate oferi o educaţie
corespunzătoare. În al doilea rând, varietatea activităţilor ce pot fi cuprinse în educaţia
extrașcolară este extrem de diversă, acoperind formarea artistică, sportivă, antreprenorială,procesul de alfabetizare, formarea preprofesională în afara instituţiei de învăţământ, respectiv
a elevilor cu cerințe educaționale speciale, diferite programe de dezvoltare comunitară ori
subsumate noilor educaţii etc.
CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

27

Aşadar, educaţia și învățământul extrașcolar desemnează o realitate educaţională care este
mai puţin fundamentată şi sistematizată, având însă un caracter formativ deosebit. În plus,
activităţile propuse în cadrul educaţiei și învățământului extrașcolar se caracterizează prindiversitate şi flexibilitate, răspunzând, în acelaşi timp, intereselor şi opţiunilor formabililor. Aşa
cum am subliniat, între cele două forme menţionate ale educaţiei (la care se adaugă, evident şi
cea informală) se stabileşte un raport de complementaritate şi interdependenţă realizat prinintermediul activităţilor organizate în afara clasei (cercuri, concursuri, olimpiade, alte
manifestări artistice, culturale, sportive etc.), respectiv al activităţilor organizate în afara
instituţiei de învăţământ general (vizite, excursii, tabere, expoziţii, centre de creaţie etc.). Un loc
aparte, în acest sens, îl ocupă Școlile de Muzică, Arte și Arte plastice; Școlile de Sport. Varietatea
acestor activităţi este, însă, mult mai mare, iar alegerea uneia sau alteia depinde de profesori,instituţia de învăţământ, contextul socioeducaţional etc.
Educaţia și învățământul extrașcolar complementează activitatea instituţiei de învăţământ
general sau educaţia realizată în familie. Aceasta permite aprofundarea cunoştinţelor şi
dezvoltarea competenţelor în zonele de interes ale formabililor, respectiv cultivarea intereselor,tendințelor şi a talentelor acestora pentru anumite domenii. Ea permite utilizarea eficientă şiplăcută a timpului liber al formabililor, dezvoltarea vieţii asociative şi a capacităţilor decooperare în rezolvarea unor sarcini complexe, formarea trăsăturilor pozitive de personalitate
etc. De asemenea, educaţia extrașcolară permite implicarea formabililor în activităţi opţionale
într-o mai mare măsură decât ar permite activităţile curriculare [15].
În acest context, este important a stabili şi premisele care influenţează opinia formabililor
pentru participare în diversele activităţi ale educaţiei extrașcolare, oferite de instituţiile deînvăţământ formal și de instituţiile de educație și învățământ extrașcolar.
Plecând de la conceptul educaţiei centrate pe cel ce învaţă, interesul formabililor faţă desubiectul propus poate fi privit ca premisă dominantă. O altă premisă ce motivează alegerea
activităţilor extrașcolare ţine de oferta educaţională a instituţiilor de învăţământ general sau ainstituţiilor de educaţie extrașcolară: sport, cultură, artă etc.
Una dintre cele mai importante premise de alegere a activităţilor extrașcolare ţine deimpactul pe care educaţia extrașcolară îl are asupra dezvoltării personalităţii formabilului.
Se consideră că efectele educaţiei și învățământului extrașcolar sunt benefice pentru
dezvoltarea personalităţii formabilului contribuind la optimizarea rezultatelor învăţării, lacreşterea activismului şi procesului de implicare în diferite activităţi instituţionale şi comunitareetc.
Un factor important de motivare a formabililor pentru participare în activităţi extrașcolareţine de experienţa psihopedagogică a cadrelor didactice, a prestatorilor de servicii educaţionale
extrașcolare.
Rezumând, putem menționa că educaţiei și învățământului extrașcolar îi revine un rol
extrem de important în formarea unei personalităţi armonioase și echilibrate, aceste avândmenirea de a asigura o susţinere cât mai viguroasă educaţiei formale prin acţiunile salecomplementare. Rezonanţa educaţiei și învățământului extrașcolar asupra sferei
psihointelectuale şi psihoafective a formabililor depinde de maniera în care reuşeşte să
corespundă nevoilor şi particularităţilor fiecărei persoane. În acest sens, prin însăşi natura sa,
educaţia și învățământului extrașcolar sunt extrem de flexibile şi adaptabile, iar premisele suntîncurajatoare.

28

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

2.2. Poziționări filosofice, sociale, psihologice și pedagogice ale educației șiînvățământului extrașcolar Poziționări filosofice ale educației extrașcolare
Personalitatea este de neconceput în afara societății. Tinzând spre o armonie socială, ambele
realizează itinerarul dezvoltativ uniplan.
Esența filosofiei educației, inclusiv a celei extrașcolare (nonformale), se axează pe un sistem
de valori generale și naționale, protejate de lege, care constituie reperele de bază orientate spre
dezvoltarea societății.
Filosofia educației reprezintă o totalitate de idei și principii care constituie temelia
dezvoltării sociale.
Teza principală se rezumă la ideea că societatea este o comunitate umană în care:personalitatea constituie temelia societății; societatea este văzută ca o comunitate organizată cefuncționează în conformitate cu legile statului, normele morale, armonia intereselor personaleși sociale; statul, ca instituție suverană a națiunii, organizează și asigură independența,bunăstarea, dezvoltarea și realizarea potențialului creator al cetățenilor săi.
Noua paradigmă educativă, inclusiv cea a educației nonformale, plasează pe prim-planopțiunea pentru ideile umaniste: recunoașterea personalității ca valoare supremă, respectarea caracterului unic și irepetabil
al fiecărui individ;
 egalarea șanselor tuturor cetățenilor la autodeterminare, autoorganizare, autoafirmare,autorealizare; realizarea dreptului cetățenilor la dezvoltarea aptitudinilor și intereselor rezonabile; asigurarea protecției sociale; respectarea drepturilor fundamentale ale omului; armonizarea relațiior interpersonale dintre educatori și educabili: părinți și copii, profesori
și elevi, dintre toți actorii sociali.
Umanizarea permite și implică materializarea unei educații variative a personalității, ținândcont de interesele și particularitățile diferitor categorii de grupuri sociale ale țării. Ea cuprinde,de asemenea, idei în baza cărora se vor forma calități moral-civice și psihologice ale
personalității, viabile în condițiile perioadei de tranziție și de construire a societății bazate pecunoaștere. 1
Teoria învăţării umaniste, A.Maslow (1908-1970), C.B. Rogers (1902-1987)*
Ideea centrală a concepției este educația umanistă. Abordarea acestei teorii subliniază
latura nonintelectuală a învăţării, care pune accentul pe emoţii, sentimente, pasiuni, valorişi caracter: copilul învaţă cel mai bine de la adulţii creativi care transmit semnificaţii, nu
doar informaţii ”seci”, care au o stimă de sine înaltă. (A.Maslow, B.Rogers).
Modelul ierarhic al trebuinţelor umane cuprinde următoarele categorii de trebuinţe:fiziologice, de securitate, de apartenenţă şi iubire, de stimă şi respect, cognitive, estetice, deautoactualizare - de autorealizare şi de valorificare a propriului potenţial [14].

* În continuare vor fi prezentate mai multe teorii sociale, psihologice și pedagogice ale instruirii și educației, careconstituie fundamentele educației extrașcolare.
1

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA29

Un element important al noii filosofii al educației, în genere, este ideea educației
pluriculturale în baza valorilor naționale și general-umane.
Totolitatea ideilor și principiilor menționate alcătuiesc bazele unei reale filosofii, comune
pentru întregul sistem educațional: formal, nonformal, informal [16, p.34-35].

 Poziționări sociale ale educației extrașcolarePoziționările sociale al educației extrașcolare constau în aceea că, prin funcțiile sale, eaurmărește stabilirea unui echilibru dinamic între personalitate și societate, condiție
indispensabilă atât pentru existența și dezvoltarea societății, cât și a fiecărui individ în parte.
Educația, în genere, și educația extrașcolară, în particular, sunt un mijloc de transfer devalori între societate și individ și asigură condiții favorabile pentru asimilarea și promovarea
acestor valori. În această ordine de idei, urmărind integrarea individului în societate, educația
se ocupă de formarea pesonalității, trăsăturile căreia vor permite asimilarea valorilor sociale,
contribuid, în același timp, la depășirea și dezvoltarea lor în corelare cu sensul general aldezvoltării sociale.
Educația extrașcolară este o acțiune socială specifică, un subsistem al societății, avândstructura, logica și particularitățile sale [16, p.35].
În acest sens, formabilul este privit ca subiect al educaţiei, a cărui dezvoltare este mai
eficientă când apare armonia dintre procesul de socializare şi individualizare. De fapt, abordarea
psihocentristă şi sociocentristă constituie o dimensiune importantă în constituirea educației
postmoderne. Această armonie dintre abordarea sociocentrică şi psihocentrică poate fi atinsă
atunci când „poziţia” externă a educației devine cea internă a educabilului. Educaţia nu trebuie
limitată/ înţeleasă doar ca un proces de socializare, deoarece în acest proces (în realizarea ideilorsociale) participă persoane diferite cu particularităţi individuale şi logică proprie de viaţă. La fel,
educaţia nu este doar un proces individualizat, deoarece în acest caz nu dispar condiţiile socialeşi culturale de realizare a acestui proces. Este cunoscut faptul că persoana, în procesul
socializării, îşi formează calităţi tipice pentru purtătorii unei anumite culturi, însă nu se
limitează la acestea. Tipicul devine un mijloc şi o modalitate de manifestare a trăsăturilor
individuale şi, în primul rând, în situaţii noi/ necunoscute. Numai în cazul determinării sociale
persoana îşi caută locul său în cadrul cooperării sociale, al tipului de activitate şi îşi construieşte
proiecte de cooperare mai eficiente, axate pe criterii culturale şi sociale de calitate. Aşadar, în
contextul postmodernităţii, teoriile despre educaţie, instruire, socializare rămân în vizorul
cercetătorilor, psihologilor şi pedagogilor, având ca problemă prioritară abordarea
paradigmatică psihocentristă şi sociocentristă a acestor fenomene.
În postmodernitate este important semnul comprehensiunii, fiind semnul unei personalităţi
în integralitatea funcţiilor psihice şi organice, al unei personalităţi care utilizează orice element
furnizat de interioritatea sa. Comprehensiunea demonstrează o personalitate care simte situaţia
existenţială a propriului interior şi a lumii exterioare.
Aşadar, educaţia extrașcolară postmodernă, prin varianta sa umanistă, încearcă să
demonstreze că se poate realiza o educaţie consonantă cu abordarea existenţială a personalităţii,pornindu-se de la ideea că accentuarea subiectivităţii permite fiecăruia să-şi ia în sarcină
personalitatea în unicitatea ei, să se accepte ca sine, conştient că va găsi aici un punct de vedere
original asupra lumii. Coordonatele fundamentale sunt centrarea pe persoană, pe creşterea şi
evoluţia ei. Însă, centrarea pe fiinţa umană nu se face în detrimentul raţionalităţii. Deschiderea
persoanei către ceea ce se petrece în ea înseamnă, implicit, şi o analiză a dimensiunii raţionale,
dar nu în detrimentul intuiţiei şi afectivităţii. Integralitatea persoanei, totalitatea, subiectul care30

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVAse construieşte pe sine sunt coordonate ale educației extrașcolare (nonformale) postmoderne. Înfelul acesta, educația extrașcolară postmodernă are un pronunţat caracter antropocentrist.
Manifestarea autentică a profesorului/ educabilului este şansa evoluţiei: „Dacă o fiinţă umană
se acceptă pe ea însăşi, este în acord cu ea însăşi asupra valorilor vehiculate într-o situaţie
educaţională, ea nu va fi defensivă” [6, p.106].

Teoria dezvoltării psihosociale, E.Erikson (1902-1994 - 1902-1994)
Erik Erikson a propus o teorie a dezvoltării pe etape, care se referă la dezvoltareaumană pe parcursul întregii vieți. Astfel, stadiile de dezvoltare a personalității includ
opt etape psihosociale, care implică, în primul rând, modificarea „Eu-lui”. Savantul
opina că fiecare etapă de dezvoltare se concentrează pe depășirea unui conflict. Succesul
sau eșecul în gestionarea conflictelor la fiecare etapă poate afecta funcționarea deansamblu. La etapa adolescenței, de exemplu, eșecul în dezvoltarea propriei identități
creează confuzii în viața individului.
În dependenţă de implicaţiile educaţionale, aceste stadii pot genera un produs
psihologic pozitiv sau negativ (încrederea-neîncrederea, autonomia-emanciparea, vinovăţiaresponsabilitatea, inferioritatea-inițiativa, conştientizarea identităţii Eu-lui – confuzia rolurilor)care marchează dezvoltarea ulterioară a personalităţii [14].

Teoriile privind dezvoltarea comportamentală și teoria învățării sociale, J.B.
Watson (1879-1958), I.Pavlov (1849-1936), B.F. Skinner (1904-1982), A.Bandura (a.n.
1925)
Teoriile privind dezvoltarea comportamentală a copiilor/ elevilor se concentrează
asupra faptului cum mediul înconjurător influențează dezvoltarea copilului/ elevuluiși cum experiențele ne determină ca indivizi. Aceste teorii vizează doarcomportamentele observabile, dezvoltarea fiind considerată o reacție de recompense,
pedepse și stimuli. Teoriile promovează învățarea prin consolidare și adaptareaînvățării la ritmul personal al copilului/ elevului.
Potrivit teoriei învățării sociale, copiii/ elevii învață noi comportamente prinobservarea altor persoane. Spre deosebire de teoriile comportamentale, Bandura
considera că motivația externă nu este singurul mod prin care oamenii învață lucrurinoi. Motivația intrinsecă, determinată de sentimentele de mândrie, satisfacție șirealizare influențează, de asemenea, calitatea învățării. Prin observarea acțiunilor
altora, inclusiv ale părinților și semenilor, copiii/ elevii dezvoltă noi abilități și
dobândesc noi informații [14].

O altă dimensiune a educației extrașcolare postmoderne este legată de conceptul constituirii
unei societăţi a cunoaşterii. Sistemul de educație extrașcolară (nonformală), în acest sens, este
cel mai important şi mai activ participant prin angajarea puternică în transmiterea fundamenteloradevărului, ale frumosului şi binelui în dezvoltarea la elevi a necesităţilor de a explora în
profunzime ceea ce este valoric. Cunoaşterea este privită ca o funcţie vitală, primordială şi
CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

31

decisivă în formarea personalităţii, în schimbarea fiinţei umane.
O conştientizare a stării de fapt a cunoaşterii, a principalelor caracteristici şi evoluţii ale
acesteia în condiţiile societăţii contemporane moderne este de primă însemnătate pentru aînţelege influenţele imediate şi de perspectivă ale acestui fenomen asupra evoluţiei umane în
aspectele ei calitative – de instruire şi educaţie [15, p.82-84].

 Poziționări psihologice ale educației extrașcolare
Formarea unei personalități conforme finalităților educaționale presupune angajareaconștientă a teoriilor dezvoltării personalității (esența personalității; tendințele ei de dezvoltare;analiza factorială a comportamentelor și calităților personalității); esența psihologică a educației
(evidențierea obiectivelor, strategiilor, finalităților, factorilor social-psihologici de adaptare lacondiții schimbătoare); cunoștințe despre paricularitățile de vârstă și individuale ale
personalității; raportul persoanlitate-societate (exigențele socialului în continuă dinamică
constituie mecanismul dezvoltării și adaptării personalității, tendința către idealul educațional)[16, p.36].
Așadar, educația extrașcolară are la bază următoarele teorii psihologice:

Behaviorismul
Fondator al acestui curent este considerat E.Thorndike, care a avansat ideea
despre învăţarea comportamentelor ca relaţii directe între intrările stimulilor şiieşirile răspunsurilor observabile (această abordare se exprimă prin formula:„stimul-răspuns”). Teoria lui E.Thorndike cu privire la învăţare este numită conexionism – procesul de învăţare se bazează pe formarea de conexiuni în creier. Această
abordare autorul a numit-o „modelul de încercare şi eroare” sau „învăţarea prinselectare şi conexiune”.
În raport cu acest model, E.Thorndike a formulat trei legi: legea stării de pregătire:crearea contextului de satisfacţie/insatisfacţie şi de acţiune; legea exerciţiului: legătura
„stimul-efect” depinde de numărul repetiţiilor/ acţiunilor; legea efectului: consolidarea sau
realizarea legăturii ca rezultat al consecinţelor pe care acesta le cere. Această lege pune
accentul pe recompensă şi nu pe sancţiune.
B.F. Skinner este unul dintre cei mai versaţi reprezentanţi ai acestui curent în
psihologie. El a formulat o teorie a întăririlor pozitive şi negative, care a devenit cea
mai valoroasă abordare a operei sale ştiinţifice. Întărirea este procesul prin care
introducerea unui anumit stimul sau eliminarea unui stimul dintr-o situaţie măreşte
probabilitatea apariţiei unui comportament. Orice stimul este un întăritor dacăsporeşte probabilitatea unui răspuns. Conform teoriei lui Skinner, întărirea poate fi
realizată în două moduri: prin aplicarea unui stimul plăcut după producerea unuianumit comportament – întărire pozitivă; prin îndepărtarea unui stimul neplăcut sau
aversiv după producerea unui anumit comportament – întărire negativă.
Ambele moduri de întărire măresc probabilitatea producerii unui anumit
comportament [15, p.311-312].

32

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVAConstructivismul
Constructivismul reprezintă o teorie a cunoaşterii, privită ca un proces dereconstrucţie a realităţii care permite individului să se adapteze mediului (J.Piajet).
Constructivismul se axează pe ideea construirii cunoaşterii prin resursele interne ale
individului, din propria iniţiativă şi activismul în procesul de învăţare. În acest caz,acţiunea exercitată din exterior nu este privită ca una predeterminată. Acentul se pune
pe acţiunea care îşi are asigurarea în interiorul individului; concepţia constructivă, defapt, stă la baza paradigmei învăţării centrate pe elev. Cel ce învaţă este iniţiatorul
propriilor experienţe de învăţare, în continuă căutare de informaţii utile rezolvării deprobleme şi reconstituindu-şi încontinuu cunoştinţele [15].

Teoria social-cognitivă a lui A.Bandura
Teoria lui Bandura pune accentul pe determinismul reciproc, în care determinanţii
externi ai comportamentului (cum ar fi recompensele şi pedepsele) şi determinanţii
interni (cum ar fi credinţele, gândurile şi expectanţele) sunt parte a unui sistem deinfluenţe interactive care afectează atât comportamentul, cât şi alte părţi ale sistemului.
A.Bandura consideră că achiziţia de noi comportamente are loc în cadrul uneiinteracţiuni între mediu şi caracteristicile personale ale individului. Comportamentul
este influenţat de atitudinile persoanei, de convingerile sale, de istoria întăririlor anterioare,dar şi de stimulii din mediu. De asemenea, un comportament, odată produs, poate
determina schimbări ale mediului, după cum şi aspecte ale personalităţii pot fi
influenţate de acţiunea mediului.
Perspectiva sociocognitivă asupra învăţării accentuează rolul individului în
autodeterminare, fără a neglija influenţa factorilor situaţionali. Prin capacităţile de caredispune, omul poate acţiona asupra stimulilor din mediu pe care îi selectează şi îiinterpretează, în vederea unei adaptări cât mai optime [15, p.321-322].

Rezumând abordările cu privire la dimensiunile teoretică şi practică ale învăţării (și ale
educației, incusiv nonformale), (asociaţioniste, constructiviste, umaniste etc.), într-o viziune
integralistă şi postmodernă, când pot exista influenţa şi interconexiunea mai multor concepţii şimodele ale educației. În acest sens, noţiunea de învăţare/ educație a evoluat de la înţelegerea
acestui proces ca o consolidare de asociaţii la învăţarea concepută ca activitate dinamică asistemelor cu o structură diferită în interior, de la forme simple de învăţare la învăţarea
conştientă autoreglatoare [15, p.322].

 Poziționări pedagogie ale educației extrașcolarePoziționări pedagogice ale educației extrașcolare reprezintă teoriile educației/ învățării,tendințele lor de dezvoltare, teleologia educației, legitățile generale ale educației și instruirii,
raporturile educaționale de bază, esența procesului de educație și instruire, conceptul deeducabilitate, care exprimă puterea/ ponderea educației în dezvoltarea personalității și semanifestă în relația personalitate – societate, educator – educat.

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

33

Relația personalitate – societate, educator – educat constituie o interdependență, unde unul
se modifică în funcție de celălalt, păstrându-și autonomia și rolul în interiorul relației.
Prospectivitatea educației extrașcolare presupune raportarea ei la cerințele de perspectivă
ale societății, prin orientarea prestatorilor de servicii ale educației extrașcolare spre o nouămodalitate de educație, care îi va asigura individului posibilitatea de a face față evenimentelor
neprevăzute prin anticipare și participare.
Caracterul permanent al educației extrașcolare impune necesitatea influențelor
educaționale la toate treptele de dezvoltare ontogenetică. Societatea în continuă schimbare
generează noi exigențe față de educație, în genere, în care individul se află permanent în calitate
de receptor și agent al acțiunii educative.
Succesul educațional este determinat de premisele biopsihice favorabile și de mediul social
stimulativ, educația reprezentând factorul decisiv în formarea/ dezvoltarea personalității [16,p.36].
În literatura de specialitate găsim mai multe abordări pedagogice ale instruirii și educației,care se valorifică sau pot fi valorificate și în cadrul educației și învățământului extrașcolar,
adaptându-se la specificul acestui proces. În acest caz, evidențiem următoarele modele:
Modelul sociocentric se bazează pe învăţarea prin cooperare, în colectiv sau pe grupuri micide elevi. Acest model accentuează latura interacţională a activităţii instructive, cooperarea şiconlucrarea între elevi, desfăşurarea în comun a activităţilor de învăţare. Metodele sociocentricesunt folosite pentru studiul colectivităţilor de elevi, iar instruirea se realizează prin cooperare,
autoconducere, dezbatere, cercetare în echipă etc. Avantajele acestui model constau în faptul că
dezvoltă la elevi abilităţi de comunicare şi interacţiune socială, iar dezavantajele ar consta în
reducerea şi uniformizarea rolului individualităţii elevilor.
Modelul psihocentric se axează pe exploatarea nevoilor copiilor de dezvoltare spontană şi
pe preocuparea pentru cunoaştere şi cultivarea nevoilor individuale ale elevilor. Sunt utilizate
modalităţi de instruire, ca: munca independentă, jocul didactic, simularea etc. Cadrul didactic
este preocupat de cultivarea intereselor, motivaţiei şi a dorinţelor copilului. Personalizarea
instruirii constituie principalul avantaj al modelului. Accentuarea rolului copilului şiminimalizarea rolului profesorului constituie dezavantajele modelului [8].
Abordarea psihocentrică, numită și abordare a educației centrate pe cel ce învață, pe deplin
se încadrează în paradigma educației extrașcolare, deoarece anume această formă de educație
asigură dezvoltarea elevului în raport cu interesele, opțiunile, oportunitățile sale.
Centrarea pe copil este o abordare a educației la baza căreia stă recunoașterea
individualității, irepetabilității, valorii în sine a fiecărui copil, dezvoltarea lui nu ca ”subiectcolectiv”, dar, în primul rând, ca individualitate care posedă experiența sa subiectivă și
irepetabilă. A include experiența subiectului în procesul cunoașterii înseamnă a organiza
propria activitate în baza nevoilor, intereselor, obiectivelor personale [22].
Învățarea adevărată este întotdeauna un proces generator de sensuri. Intelegerea acestui
fapt aduce în prim-plan o nouă modalitate de învățare, care asigură dezvoltarea omului, capabil
la un nivel personal – prin reflecție, înțelegere, creativitate, alegere rațională – să dobândească
cunoștințe, abilități și competențe pentru a rezolva probleme vitale cotidiene. Știința pedagogică
modernă tratează procesul instructiv-educativ ca pe un proces special organizat și instrumentat
din punctul de vedere al tehnologiilor didactice, esența căruia este de a crea condiții favorabile
pentru ca fiecare individ să-și formeze competențele necesare pentru dezvoltare și perfecționare
continuă [29; 30].
34

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVAEducația centrată pe elev modifică substanțial personalitatea elevului, iar acest lucru se
exprimă prin faptul că elevul: învață să facă alegeri; capătă experiență de a se trata pe sine cape o persoană în curs de dezvoltare; simte necesitatea de a interacționa cu profesorul și cu alțielevi.
A.V. Hutorskoi menționează că obiectivele educaţiei centrate pe elev presupun: asigurarea
condițiilor interne (cerințe, necesități, posibilități) pentru dezvoltarea de sine și
autodeterminare. Acest lucru se realizează prin intermediul unor mecanisme deautocunoaștere, de reflecție, de stabilire a obiectivelor și de protecție psihologică; crearea
condițiilor externe favorabile pentru dezvoltarea mentală a copilului; organizarea mediului
microsocial (relații umane, activitate creativă, climat psihologic) [32].
În opinia cercetătorilor în domeniu și a cadrelor didactice, principalele cerințe în
organizarea procesului instructiv-educativ din perspectiva abordării centrate pe personalitate
includ:1. Perceperea elevului ca fiind subiect al cunoașterii.
2. Recunoașterea priorității personalității, în calitate de purtător activ al experienței salesubiective.
3. Dezvoltarea elevului ca personalitate care nu se limitează doar la acumularea unorcunoștințe de reglementare, dar care, de asemenea, își îmbogățește și își modifică
permanent experiența proprie, subiectivă ca o sursă importantă de autodezvoltare.
4. Examinarea și înregistrarea experienței subiective a elevului: eu – conceptul de identitate și
particularitățile de caracter, structurile valorice, scopurile și motivația personală.
Analizând diferite abordări și modele ale educației, inclusiv ale educației extrașcolare,
deducem un sistem de legități și principii privind educația și învățământul extrașcolar:

Legități generale ale educației și învățământului extrașcolar
1. Finalitățile, caracterul și conținutul educației și învățământului extrașcolar suntdeterminate de nevoile/ interesele obiective ale elevului, de normele și valorilesocioculturale și etnice.
2. Finalitățile educației și învățământului extrașcolar sunt determinate
corespunderea influențelor pedagogice cu factorii obiectivi și subiectivi.

de3. Reacția pozitivă a elevului la infuențele pedagogice este determinată de necesitățile,nevoile, interesele și posibilitățile educabilului, axându-se pe crearea perspectivelor
optimiste ale dezvoltării personale/ individuale.
4. Eficiența educației și învățământului extrașcolar sunt determinate de nivelul deactivism al elevului, de performanțele/ succesele acestuia, dar și de conținutul și
tehnologiile educaționale aplicate, de motivele participării la activitate.

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

35

Legități specifice ale educației și învățământului extrașcolarÎnvățământul și educația extrașcolară sunt profund integrate în cultura
postmodernă, prevăzând reconstrucția societății preocupată fundamental de ființa
umană:
1. Procesul educaţional are un caracter determinat teleologic, motivational, este
integru şi bipolar.
2. Procesul de formare-dezvoltare a personalităţii nu poate avea loc fără participarea
ei activă în acest proces.
3. Dezvoltarea competenţelor unei personalităţi are un caracter interconex şiinterdeterminat. În procesul real de formare a personalităţii aceste competenţe semanifestă în diferite combinaţii.
4. Componentele procesului educaţional nu sunt egale în raport una cu alta, există osupunere, o interconexiune între ele: pătrunzând una în alta, în cele mai diverse
combinaţii, ele constituie un proces educaţional unic/ integralizat [15, p.43].

Principiile generale ale educației și învățământului extrașcolar Principiul reflexiei: conştientizarea de către educabil a experienţei proprii deviaţă. Axarea pe experienţa proprie (emoţională, empirică) devine punctul deplecare în devenirea proprie.
 Principiul interactivităţii: de la interacţiune la conştientizarea valorilor. Ideeacheie a interactivităţii contă în aceea că procesul este tot aşa de important ca şirezultatul. Formarea sistemului de valori stă la baza educaţiei, nu însăinteriorizarea simplă a normelor sociale.
 Principiul autorealizării: constituirea propriei poziţii în societate, transferul
priorităţii iniţiativei în sfera comportamentului social. Acest principiu
presupune/ impune aplicarea numai a acelor forme şi tehnologii care creează
condiţii pentru autorealizarea creativă a educabilului. Manifestând activism,
educabilul obţine realizarea conştientă a obiectivelor proprii sau propuse din
exterior.
 Principiul subiectivităţii: dezvoltarea capacităţilor educabilului de a conştientiza
eu-l propriu în raport cu lumea înconjurătoare; de a aprecia acţiunile proprii; dea prognoza consecinţele acestor acţiuni; de a susţine viziunile proprii; de a
respinge influenţele negative din exterior.
 Principiul respectării drepturilor copilului și ale omului: copiii și tinerii au dreptul laparticipare, acces la informație, servicii educaționale.
 Principiul orientărilor valorice: axarea mai mult pe componenta conţinutală aeducaţiei, pe cultivarea valorilor, ca: „om”, „viaţă”, „natură”, „societate”,„dragoste”, „stimă” etc.
 Principiul acceptării copilului/ elevului ca individualitate: acceptarea particularităţilor
şi capacităţilor individuale ale copiilor. Copilul/ elevul este privit ca subiect alactului educațional [15, p.43-45].

36

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

Principiile specifice ale educației și învățămntuli extrașcolar(de formare instituțională)













Principiul echității și al nondiscriminării: serviciile sunt prestate indiferent de etnie,gen, religie, orientare politică, statut social, origine, studii, stare a sănătării etc.
Principiul abordării existențiale a personalității.
Principiul dezvoltării vocaționale a personalității.
Principiul orientării profesionale și ghidării în carieră.
Principiul învățării constructiviste a subiectului care se construiește pe sine.
Principiul parteneriatului social și al comanagementului: toate activitățile vor fidesfășurate în baza colaborării eficiente dintre sectorul public, privat și
neguvernamental.
Principiul centrării pe valorile general-umane, naționale și democratice.
Principiul diferențierii și individualizării demersului educațional.
Principiul corelării intereselor individuale ale beneficiarului cu cele ale societății.
Principiul creativității.
Principiul unității educației și autoeducației [27].

Transpunerea acestor poziționări/ abordări în prevederi conceptuale, metodologice și
praxiologice va asigura dezvoltarea și funcționalitatea sistemului educației și învățământului
extrașcolar.

2.3. Sistemul (subsistemul) educației și învățământului extrașcolar din Republica
Moldova
Sistemul educației și învățământului extrașcolar se constituie din mai multe componente și
poate fi reprezentat schematic prin următoarea figură:MANAGEMENTRESURSECONȚINUTURIPOTENȚIAL

FINALITĂȚI

IEȘIRIPROCESE
Fig.2.2. Sistemul educației și învățământului extrașcolar Componenta MANAGEMENT cuprinde: organe/ structuri managemeriale: nivel central, local, instituțional;
 pregătirea managerială a resurselor umane (formarea inițială și continuă a managerilor); instrumente manageriale: funcții și metode de conducere în domeniul educației
extrașcolare (nonformale).
CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

37

 Componenta RESURSE cuprinde: resurse umane: cadre didactice, animatori, antrenori etc.;
 resurse didactice/ curriculare: planuri de învățământ, curricula, ghiduri metodologiceetc.; resurse tehnico-materiale și informaționale: sisteme TIC etc.;
 resurse economico-materiale: buget, sponsorizări, donații etc.;
 resurse logistice.
 Componenta POTENȚIAL cuprinde: potențial uman: calificarea resurselor umane; potențial didactic și educațional: calitatea resurselor; potențial științific, metodologic și tehnologic: eficiența cadrului metodologic șitehnologic;
 potențial economic: volumul de finanțare; potențial managerial: calitatea managementului; potențial tehnico-material: calitatea bazei tehnico-materiale.
 Componenta CONȚINUTURI cuprinde:

 sistem de cunoștințe; sistem de experiențe umane; sistem de valori;
 sistem de profiluri/ discipline/ tipuri de activități.
N.B.: Toate aceste sisteme se regăsesc în Curriculum de bază: competențe pentru educația șiînvățământul extrașcolar, în curricula pe discipline și pe tipuri de activități.
 Componenta PROCESE cuprinde: procesul de proiectare: Ce? Cine? Cum?; procesul de organizare-monitorizare: Cine? Cum? Cu ce?; procesul de predare-învățare-evaluare: forme, metode și tehnici;
 procesul de formare a competenețelor: strategii și tehnologii educaționale; procesul de comunicare: stiluri și forme de comunicare.
 Componenta FINALITĂȚI cuprinde:

 sistemul de competențe generale și specifice învățământului extrașcolar: Curriculum debază: competențe pentru educația și învățământul extrașcolar; profilul elevului activ – subiect al educației extrașcolare.
Totodată, conceptul general al educației și învățământului extrașcolar din Republica
Moldova poate fi prezentat astfel:

38

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

Instituții de învățământ
general (componenta
nonformală). Instituții deînvățământ general cu profil
artistic, sportiv

ONG-uri
Federații
Asociații

• Instituții de învățământ
general (dimensiunea
nonformală)• Instituții de învățământ
general de profil• Cluburi pe interese• Secții sportive• Șoli de vară• Etc.

Educația axată
peinterese

Centredecreație• Centrul Republican
pentru Copii și Tineret• Centre de creație la
nivel raional• Etc.

Educație vocațională
și valorificarea
propiilor interese,orientare spre carieră

Educația pe interese și
educația
complementară/recuperatorie

Instituții
de învățământ
extrașcolar• Școli de Muzică, Arte și
Arte plastice• Școli sportive• Etc.

Profesionalizarea
timpurie, educație
vocațională,orientare în carierăEDUCAȚIA NONFORMALĂ

Educația nonformală a elevilor

Educația extrașcolară.
Învățământul extrașcolar.
Educația nonformală a adulților

Formarea
profesională
continuă
Formarea
culturii
generale.
Dezvoltarea
personală.

Fig.2.3. Educația nonformală din Republica Moldova

Pornind de la conceptul și specificul caracteristicilor educației extrașcolare, dar și de laopțiunile conținutale și metodologice de realizare a acestui proces, deducem structura educațieiși învățământului extrașcolar, care este constituită din domenii, profiluri și tipuri de activități
specifice/ discipline (a se vedea Fig. 2.4.).

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

39

DOMENII ALE EDUCAȚIEI ȘI ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR

PROFILURI ALE EDUCAȚIEI ȘI ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR
Fig.2.4. Structura domeniilor educației și învățământului extrașcolar

Domeniul CULTURĂ și SOCIETATE se constituie din următoarele profiluri:
 Social-pedagogic și social-psihologic – includ domenii de conținut, precum: educația
pentru timpul liber, educația pentru mass-media, educația pentru mediu, dezvoltare
personală, cultura comunicării, deprinderi și abilități de viață etc. Activitățile sedesfășoară în baza centrelor complexe de dezvoltare, în cluburi de dezbateri, asociații îndomeniul dezvoltării deprinderilor de viață, cercuri, cluburi ale viitorilor pedagogi/
psihologi etc.
 Social-economic – include domenii de conținut, precum: educație civică, educație
socială, educație economică, educație financiară, educație casnică etc. și vizează
pregătirea tinerilor pentru practicile economice, incluziunea socială și financiară,orientarea în lumea bunurilor și pe piața muncii etc.
 Intercultural, etnocultural – include domenii de conținut, precum: educație
interculturală, educație etnoculturală (obiceiuri și datini strămoșești), meșteșuguri
populare, etnografie și folclor, cultura comunicării, muzee școlare etc.
 Democrație și drepturile omului – include în mare parte noile educații.
 Etnografie – include domenii de conținut, precum: țări și capitale europene, istoria
Europei, geografia Europei, cultură și civilizație etc. Activitățile au drept scop lărgireacunoștințelor privind geografia și istoria Europei, culturile și civilizațiile europene, ale
lumii, etnografia etc. și se desfășoară în baza grupelor de marșuri turistice, în călătorii,
excursii, studiind istoria și cultura ținutului natal.
40

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

AlteleSport de performanță/ pregătire sportivă

TurismSport adaptiv

Sport aplicativ

Sport recreativ

Sport, Turism șiAgrement

AlteleTehnologii infromaționale și comunicaționaleȘtiințe tehnicceȘtiințe ecologo-biologice

AlteleArte plastice/ vizuale; decorative

Arta coregrafică

Arta dramatică/ teatrală. Cinematografia

Muzică

AlteleMatematică și științe

Știință. Tennică.
Tehnologii.

Arte

Etnografie

Democratie și drepturile omuluiIntercultural, etnocultural

Social-economic

Social-psihologic

Social-pedagogic

Cultură
și Societate

Domeniul CULTURĂ și SOCIETATE

Etnografie

Democratic și
drepturile
omuluiIntercultural,
etnocultural

Socialeconomic

Socialpsihologic

Socialpedagogic

PROFILURIPRESTATORI DE SERVICII

Centre de creație

ONG-uri
Asociații
Etc.

Înstituții deînvățământ general

FORME ȘI MODALITĂȚI DE ORGANIZARE








Cercuri
Studiouri
Cluburi
Proiecte
Festivaluri
Etc.






Cercuri
Studiouri
Cluburi pe interese
Etc.









Cluburi pe interese
Tabere de varăCercuri
Proiecte științifice
Muzee ineractive
Reconstrucții istorice
Etc.

Fig.2.5. Structura domediului Cultură și Societate în raport cu profilurile și formele
de organizare a educației și învățământului extrașcolar

Domeniul Cultură și Societate corelează cu următoarele competențe-cheie privind educația
pe parcursul întregii vieți (Bruxelles, 2018):
 competențe de alfabetizare; competențe multilingvistice; competențe personale, sociale și de a învăța să înveți; competențe cetățenești; competențe antreprenoriale; competențe de sensibilizare și expresie culturală.

Fiecare competență-cheie generează un ansamblu de competențe generale pentru domeniul
respectiv, care, la rândul său, generează competențe specifice profilurilor respective de activitate (ase vedea Curriculum de bază: competențe pentru educația și învățământul extrașcolar).

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

41

Misiunea*2 domeniului Cultură și Societate: este realizată de diferite structuriorganizaționale (centre de creație; asociații culturale; instituții de învățământ general și cele deprofil etc.). Educația se axează pe interesele proprii ale formabililor.
Profilul beneficiarilor care aleg activități în domeniul Cultură și Societate: educabili cu abilități comunicative și sociale dezvoltate sau care vor să-și dezvolte aceste
abilități; educabili cu aptitudini spre activități socioumane, inclusiv cele pedagogice și psihologice; educabili care manifestă interes pentru profilurile respective din domeniul dat.

Profilul cadrelor didactice care activează (sau pot activa) în cadrul domeniului Cultură și
Societate: cu stuii superioare în domeniul sociouman; cu experiență de activitate în domeniul dat;
 cu abilități de comunicare și relaționare cu elevii respectivi;
 cu abilități organizaționale și metodologice de realizare a activităților în domeniul dat etc.
Domeniul Cultură și Societate este unul mai puțin reglementat metodologic și managerial și
presupune un înalt nivel de creativitate și libertate, atât din partea cadrelor didactice, cât și dinpartea elevilor, precum și o mare responsabilitate.
Finalități: orientare în profesie; satisfacerea intereselor elevilor; formarea caracterului atitudinal;
utilizarea timpului liber etc.
Activitățile în cadrul acestui domeniu nu se certifică. Totodată, la necesitate/ solicitare,educabilii pot obține, un certificat de participare.
Instituțiile ce prestează servicii în acest domeniu funcționează în baza acestui sau a altui
document permisiv.

* Specificarea misiunii pentru fiecare structură/ formă de organizare a educației extrașcolare în cadrul fiecărui domeniu(de exemplu, cerc de muzică în centre de creație – cerc de muzică în Instituții de învățământ general – școala de muzică; cerc
sportiv în centre de creație – cerc sportiv în instituții de învățământ general – școli sportive etc.) se va reaiza prin proiectarea
competențelor/ finalităților respective în cadrul curricula pe discipline sau pe tipuri de activități, dar și în corespundere cu
Curriculumul de bază: competențe pentru învățământul extrașcolar.
2

42

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVADomeniul ARTE include în componența sa următoarele profiluri:* Muzică3
 Arta dramatică/ teatrală. Cinematografia
 Arta coregrafică
 Arte plastice/ vizuale; decorative.
Domeniul Arte corelează, dominant, cu următoarele competențe-cheie privind învățarea peparcursul întregii vieți (Bruxelles, 2018):
 competențe de alfabetizare; competențe de sensibilizare și expresie culturală.
Aceste competențe-cheie, dar și specificul domeniului Arte generează un ansamblu decompetențe generale domeniului Arte și specifice profilurilor respective (a se vedea Curriculumde bază: competențe pentru educația și învățământul extrașcolar).
Misiunea domeniului Arte este realizată de diferite structuri și instituții de învățământ
extrașcolar (Centre de creație; Școli de Muzică, Arte și Arte plastice, cercuri de arte în instituții
de învățământ general și cu profil artistic etc.).
Profilul beneficiarilor care preferă activități din cadrul domeniul Arte: educabili cu abilități, aptitudini și interes pentru artă sau care vor să dezvolte această
abilitate; educabili cu abilități de cunoaștere artistică; educabili care manifestă interes pentru domeniul dat etc.
3

* Educația și învățământul extrașcolar în domeniul ARTE se reglementează, alături de alte documente de politici, de”Calea de parcurs privind educația artistică”, concept aprobat în baza rezultatelor Conferinței internaționale pe
problemele educației artistice: formarea potențialului creativ pentru secolul XXI (6-9 martie 2006, Lisabona).
Acest concept prevede organizarea educației artistice în două etape: (1) educația artistică prin arte, în cadrul educației
formale și nonformale la nivelul educației timpurii, învățământului primar, gimnazial și liceal; (2) educația artistică
(învățământul artistic) pentru arte în cadrul colegiilor cu profil artistic, facultăților cu profil artistic și AMTAP. Scopul
primei etape – educația artistică generală și preprofesională; scopul etapei a doua – formarea profesională a specialiștilor
în domeniul artelor.
Totodată, Conferința de la Seul (2010) a înaintat trei scopuri de dezvoltare a educației și învățământului artistic:(1) Asigurarea accesului la educație în domeniul artelor ca unul de componente de dezvoltare durabilă a sectorului
Educație.
(2) Asigurarea unui nivel înalt de conceptualizare a educației artistice și în special al curriculumului și strategiilor de
educație.
(3) Valorificarea principiilor și practicilor educației artistice în vederea realizării obiectivelor actuale sociale și culturale.
Anume aceste abordări, recomandate și de UNESCO, stau la baza elaborării Cadrului de referință al educației șiînvățământului extrașcolar din Republica Moldova, Curriculumului de bază: competențe pentru educația și învățământul extrașcolar,dar și la baza curricula disciplinare și a tipurilor de activități în domeniul educației și învățământului extrașcolar, domeniul
ARTE.
De menționat, că noțiunile ”învățământul extrașcolar” și ”învățământul artistic” țin de diferite linii logice.
Învățământul extrașcolar ca parte componentă a educației nonformale reprezintă forma generală de organizare a acestui
proces, iar învățământul artistic reprezintă profilul și finalitatea acestui proces.
În cazul dat, învățământul artistic al elevilor se abordează din perspectiva educației nonformale, iar diplomele obținutecertifică doar finalizarea studiilor în cadrul Școlilor de Arte, care asigură continuitatea studiilor în instituțiile cu profil
artistic, în condițiile legii.
CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

43

Domeniul ARTE

Arta coregrafică

Arta dramatică/teatrală.
Cinematografia

Muzică

Arte plastice/vizuale; decorative

PROFILURIPRESTATORI DE SERVICIIȘcoli deMuzică, Arteși Arteplastice

Centre decreațieÎnstituții deînvățământ
general de profil
artisticÎnstituții deînvățământ
generalONG-uri
Asociați
Etc.

FORME ȘI MODALITĂȚI DE ORGANIZARE






Lecții
Repetiții
Concerte
Festivaluri
Etc.






CercuriConcerte
Festivaluri
Etc.






Cercuri
Repetiții
Concerte
Etc.

 Cercuri Festivaluri
 Etc.

 Cluburi peinterese Cercuri Etc.

Fig.2.6. Structura domediului Arte în raport cu profilurile și formele de organizare

Profilul cadrelor didactice care activează (sau pot activa) în cadrul domeniului Arte: cu stuii superioare în domeniul artelor; cu studii specializate și/ sau speciale în pedagogia artelor; cu experiență de activitate în domeniul artelor (artiști, compozitori, interpreți, coregrafi).
Domeniul Arte se caracterizează ca unul cu tradiții și rezultate remarcabile, carefuncționează în baza unui cadru normativ/ reglator, aprobat.
Finalități: profesionalizare timpurie; dezvoltarea vocațională; satisfacerea intereselor proprii etc.
Se eliberează certificate de finalizare a studiilor nonformale (Școala de Muzică, arte și Arte
plastice), aprobate de Ministerul Educației, Culturii și Cercetării al Republicii Moldova. Acestcertificat (diplomă) permite absolventului să-și continue studiile la următoarea treaptă aînvățământului în condițiile legii.
44

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVAȘcolile de Muzică, Arte și Arte plastice funcționează în baza Programelor acreditate deAgenția Națională de Asigurare a Calității în Educației și Cercetare (ANACEC).
În Tabelul 2.2 sunt prezentate concretizări și completări ale caracteristicilor educației șiînvățământului extrașcolar pentru domeniul Arte.
Tabelul 2.2. Aspecte comune și diferențele atestate în activitatea Centrelor de creație
(și altor structuri cu funcții similare) și a Școlilor de Muzică, Arte și Arte plastice,conform referințelor enunțate
Domeniilede referință
Obiectivele
educației
extrașcolare
pentrudomeniul
Arte

Centrele de creații/Cluburi/ Etc.
Educaţia nonformală oferă un set deexperienţe sociale și cultural-artisticenecesare, utile pentru fiecare copil,tânăr, complementarizând celelalte
forme de educaţie prin:
1. valorificarea timpului liber al
elevilor, din punct de vedere
educaţional;
2. valorificarea experienţelor deviaţă ale elevilor, prin cadrul mai
flexibil şi mai deschis şi prindiversificarea mediilor de învăţare
cotidiene;
3. asigurarea participării benevole,
voluntare, individuale și/sau
colective;
4. flexibilitatea de a răspundeintereselor elevilor - gama largă
de activităţi pe care le propune şi
posibilitatea fiecărui elev de a
decide la ce activități să participe;
5. alfabetizarea grupurilor sociale
defavorizate;
6. asigurarea cadrului de exersare şi
cultivare a diferitelor înclinații,aptitudini, capacităţi.

Școli de Muzică, Arte și Arte
plastice
1. Cultivarea dragostei față de artăasigurând extinderea şicompletarea orizontului culturalartistic;
2. Dezvoltarea potențialului creativ
individual al copiilor și elevilor;
3. Identificarea elevilor supradotați
în domeniul unei anumite arte șipregătirea acestora pentru
posibila însușire a programelor
educaționale de învățământ
profesional secundar și superiorcorespunzător profilului;
4. Formarea unui consumator
alfabetizat al artei, capabil să
perceapă și să reflecte critic arta;
5. Formarea și dezvoltarea la elevi acalităților personale care ar
asigura interacțiunea, respectarea
și valorificarea patrimoniului
cultural național și universal;
6. Educarea unei personalități
autonome, creative și apte de alua decizii și a se adapta
profesional, corespunzător
calităților sale profesionale într-olume în continuă schimbare;
7. Creșterea atractivității/ statutului
profesiilor din domeniul artistic
și cultural;
8. Asigurarea calității șicontinuității în implementarea
programelor pre-profesionale,care sunt condițiile de bazăpentru funcționarea sistemuluide educație extrașcolară de profil;
9. Crearea unui mediu educaționalmodern care să îmbunătățeascăCADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

45

Înscrierea
beneficiarilor:(ofertegratuite/taxe destudii)Accesul laactivităţile
oferite deinstituţiile
publice deînvățământ
extraşcolar46

În funcţie de specificul activităţii,fiecare Instituţie îşi elaborează
propriul regulament de funcţionare,coordonat cu organul local despecialitate în domeniulînvățământului.
În regulamentul de funcţionare al
instituţiilor de învățământ
extraşcolar se va specifica în mod
explicit nomenclatorul serviciilor
educaţionale oferite gratuit
beneficiarilor.
Instituțiile de învățământ extraşcolar
publice pot presta servicii
educaţionale contra plată doar
suplimentar la cele prevăzute în
nomenclatorul serviciilor
educaționale oferite gratuit, conform
legislației în vigoare.
Accesul la activităţile oferite deinstituţiile de învățământ extraşcolar
publice, este liber pentru solicitanţi
în funcţie de profilul cercului şi decompetenţele care urmează să fie
formate cu respectarea principiului
nediscriminării.
Înscrierea în cercuri se face benevol,
în baza unei fișe cu date despre copil;Numărul de grupe și numărul decopii/tineri în fiecare grupă suntpropuse în fiecare an, de conducerea
instituției, în baza ofertei
educaționale a instituției, desolicitările beneficiarilor, precum șide alte criterii stabilite de propriul
Regulament, sunt avizate deConsiliul de administrație și
aprobate de organul local despecialitate în domeniulînvățământului;
La necesitate, în funcție de specificul
cercului, pentru înscrierea

dezvoltarea creativă și realizareade sine a individului, nivelul
cultural al populației țării.
10. Petrecerea organizata a
timpului liber;
Taxa se aprobă de către APL, înconformitate cu legislația în vigoare(20% din cheltuielile totale pentru
anul precedent).
Taxa pentru studii la grupelepregătitoare şi la alte specialități carenu sunt incluse în Planul deînvățământ: canto, cor, dans
sportiv/modern etc., va fi calculată şi
aprobată de Autoritatea Publică
Locală, reieșind din numărul de pânăla 5-6 ore săptămânale pentru unelev, conform legislației în vigoare.

Admiterea elevilor în instituțiile deînvățământ extrașcolar de profil
artistic se face numai în urma unei
selecţii, prin: testarea aptitudinilor
specifice; examene de diferenţă;probele de aptitudini conform
metodologiei privind admiterea înînvățământul complementar de artă.
Admiterea în anul I de studiu constă
în probe de aptitudini specifice
astfel:Muzică: auz muzical - reproducerea
prin intonare după auz a unor sunete
executate vocal; simţ ritmic reproducerea prin bătăi din palme aunui fragment ritmic dat; muzicalitate memorie muzicală, reprezentândreproducerea din memorie a unuifragment muzical, dar şi intonarea unuifragment muzical pregătit de candidat.
Arte vizuale: probă de percepție
vizuală, probă de creativitate.

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

copilului/tânărului e necesar avizul
medicului de familie privind stareasănătății solicitantului;

Vârstabeneficiarilor

Accesul la activităţile oferite deinstituţiile de învăţămînt extraşcolar
publice, conform Nomenclatoruluide servicii educaţionale gratuite
aprobat de Guvern, este liber pentrutoţi solicitanţii cu vîrsta cuprinsă
între 5 şi 21 de ani, cu respectarea
principiului nediscriminării, (Codului
educației al Republicii Moldova).

Componența numerică
a grupelor

Este determinată de profilul deactivitate, vârsta beneficiarilor,
gradul de complexitate a curricula,condițiile de activitate, spațiul și
utilajul disponibil și poate varia de la
10-15 persoane, în cele corale acesta
nu e mai mic de 25;În funcție de specificul cercului, pot
fi constituite grupe mici din
minimum 4 participanți (karting,canoe, ansamblul vocal-instrumental,
soliști, escaladare, telegrafie,modelism etc.);

DuratastudiilorÎn dependență de obiectivele vizate,
Programele pot fi de lungă durată
(mai mult de un an), sau de scurtă
durată (1-12 luni), cât și alte forme deactivități cu o durată de până la olună (seminare, sesiunii deinformare, master clas etc.)
Activitatea extrașcolară se realizează
pe grupuri de interese de un singur
profil sau integrate, în baza planuluide învăţământ aprobat de organul
local de specialitate în domeniulînvăţământului.
Componența grupurilor variază în
dependență de profil.

Ofertaeducațională.
Organizarea
procesului
educațional.

Arta coregrafică: examene medical –probă eliminatorie, aptitudini fizice:conformitate, deschidere, săritură,elasticitate, motricitate, simț ritmic.
Arta dramatică: probă de dicție, probă
de aptitudini artistice specifice.
Sistemul învățământului extrașcolar deprofil artistic este structurat pe 3
niveluri:Nivelul O – învățământul preșcolar,
preconizat copiilor între vârstele 5-7
ani (grupa pregătitoare);Nivelul 1- învățământul primar,clasele I-IV, profil Muzică, cu durata
de studiilor 1-8 ani;
Nivelul II- învățământul gimnazial
etc.
Variază în dependență de profil.
Cor-12-18 elevi.
Discipline muzical-teoretice – 8-10
elevi; În instituțiile mici, cu unnumăr mai mic de 100 de elevi (6-8
elevi).
Arte vizulae -10-12 elevi (pentru
localitățile rurale 6-8 elevi) ;Arte coregrafice -10-12 elevi;
Arta dramatică 10-12 elevi (pentru
localitățile rurale 6-8 elevi).
Ansambluri vocal-instrumental – dela 2 elevi, care obțin reușită înaltă laprofilul de specialitate.
Durata studiilor este determinată
conform profilului, în baza
planurilor de studii aprobate.

Specialităţile principale care pot fi
studiate: instrumente cu clape: pian; instrumente cu corzi: vioară,violă, violoncel, contrabas,chitară clasică; instrumente aerofone: flaut,clarinet, trompetă, corn, trombon,
saxofon, oboi, tubă;CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

47

Evaluarea
rezultatelor

Finalitățile
studiilor/certificarea

48

Evaluarea în Centrele de creaț ie
reprezintă un ansamblu de acţiuni
sistemice, prin care se analizează şi
se apreciază activitatea copiilor și
tinerilor.
Evaluarea activității copiilor poate fi
realizată în baza unui portofoliu
individual, care cuprinde: lucrări,diplome, certificate și inscrisuriobținute pe perioada frecventării
activității extrașcolare;
Instituţia de comun cu alți parteneri
poate stimula activităţile deperformanţă ale copiilor și tinerilor
la nivel local, naţional şiinternaţional prin alocarea unor
premii, din partea consiliului
reprezentativ al părinţilor, agenţilor
economici, fundaţiilor ştiinţifice şi
culturale, comunităţii locale etc.
Certificarea studiilor nu este
asigurată și obligatorie.

 instrumente populare: ţambal,
acordeon, nai, fluier, cobză; instrumente de percuţie: xilofon,
vibrofon, baterie; arte vizuale: desen, pictură,sculptură, arta decorativaplicativă etc;
 arta coregrafică: dans clasic, danspopular; dans sportiv;
 artă dramatică: arta actorului.
Componența grupurilor variază în
dependență de profil.
Organizarea procesului educațional
în baza planului de învăţământ
aprobate de către MECC. Procesul
instructiv-educativ se realizează prinlecţii individuale, de grup, lecţii
practice de toamnă-primăvară
(pentru arte vizuale), cât şi prinevoluarea elevilor în colective
artistice, coregrafice, teatrale,
expoziţii etc.
Evaluarea rezultatelor învățării este
obligatorie și se realizează prin: colocvii/ colocvii tehnice; examene de promovare; examene de absolvire.
 Examene de competență.
Se propune trecerea la evaluarea înbază de calificative.

Certificarea studiilor este asigurată.
Odată cu absolvirea instituţiei, elevii
primesc certificatul de absolvire,
unde este notată reuşita obţinută ladisciplinele studiate. În baza actului

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

Funcții
didactice

Corepetitori, conducător de cerc,dirijor, maestru de cor, maestru debalet, maestru de concert, regizor,
acompaniator, conducător artistic,
psiholog, metodist, etc.

de absolvire, elevii pot fiînmatriculaţi la studii în instituţiile
de învățământ general (cu profilarte), instituțiile medii de specialitate
sau superioare de profil, cu condiția
respectării cadrului normativ în
vigoare, ce vizează învățământul
general.
Profesori şi corepetitori, dirijor,
maestru de cor, maestru de balet,maestru de concert, regizor,
acompaniator, conducător artistic,
psiholog, metodist, etc.

Domeniul ȘTIINȚĂ. TEHNICĂ. TEHNOLOGII include următoarele profiluri: Matematică și științe – este format din domenii de conținut, precum: matematică, științe
și tehnologii (informatică, chimie, astronomie etc). Activitățile de instruire nonformală
pe aceste domenii se realizează în cadrul grupelor pe interese, în cercuri de fizică, chimie,
astronomie, matematică, tehnologii informaționale etc.
 Științe ecologo-biologice – include domenii de conținut, precum: științe ale naturii,
ecologie, biologie, chimie, geografie etc. Activitățile se desfășoară în baza cluburilor/
cercurilor tinerilor naturaliști, tinerilor ecologi, tinerilor biologi, chimiști, asociațiilor carestudiază natura.
 Științe tehnice – include activității care se desfășoară în cadrul cercurilor de creație
tehnică: aviomodelare, navomodelare, automodelare, radioelectronică, carting, cinema,
foto, video etc.
 Tehnologii infromaționale și comunicaționale – include activități de utilizare a
calculatoarelor și a sistemelor TIC, de programare și modelare a sistemelor TIC etc.
 Modelarea artistică; Colaje decorațiuni; Arta culinară și sănătatea; Reciclarea creativă;Meșteșuguri populare etc. – includ activități de modelare, culinărie, croșetărie, broderie,olărit etc.
Domeniul Știință. Tehnică. Tehnologii corelează cu următoarele competențe-cheie privindînvățarea pe parcursul întregii vieți (Bruxelles, 2018):
 competențe de alfabetizare; competențe în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii;
 competențe digitale.
Ca și în cazul altor domenii, competențele-cheie respective generează competențele generale aledomeniului, care, la rândul său, generează competențe specifice profilurilor din domeniul Știință.
Tehnică. Tehnologii (a se vedea Curriculum de bază: competențe pentru educația și învățământul
extrașcolar).

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

49

Domeniul ȘTIINȚĂ. TEHNICĂ. TEHNOLOGII

Alte profiluri:

Modelarea artistică;
Colaje decorațiuni;
Arta culinară șisănătatea; Reciclarea
creativă; Meșteșuguri
populare etc.

Tehnologii
infromaționale și
comunicaționaleȘtiințe tehnicce

Matematică șiștiințe

Științe ecologobiologice

PROFILURIPRESTATORI DE SERVICII

Centre decreație

Centre tehniceStațiitehnologiceÎnstituții deînvățământ
generalONG-uri
Asociații
Etc.

FORME ȘI MODALITĂȚI DE ORGANIZARE Cercuri Tabere devară Laboratoareștiințifice Etc.

 Cercuri Laboratoaretehnologice Proiecte
tehnologice Expediții
științifice Etc.

 Cercuri Laboratoareștiințifice Etc.

 Cercuri Tabere de vară
 Proiecte
tehnologice Parcuriștiințifice/tehnologice Etc.

Fig.2.7. Structura domediului Știință. Tehnică. Tehnologii în raport cu profilurile și formele
de organizare a educației extrașcolare (nonformale)

Misiunea și valențele domeniului Știință. Tehnică. Tehnologii sunt realizate de: centre decreație, stații ale tinerilor tehnicieni; laboratoare; instituții de învățământ general și de profiletc.).
Profilul beneficiarilor care preferă activități în domeniul Știință. Tehnică. Tehnologii:
 educabili cu gândire șctiințifică; educabili cu abilități constructive, tehnice, tehnologice sau care vor să se dezvolte;
 educabili care manifestă interes pentru acest domeniu.

50

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVAProfilul cadrelor didactice care activează (sau pot activa) în cadrul domeniului Știință.
Tehnică. Tehnologii:
 cadre didactice cu studii superioare în profilurile domeniului dat; cadre-experimentatori, entuziaști cu abilități în domeniul respectiv.
Funcționarea profilurilor respective din cadrul domeniului Știință. Tehnică. Tehnologii este
mai puțin reglementată și gestionată.
Finalități: orientare spre profesiile respective; realizarea intereselor proprii; utilizarea timpului liberetc.
La finele studiilor nu se eliberează certificate. Totodată, la solicitare, pot fi eliberate
certificate de participare.
Instituțiile ce prestează servicii în acest domeniu activează în baza licențeii sau altui
document permisiv.
Domeniul SPORT, TURISM și AGREMENT include următoarele profiluri:
 Sport recreativ – sport pentru toți, care include domenii de conținut, precum: tenis demasă, fotbal, volei, baschet, badminton, șah etc. Activitățile se desfășoară în scop
recreativ, în baza grupelor de fortificare a sănătății și de pregătire inițială, grupelor depregătire prin antrenamente.
 Sport aplicativ – forme de exerciții cu caracter sportiv-aplicativ care includ: trasee
aplicative/ jocuri aplicative; elemente din turismul sportiv/ pedestru; sporturi aplicative;
salvatori etc., în scopul de a spori nivelul capacităților funcționale ale corpului uman,coordonarea motrică, asigurând adaptarea eficientă la diverși factori cotidieni.
 Sport adaptiv – sport pentru persoane cu deficențe locomotorii/ auditive/ vizuale;
recuperare și refacere.
 Turismul include toate formele de sporturi aplicative care asigură parcursul formării
competențelor general-umane.
 Sport de performanță/ pregătire sportivă – urmărește scopul de a atinge cel mai înalt
nivel posibil de pregătire sportivă (pregătire tehnico-tactică, fizică și intelectuală) specificunei probe de sport pentru obținerea celor mai înalte rezultate posibile în activitatea
competițională de diferit nivel.
Domeniul Sport, Turism și Agrement corelează cu următoarele competențe-cheie privindînvățarea pe parcursul întregii vieți (Bruxelles, 2018):
 competențe de alfabetizare; competențe personale, sociale și de a învăța să înveți (parțial).
De menționat că competenețele generale pentru domeniul Sport, Turism și Agrement, dar și
competențele specifice profilurilor respective, se deduc din valențele și particularitățile acestui
domeniu (a se vedea Compartimentul 3).
Misiunea domeniului Sport, Turism și Agrement este realizată de: școli sportive, cluburi
sportive; federații; asociații sportive; instituții de învățământ general (componenta extrașcolară)etc.

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

51

Profilul beneficiarilor care preferă activități în cadrul domeniului Sport, Turism șiAgrement:
 educabili cu abilități fizice și atitudini spre una sau altă activitate sportivă sau de agrement; educabili care vor să-și îmbunătățească sănătatea;
 educabili ce manifestă interes pentru sport etc.
Profilul cadrelor didactice/ antrenorilor care activează (sau pot activa) în cadrul
domeniului Sport, Turism și Agrement:
 cadre didactice cu studii superioare în domeniul sportului, pedagogiei sportului; antrenori cu studii respective; alte persoane abilitate.

Domeniul SPORT, TURISM și AGREMENTSport deperformanță/pregătire
sportivă

TurismSport adaptiv

Sport aplicativ

Sport recreativ

PROFILURIPRESTATORI DE SERVICIIȘcoli
sportive

Centre decopii șitineret/CluburisportiveȘcoli decultură
generală
cu profil
sportiv

Școli de cultură
generală
(componenta
sportivă
extrașcolară)Stații aletinerilorturiștiONG-uri
Federații
Asociații
Etc.

FORME ȘI MODALITĂȚI DE ORGANIZARE

 Lecții
 Secții
 Antrenamente Etc.

 Cercuri
 Secții
 Antrenamente Etc.

 Cercuri
 Secții
 Antrenamente Etc.

 Cercuri
 Secții
 Etc.

 Antrenamente
 Excursii
 Etc.

 Cluburi
sportive Etc.

Fig.2.8. Structura domediului Sport, Turism și Agrement în raport cu profilurile și formele
de organizare a educației extrașcolare
52

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

Finalități: orientare spre profesii din domeniul sportului, turismului; orientare spre sportul deperformanță; realizarea aptitudinilor și intereselor proprii; petercerea timpului liber.
La finele studiilor în cadrul școlilor sportive pot fi eliberate certificate de absolvire/ departicipare.*4Școlile sportive activează în baza acreditării Programelor, alte structuri – în bază de licență.
În Tabelul 2.3 sunt prezentate concretizări și completări ale caracteristicilor educației șiînvățământului extrașcolar pentru domeniul Sport, Turism și Agrement.
Tabelul 2.3. Aspecte comune și diferențele atestate în activitatea Cercuri sportive în instituții
de învățământ general, Centrelor de copii și tineret ce prestează educație/ instruire sportivă
(și altor structuri cu funcții similare) și a Școlilor Sportive, conform referințelor enunțate

Domeniide referință
Obiectivele
educației
sportive
extrașcolare

Cercuri/ secții sportive
în instituții deînvățământ general formarea/ dezvoltarea/
extinderea
competențelor specificedisciplinei educație
fizică; satisfacerea nevoilor
individuale de mișcare,îmbunătățirea
capacităților
psihomotrice și fizice; formarea unei culturi astilului de viață sănătos
și sigur, promovareasănătății; adaptarea elevilor laviața cotidiană,socializarea elevilorprin activitățile
competiționale; identificarea și sprijinul
elevilor dotați,orientarea către
practicarea sporturilorde performanța.

Școli sportive/
Centre sportive depregătire extinderea● formarea unui stil decompetențelor
viață sănătos,specifice disciplinei
educarea pentru
educație fizică școlare,practicarea
motivarea pentru
sistematică apracticarea
educației fizice șisistematică a culturii
sportului, eliminarea
fizice și sportului;
deficiențelor în formareadezvoltarea fizică;deprinderilor unui
● formarea unuistil de viață sănătos
interes durabil,prin practicarea
motivație pentru
sistemică a educației
practicarea probei defizice și sportului,
sport,
inițierea cunoștințelor
autodeterminare
specifice de acordare
profesională;a primului ajutor;● educarea calităților
 dezvoltare
morale, etice șicapacităților
volitive;psihomotrice în● dezvoltarea fizică
concordanță cu vârsta
generală și specifică
participanților șiprobei de sportdezvoltarea(rezistență, viteză,intelectuală, educație
viteză, forță și
spirituală și morală;capacități de însușirea elementelor
coordonare)de bază și specifice
adaptareaorganismului laCentrede copii și tineret* De menționat că certificatele obținute în cadrul participării în diferite activități extrașcolare (nonformale), indiferent dedomeniu și profil, certifică un nivel de abilități ale educabililor, chiar dacă au valențe diferite și pot fi luate în considerareîn procesul de admitere la studii în cadrul următoarelor cicluri de învățământ.
4

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

53

probei de sport
practicate; adaptarea/ implicarea
participanților în
activitățile
competiționale,
implicarea activă în
organizarea
evenimentelor
sportive de masă,voluntariat;
 satisfacereaintereselor
individuale ale
participanților,
orientare către
sportul deperformanță și
autoderminare
profesională.

Înscrierea
beneficiarilor:(ofertegratuite/taxe destudii)

54

Activităţile extraşcolare
sportive în instituţiile deînvăţământ general suntorganizate în
conformitate cu PlanulCadru pentruînvăţământ primar,
gimnazial şi liceal
aprobat prin ordinul
MECC.
Grupele sunt formate în
baza cererilor elevilor.
Înscrierea la un cerc
sportiv de face de către
părinţi la începutul
anului de studii, nu se
percep taxe la înscriere,
un elev poate fi înscris lamai multe cercuri
sportive.

În regulamentul defuncţionare instituţiilorde învățământ
extraşcolar se va
specifica în mod explicit
nomenclatorul
serviciilor educaţionale
oferite gratuit
beneficiarilor.
Instituțiile deînvățământ extraşcolar
publice pot presta
servicii educaţionale
contra plată doar
suplimentar la celeprevăzute în
nomenclatorul
serviciilor educaționale
oferite gratuit, conform
legislației în vigoare.

eforturicompetiționale,
necesare în obținerea
performanțelor
sportive;● însușirea/
perfecționarea
continuă a bazelor
tehnicii, tacticii șicompetiționale în
ramura de sportaleasă;● realizarea succesului
sportiv la nivelnațional șiinternațional în
conformitate cu
abilitățile
individuale/ sau deechipă;● pregătire și
promovarea
sportivilor în loturilenaționale ale
Republicii Moldova.
Înscrierea copiilor înşcoli sportive, centre
specializate de pregătire
se realizează în baza
cererilor părinţilor,certificatului medical și
rezultatele sportive.
Serviciile
instruire/pregătire suntoferite gratuit

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

Accesul laactivităţile
oferite deinstituţiile
publice deînvățământ
extraşcolar

VârstabeneficiarilorComponenț
a numerică
a grupelorÎnscrierea copiilor înşcoli sportive, centre
specializate depregătire se realizează
în baza cererilorpărinţilor, certificatului
medicalGrupele vor fi constituite Accesul la activităţile
în baza cererilor elevilor, oferite de Centre pentru
din cel puţin 15 elevi (din copii și tineret este liber
aceeaşi clasă sau din
cu respectarea
clase diferite) doar din
principiului
instituția de învăţământ
nediscriminării.
Înscrierea în cercuri seface benevol, în baza
unei fișe cu date despre
copil.
În baza ofertei
educaționale ainstituției, de solicitările
beneficiarilor, precumși de alte criterii
stabilite de propriul
Regulament se vor
forma grupe de
instruire.
Pentru înscrierea
copilului/tânărului enecesar avizul
medicului de familie
privind starea sănătății
solicitantului;
Participarea la activitățile Accesul la activităţile
cercurilor sportive suntoferite de instituţiile deadmiși eleviînvăţămînt extraşcolar
corespunzătoare
publice este liber
ciclurilor de învățământ
pentru toţi solicitanţii
generalcu vârsta cuprinsă între
5 şi 21 de ani
Vârsta minimă de înmatriculare în grupe - conform
Regulamentul sanitar privind instituțiile deînvățămînt complementar (extrașcolar) HG nr.1204
din 23.12.2010
Grupele vor fi constituite Este determinată deîn baza cererilor elevilor, profilul de activitate,
din cel puţin 15 elevi (din vârsta beneficiarilor,

La etapa începători,școlile sportive asigură
înmatricularea copiilordotați pentru a practica
sportul;
La etapa avansați seînmatriculează sportivii
care au o stare desănătate bună şi care au
frecventat cel puțin 2
ani etapa începători, cu
condiția îndeplinirii
programului depregătire fizică generală
şi specială;Grupele de măiestriesportivă și măiestriesportivă superioară secompletează dinmembrii lotuluinațional.

Vârsta minimă deînmatriculare în grupe conform Regulamentul
de de organizare șifuncționare a școlilor
sportive (specific probeide sport)

Variază în dependență deetapă, anul de instruire și
proba de sport practicatăCADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

55

Duratastudiilor56

aceeaşi clasă sau dinclase diferite)

gradul de complexitate
a curricula, condițiile deactivitate, spațiul și
utilajul disponibil șipoate varia de la 12-15
persoane.

Elevii pot participa laprocesul de educație/instruire (cercuri
sportive) până laabsolvirea instituției deînvățământ.

În dependență deobiectivele vizate,
Programele pot fi
structurate pe 3
niveluri:
1. Nivelul începători
1-2 ani
2. Nivelul de bază 3-4ani
3. Nivelul independent1<

 Pregătire și asanare –16 – 20 sportivi Începători 1 - 12 / 16/
14 sportivi Începători 2 - 11 / 14/
14 sportivi
 Avansați 1 - 10 / 12/
12 sportivi
 Avansați 2 - 9 / 12/ 11
sportivi
 Avansați 3 - 8 / 12/ 10
sportivi
 Avansați 4 - 7 / 10/ 9
sportivi
 Avansați 5 - 6 / 8/ 8
sportivi Măiestrie sportivă 1 5 / 8/ 6 sportivi Măiestrie sportivă 2 4 / 8/ 5 sportivi Măiestrie sportivă 1 3 / 8/ 4 sportivi Măiestrie sportivă
superioară - 2 / 8/ 2
sportivi
Durata studiilor este
determinată conformprofilului, în baza
planurilor de studii
aprobate.
Sistemul învățământului
extrașcolar în școlile
sportive este structurat pe
5etape: Pregătire și asanare nelimitat
 Etapa începători - 2ani; Etapa avansați - 5ani; Etapa măiestriesportivă - 3 ani; Etapa măiestriesportivă superioară < ani

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

Organizarea
procesului
educațional/
Ofertaeducațional
ăActivitatea sportivă
extrașcolară în instituții
de învățământ generaleste reglementată/ decurriculum disciplinar.
Sarcina didactică
săptămânală pentru ogrupă de elevi este de 4
ore academice. Se
organizează pe 3 direcții: Extinderea conținutului
curricular;
 Extinderea unui modul;
 Educație pentrusănătate.

Evaluarea
rezultatelor

Nu este obligatorie
Se propune trecerea laevaluarea în bază decalificative.

Activitatea extrașcolară
se realizează pe grupuri
de interese de un singur
profil sau integrate, înbaza planului deînvăţământ aprobat deorganul local despecialitate în domeniulînvăţământului;
1. Nivelul începători 2/
4 ore (2 ședințe
săptămână)2. Nivelul de bază 6/ 8
ore (2 - 3 ședințe
săptămână)3. Nivelul
independent/
avansați - 9/ 12 ore (3- 4 ședințe
săptămână)Activitatea deinstruire/ pregătireîn școlile sportive se
realizează în regimde Pregătire și asanare –6 ore săptămână; Începători 1 – 9 oresăptămână; Începători 2 – 9 oresăptămână; Avansați 1 – 10 oresăptămână; Avansați 2 – 12 oresăptămână; Avansați 3 – 14 oresăptămână; Avansați 4 – 16 oresăptămână; Avansați 5 – 18 oresăptămână; Măiestrie sportivă 1– 20 ore săptămână; Măiestrie sportivă 2– 24 ore săptămână; Măiestrie sportivă 1– 27 ore săptămână; Măiestrie sportivă
superioară – 36 oresăptămână.
Oferte educaționale: Sporturi ciclice; Jocuri
individuale; Jocuri sportive colective; Sporturi deluptă; Sporturi cu caracter de forță-viteză;Sporturi cu complexitate coordinativă; Probetehnice-sportive; Turism.
Evaluarea în instituția
Evaluarea rezultatelorde învățământ
învățării este obligatorie
extrașcolară reprezintă
și se realizează prin:
un ansamblu de acţiuni  frecvența lasistemice, prin care se
activitățile deanalizeazăşi seinstruire/apreciază activitatea
antrenament;
copiilor și tinerilor.
 pregătirii fizice;
Instituţia de comun cu
 pregătirea specifică
alți parteneri vor
probei de sport.
stimula activităţile deCADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

57

Finalitățile
studiilor/certificarea

58

Certificarea studiilor nu
este asigurată și
obligatorie.

performanţă ale
copiilor și tinerilor la
nivel local, naţional şiinternaţional prinparticiparea lacompetițiile sportive/
festivaluri etc.
Se propune trecerea laevaluarea în bază decalificative.
Certificarea studiilor nu
este asigurată și
obligatorie.

 rezultatele
competiționale/
categoriile sportive.

Certificarea studiilor nu
este asigurată.
În dependență deperformanțe sportivii
vor fi facilitați laînmatricularea în
instituțiile medii despecialitate sau
superioare de profil, cu
condiția respectării
cadrului normativ în
vigoare.

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

3. REFERINȚE ALE CURRICULUMULUI PENTRUEDUCAȚIA ȘI ÎNVĂȚĂMÂNTUL EXTRAȘCOLAR
3.1. Curriculumul pentru educația și învățământul extrașcolar – componentă aCurriculumului Național
Curriculumul pentru educația și învățământul extrașcolar, pe de o parte, reprezintă oexpresie a teoriei generale a curriculumului, validată de comunitatea științifică; pe de altă parte,preia unele caracteristici dictate de specificul și particularitățile educației și învățământului
extrașcolar: Diversitatea finalităților/ caracter deschis al finalităților.
 Diversitatea abordărilor și formelor de organizare.
 Axarea puternică pe cel ce învață; principiile educației individualizate și diferențiate suntdominante.
 Nivelul înalt de motivație pentru educația și învățământul extrașcolar.
 Orientarea dominantă la proces și construirea de noi cunoștințe, noi experiențe.
 Centrarea pe probleme cotidiene.
 Orientarea spre o evaluare formativă, autoevaluare etc.
Așadar, contextul demersului conceptual al curriculumului, dar și partcularitățile
respective ale educației și învățământului extrașcolar generează un sistem (subsistem)
curricular relevant cadrului nonformal al acestui proces. Totodată, în vederea realizării
continuității între curriculumul formal și cel nonformal, se acceptă abordarea holistică/sistemică a curriculumului pentru educația și învățământul extrașcolar (a se vedea Fig. 3.1.).

Curriculumul pentru educația și învățământul
extrașcolar – sistem (subsistem)

Curriculum
pentrueducația șiînvățământul
extrașcolarca și concept

Curriculum
pentrueducația șiînvățământul
extrașcolarca și conținut

Curriculum
pentrueducația șiînvățământul
extrașcolarca și proces

Curriculum
pentrueducația șiînvățământul
extrașcolarca și finalitate

Curriculum
pentrueducația șiînvățământul
extrașcolarca și produs

Fig.3.1. Curriculumul pentru educația și învățământul extrașcolar ca și sistem (subsistem)

Curriculumul pentru educația și învățământul extrașcolar – concept
Conceptul curriculumului nonformal se axează pe afirmarea rolului prioritar al finalităților
educației extrașcolare. În funcție de finalități, concepute în termeni de competențe, se proietează
și celelalte componente ale modelului curricular: forme, strategii și metode, activități educaționale,conținuturi, instrumente de evaluare.
Așadar, curriculumul pentru educația și învățământul extrașcolar înseamnă toate
experiențele acumulate, planificate și furnizate elevilor în instituții și în alte structuri ce
prestează servicii de educație și învățământ extrașcolar spre a satisface interesele, nevoile,
oportunitățile, aptitudinile proprii, în raport cu finalitățile și performanțele așteptate.

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

59

Din perspectiva Cadrului de refență al Curriculumului Naional, dar și din perspectiva evoluției
educației nonformale pe plan european, curriculumul pentru educația și învățământul
extrașcolar poate fi conceput în baza interconexiunii diferitor concepte curriculare (curriculumul
centrat pe elev, curriculumul centrat pe competențe, curriculumul centrat pe contexte/ situații educativeetc.) și a diferitor teorii ale învățării: constructivism, behaviorism etc. (a se vedea Compartimentul
2).
Totodată, curriculumul pentru educația și învățământul extrașcolar se va axa peinterconexiunea abordărilor psihocentrice și sociocentrice ale educației, pe asigurarea corelației
sociale, psihologice și pedagogice a elementelor curriculare la nivel de subsistem și sistem, pe
asigurarea comunicării eficiente între cadrele didactice și educabili.
Curriculumul pentru educația și învățământul extrașcolar, alături de funcțiile sale de bază(proiectarea, reglarea, motivarea etc.), va realiza și funcțiile specifice educației și învățământului
extrașcolar: funcția de recuperare a lacunelor; funcția de complementare a activităților educaționale formale; funcția de extindere a educației formale; funcția de opoziționare a educației formale.
Un alt aspect care determină specificul conceptului de curriculum pentru educația șiînvățământul extrașcolar este legat de:
1. Abordarea educației pe parcursul întregii vieți, educația nonformală fiind și o modalitate
de realizare a acestui proces.
2. Sistemul de competențe-cheie, aprobat de Consiliul Europei la Bruxelles din 22 mai 2018.
Primul aspect vizează un curriculum flexibil, contextual și longitudinal.
Al doilea aspect orientează curriculumul pentru educația și învățământului extrașcolar laformarea graduală și pe etape a unui anumit tip de competențe.
Așadar, Concepția curriculumului pentru educația și învățământul extrașcolar se axează/centrează pe educabil și reflectă următoarele demersuri fundamentale: Focusarea pe formarea de competențe și orientări valorice care va permite elevilor să-și valorificeinteresele, aptitudinile,oportunitățile proprii într-un mod activ și nonformal.
 Corelarea componentelor curriculumului pentru educația și învățământul extrașcolar în raport cu:
abordarea psihocentrică și sociocentrică; domeniul și profilul educației extrașcolare(nonformale); funcțiile specifice educației extrașcolare; profilul elevilor și aptitudile
acestora către unul sau alt tip de activitate.

Curriculumul pentru educația și învățământul extrașcolar – conținut
Conținutul pentru educația și învățământul extrașcolar în abordarea curriculară se prezintă
din trei perspective: patrimoniul cultural și experiența socială; tipuri de activitate umană și, în primul rând, educațională; sistemul științelor contemporane, sistemul artelor.

60

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVAÎn acest context, curriculumul pentru educația și învățământul extrașcolar – conținut se va
axa pe următoarele domenii: Cultură și Societate; Arte; Știință. Tehnică. Tehnologii și Sport,
Turism și Agrement.
Fiecare dintre aceste domenii conturează un cadru conținutal specific, reflectat în sistemul
profilurilor de activitate respective. Prin domenii de activitate ale curriculumului pentru
educația extrașcolară elevilor li se oferă un sistem de informații, acțiuni care, pe baza unor
criterii logico-științifice și psihopedagogice, sunt selectate din valorile culturale ale omenirii(științifice, tehnice, etice, estetice etc.).
Așadar, putem defini conținutul educației extrașcolare ca fiind ”ansamblul structurat devalori din toate domeniile științei, culturii, artei, tehnicii, practicii, sedimentate în societate, carela un moment dat devine punct de reper în proiectarea și realizarea educației” [10].
Stabilirea conținuturilor pentru educația și învățământul extrașcolar trebuie abordată în
contextul surselor selectării acestora și raportate la domeniile de educație și învățământ
extrașcolar.
În acest sens, indicăm o clasificare dinamică a surselor de selectare a conținuturilor pentru
educația și învățământul extrașcolar: reînnoirea valorilor educației, culturii și civilizației umane; evoluţia ştiinţelor exacte: mutaţii şi revoluţii epistemologice, transferuri metodologice şiinterdisciplinare, discipline de graniţă şi combinaţii inedite de discipline, accelerarea
ritmului dezvoltării, generalizarea folosirii tehnicii informaticii în învăţământ şi cercetareetc.;
 evoluţia tehnologiei: impactul excepţional, în primul rând al informatizării asupraproducţiei industriale (robotizate) şi agricole (tehnologii performante), asupra urbanizării
(noile concepte urbane postmoderne), asupra vieţii familiale, stilurilor de viaţă şi bugetelorfamiliilor; evoluţia lumii muncii: tendinţa de generalizare a informatizării pieţei muncii, migrareaforţei de muncă spre sectorul terţial (servicii) şi cuaternal (sectorul informaţional);
 evoluţia ştiinţelor sociale şi umanistice: rolul sporit pe care ar trebui să-l aibă în formarea
atitudinilor (responsabilitate, solidaritate, patriotism etc.), a capacităţilor (spirit critic,
autonomie intelectuală sau capacitate de autoînvăţare, inventivitate etc.), subliniind
importanţa vieţii spirituale şi a educaţiei pentru valori;
 evoluţia culturii (umaniste – n.n.) şi a artei: participarea democratică la viaţa comunitară,noi curente, formarea unei atitudini critice în domeniul vieţii culturale – literatură, pictură,muzică, cinematografie etc.;
 evoluţia în domeniul sportului şi al turismului: promovarea cunoaşterii şi apropierii
popoarelor, cultivarea spiritului olimpic, dezvoltarea turismului ecologic şi protejarea
patrimoniului comun;
 impactul sporit al viitorului asupra prezentului: introducerea unor exerciţii prospective,
cultivarea responsabilităţii faţă de propriul destin şi planificarea viitorului; aspiraţiile tineretului: şcoala trebuie să vină în întâmpinare intereselor şi opţiunilor
prezente şi viitoare ale generaţiilor în formare, punând accentul pe cultivarea valorilor etice,
nevoii de viaţă democratică, dorinţei de a comunica şi de a cunoaşte lumea, de a participa
în mod efectiv la procesele de luare a deciziilor;
CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

61

 importanţa crescândă a mijloacelor de informare în masă: avantaje aduse prin
generalizarea unor magistrale informaţionale – televiziunea prin cablu şi satelit, presa
scrisă, Internetul (Învăţământ Deschis la Distanţă), precum şi pericole legate de controlul şi
manipularea informaţiei, probleme vizate de educaţia cu privire la mass-media;
 achiziţiile cercetării pedagogice: societatea contemporană, marcată de dinamism,
complexitate, interdependenţă şi globalizare, impune standarde înalte privind selecţionarea
şi organizarea conţinuturilor şi a învăţării inter- şi transdiciplinare: modularitate, indicatoride pertinenţă a conţinuturilor, învăţare permanentă, evaluare formativă, noi moduri deformare iniţială şi continuă a formatorilor; problematica lumii contemporane: caracterizată prin universalitate, globalitate,interdependenţă, caracter prioritar, urgenţă şi gravitate, impune anumite conţinuturi legate
de noile educaţii – educaţia pentru viaţă democratică, educaţia ecologică, educaţia pentruviaţa de familie în societatea viitorului, educaţia pentru schimbare, educaţia adulţilor,
educaţia pentru viaţa comunitară etc. [28].
În ceea ce priveşte principiile de organizare a conţinuturilor, nici acestea nu au fost trecute
cu vederea în cadrul teoriei aferente problematicii pe care o abordăm. Totuşi, cele mai
importante par a fi:

 principiul etapizării (adică, segmentarea materiei în mai multe părţi, de regulă, relativ
ample);
 principiul delimitării (fiecare dintre părţile trasate trebuie să reprezinte o unitate cât se poatede închegată de idei şi concepte);
 principiul complexității progresive;
 principiul legăturii dintre informaţia nouă şi cea veche, dintre achiziţiile recente şi cele deja
sedimentate;
 principiul coordonării (stabilirea legăturii dintre diversele tipuri de activități, informaţii etc.,
pe de o parte, şi dintre obiectele educației extrașcolare (nonformale) şi societate, pe de altăparte);
 principiul relevanței conținuturilor; principiul valorii educaționale (constând în „specializarea” organizării conţinutului în funcţie
de obiectivele educaționale, de metodele utilizate de profesor în demersul său, de mijloacele
educației etc.) [15, p.231-232].
Examinând aceste principii, devine evidentă abordarea în care diversele componente ale
educației și învățământului extrașcolar influențează acțiunea complexă de organizare șifuncționare a conținuturilor respective.
Perspectiva curriculară asigură, pe de o parte, restrângerea prin aprofundare a sferei de referinţă
a conţinutului educației extrașcolare la valorile pedagogice specifice. Pe de altă parte,
perspectiva curriculară susţine extinderea funcţională a conţinutului educației extrașcolare carevizează, direct sau indirect, realizarea unor efecte formative, calitative, la nivelul domeniilor
educației extrașcolare [15, p.234-235].
Conținutul educației ți învățământului extrașcolar prin raportare la curriculumul
nonformal creează premise de realizare a unor programe individuale care valorifică efectele
educației nonformale generate de mediul social. Acesată perspectivă curriculară conferă
conținutului educației extrașcolare un caracter, în egală măsură, stabil și dinamic: stabil, prinvalorile educaționale de maximă eficiență formativă; dinamic, prin specificările și concretizările62

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVAîn raport cu domeniile și profilurile educației extrașcolare și în raport cu interesele, aptitudinile,
oportunitățile educabililor.
Așadar, conținutul educației și învățământului extrașcolar definește ansamblul valorilor
selectate din toate domeniile culturii și activității umane, în termeni de cunoștințe cu efecte
formative maxime – în plan intelectual, moral, tehnologic, estetic, fizic, cognitiv, efctiv,
psihomotric – procesate la nivel de domenii, profiluri și contexte concrete ale educației șiînvățământului extrașcolar.
Conținuturile, în abordarea curriculară, realizează funcții de mijloc/ instrument deformare a competențelor la elevi.
În contextul acestor abordări, conținutul pentru educația și învățământul extrașcolar din
perspectiva curriculară poate fi prezentat schematic prin următoarea figură: 5Curriculumul pentru
educația și învățămânul extrașcolar – conținut

Pentru instituția deeducație și învățământ
extrașcolar:

Alte forme deînvățământ
extrașcolar:

Sistemul cunoștințelor
și valorilor specificedomeniilor de educație
extrașcolară
(sens îngust)Școli de Muzică, Arte și Arte
plastice, Școli sportive

Centre de creație, Cluburi etc.

Sistemul disciplinelorde profil(sens larg)*

Sistemul de activități
în cadrul profilului(sens larg)

Teorii și legități
generale/particulare

Disciplina de profilde bază

Activități în cadrul
profilului (sens îngust)Noțiuni generale/
particulare

Disciplina de profilopțională

Principii, fapte,
fenomene generale/
particulare

Procese generale/
particulare

Valori generale/
particulare

Fig.3.2. Curriculumul pentru educația și învățămîntul extrașcolar – conținut
5* Sistemul disciplinelor pentru diferite domenii și profiluri a se vedea în Anexa 2.
CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

63

De regulă, conținuturile educației și învățământului se reflectă în planuri de învățământ,
curricula pe discipline, curricula pe tipuri de activități, manuale, ghiduri metodologice, scenarii
ale activităților educaționale etc.

Curriculumul pentru educația și învățământul extrașcolar – proces
Cadrul de referință al Curriculumului Național stabilește trei categorii de activități dinperspectiva procesuală:1. Activităţi preimplementare: cercetare/ diagnosticare; conceptualizare; proiectare/ aprobare.
2. Activităţi implementare/ funcţionare: implementare; predare-învăţare-evaluare; monitorizare.
3. Activităţi postimplementare: realizarea conexiunii inverse; dezvoltare/ optimizare.
Așadar, Curriculumul Național include, din perspectiva procesuală, un ansamblu deactivităţi interconexe orientate spre: cercetarea, proiectarea, implementarea, monitorizarea
curriculumului, dar şi spre comunicarea curriculară.

MONITORIZAREA

Conceptualizarea

Realizarea conexiunii
inverseMonitorizareafuncţionării
curriculumului

Monitorizarea în baza
unor indicatori

Realizarea procesului
educaţional

Implementarea
curriculumului

Formarea cadrelor
didacticeExpertimentare

Evaluarea şivalidarea
proiectului decurriculum

Expertizarea
dezbateri

Produsecurriculare

Politici
curriculare

Proiectare/reproiectare
curriculară
(curriculum design)

Prognoza

Diagnoza

Cercetarea
curriculară
(curriculum
research)

Aprobarea

Fig.3.3. Curriculumul educațional – proces [17, p.13-14]

Această abordare a curriculumului ca și proces în Cadrul de referință al CurriculumuluiNațional este valabilă și pentru educația și învățământul extrașcolar în condițiile ajustării
relevante a acesteia la specificul paradigmei educației extrașcolare (nonformale). În acest
context, actul educativ în cadrul educației și învățământului extrașcolar, ca și actul de predareînvățare-evaluare, în genere, se abordează din trei perspective: ca proces (operații, acțiuni,
activități); ca produs (ansamblu de achiziții: cunoștințe, capacități, atitudini, valori/ competențe); cafuncție (normativă, prescriptivă, formativă, dezvoltativă).
De menționat că educația și învățământul extrașcolar din perspectiva procesuală în esență
poartă, preponderent, un caracter activ/ interactiv.
În mod treptat au fost fundamentate mai multe abordări psihopedagogice şi concreteducaționale cu referire la învățarea activă/ interactivă (behavioriste, cognitiviste). Cea mai
64

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

cunoscută abordare a educației active/ interactive este legată de paradigma constructivistă în
pedagogie, numită şi interactivă, care, în esenţa sa, prevede că noile cunoştinţe sunt construitede subiectul care învaţă, într-un proces relaţionar valoric din perspectiva cognitivă şi
metacognitivă. Altfel spus, concepţia constructivistă şi interactivă are la bază: demersul constructivist, care stabileşte statutul celui ce învaţă (centrare pe cel ce învaţă); demersul psihologic și educațional, care determină cadrul interacţional între elevi şi profesori; demersul curricular, care creează contexte de învăţare legate de interacţiunea subiectului
cu conţinutul curricular ca factor activizant.
Ideea-cheie a acestei abordări constă, după cum am menționat mai sus, în promovarea
educației centrate pe elev – activitatea de construire individuală a cunoaşterii; subiectul se informează, selectează, apreciază, analizează, compară, clasifică, transferă, descoperă, rezolvă,concluzionează etc. Cu alte cuvinte, elevul construieşte traiectoria/ traseul propriu de educație
în raport cu potenţialul individual şi cadrul interacțional [15, p.354].
Educația interactivă vizează schimburile sociale în dobândirea noului, stimulândconstruirea şi redefinirea sensurilor, receptivitatea faţă de experienţele noi, căutate şi rezolvate
prin explorare, deducţie, analiză, sinteză, generalizare, abstractizare, concretizare, punândaccentul pe realizarea conexiunilor dntre noţiuni şi solicitând o profundă implicare intelectuală,psihomotorie, afectivă şi voliţională.
Din acest punct de vedere, principiile care stau la baza construirii strategiilor interactivesunt:
1. Construirea propriilor înţelesuri şi interpretări ale conţinuturilor instruirii.
2. Discutarea şi negocierea, nu impunerea obiectivelor.
3. Promovarea alternativelor metodologice de educație.
4. Solicitarea informaţiilor transdisciplinare şi analizele multidimensionale ale realităţii.
5. Evaluarea mai puţin criterială şi mai mult reflexivă, prin metode alternative de evaluare.
6. Promovarea învăţării prin descoperire şi rezolvare de probleme [26, p.27].
7. Principiul performanței.
8. Principiul interesului vocațional.
9. Principiul învățării de plăcere.
10. Principiul comunicării asertive.
Educația extrașcolară interactiv-creativă este un proces de creare de semnificaţii vizavi de noua
informare şi de cunoştinţele anterioare, de transformare a structurilor cognitive ale elevului,consecinţă a încorporării noilor achiziţii (cunoştinţe, capacităţi), prin angajarea eforturilor
intelectuale şi psihomotorii de construire a cunoaşterii, inclusiv celui artistic pentru domeniul Arte.
Concluzionând, putem spune că interactiv este individul care interrelaţionează direct cu
ceilalţi, pe de o parte, sau cu materialul de studiu, pe de altă parte, prin procese de acţiune
transformatoare şi de filtrare cognitivă, de personalizare a conţinuturilor de învăţat [15, p.358].
Deși procesul educației și învățământului extrașcolar se axează pe un ansamblu dedemersuri invariante, generice pentru toate tipurile de activități, totodată, fiecare domeniu deeducație extrașcolară dispune de demersuri specifice de organizare a procesului educativ(variante).
CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

65

De exemplu, în cadrul domeniului Știință. Tehnică. Tehnologii accentul va fi pus pe
cunoașerea științifică, experimentală. Iar în cadrul domeniului Arte accentul va fi pus pe
cunoașterea artistică, ceea ce va genera acțiuni, activități și produse specifice acestor domenii.
Totodată, for fi implementate/ aplicate noi forme de educație și învățământ extrașcolar:
ateliere de makeri, exploratorii, parcuri științifice, parcuri profesionale, muzee interactive,
reconstrucții istorice etc.
→ Evaluarea – componentă specifică a curriculumului – proces
Problema evaluării rezultatelor școlare la etapa actuală este una dificilă și contradictorie,
discutată la nivelul teoriei și practicii educaționle. Elevul de astăzi este puternic influențat defactorii interni și cei externi ce provoacă anxietate și stres. Evaluarea, în acest sens, face pare dinansamblul acestor factori. Psihologii confirmă faptul că și elevii cu performanțe înalte suntsupuși stresului în procesul de evaluare a rezutatelor școlare. Pentru a diminua/ reduce
influența negativă a evaluării rezultatelor școlare asupra psihicului elevului, pe planinternațional, dar și cel național, se caută modalități noi de realizare a acestui proces: evaluarea
ascunsă, evaluarea retroactivă, autoevaluarea etc. Evaluarea bazată pe descriptori și calificative faceparte din încercările de a diminua efectele negative ale evaluării.
În acest context, ”conflictul” dintre evaluarea rezultatelor școlare în baza notelor (de la 1 la10) și evaluarea în baza calificativelor este unul artificial, legat de tradiție și de psihihologia celor
implicați în acest proces: în primul rând – al părinților, în al doilea rând – al cadrelor didacticeși în ultimul rând – al elevilor. De menționat că evaluarea în baza notelor de asemenea serealizează în raport cu descriptorii formulați mai general și în corespundere cu notele respective
exprimate în cifre. Funcția concretizării acestor descriptori revine cadrului didactic. Totodată,evaluarea în baza descriptorilor și calificativelor de asemenea este un proces de notare princuvinte/ calificative. Cert este faptul că calificativele pot fi ușor cuantificate/ convertite în note,și invers. Problema constă nu în modul de evaluare a rezultatelor școlare, ci în percepția rolului
acestui proces în cadrul educațional. De regulă, se exagerează importanța evaluării prin note ca
factor de motivare pentru învățare (deși în continuare evaluarea prin note poate fi privită ca unfactor important de motivare a elevilor pentru învățare). Mult mai mare potențial educațional
au factorul implicării active în proces, satisfacția de la realizarea anumitor activități, succesulobținut etc. În primul rând aceasta se referă la elevii implicați în activitățile de educație
extrașcolară (nonformală), care și le-au ales benevol, conform intereselor proprii. Cu altecuvinte, elevii vin în educația extrașcolară (nonformală) pentru a primi satisfacție și a se detașa
de la situațiile anxioase și stresante din învățământul formal.
Evaluarea este o activitate complexă care presupune realizarea mai multor acțiuni și
operații aflate în interdependență: măsurarea; aprecierea: prin raportare la normă, prin raportare
criterială (la un criteriu); decizia.
Totodată, evaluarea se realizează în cadrul a trei forme: evaluarea inițială (predictivă),evaluarea formativă (continue) și evaluarea sumativă (cumulativă).
În acest context, trebuie de menționat că conceptul și metodologia evaluării rezultatelorșcolare în cadrul învățământului formal sunt valide și pentru educația extrașcolară
(nonformală) cu multe precizări și adaptări la specificul acestui sistem educațional.
Pentru a construi/ fundamenta o metodologie de evaluare a rezultatelor școlare în cadrul
educației și învățământulu extrașcolar este nevoie de a stabili:
1. Forma de organizare a educației extrașcolare: instituții de educație extrașcolară și tipul acestor
instituții, centrele de educație extrașcolară, cercurile, cluburile pe interese etc.
66

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

2. Finalitățile educației extrașcolare realizate în aceste structuri: profesionalizarea timpurie,formarea vocațională, orientarea spre o profesie, satisfacția intereselor proprii etc.
3. Sistemul de competențe pe domenii, profiluri, discipline și tipuri de activități concrete.
În acest document propunem următorul concept al evaluării rezultatelor școlare în cadrul
educației și învățământului extrașcolar, prezentat prin următoarea figură:Caracteristici
ale
instituțiilor: realizează
educația laciclulprimar,gimnazial,
liceal; activează în
bazaplanurilordeînvățământ
și curricula
aprobate deMECC; realizează
profesionalizarea
timpurie; forma debază aeducației:lecții,activități
individuale; seacrediteazăde
ANACEC; eliberează
certificate de
finalizare astudiilor,
aprobate de
MECC.

În instituțiile
de educație
extrașcolară
din
domeniulArte Evaluareainițială/diagnosticarea pentru a
depista
aptitudinile
elevilor
pentruprofilul
respectiv al
domeniuluiArte; evaluarea
continuă/formativă
axată
predominant peproces; evaluarea
sumativă
axatăprimordial
pe produs/
examen deabsolvire; se aplică
modelulaxat pediscriptori șicalificative.

Caracteristici
ale
instituțiilor: realizează
educația laciclulprimar,imnazial,
liceal sau
prin alte
modalități; activează în
bazaplanurilordeînvățământ
și curricula
aprobate deMECC; orientează
spre oprofesie; seacrediteazăde
ANACEC; forma deorganizare
a activităților: lecții,antrenamente,
repetiții; eliberează
certificate de
finalizare astudiilor; se aplică
modelulaxat pe
descriptorișicalificative.

În instituțiile
de educație
extrașcolară
din
domeniulSport,
Turism și
Agrement

 Evaluareainițială
privinddepistarea
elevilor cu
aptitudini
spre genul
respectiv desport;
 evaluarea
continuă/formativă
axată
predominant peproces; evaluarea
continuă
axată peproces; evaluarea
sumativă
axată perezultat/performanțe
sportive(fără
examen).

În centre decreație și în
alte structuri

Caracteristici
ale centrelor: realizează
activitățile
practic în
toatedomeniile
educației
extrașcolare:
Cultură și
Societate;Arte;Știință.
Tehnică.
Tehnologii;
Sport,
Turism și
Agrement;
 forma deorganizare:
cercuri etc.;
 se eliberează
certificate lasolicitarea
educabililor.

 Evaluarea seaxează peproces și perezultat subdiferite
forme:
laudă,
aprecierea
succesului,eliberarea decertificate departicipareetc.

Fig.3.4. Conceptul evaluării rezultatelor formabililor în cadrul educației și învățământului
extrașcolar (unele concretizări a se vedea în Tabelul 2.2)

De menționat că procedurile evaluative necesită a fi extinse de la verificarea și aprecierea
rezultatelor/ produselor școlare la evaluarea procesului care a condus la aceste rezultate.
Evaluarea procesului trebuie înțeleasă nu doar în dimensiunea sa temporală, ci mai ales în cea
cauzală, legată de mijloacele cognitive implicate, de resursele utilizate de către elev pentru
realizarea produsului. Sunt situații când evaluarea procesului este mai importantă decât
evaluarea produsului, aceasta se referă, în primul rând, la domeniile Arte; Sport, Turism și
CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

67

Agrement (rezultatele pot apărea în timp).
În practica educațională reală foarte des evaluarea se realizează în termenii trăsăturilor depersonalitate: serios, conștiincios, leneș, inteligent etc. În actul de evaluare, cadrul didactic
trebuie să se ferescă de aprecierile în termeni de categorie morală sau de valori intelectuale și să
se preocupe de evaluarea directă a produselor și procedurilor, nu însă a persoanei implicate în
educația și învățământul extrașcolar.

Curriculumul pentru educația și învățământul extrașcolar – finalitate
Conceptul Curriculumului Național, inclusiv al curriculumului pentru educația șiînvățământul extrașcolar, este axat pe competențe – un nou cadru de referință al finalităților
educaționale.
Specificul abordării curriculumului pentru educația și învățământul extrașcolar din
perspectiva competențelor ține de următoarele:
1. Competențele reprezintă un sistem structurat ierarhic și pot fi privite ca standarde generalede formare pe domenii și profiluri de educație și învățământ extrașcolar.
2. Finalitățile ca descriptori ale competențelor, ca manifestare graduală a acestora sunt
flexibile, variative, contextuale, structurate de fiecare dată de interesele, aptitudinile,
oportunitățile, particularitățile psihologice ale formabililor.
Totodată, trebuie să se țină cont de misiunea strcuturilor/ instituțiilor ce prestează servicii
de educație extrașcolară. În acest sens, unele structuri complementează misiunea instituțiilor deînvățământ formal în dezvoltareaa unor competențe anumite, iar altele extind funcțiile
instituțiilor și se axează pe formarea unor categorii noi de competențe.
Așadar, competenţele reprezintă un pachet transferabil şi multifuncţional de cunoştinţe,capacităţi, abilități, valori şi atitudini, care permite individului să-şi realizeze împlinirea şidezvoltarea personală. Competenţa se naşte şi se formează la confluenţa sensurilor date deverbele a şti, a şti să faci, a şti să fii, a şti să convieţuieşti, a şti să devii, deci nu este rezultatul acţiunii
educaţionale numai pe domeniul cognitiv, ci se raportează şi la cel afectiv-atitudinal şi
psihomotor.
Competența se definește astfel:
Un sistem integrat de cunoştinţe, abilităţi, atitudini şi valori dobândite, formate şi dezvoltate
prin învăţare, a căror mobilizare permite identificarea şi rezolvarea diferitor probleme în diverse
contexte, situaţii de viață.
Aşadar, din definiţia competenţei ca „integrare a cunoştinţelor, competenţelor,
atitudinilor…”, putem deduce structura triadică a competenţei în integritatea sa: cunoştinţe,capacităţi/ abilităţi, atitudini/ valori/ competenţe.
Reieşind din modul de manifestare a competenţei ca finalitate, ea poate include următoarele
componente: acţiune/ activitate reprezentată printr-un verb;
 indicator al timpului de finalitate (cunoaştere, aplicare, integrare/transfer);
 aspectul condiţional al finalităţii (domeniul, disciplina, subiectul);
 indicator general privind nivelul de realizare a acţiunii sau a produsului în contextul dat deînvăţare.
68

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVATabelul 3.1. Structura competenţei în funcţie de finalitate (domeniul Știință. Tehnică. Tehnologii)

Nr.
crt.
1.

Verb:
acţiune/activitate
Utilizarea

Nivelul/modalitatea/
norma

Domeniul/
disciplina/
subiectul
sursele TIC

Context

prin aplicarea
metodologiei
specificePentru rezolvarea
unor probleme deinterpretare afenomenului
climatericAșadar, competența poate fi privită în trei iportaze: instrument al calității și performanței,obiectiv al curriculumului și rezultat al învățării [17, p.20].
→ Sistemul de competențe pentru educația și învățământul extrașcolar
Sursele privind elaborarea/ proiectarea sistemului de competențe
pentru educația și învățământul extrașcolar Competențe-cheie (Codul educației al Republicii Moldova, 2014).
 Competențe-cheie pentru învățarea pe parcursul întregii vieți (Bruxelles, 2018).
 Curriculumul de bază: sistem de competețe pentru învățământul general (2020).
 Taxonomia competențelor din Cadrul de refernță al Curriculumului Național (2017)sau alte taxonomii relevante.
 Conceptul și structura competenței prezentate în acest document.
 Substratul conținutal(nonformale).

aldomeniilor

și

profilurilor

educației

extrașcolare Competențe-cheie pentru învățarea pe parcursul întregii vieți (Bruxelles, 22 mai 2018)
1. competențe de alfabetizare;
2. competențe multilingvistice;
3. competențe în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii;
4. competențe digitale;
5. competențe personale, sociale și de a învăța să înveți;6. competențe cetățenești;7. competențe antreprenoriale;
8. competențe de sensibilizare și expresie culturală.
 Competențe generale pe domenii ale educației și învățământului extrașcolar
Competențele generale pe domenii ale educației și învățământului extrașcolar se deduc dincompetențele-cheie pentru învățarea pe parcursul întregii vieți (Bruxelles, 22 mai 2018), dinspecificul domeniilor respective și cu un grad înalt de generalitate și complexitate, se definesc
și se formează pe întreaga perioadă a educației extrașcolare: Competențe generale pentru domeniul Cultură și Societate.
 Competențe generale pentru domeniul Arte.
CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

69

 Competențe generale pentru domeniul Știință. Tehnică. Tehnologii.
 Competențe generale pentru domeniul Sport, Turism și Agrement.
 Competențe specifice profilului educației și învățământului extrașcolar
Această categorie de competențe se desprinde din sistemul de competențe pe domenii ale
educației și învățământului extrașcolar și reflectă/ integrează cunoștințele, capacitățile și
atitudinile elevilor specifice acestor profiluri. Totodată, ele se proiectează în baza unei sau altei
taxonomii ale competențelor, dar și în raport cu competențele specifice ariilor curriculare
respective din curriculumul oficial.
De exemplu, domeniul Cultură și Societate include următoarele competențe specifice pe
profiluri:
 Competențe specifice profilului Social-pedagogic.
 Competențe specifice profilului Social-psihologic.
 Competențe specifice profilului Social-economic.
 Competențe specifice profilului Intercultural, etnocultural.
 Competențe specifice profilului Democrație și drepturile omului.
 Competențe specifice profilului Etnografie.
Domeniul Arte include următoarele competențe specifice pe profiluri:
 Competențe specifice profilului Muzică.
 Competențe specifice profilului Arta dramatică/ teatrală. Cinematografia.
 Competențe specifice profilului Arta coregrafică.
 Competențe specifice profilului Arte plastice/ vizuale; decorative.
Domeniul Știință. Tehnică. Tehnologii include următoarele competențe specifice pe profiluri:
 Competențe specifice profilului Matematică și științe.
 Competențe specifice profilului Științe ecologo-biologice.
 Competențe specifice profilului Științe tehnice.
 Competențe specifice profilului Tehnologii infromaționale și comunicaționale.
 Competențe specifice altor profiluri: Modelarea artistică; Colaje decorațiuni; Arta culinară șisănătatea; Reciclarea creativă; Meșteșuguri populare etc.
Domeniul Sport, Turism și Agrement include următoarele competențe specifice pe profiluri:
 Competențe specifice profilului Sport recreativ.
 Competențe specifice profilului Sport aplicativ.
 Competențe specifice profilului Sport adaptiv.
 Competențe specifice profilului Turism.
 Competențe specifice profilului Sport de performanță/ pregătire sportivă.
→ Competențe specifice disciplinelor de profil/ tipurilor de activități în cadrul profilurilor
respective
Competențele specifice disciplinelor de profil/ tipurilor de activități în cadrul profilurilor
respective derivă din competențele generale pe domenii, competențele specifice pe profiluri și
se proiectează pe baza taxonomiilor. Competențele specifice reprezintă sisteme integrate decunoștințe, capacități, valori și atitudini, care se formează în cadrul studiilor disciplinelor
respective de profil și/ sau în cadrul tipurilor de activități respective.
70

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

→ Unități de competențe (pre-achiziții)Pre-achizițiile sunt părțile constituente ale competențelor, facilitând formareacompetențelor specifice, dar și a celor generale pe domenii. În comparație cu competențele
specifice, pre-achizițiile sunt sisteme particulare (analitice/ operaționale), integrand cunoștințe,capacități, atitudini, valori. Prin gradul lor de concretețe, ele sunt sugestive la selectareaconținuturilor și a tipurilor de activități specifice diferitor domenii și profiluri ale educației șiînvățământului extrașcolar.
Toate categoriile de competențe se elaborează din perspectiva nevoilor, intereselor,
aptitudinilor, oportunităților formabililor, dar și a valențelor formative ale domeniilor și
profilurilor educației și învățământului extrașcolar.
Curriculumul pentru educația și învățământul extrașcolar – sistem de produse
Curriculumul pentru educația și învățământul extrașcolar ca și sistem de produse
reprezintă un set de documente curriculare (curriculumul nonformal) în care se proiectează și
se explică ceea ce se urmărește în instituțiile de educație extrașcolară sau în alte structuri ce
prestează servicii de educație extrașcolară.
Aceste documente au statut și funcții diferite determinate de poziția lor într-o ierarhienațională de inițitive și executori, de funcțiile acestora etc.

Curriculumul pentru
educația și învățământul extrașcolar – produs

Documentede politici

Documentede tip proiectiv

Documentede tip metodologic

Cadul de referință
al învățământului
extrașcolar

Curriculapentru disciplinele de profil

Manualepentru disciplinele
de profil

Curriculum de bază:competențe pentru
educația șiînvățământul
extrașcolar

Curriculapentru tipuri de activități

Ghiduri
metodologice

Proiecte
didactice pe unități de învățare
Planuride învățământ
de profil (pentru
instituții de educație
extrașcolară

Planuri de activitatea cercurilor, altor forme
Scenarii ale activităților/ proiecte
ale activităților educaționale

Instrucțiuni
metodologice
Softuri
educaționale

AlteleFig.3.5. Curriculumul pentru educația și învățământul extrașcolar – produs
CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA71

În cadrul abordării curriculare a educației și învățământului extrașcolar se acceptă
structurarea produselor curriculare în trei categorii: documente de tip reglator, documente de tip
proiectiv, documente de tip metodologic.
DOCUMENTE DE POLITICI PRIVINDEDUCAȚIA ȘI ÎNVĂȚĂMÂNTUL EXTRAȘCOLAR

Cadrul de referință
alCurriculuului Național

Instituții deînvățământ
extrașcolar deprofilForme de bază:lecții,antrenamente,
lucrulindividual etc.
1. Planuri deînvățământ.
2. Curricula(programa) pe
discipline/
tipuri deactivități.
3. Manuale/ghiduri
metodologice.
4. Proiecte
didactice delungă durată șide scurtă
durată.
N.B. Produsele
curriculare 1-3 seelaborează de grupul despecialiși, aprobat de
MECC, și se validează
de Consiliul Național
pentru Curriculum.

Cadrul de referință
al învățământului
extrașcolar

Instituții deînvățământ
generalForme de bază:cercuri, secții,festivaluri,
cluburi peinterese etc.

Centre decreație

Forme de bază:I.
1) Planuri deactivitate.
2) Scenarii ale
activităților.
3) Materiale
educaționale4) Suporturi
individualizate.
5) Ghiduri
metodologice
personalizate.
N.B. Se elaborează despecialiștii respectivi șise aprobă de Consiliul
profesoral al instituției
(pot fi consultate în
cadrul Direcțiilor
Raionale/ Municipalede Învățământ.

II.
III.
IV.
V.

Curriculumul de bază:sistem de competențe
pentru învățământul
extrașcolar

Federații,asociații,cluburi,
ONG-uri etc.
Forme de bază:cercuri, secții,festivaluri, cluburi
pe interese etc.

cercuri, secții,cluburi pe interese,
proiecte tehnologice, tabere de vară,festivaluri etc.

Planuri deactivitate.
Scenarii ale
activităților.
Materiale
educaționale
Suporturi
individualizate.
Ghiduri
metodologice
personalizate.

1. Planuri deactivitate.
2. Scenarii ale
activităților.
3. Materiale
educaționale.
4. Suporturi
individualizate.
5. Ghiduri
metodologice
personalizate.

N.B. Se elaborează
de către prestatorii
de serviciile
respective și se
aprobă la Comisiile
metodice ale
Centrului
Republican pentru
Copii și Tineret.

N.B. Se elaborează
de către prestatorii
de serviciile
respective și se
aprobă de Comisiile
ad-hoc sau de alte
structuri specializate
abilitate cu funcțiile
respective.

Fig.3.6. Sistemul de produse curriculare privind educația și învățământul extrașcolarîn raport cu formele de organizare

I.

Planurile de învățământ, curricula pe discipline/ tipuri de activități, manualele și ghidurile
metodologice pentru instituțiile de învățământ extrașcolar de profil se elaborează în
conformitate cu Cadrul de referință al Curriculumului Național, Cadrul de referință al educației șiînvățământului extrașcolar din Republica Moldova, Curriculumul de bază: sistem de competențe aleînvățământului extrașcolar, ținându-se cont de specificul profilului respectiv.

II. Planurile de activitate, scenariile activităților, ghidurile metodologice, suporturile
personalizate se elaborează de către prestatorii de serviciile respective în raport cu viziunile
și experiența pedagogice proprii, precum și cu tradițiile din domeniul respectiv.
72

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

Totodată, la elaborarea acestor documente trebuie să se țină cont de:1) logica proiectării curriculare, care presupune interconexiunea următoarelor componente:competențe/ unități de competențe – conținuturi/ unități de conținuturi – activități de învățare/educație;2) contextele și particularitățile de vârstă ale elevilor;3) necesitatea realizării continuității dintre învățământul formal și nonformal sub aspect
metodologic, informațional, teleologic și praxiologic;
4) necesitatea extinderii/ complementării sistemului de competențe.

3.2. Particularitățile managementuluiînvățământul extrașcolar

curriculumului

pentrueducația

și

Managementul curriculumului pentru educația și învățământul extrașcolar are ca obiect deacțiune aspectul pedagogic/ metodologic și aspectul organizațional. Pentru învățământul
extrașcolar, curriculumul, pe de o parte, reprezintă o expresie a teoriei generale acurriculumului, iar, pe de altă parte, o expresie a substanței și a experiențelor educației
extrașcolare.
Din perspectiva pedagogiei, ne vom axa pe proiectarea curriculumului pentru educație șiînvățământul extrașcolar, iar din perspectiva organizațională – pe implementarea șimonitorizarea curriculumului respectiv.
→ Nevoia de proiectare a curriculumului pentru educația și învățământul extrașcolar
Necesitatea conceperii unui curriculum pentru educația și învățământul extrașcolar este
determinată de mai mulți factori:
 lipsa unui concept al curriculumului pentru educația și învățământul extrașcolar;
 lipsa mai multor documente curriculare de calitate pentru educația și învățământul
extrașcolar; asigurarea continuității dintre curriculumul pentru învățământul general și curriculumul
pentru educația și învățământul extrașcolar (pot fi excepții cu referire la Școlile de Muzică,Arte și Arte plastice); asigurarea funcționalității domeniilor și profilurilor de educație și învățământ extrașcolar; reglarea și gestionarea procesului de educație și învățământ extrașcolar.
→ Demersuri și metodologia proiectării curriculumului pentru educația și învățământul
extrașcolar
Proiectarea curriculară se realizeazî în raport cu următoarele condiții: diagnosticarea/ evaluarea stării actuale a curriculumului pentru educația și învățământul
extrașcolar; conceptualizarea viitorului curriculum pentru educația extrașcolară (nonformală): stabilirea
conceptului, modelului, principiilor care trebuie proiectate;
 stabilirea consecutivității proiectării produselor curriculare: planul de învățământ (pentru
instituții de educație extrașcolară) → curriculumul pe discipline/ curriculumul pe tipuri deactivități → manuale → ghiduri metodologice → proiecte didactice/ scenarii ale activităților → altemateriale educaționale.

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA73

Atenție! Demersuri de diagnosticare și conceptualizare a curriculumului educațional
din Cadrul de referință al Curriculumului Național reprezintă și repere valabile pentru
proiectarea curriculumului la educația și învățământul extrașcolar.
→ Proiectarea Curriculumului de bază pentru învățământul extrașcolar
Curriculumul de bază: sistem de competențe pentru învățământul extrașcolar reprezintă un
document de politici educaționale conceput într-o manieră inter- și trans- disciplinară.
Proiectarea curriculumului de bază se axează pe următoarele repere:
 raportarea la dinamica și nevoile actuale generate de mutațiile societății; raportarea la nevoile, interesele, aptitudinile, oportunitățile elevilor din perspectiva
educației extrașcolare; raportarea la specificul și valențele formative ale profilurilor educației și învățământului
extrașcolar; raportarea la competențele-cheie (Bruxelles, 2018) și la competențele pentru educația
formală, în vederea asigurării continuității și formării personalității elevilor; raportarea la acele tradiții ale sistemului autonom de educație extrașcolară care se dovedesc
pertinente din punctul de vedere al eficienței și renovării curriculare.
Așadar, Curriculumul de bază: sistem de competențe pentru învățământul extrașcolar va includeurmătoarele componente: Preliminarii; Competențe-cheie/ transversale; Competențe generale
pentru domeniile educației și învățământului extrașcolar; Competențe specifice profilurilor
educației și învățământului extrașcolar; Taxonomia competențelor.
→ Proiectarea curricula pe discipline de profil/ tipuri de activități
Curriculumul pe disciplinele de profil sau pe tipurile de activități reprezintă documentul
strategic, dar și operational privind proiectarea și realizarea concretă a activităților de educație
extrașcolară.
Cerințele proiectării curriculare impun realizarea unor acțiuni pedagogice situate într-o
ordine ierarhică explicită: fundamentarea clară a concepției curriculumulul pe discipline de profil sau pe tipul deactivități (centrare pe elev, centrare pe competențe, centrare pe context);
 definirea clară a competențelor în termeni de finalități, angajate în selectarea și ordonareaconținuturilor în funcție de potențialul său formativ, valorificabil la maximum în contextulfiecărei vârste psihologice, dar și în raport cu interesul, aptitudinile, orientările valorice aleelevilor; divizarea materiei pe module/ unități de învățare, aplicabile în sensul educației diferențiate,
individualizate;
 sugerarea soluțiilor metodologice opționale în diferite situații de educație extrașcolară în
cadrul profilurilor respective.
Articularea acestor demersuri conferă curricula pe discipline de profil și pe tipuri deactivități legimitate pedagogică, probată prin calități reflectate la nivelul urmtoarelor principii
de proiectare curriculară:1. Relevanța formativă pozitivă (prin alegerea conținuturilor contextuale, esențiale, în prezentși în viitor în perspectiva satisfacției oportunităților și intereselor formabililor).
74

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

2. Secvențialitatea adaptabilă la nivelul raportului dintre specificul disciplinei de profil/ tipul
de activitate și particularitățile educației și învățământului extrașcolar în cadrul diferitor
domenii și profiluri.
3. Consistența internă (prin corelarea adecvată a tuturor elementelor curriculare, dar și
corelarea inter- și pluridisciplinară).
4. Deschiderea pedagogică spre diferite variante ale educației și învățământului extrașcolar.
De menționat că în structura curriculumului pe disciplinele de profil nu este inclusă
componenta Repere conceptuale, care poate fi inclusă în componenta Preliminarii.
Structura curriculumului pe tipuri de activități în cadrul profilurilor educației șiînvățământului extrașcolar:
PreliminariiPlanul de realizare a activităților
 competențe specifice și unități de competențe; tematica/ subiecte (unități de conținuturi);
 timpul și perioada de realizare; metode și tehnici de realizare a activităților; resurse didactice.
Pot fi propuse și alte modele în acest sens.

Structura curriculumului ca program, propriu-zis, pentru educația și învățământul
extrașcolar/ curriculumul pentru disiplinele de profil (doar pentru instituțiile deînvățământ extrașcolar de profil): Preliminarii Administrarea disciplinei de profil Sistemul de competențe

 competențe specifice profilului; competențe specifice disciplinei.
 Unități de învățare: unități de competențe; unități de conținuturi;
 activități și produse de învățare/ educaționale.
 Strategii de organizare și realizare a activităților educaționale
 Bibliografie

De menționat că acest tip de curricula se caracterizează prin mai mare flexibilitate șicomplexitate a competențelor de format, dar și a conținuturilor, care de fiecare dată pot fi
reactualizate, modificate de nevoile, interesele, aptitudinile elevilor. Curriculumul pe tipuri de

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

75

activități este unul puternic axat pe personalitatea cadrului didactic/ formator, pe viziunile luipedagogice.
→

Structura curriculumului modular (integrat) pentru domeniul ARTE și domeniul

SPORT, TURISM și AGREMENT
 Preliminarii

Se prezintă conceptul curriculumului modular (integrat), repere teoretice, conținutale,
metodologice, particularitățile și specificul curriculumului, precum și alte informații.
I. Administrarea curriculumului modular
Nr.
crt.

1.
2.
3.
4.

ModuleDomeniu/
profilSemestrul/
anul/ clasaNumărulde oreAsigurarea
didactică

Responsabili

De exemplu:
Teoria și istoria muzicii(modul comun)
Instrumentul muzical ...
Instrumentul muzical ...
Instrumentul muzical ...

II. Sistemul de competențe
1. Competențe specifice profilului ”Muzică”.
2. Competențe specifice disciplinelor din modul (de exemplu, ”Instrumente muzicale”).
III. Sistemul de module și unități de învățare:3.1. Modul nr.1 Teoria și istoria muzicii (modul comun)
Nr.
crt.

Unități de competențe

Unități de conținuturi

Activități și produse de învățare

3.2. Modul nr.2 Instrumentul muzical …
Nr.
crt.

Unități de competențe

Unități de conținuturi

Activități și produse de învățare

IV. Sugestii metodologice de organizare a activităților educaționale.
 Bibliografie→

Particularitățile curriculumului pentru domeniul CULTURĂ și SOCIETATE și

domeniul ȘTIINȚĂ, TEHNICĂ, TEHNOLOGIIÎn raport cu specificul educației extrașcolare în cadrul acestor domenii, care se realizează
preponderent în instituții de învățământ formal (grădinițe, școli primare, gimnazii, licee, școli
profesionale), dar și în centre de creație sub formă de cercuri pe discipline și transdisciplinare(funcționează și alte forme), curriculumul va include componentele nucleu (invariante):1.
 Introducere Administrarea activităților educaționale: clasa, tematica, numărul de ore etc.
 Competențe generale pentru domeniul dat
 Competențe specifice profilului dat (realizate în cadrul cercului) Descrierea unităților de conținut și a activităților de învățare și evaluare
76

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA Modalități de organizare a activităților în cadrul cercului Bibliografie.

2. Alte componente (variante) la decizia autoritară.
În cazul când vor fi constituite/ înființate școlile de profil, de exemplu ”Școala viitorului
pedagog”, ”Școala viitorului inginer” etc., atunci se va elabora curricula după modelul pentrușcolile de arte.
Curricula pentru cercuri pe discipline și cele transdisciplinare se vor elabora de către
conducătorii de cercuri și vor fi aprobate de Consiliul profesoral sau/și Consiliul metodic alinstituției respective→ Unele sugestii privind conceperea unor componente ale curriculumului pe discipline deprofil: muzică, arte, arte plastice, sport
 Componenta Preliminarii
Componenta Preliminarii se va axa pe prezentarea unor informații generale privind:-statutul și funcțiile documentului;-conceptul general și paricularitățile documentului;-

beneficiarii documentului și modalități de aplicare;-alte informații.

 Administrarea disciplinei
Această componentă se axează pe aspectul managerial al organizării curriculare: profilul,
tematica, numărul de ore pe săptămână pentru studierea temelor respective etc.
 Componenta Sistemul de competențe
Sistemul de competențe este competența-cheie a acestui tip de curricula. Documentul va
include competențele specifice profilului (transferate din Curriculumul de bază: sistem de competențe
pentru învățământul extrașcolar) și competențele specifice disciplinei de profil, formulate în raport cu
cele specifice profilului, dar și în raport cu una sau altă taxonomie a competențelor.
În conformitate cu particulartățile formării graduale și pe etape a competențelor la formabili
este oportun a introduce în curricula subcomponenta Unități de compenețe/ pre-achiziție în calitatede ”material de construcție” pentru competențele generale ale doemniului și specificedisciplinei de profil. Proiectarea unităților de competențe se realizează în corelare cu unitățile
de conținut și în raport cu taxonomia competențelor (a se vedea Curriculumul de bază: sistem decompetențe pentru educațiaînvățământul extrașcolar).
Și în cadrul curriculumului pe disciplinele de profil poate fi introdusă componenta Unități
de învățare care poate fi prezentată tabelar (a se vedea Tabelul 3.2.)*6

Nr.
crt.
1.





Tabelul 3.2. Structura unității de învățare în cadrul curricularUnități de competențe/Unități de
Activități și produse depre-achiziții
conținuturiînvățareIdentificarea
Explicarea
Definirea* Curricula pe disciplinele de profil, în primul rand, din cadrul domeniului Arte, poate fi axată pe module – componenta
variativă (pentru un număr de discipline înrudite) și componenta invariantă – comună pentru toate modulele.
6

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

77






Argumentarea
Elaborarea
Interpretarea
Etc.

 Componenta Unități de conținuturi
Componenta curriculumului pe discipline Unități de conținuturi indică modalitatea
concretă, mijlocul cu ajutorul căruia, prin predare-învățare, se pot realiza finalitățile curriculare.
Noțiunea clasică de ”conținut” desemnează ”substanța” asupra căreia și prin care seacționează prin strategii didactice, pentru atingerea unui nivel performant în realizarea
finalităților proiectate.
Definirea funcțională a conținutului este mai utilă acțiunii educaționale, care este
subordonată și condusă prin ”finalități”. În acest sens, conținutul este înețeles ca totalitatea
informațiilor transformate în cunoștințe, capacități, atitudini, valori, competențe.
În raport cu structura tradițională a conținutului, conceptual actual de conținut alînvățământului cuprinde atât schimbări de semnificație ale componentelor tradiționale,îndeosebi privind cunoștințele, cât și introducerea unor componente și a unor termeni noi.
Astfel, componentele importante ale conținutului constituie: strategiile cognitive,
comportamentale și atitudinale de ordin sociomoral.
De asemenea, este de menționat că, în prezent, structura conținuturilor este plasată în
contextul teoriei curriculare, fiind dependentă de tipul curriculumului în care conținuturile suntintegrate și de natura experiențelor de învățare pe care curriculumul le stabilește.
Integrarea curriculară a conținuturilor este schimbarea de paradigmă cea mai importantă
în materie de selecție, tipologizare și organizare a conținuturilor [13].
În acest caz se cere o explicație cu referire la identificarea și proiectarea unităților de conținut
în structura curriculumului disciplinar pe profil. În primul rând, unitatea de conținut trebuie să
reflecte structura cunoștințelor (a se vedea Curriculumul de bază: sistem de competențe pentruînvățământul extrașcolar), în al doilea rând, unitățile de conținut trebuie să reflecte specificul
profilului respectiv și, în al treilea rând, unitățile de conținut trebuie să fie atractive și actuale
pentru elevi.
 Componenta Sugestii metodologice
Recomandările cu referire la această componentă țin de: formele de organizare și realizare
a educației și învățământului extrașcolar; strategii educaționale specifice formării abilităților
într-un profil concret.
Ideiea-cheie a metodologiei propuse în curriculumul dat constă în promovarea educației
centrate pe elev ca activitate de construire individuală a cunoașterii; subiectul se informează,selectează, apreciază, analizează, compară, clasifică, transferă, descoperă, rezolvă,concluzionează etc. Cu alte cuvinte, elevul realizează demersuri constructiviste în măsura în
care profesorul să se asigure că procesul de educație nu se rezumă la furnizarea de informații
(ce să învețe), ci să sprijine/ îndrume elevii să învețe (cum să învețe) și să exerseze să gândească,dezvoltând-și competențele de gândire superioară, activă, logică, analitică, critică.
Așadar, educația în cadrul disciplinelor de profil se va axa ape următoarele strategii didactice:strategii expozitive; strategii didactice ilustrativ-explicative; strategii euristice; strategii
algoritmice; strategii de învăţare prin cooperare; strategii axate pe acţiunea de cercetare; strategii
78

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

problematizate [13].
Toate aceste sugestii privind problema curriculumului pe disciplinele de profil sunt valabileși pentru proiectarea altor categorii de curricula, inclusiv a celor pentru diferite tipuri deactivități în cadrul profilurilor respective.
Un alt ansamblu de produse curriculare ține de cele personalizate: proiecte educaționale delungă durată (a lecțiilor în cadrul instituțiilor de învățământ extrașcolar de profil și a diferitor
tipuri de activități și scenarii), în cadrul altor structuri de educație extrașcolară.
Totodată, trebuie de menționat că Curriculumul de bază: sistem de competențe pentruînvățământul extrașcolar și curricula pe disciplinele de profil și pe tipuri de activități reprezintă
un cadru de referință pentru elaborarea manualelor, ghidurilor metodologice, altor materiale
educaționale.
→ Implementarea și monitorizarea curriculumului pentru educația și învățământul
extrașcolar
Metodologia implementării și monitorizării curriculumului pentru educația
învățământul extrașcolar se axează pe două dimensiuni: managerială și pedagogică.

șiÎn cadrul fiecărei dimensiuni se aplică strategii și instrumente specifice:Dimensiunea managerială implică: crearea condiţiilor motivaţionale şi organizaţionale cu privire la implementarea şimonitorizarea curriculumului pentru educația și învățământul etxrașcolar;
 organizarea formării resurselor umane privind implementarea şi monitorizarea
curriculumului pentru educația și învățământul etxrașcolar;
 organizarea implementării şi monitorizării propriu-zise a curriculumului.
Dimensiunea pedagogică implică: formarea continuă a cadrelor didactice în vederea implementării şi monitorizării

curriculumului nonformal;
 elaborarea sistemului de indicatori cu privire la eficienţa implementării curriculumului

nonformal şi, în special, a documentelor curriculare etc.
Sistemul de condiţii cu privire la implementarea şi monitorizarea curriculumului pentru
educația și învățământul etxrașcolar este determinant.
Prima condiţie ţine de crearea cadrului motivaţional pentru toţi participanţii implicaţi în
implementarea şi monitorizarea curriculumului nonformal:
 creşterea profesională a cadrelor didactice; participare la seminare şi la traininguri special organizate; obţinerea gradelor didactice; creşterea statutului şi posibilitatea de a obţine funcţia de formator local/ naţional etc.
A doua condiţie ţine de aspectul organizaţional al procesului de implementare acurriculumului pentru educația și învățământul etxrașcolar. Aspectul dat vizează trei niveluri:naţional, raional/ municipal şi instituţional [13].
De menționat că implementarea și monitorizarea curriculumului nonformal este un proces
poliaspectual, complex și dificil în virtutea diversității structurilor, formelor, tipurilor de
educație extrașcolară.

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

79

În acest sens, procesul dat poate fi direcționat pe două direcții/ aspecte. Prima direcție ținede implementarea și monitorizarea curriculumului nonformal în instituțiile de educație
extrașcolară de profil și în alte structuri, care funcționează sub egida Ministerului Educației,Culturii și Cercetării al Republicii Moldova (MECC). A doua direcție ține de implementarea șimonitorizarea curriculumului nonformal în instituții și structuri, care funcționează sub egida
altor ministere și structuri (federații, asociații, cluburi particulare, ONG-uri etc.).
În acest context, Ministerului Educației, Culturii și Cercetării al Republicii Moldova îi revinefuncția de elaborare și promovare a politicilor în domeniul proiectării, implementării și
monitorizării curriculumului nonformal în toate instituțiile și structurile de educație șiînvățământ extrașcolar, indiferent de statutul și apartenența acestora.
În acest sens, Ministerul Educației, Culturii și Cercetării al Republicii Moldova va implicaîn procesul de implementare și monitorizare a curriculumului nonformal instituțiile respective
din subordinea sa: Direcțiile raionale/ municipale de învățământ; Centrul Republican pentru
Copii și Tineret din mun.Chișinău; Institutul de Știine ale Educației din mun.Chișinău; catedre
universitare cu profil pedagogic.
Implementarea curriculumului presupune mai multe tipuri de activităţi manageriale: Planificarea implementării curriculumului atât la nivelul instituţiei/ structurii de educație
extrașcolară (nonformală) (planificarea strategică), cât şi la nivelul compartimentelor(comisii metodice, administraţie etc.) şi al personalului (planificarea operaţională).
 Organizarea activităţii din structurile respective în vederea implementării curriculumului
nonformal.
 Coordonarea acţiunilor de implementare a curriculumului (stabilirea modalităţilor decomunicare operativă între toţi factorii implicaţi în implementarea curriculumului,desfăşurarea unor şedinţe de analiză şi de luare a unor decizii operative etc.).
 Antrenarea personalului unităţii respective în acţiunile de implementare a curriculumului
nonformal.
 Evaluarea desfăşurării acţiunilor de implementare a curriculumului nonformal.
Implementarea curriculumului vizează modul concret în care se realizează transpunerea înpractică a unui curriculum nonformal.
Pentru implementarea curriculumului se concretizează: norme, reglementări pentru factorii
responsabili. Este necesară distribuirea resurselor, stabilirea procedurilor de distribuire a
fondurilor necesare, angajarea personalului necesar (antrenat în implementarea
curriculumului) etc. În implementarea curriculumului sunt implicate, de obicei, numeroase
instituţii: instituția, familia şi comunitatea, organizaţiile voluntare, instituţiile de informare şi
consiliere şi, desigur, statul. Astfel, managementul curriculumului impune călăuzirea
multitudinii de acţiuni, activităţi, instituţii, subiecţi spre realizarea obiectivelor preconizate.
O altă condiţie cu referire la implementarea curriculumului nonformal ţine de pregătirea/
formarea cadrelor didactice şi a celor de conducere.
Dezvoltarea profesională a cadrelor didactice în vederea formării competenţelor de
implementare a curriculumului este un program complex şi primordial în obţinerea rezultatelor
scontate. Obţinerea de schimbări conceptuale şi practice în procesul implementării
curriculumului este posibilă prin reorganizarea formării profesionale continue a cadrelor
didactice din sistemul educației și învățământului extrașcolar (diversificarea instituțiilor care
pot realiza formarea continuă în domeniul educației nonformale).
80

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

Managementul procesului de monitorizare a curriculumului se realizează prin: stabilirea actorilor implicaţi în procesul de monitorizare a implementării curriculumului
nonformal;
 elaborarea planului de acţiuni privind monitorizarea procesului de implementare acurriculumului nonformal;
 proiectarea metodologiei şi a instrumentarului de monitorizare a procesului deimplementare a curriculumului nonformal;
 validarea metodologiei şi a instrumentarului, instruirea monitorilor; realizarea de către monitori a procesului de monitorizare a implementării curriculumului
nonformal – culegerea de informaţii; prelucrarea şi interpretarea datelor şi informaţiilor obţinute din procesul de monitorizare; analiza şi sinteza datelor, formularea de concluzii şi recomandări; implementarea metodologiei de monitorizare la nivel instituţional.
Acţiunile de monitorizare sunt proiectate înainte de a începe procesul nemijlocit deimplementare a curriculumului şi se desfăşoară în baza unui Program de acţiuni [13].

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

81

4. REFERINȚE ALE MANAGEMENTULUI EDUCAȚIEI ȘIÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR
4.1. Cadrul general al managementului educației și învățământului extrașcolar→ Context național
O viziune generalizatoare asupra managementului educației și învățământului extrașcolarne permite să formulăm unele constatări:1. Managmentul educației și învățământului extrașcolar nu s-a conturat ca un sistem la nivelnațional, fundamentat teoretic, metodologc și normativ. De regulă, funcțiile manageriale
sunt îndeplinite, fragmentar sau la necesitate, de organele de conducere din sistemul deînvățământ formal sau de structurile de conducere din diferite domenii, în cadrul cărora
funcționează instituțiile/ centrele de educație extrașcolară.
2. Diversitatea formelor, structurilor ce prestează servicii de educație extrașcolară, avânddiferit statut și apartenență juridică, creează un context în cadrul căruia este foarte dificil dea concepe și valorifica un demers managerial eficient.
3. Din sistemul funcțiilor manageriale (de diagnosticare și pronosticare, de conceptualizare,de proiectare strategică, de monitorizare, de informare, de motivare și comunicare
managerială) se valorifică fragmentar și contextual numai unele dintre ele: de informare, decomunicare etc.
4. Totodată, dintre toate tipurile de management educațional (mangementul calității,managementul strategic, managementul resurselor umane, managementul curriculumului,managementul resurselor tangibile etc.) numai unele dintre ele realizează în mod contextual
și spontan funcțiile sale.
5. Un studiu realizat în cadrul Universității de Stat din Moldova cu privire la eficiența
managementului educației și învățământului extrașcolar arată că respondenții o apreciază,mai degrabă, negativ eficiența managementului educației extrașcolare (nonformale), în
genere, și unele componente ale acestuia, în speță.
→ Managementul educației și învățământului extrașcolar: concept și configurație
praxiologică
În contextul abordărilor teoretice ale managementului educațional, dar și reieșind dinesența și specificul educației și învățământului extrașcolar, formulăm o definiție amanagementului educației și învățământului extrașcolar:
Managementul educației și învățământului extrașcolar este un concept și un proces
direcționat spre realizarea obiectivelor și funcțiilor structurilor prestatoare de servicii îndomeniul educației extrașcolare, prin antrenarea resurselor umane și utilizarea resurselor
financiare, manageriale, didactice, curriculare, logistice etc. în contextul unui mediu
nonformal sau formal.
Se constată că de modul în care managementul educației și învățământului extrașcolar
realizează funcțiile sale, precum și de modul în care se construiește relația dintre manageri și
cadrele didactice, dintre cadrele didactice și părinți depinde modul în care se conturează
modelele organizaționale.

82

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

Totodată, se constată că structurile de educație și învățământ extrașcolar manifestă în
activitatea lor succes și eficiență în cazul în care managementul se axează pe încredere și pecrearea de condiții optime de satisfacție a intereselor și oportunităților atât ale formatorilor, câtși ale formabililor.
Reieșind din specificul educației și învățământului extrașcolar, care alături de educația șiînvățământul formal, reprezintă o formă de realizare a educației pe parcursul întregii vieți,constatăm că aceasta semnifică ”un proces stadial, orientat spre înțelegerea mai profundă alumii și spre îmbogățirea cumulativă a potențialului creativ al personalității” [18, p.6].
Educația și învățământul extrașcolar al elevilor reprezintă un sistem (subsistem)
educațional și realizează aceleași funcții generale, ca și educația formală, însă într-o formă
specifică, asumându-și unele funcții complementare, extinse sau contextuale.
Totodată, caracteristicile și specificul educației și învățământului extrașcolar generează și
cadrul managerial al acestui proces (a se vedea Fig. 4.1.).

Administrația
publică locală

Ministerul Eucației,Culturii și Cercetării

Departamente/secții decultură/ sport

Alte structuri:
cluburi, centre
etc.

Cluburi, cercuri,
centre, studiouri
etc.

Educația extrașcolară
(nonformală) în instituții
de învățământ de profil

Direcții
raionale/municipale deînvățământ

Educația extrașcolară în
instituții
de învățământ oficiale

Alte forme de educație
extrașcolară

Cluburi pe profiluri

Centre raionale/municipale de creație

CentrulRepublican
pentru Copii șiTineretFundații, federații,asociații, ONG-uri etc.

MANAGEMENTUL INSTITUȚIONAL
Fig.4.1. Structura managementului educației și învățământului extrașcolarîn Republica Moldova

Fiecărei stucturi manageriale i se atribuie prin documente normative și statutul acestorafuncții specifice: Ministerului Educației, Culturii și Cercetării al Republicii Moldova (MECC) – funcția deelaborare și promovare a politicilor în domeniul educației și învățământului extrașcolar, darși de coordonare la nivel național.
CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

83

 Direcțiilor raionale/ municipale de învățământ – funcția de aplicare a politicilor naționaleîn domeniul educației extrașcolare, elaborarea politicilor locale în domeniul educației
extrașcolare, dar și gestionarea educației extrașcolare din cadrul instituțiilor din subordine,care prestează servicii de educație extrașcolară.
 Centrului Republican pentru Copii și Tineret, mun. Chişinău – două funcții principale: deprestare a serviciilor de educație extrașcolară pe diferite domenii și profiluri; gestionarea
activităților metodice din cadrul structurilor afiliate și gestionarea formării continue a
cadrelor didactice din sistem pe dimensiunea metodică.
 Administrației publice locale (Direcții/ Departamente de cultură/ sport) – întregul pachet defuncții privind managementul structurilor subordonate de educație extrașcolară, corelând
cu politicile din domeniu, promovare de MECC.
 Fundațiilor, federațiilor, asociațiilor, ONG-urilor etc. – întregul pachet de funcții privind
manamegentul structurilor subordonate de educație extrașcolară, corelându-l cu politicile
din domeniu promovate de MECC.
Fiecare structură (organ) managerială va asigura funcționalitatea sa în baza unui Regulament
instituțional, elaborat în baza unui cadru normativ la nivel național (Regulament-cadru), care va
fi elaborat de MECC.
→ Câteva mecanisme și direcții de realizare a unui management eficient în domeniul
educației și învățământului extrașcolar Promovarea prin mass-media și alte forme a noului statut al educației extrașcolare(nonformale) în societatea informațională, axată pe cunoaștere.
 Cooperarea și integrarea resurselor și crearea rețelelor de interconexiune, inclusiv în cadrul
sistemelor cluster.
 Promovarea parteneriatului în cadrul educației extrașcolare (nonformale) între stat, familie,
business și ONG-uri.
 Conceperea unor modele intersectoriale de conducere a sistemului de educație șiînvățământ extrașcolar.
 Organizarea cercetărilor științifice în domeniul educației și învățământului extrașcolar și, în
special, în domeniul managementului educaiei nonformale.
 Crearea unor mecanisme de indentificare a performanțelor elevilor în cadrul educației șiînvățământului extrașcolar și luarea în considerare a acestora în procesul de admitere în
instituțiile de învățământ mediu de specialitate.
 Crearea condițiilor de formare continuă a managerilor din sistemul educației extrașcolare.
→ Unele mecanisme și direcții de finanțare a educației și învățământului extrașcolar
Managementul financiar, ca și alte dimensiuni manageriale, realizează funcții deplanificare, revizuire, estimare, monitorizare a alocațiilor și de utilizare a fondurilor.
Pe de o parte, managementul finanțării educației extrașcolare în Republica Moldova
se reglementează de un șir de legi, în mare parte indirect (Legea privind sistemul bugetar și
procesual bugetar, nr.847; Legea privind administrația publică locală, nr.436; Legea privind
descentralizarea administrativă, nr.435 etc.); pe de altă parte, managementul finanțării
educației extrașcolare este unul nesistemic și greu de monitorizat.

84

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVADe menționat că managementul resurselor financiare în domeniul educației șiînvățământului extrașcolar este influențat, în mare parte, de statutul structurilor prestatoare deservicii respective: de stat sau particulare.
De regulă, statul finanțează educația și învățământul extrașcolar de profil, realizată în
instituțiile de educație extrașcolară de profil și în în instituțiile de învățământ formal. Alte forme
de educație extrașcolă sunt finanțate din alte surse: părinți, sponsori, proiecte speciale etc.
Deoarece în sistemul educației extrașcolare nu există un cadru normativ privind finanțarea
serviciilor în acest domeniu (dar și a altor aspecte ale educației extrașcolare) se creează situații
de incertitudine, de conflicte, de demotivare, de abandon al educației extrașcolare etc.
În acest context, dezvoltarea mecanismelor de finanțare a educației și învățământului
extrașcolar se va axa pe: Reconceptualizarea finanțării educației și învățământului extrașcolar per elev pentru
structurile cu diferite forme de proprietate: de stat și cele particulare (publice și private).
 Prioritizarea finanțării unor programe ale educației extrașcolare pentru elevi cu nevoi
speciale, pentru elevii din famili vulnerabile, pentru elevii dotați, pentru elevii cu
performanțe excepționale etc.
 Finanțarea din bugetul de stat a unor proiecte actuale și de performanță în domeniul
educației și învățământului extrașcolar.
 Valorificarea mecanismelor de micșorare a impozitelor privind structurile nebugetare careprestează servicii de educație extrașcolară.
 Reducerea plăților pentru arenda spațiilor de stat, pentru stucturile nestatale care prestează
servicii în domeniul educației extrașcolare.
→ Unele mecanisme și direcții de dezvoltare a infrastructurii educației și învățământului
extrașcolar
La etapa actuală nu există o cartografie a infrastructurii educației extrașcolare și apotențialului acesteia privind organizarea procesului de educație și învățământ extrașcolar.
Totodată, se constată, pe de o parte, lipsa/ insuficiența dimensiunilor infrastructurale în vederea
realizării educației și învățământului extrașcolar de calitate; pe de altă parte, multe obiecte ale
infrastructurii existente nu se valorifică optimal și eficient.
Desigur, o direcție prioritară pentru dezvoltarea educației și învățământului extrașcolarrămâne modernizarea infrastructurii, începând cu modernizarea spațiilor și contunuând cu
procurarea de noi utilaje, instrumente, inventar sportiv și de agrement etc.
Totodată, este actuală crearea condițiilor și oportunităților de implementare în sistemul
educației și învățământului extrașcolar a tehnologiilor informaționale și comunicaționale
inovative.

4.2. Resursele umane în sistemul de educație și învățământ extrașcolar
Managementul resurselor umane este parte componentă a sistemului de conducere a
educației și învățământului extrașcolar.
Personalul din sistemul educației și învățământului extrașcolar este constituit din
personal de conducere, personal didactic, educatori, antrenori, animatori etc.

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

85

Dacă pornim de la definiția noțiunii de management al resurselor umane în învățământ,care reprezintă ”un sistem coerent și logic de activitate de valorizare, valorificare și amplificarea resurselor interne ale cadrului didactic/ managerial din perspectiva performanțelor, împlinirii
și satisfacției profesionale” [2, p.79], atunci putem deduce și unele particularități ale
managementului resurselor umane în cadrul educației și învățământului extrașcolar. Aceste
particularități se deduc din specificul educației nonformale: statutul neoficial sau mai puțin
oficial decât cel al educației formale; diversitatea tipurilor, formelor și documentelor cu privire
la educația nonformală; diversitatea categoriilor de subiecți implicați în educația nonformală;caracterul benevol al educației nonformale etc.
Așadar, putem identifica următoarele particularități ale managementului resurselor umaneîn cadrul educației și învățământului extrașcolar (a se vedea Tabelul 4.1).
Tabelul 4.1. Particularitățile managementului resurselor umaneîn cadrul educației și învățământuui extrașcolar din Republica Moldova

Nr.
crt.

Indicatori

Caractareistici/ funcții/ atribuții

1.

Politici de resurseumane Ministerul Educației, Culturii și Cercetării al Republicii
Moldova (MECC).

2.

Planificarea
resurselor umane și amanagementului
resurselor umane Se planifică la nivel de Direcții raionale/ municipale de învățământ, instituții oficiale de învățământ și instituții specializate de educație extrașcolară de profil.

3.

Recrutarea selectivă

 Cadrele didactice, educatorii, formatorii se selectează, deregulă, din cadrul celor cu studii pedagogice (și nu numai).
 Nu există la nivel de normă criterii de selectare apersonalului pentru educația și învățământul extrașcolar.

4.

Integrarea/
orientarea/îndrumarea În cadrul instituțiilor oficiale de învățământ aceste funcții fac
parte din responsabilitățile administrațiilor și poartă un
caracter complementar.
 În cadrul instituțiilor specializate de educație nonformală
aceste funcții fac parte din responsabilitățile administrației.

86

5.

Motivarea/
promovarea

 Se aplică aceleași instrumente de motivare ca și pentru
cadrele didactice din învățământul formal, însă realizate, înmare parte, fragmentar.

6.

Perfecționarea/
formarea continuă

 Nu se organizează în mod sistemic. Academia de Muzică,Teatru și Arte plastice; Institutul de Științe ale Educației;Universitățile cu profil pedagogic; Centrul Republican
pentru Copii și Tineret sunt responsabili de formarea
continuă.

7.

Evalurea/monitorizarea

 Funcțiile de evaluare/ monitorizare revin Direcțiilor
raionale/ municipale de învățământ, Departamentele decultură/ sport, administrației instituțiilor de învățământ,administrațiilor publice locale, altor structuri abilitate.

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA Nu există un concept clar și o metodologie de realizare aacestui proces.
8.

Comunicarea
managerială

Depinde de:A. Rolurile îndeplinite de către manager: roluri decizionale; roluri informaționale; roluri interpersonale.
B. Stilurile de conducere ale managerilor: stil de tip ”blănare”;
 stil de tip informare-dirijare; stil de tip convingere; stil de tip rezolvare de probleme.

Identificarea acestor particularități cu privire la managementul resurselor umane în cadrul
educației și învățământului extrașcolar al elevilor nu a epuizat problematica managementului
resurselor umane din acest subsistem al educației, ci a deschis noi orientări și oportunități de astabili starea actuală a acestuia și a deteremina căile de dezvoltare în perspectivă.
Totodată, deja în contextul acestor particularități putem constata următoarele: Nu există un concept clar privind politicile de resurse umane în cadrul educației șiînvățământului extrașcolar la nivel național, regional și instituțional.
 Managementul resurselor umane va fi eficient, ca și întregul sistem de educație nonformală,dacă va fi elaborată, implementată și monitorizată o paradigmă modernă de management
al resurselor umane.
→ Unele mecanisme și direcții de dezvoltare a resurselor umane în cadrul educației șiînvățământului extrașcolar

Aplicarea
mecanismelor deidentificare a
nevoilor de formareinițială și continuă acadrelor didactce încontextul
implementării
Curriculumului pentru
educația și învățământul extrașcolar

Controlul
mecanismelor deevaluare aeficienței formării
inițiale și continue
în condițiile realede predare învățare

Stabilirea clară aoportunităților și
modalităților deformare inițială aviitorului tânăr
specialist pentru
educația șiînvățământul
extrașcolar, în cadrul
colegiilor și
universităților
pedagogice, și deformare continuă amanagerilor și acadrelor didactice la
nivel național, raional,
instituțional.

Stabilirea clară aconexiunii dintre
politicile
curriculare noi și
programele deformare inițială și
continuă în
domeniul educațieiși învățământului
extrașcolar

Fig.4.2. Prolegomene la un concept de formare inițială și continuă a resurselor umanepentru educația și învățământul extrașcolar [14]CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

87

 Elaborarea modelelor de formare inițială a cadrelor didactice pentru sistemul deînvățământ extrașcolar.
 Crearea condițiilor de formare continuă a cadrelor didactice în raport cu nevoile lor
profesionale.
 Susținerea și motivarea cadrelor didactice pentru activitatea în domeniul educației șiînvățământului extrașcolar.
Politica de stat în domeniul educației prioritizează formarea cadrelor didactice și deconducere, care să corespundă cerințelor actuale orientate spre schimbare, inovare, dinamism,
spre o educație modernă.
Pentru realizarea acestor deziderate în domeniul educației și învățământului extrașcolar
este nevoie de o pregătire profesională corespunzătoare tendințelor actuale ale politicilor
educaționale. În sistemul educației și învățământului extrașcolar fiecare cadru didactic(specialist) și personal de conducere necesită să manifeste un set de competențe generale și
specifice pentru a realiza cu succes rolurile multiple pe care le are în activitatea sa profesională.

88

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

5. DEMERSURI PRIVIND IMPLEMENTAREA CADRULUI DE REFERINȚĂ
AL ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR DIN REPUBLICA MOLDOVA
5.1. Reactualizarea cadrului normativ/ reglatoriu al educației și învățământului
extrașcolar
Cadrul de referință al educației și învățământului extrașcolar din Republica Moldova este
elaborat în raport cu politicile europene și naționale în domeniul educației extrașcolare, dar și
cu tendințele dezvoltării acestui sector pe plan internațional.
În acest context, documentul se bazează și promovează un ansamblu de abordări ale
educației și învățământului extrașcolar din Republica Moldova:
 Educația și învățământul extrașcolar se abordează din perspectiva și în contextul educației
pe parcursul întregii vieți, fiind o formă, dar și o modalitate de realizare a acestui proces.
 Educația și învățământul extrașcolar se abordează din perspectiva educației nonformale,concept promovat de Consiliul Europei ca componentă ce se referă la educația nonformală
a copiilor/ elevilor.
 Educația și învățământul extrașcolar se abordează din perspectiva paradigmei curriculare,privind curriculumul nonformal ca și concept, ca și conținut, ca și proces, ca și finalitate, ca
și produs, realizând teoria psihocentrică și sociocentrică în conceperea cadrului curricularrespectiv.
 Curriculumul pentru educația și învățământul extrașcolar se va axa pe un sistem decompetențe-cheie (Bruxelles, 22 mai 2018) și pe competențele generale și specifice ale
educației extrașcolare.
 Structurarea educației și învățământului extrașcolar pe domenii și profiluri și corelarea
acestora cu arii curriculare din învățământul formal.
 Fundamentarea unui management al educației și învățământului extrașcolar axat pediversitatea formelor, structurilor, finalităților educației extrașcolare.
 Stabilirea direcțiilor și mecanismelor de dezvoltare a sectorului de educație extrașcolară etc.
Realizarea acestui cadru inovațional privind educația și învățământul extrașcolar în
Republica Moldova presupune reactualizarea și complementarea documentelor normative(Codul educației al Republicii Moldova (2014), Regulamentul-tip tip al instituției extrașcolare(2011)) cu un ansamblu de prevederi cu referire la următoarele aspecte:• definirea educației nonformale ca un sistem și subsistem care se referă la educația copiilor,
elevilor, tinerilor și a adulților;• redefinirea conceptului de educație și învățământ extrașcolar din perspectiva noilor
abordări și a funcțiilor complementare;• formularea principiilor politicii de stat în domeniul educației și învățământului extrașcolar;• definierea conceptului de curriculum pentru educația și învățământul extrașcolar și
stabilirea finalităților specifice fiecărui profil și instituții de prestare a acestor servicii;• prezentarea structurii educației și învățământului extrașcolar din Republica Moldova;• definirea cadrului managerial al educației și învățământului extrașcolar;• stabilirea modalităților de formare inițială și continuă a cadrelor didactice pentru educațiași învățământul extrașcolar;• stabilirea surselor și metodologiei de finanțare a educației și învățământului extrașcolar;
CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA89

• dezvoltarea programelor de educație extrașcolară nu doar pentru domeniile Arte; Sport,
Turism și Agrement, dar și pentru domenile Cultură și Societate; Știință. Tehnică.
Tehnologii;• stabilirea mecanismelor de marketing al serviciilor din cadrul educației extrașcolare;• structurarea competențelor diferitor prestatori și organizatori de educație extrașcolară;• asigurarea socială a cadrelor didactice și manageriale din cadrul educației și învățământului
extrașcolar etc.

5.2. Elaborarea Programului Național și a Programelor raionale/ municipale dedezvoltare a educației și învățământului extrașcolar
Implementarea unui Cadru de referință al învățământului extrașcolar din Republica
Moldova implică un număr mare de resurse umane, organizaționale, logistice etc.
Pentru a realiza acest proces sistemic și eficient este nevoie de un concept strategic. În acest
sens, elaborarea unui Program Național, dar și a Programelor locale și instituționale poate
sincroniza toate activitățile și eforturile persoanelor implicate în acest proces.
Există mai multe concepte și modalități de elaborare a Programelor Strategice șiOperaționale. În acest document noi propunem realizarea următorilor pași privind structurarea
Programului de dezvoltare a educației și învățământului extrașcolar:
1. Elaborarea Introducerii.
2. Analiza situației în domeniul educației extrașcolare (nonformale): analiza PESTE, analiza
SWOT.
3. Structurarea și prioritizarea problemelor pe componente ale educației și și învățământului
extrașcolar.
4. Stabilirea acțiunilor și orientărilor strategice.
5. Stabilirea etapelor și termenelor de realizare.
6. Stabilirea costurilor.
7. Stabilirea responsabililor de implementare.
8. Identificarea riscurilor de implementare.
9. Descrierea managementulu implementării.
10. Stabilirea modalităților de monitorizare a implementării Programului respectiv.
Pentru implementarea Programelor de dezvoltare a educației și învățământului extrașcolar
se creează grupuri de experți, care vor activa în strictă corespundere cu termenii de referință
stabiliți de Ministerul Educației, Culturii și Cercetării al Republicii Moldova.

5.3. Monitorizarea implementării Cadrului de referință al educației și învățământului
extrașcolar din Republica Moldova
Monitorizarea implementării Cadrului de referință al educației și învățământului
extrașcolar din Republica Moldova revine, în plan strategic, Ministerului Educației, Culturii
și Cercetării al Republicii Moldova, altor ministere care au în subordinea lor instituții deeducație și învățământ extrașcolar. În plan operațional acest proces poate fi realizat de Direcțiile
raionale/ municipale de învățământ; Departamente/ secții de cultură/ sport și de alte structuri
90

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

abilitate. Această activitate presupune elaborarea unei metodologii și a sistemului de indicatori
și instrumente de monitorizare.
Pentru monitorizarea implementării Cadrului de referință al educației și învățământului
extrașcolar din Republica Moldova agenții respectivi vor aplica mai multe surse în acest sens,
printre care: Programul de dezvoltare a învățământului: conceptualizare și implementare. Ghid
metodologic. Chișinău: CEP USM, 2015.

5.4. Riscuri privind implementarea eficientă a Cadrului de referință al educației șiînvățământului extrașcolar din Republica Moldova
 Instabilitatea factorului educațional legat de pandemia COVID 19.*7
 Instabilitatea factorului politic și economic, care poate influența politicile educaționale.
 Nivelul scăzut de motivație și, în unele cazuri, al profesionalismului cadrelor didactice dinsistemul educației și învățământului extrașcolar.

5.5. Rezultatele așteptate în urma implementării Cadrului de referință al educației șiînvățământului extrașcolar din Republica Moldova
 Va fi reconstruit și reactualizat sistemul de educație și învățământului extrașcolar în raport
cu prevederile politicilor europene și naționale în acest domeniu.
 Vor fi formate la elevi competențe de valorificare a resurselor educației extrașcolare în
scopul autodezvoltării, autoactualizării, orientării profesionale etc.
 Vor fi create mecanisme de motivare și oportunități privind alegerea de programe ale
educației extrașcolare în raport cu interesele și atracțiile proprii.
 Vor fi formate mecanisme manageriale, inclusiv intersectoriale, privind gestionarea
sistemului de educație și învățământ extrașcolar.
 Vor fi diversificate serviciile de educație extrașcolară prin valorificarea mai eficientă adomeniilor Cultură și Sociatate; Știință. Tehnică. Tehnologii.
 Vor fi create condiții și noi oportunități de formare inițială și continuă a cadrelor didacticepentru educația și învățământul extrașcolar.
 Vor fi create mecanisme de realizare a continuității și interconexiunii dintre învățământul
formal și cel nonformal.
 Vor fi create condiții pentru activitatea sectorului privat în domeniile educației extrașcolare.
 Va începe restricturarea infrastructurii, astfel încât aceasta să corespundă cerințelor actuale.

* Măsurile de protecție privind COVID-19 aplicate în sistemul de învățământ din Republica Moldova sunt valabile înegală măsură și pentru educația și învățământul extrașcolar, țănând cont de specificul și particularitățile acestui
susbsistem.
7

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

91

BIBLIOGRAFIE
1. Anderson, J.E. Public Policy Making: A an Introduction. NJ USA: Princeton, 1994.
2. Andrițchi, V. Managementul resurselor umane în cadrul educațional. În: Managementul
educaţional. Ghid metodologic. (coord. Guţu Vl.). Chişinău: CEP USM, 2013.
3. Blândul, V.C. 50 de jocuri și activități specifice educației nonformale. Cluj-Napoca: MEGA, 2017.
4. Blândul, V.C. Bazele educaţiei nonformale. Cluj-Napoca: MEGA, 2015.
5. Bradea, A. Educația nonformală în tabere. Oradea: Editura Universității din Oradea, 2012.
6. Callo, T. O pedagogie a integralităţii. Chişinău: CEP USM, 2007.
7. Cerghit, I. Determinaţiile şi determinările educaţiei. În: Curs de pedagogie. Bucureşti, 1988.
8. Cerghit, I. Sisteme de instruire alternative şi complementare. Structuri, stiluri şi strategii.
Bucureşti: Aramis, 2002.
9. Cristea, S. Fundamentele pedagogiei. Iaşi: Polirom, 2010.
10. Cucoş, C. Pedagogie. Ediţia a II-a. Iaşi: Polirom, 2006.
11. Deac E.A., Marcu V., Ortan F. Managementul activităților extracurriculare. Oradea: Editura
Universității din Oradea, 2003.
12. Dye, T.R. An Understanding Public Policy. USA: Prentice Hall, 1998.
13. Guțu, Vl. (coord.expert), Crudu, V. (coord.gen.), Achiri, I., Bîrnaz, N., Chiorbă, C., Ciuvaga,
V., Dandara, O., Darii, L., Gremalschi, A., Ghicov, A., Guțu, I., Morari, M., Muraru, E.,
Olaru, V., Paiu, M., Sochircă V., Solcan, A., Șevciuc, M., Toma, N., Țurcanu, C., Velișco, N.,
Vitcovschii, A. Curriculum de bază: sistem de competențe pentru învățământul general.
Ministerul Educației, Culturii și Cercetării al Republicii Moldova, Universitatea de Stat din
Moldova, UNICEF Moldova, Chişinău: CEP USM, 2020.
14. Guțu, Vl. (expert-coord.naț.), Vrânceanu M. (expert-coord.naț.), Cutasevici, A. (coord.naț.),Crudu, V. (coord.naț.), Clichici, V. (coord.), Ciobanu, L., Mocanu, L., Straistari-Lungu, C.,
Duminică, S., Dascal, A. Cadrul de referință al Educației Timpurii din Republica Moldova.
Ministerul Educației, Culturii și Cercetării al Republicii Moldova, Chişinău: Lyceum, 2018.
15. Guțu, Vl. Pedagogie. Chişinău: CEP USM, 2013.
16. Guțu, Vl. Schimbări de paradigmă în teoria și practica educațională. Vol.I. Chișinău: CEP USM,
2009.
17. Guțu, Vl., Pogolșa, L.(coord.), Crudu, V. (coord.), Bucun, N., Ghicov, A., Achiri, I.,
Gremalschi, A., Velișco, N., Goraș, M., Gaiciuc, V., Lungu, C., Ceapa, V., Cotovițcaia, D.,Marț, V., Ghenciu, N., Gînu, D., Eftodi, A. Cadrul de Referință al Curriculumului Național.
Ministerul Educației, Culturii și Cercetării al Republicii Moldova, Institutul și Științe ale
Educației. Chişinău: Lyceum 2017.
18. Guţu, Vl., Posţan, L. Didactica pentru adulţi din perspectiva motivaţională. Chişinău: CEP USM,
2007.
19. Guţu, Vl., Vicol, M. Tratat de pedagogie – între modernism şi postmodernism. Iaşi: Performantica,
Institutul Naţional de Inventică, 2014.
20. Henry, J., Cormier, V. Qu’est-ce qu’une compétence? In: Les archives de DISCAS, 2006.
21. Jenkins, W. Policy Analysis: A Political and Organizational Perpectice. London: UK, 1978.

92

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

22. Lefter, L. Acțiunea/ interacțiunea educativă în contextul instruirii centrate pe elev. În: Univers
Pedagogic, Categoria C. Chișinău: IȘE, 2017, nr.1 (53), p.47-53.
23. Marinescu, M. Didactica biologiei. Teorie și aplicații. Pitești: Paralela 45, 2018.
24. Marinescu, M. Noile educații în societatea cunoașterii. București: ProUniversitaria, 2013.
25. Metode și instrumente în cadrul educației nonformale în context TiA”. Agenția Națională pentru
Programe Comunitare, Dezvoltare, Educație și Formare Profesională din România(ANPCDEFP), 2000.
26. Oprea, C.L. Strategii didactice interactive. Bucureşti: Editura Didactică şi Pedagogică, 2006.
27. Regulamnetul-tip al instituției extrașcolare. Ordinul ME nr.05 din 04.01.2011.
28. Văideanu, G. Educaţia la frontiera dintre milenii. Bucureşti: Editura Didactică şi Pedagogică,1988.
29. Бондаревская, Е.В. Прогностическая роль концепций личностно-ориентированного
образования в развитии целостной педагогической теории // Научная школа членкорреспондентa РАО, профессора Е.В. Бондаревской: Известия, Южный отдел РАО,Выпуск 1. Ростов-на-Дону: РГПУ, 1999.
30. Сериков, В.В. Личностный подход в образовании: концепции и технологии. Волгоград,1994.
31. Художественное образование в Республике Молдова: развитие творческо-го потенциала в
XXI веке: Аналитический доклад / Рабочая группа А. Стрым-бяну, Д. Гимну, В. Мельник
и др.; На англ., молд. и русск. языках. – Кишинев, 2010. – 206 с.
32. Хуторской, А.В. Методика личностно-ориентированного обучения. Как обучать всех поразному? Москва: ВЛАДОС-ПРЕСС, 2005.
33. Seoul Agenda: Goals for the Development of Arts Education is a major outcome of
UNESCO’s Second World Conference on Arts Education held in Seoul, the Republic ofKorea, on 25 – 28 May 2010 // http://www.unesco.org/new/fileadmin/MULTIMEDIA/HQ/
CLT/CLT/pdf/ Seoul_Agenda_EN.pdf.
34. Road Map for Arts Education: The World Conference on Arts Education: Building Creative
Capacities
for
the
21st
Century
Lisbon,
6-9
March
2006
//
http://www.unesco.org/new/fileadmin/MULTIMEDIA/HQ/CLT/CLT/pdf/Arts_Edu_Road
Map_en.pdf.

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

93

ANEXE
Anexa 1. Documente reglatorii/ normative în domeniul educației șiînvățământului extrașcolar din Republica Moldova
1. Codului educației al Republicii Moldova. În: Monitorul Oficial al Republicii Moldova,
2014, nr. 319-324 art. 634. Capitolul VII. Articolul 36. (art. 3, 15, 20, 21, 36, 37, 53, 124, 138,
143) https://www.legis.md/cautare/getResults?doc_id=112493&lang=ro#
2. Regulamentul-tip al instituției extrașcolare
https://mecc.gov.md/sites/default/files/regulamentul_tip_al_institutiei_extrascolare.pdf
3. Regulamentul Şcolilor de Muzică, Arte şi Arte plastice (Instituţii de Învăţământ Artistic
Complementar (extraşcolar)

https://mecc.gov.md/sites/default/files/regulament_scoli_arte_2011.pdf
4. Regulamentul şcolilor sportive
http://lex.justice.md/viewdoc.php?Action=view&view=doc&id=333075&lang=1
5. Regulament – cadru al Centrului de tineret

https://mecc.gov.md/sites/default/files/ordin_64t_din_06.04.2017_cu_privire_la_regulame
nt_centru_de_tineret.pdf
6. Planul-cadru pentru învățământul primar, gimnazial și liceal (pct.5 acitivtăți extrascolare,pct.25 licee cu profil arte, pct.27 licee cu profil sport+anexe),https://mecc.gov.md/sites/default/files/ordin_nr._321_din_29.03.19_si_plan_cadru_invata
mint_general.pdf
7. Hotărârea guvernului Republicii Moldova pentru aprobarea Regulamentului sanitar
privind instituţiile de învăţământ complementar (extraşcolar), nr. 1204 din 23-12-2010https://www.legis.md/cautare/getResults?doc_id=20070&lang=ro
8. Planurile de învățământ pentru Școlile de Muzică/ Arte/ Arte plastice (Instituții deînvățământ Artistic Extrașcolar) MECC
https://mecc.gov.md/sites/default/files/planuri_iiac_2015-2016.pdf

https://mecc.gov.md/sites/default/files/planurile_2013_-_2014_aprobat.pdf
9. Regulamentul-cadru cu privire la funcționarea consiliului de administrație al instituției deînvățământ general https://www.legis.md/cautare/getResults?doc_id=120901&lang=ro
10. Regulamentul-tip de organizare și funcționare a Consiliului de Etică al instituției deînvățământ general
https://mecc.gov.md/sites/default/files/ordin_regulament_consiliul_etica_institutii.pdf
11. Regulamentul-tip de organizare și funcționare a instituțiilor de învățămînt primar și
secundar, Ciclurile I și II

https://mecc.gov.md/sites/default/files/regulament_organizare_si_functionare_institutii_in
vatamint_gene.pdf
12. Cu privire la aprobarea Nomenclatorului tipurilor de documentație școlară și rapoarte înînvățământul general și a Metodologiei privind repartizarea timpului de muncă al
personalului didactic din instituțiile de învățământ general

https://mecc.gov.md/sites/default/files/ordin_aprobare_nomenclator_metodologie.pdf

94

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

13. Hotărârea Guvernului Republicii Moldova privind aprobarea unor măsuri de susținere aactivităților pentru tineret, nr.1213/2010https://www.legis.md/cautare/getResults?doc_id=118384&lang=ro
14. Hotărărea Guvernului Republicii Moldova pentru aprobarea Regulamentului cu privire lasusţinerea elevilor dotaţi, nr.17 din 04.01.2006
https://www.legis.md/cautare/getResults?doc_id=28615&lang=ro
15. Hotărârea Guvernului Republicii Moldova pentru aprobarea Regulamentului privind
modul de utilizare a mijloacelor financiare pentru deservirea delegaţiilor şi persoanelor
oficiale străine, nr.101 din 30.01.2018https://www.legis.md/cautare/getResults?doc_id=102111&lang=ro
16. Legea privind „modificarea Legii sistemului unitar de salarizare în sectorul bugetar”,
nr.175 din 19.12.2019

http://www.legis.md/cautare/getResults?doc_id=119658&amp;lang=ru
17. Legea salarizării, nr.270 din 23.11.2018
http://www.legis.md/cautare/getResults?doc_id=109882&amp;lang=ro
18. Hotărârea Guvernului Republicii Moldova privind modul de incasare a taxei pentru
instruire în școlile de muzică/ arte și arte plastice, nr.450 din 16.06.2011

http://www.legis.md/cautare/getResults?doc_id=19693&amp;lang=ru
19. Ordin cu privire la finalizarea în condiții de carantină a anului de studii 2019-2020 înînvățământul extrașcolar, nr.472 din 27.05.2020
https://mecc.gov.md/sites/default/files/ordinul_nr._472_din_27.05.2020.pdf
20. Circulara cu privire la Reperele metodologice privind asigurarea continuității procesului
educațional în condiții de carantină în instituțiile de învățământ extrașcolar, nr.03/109/2110 din 07.04.2020

https://mecc.gov.md/sites/default/files/circulara_repere_metodologice_inv_extrascolar.pdf
21. Ordin cu privire la aprobarea Programului activităților extrașcolare în învățământul
primar și secundar, Ciclurile I și II, nr.1619 din 10.12.2019https://mecc.gov.md/sites/default/files/1619.pdf
22. Regulamentul de organizare și funcționare a claselor și grupelor cu program
prelungit https://mecc.gov.md/sites/default/files/ordin_1096_30.12.16.pdf
23. Regulamentul de asigurare a securității datelor cu caracter personal prelucrate în
Sistemul de Cartografiere a instituțiilor de învățământ general
https://mecc.gov.md/sites/default/files/ordin_completare_3.pdf
24. Nomenclatorul tipurilor de documentație școlară și rapoarte în învățământul general și a
Metodologiei privind repartizarea timpului de muncă al personalului didactic dininstituțiile de învățământ general
https://mecc.gov.md/sites/default/files/ordin_aprobare_nomenclator_metodologie.pdf
25. Standarde de competenţă profesională ale cadrelor didactice din învățământul general
https://mecc.gov.md/sites/default/files/standarde_cadre_didactice.pdf
26. Standarde de competenţă profesională ale cadrelor manageriale din învățământul general
https://mecc.gov.md/sites/default/files/standarde_cadre_manageriale.pdf
27. Regulamentul privind organizarea şi funcţionarea claselor cu profil muzical-coral din
instituţiile de învăţământCADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

95

https://mecc.gov.md/sites/default/files/rergulamentul_de_organizare_si_functionare_a_cla
selor_cu_profil_muzical-coral_din_institutiile_de_invatamint_preuniversitar.pdf
28. Regulamentul privind cooperarea instituţiilor de învăţămînt cu asociaţiile obşteşti alepărinţilor http://lex.justice.md/index.php?action=view&view=doc&lang=1&id=341526
29. Planul-cadru pentru învățământul primar, gimnazial și liceal anul de studii 2020-2021(pct.9) https://mecc.gov.md/sites/default/files/_plan-cadru_202021_ro_ru_final_21.05.2020_site_mecc.pdf
30. Cadrul de referinţă al Curriculumului Național
https://mecc.gov.md/sites/default/files/cadrul_de_referinta_final_rom_tipar.pdf
31. Curriculum Național, aria curriculară Arte
https://mecc.gov.md/sites/default/files/curriculum_ed_plastica_gimnaziu_10.pdf
32. Curriculum Național, aria curriculară Educație muzicală
https://mecc.gov.md/sites/default/files/curriculum_ed_muzicala_gimnaziu_7.pdf
33. Curriculum National, aria curriculară Sporthttps://mecc.gov.md/sites/default/files/curriculum_ed_fizica_liceu_5.pdf
34. Repere metodologice privind organizarea procesului educațional la disciplina școlară
Educație fizică în anul de studii 2019-2020
https://mecc.gov.md/sites/default/files/21_educatie_fizica_2019-2020_final.pdf
35. Repere metodologice privind organizarea procesului educațional la disciplina școlară
Educație plastică în anul de studii 2019-2020
https://mecc.gov.md/sites/default/files/19_educatia_plastica_ro_2019-2020_final.pdf
36. Repere metodologice privind organizarea procesului educațional la disciplina școlară
Educație muzicală în anul de studii 2019-2020
https://mecc.gov.md/sites/default/files/18_educatia_muzicala_ro_2019-2020_final.pdf
37. Repere metodologice privind organizarea procesului educațional la disciplina școlară
Educație tehnologică în anul de studii 2019-2020
https://mecc.gov.md/sites/default/files/20_educatia_tehnologica_ro_2019-2020_final.pdf

96

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

Anexa 2. Sistemul disciplinelor de profil din cadrul domeniului ARTE și al domeniului
SPORT, TURISM și AGREMENT privind educația și învățământul extrașcolar din
Republica Moldova
Nr.
crt. Domeniul
1.

Discipline

Discipline de profil

Domeniul ARTE

1.1. Profilul Muzică








2.1. Profilul Sport recreativ






Instrumentul muzical
Solfegii și teoria muzicii
Literatura muzicii
Instrument auxiliar
AnsambluExersări colective: cor, orchestra, ansamblu
instrumental omogen, ansamblu vocal/ folcloric,
ansamblu din elevi (duo, trio, cvartet, cvintet)
 Etc.
1.2. Profilul Arta dramatică/ Măiestria actorului
teatrală. Cinematografia
 Mișcarea scenică scenică
 Arta vorbirii
 Istoria teatrului național și universal
 Pregătirea spectacolului Exersări colective
 Canto Instrument muzical Etc.
1.3. Profilul Arta coregrafică
 Dans clasic Dans popular Dans sportiv-modern de gală Istoria dansului și baletului Exersări colective/ ansamblu
 Instrument muzical Etc.
1.4. Profilul Arte plastice/ Desenvizuale; decorative Pictură
 Compoziție
 Arta decorativă aplicată
 Istoria artelor plastice, sculptură/ modelaj Etc.
2. Domeniul SPORT, TURISM și AGREMENTSporturi ciclice (probe atletice, ciclism, înot etc.)
Jocuri individuale (șah/ dame, tenis, darts etc.)
Jocuri sportive colective (fotbal, baschet, volei etc.)
Sporturi de complexitate coordinativă (aerobică, dans,roller, skateboard, freestyle etc.)
 Probe tehnice-sportive (moto/ autosport, karting etc.).

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

97

2.2. Profilul Sport aplicativ

2.3. Profilul Sport adaptiv

2.4. Profilul Turism

2.5. Profilul Sport deperformanță/ pregătire
sportivă

98

 Probe tehnice-sportive (autosport, parapantism etc.)
 Poliatlon (alergări cu obstacole, înot aplicativ, probeîmbinate din diferite sporturi etc.)
 Probe de luptă aplicativă (sambo etc.)
 Probe sportive aplicativ profesionale (militari,
pompieri, salvatori etc.).
 Probe sportive pentru copii cu paralizie cerebrală (înot,orientarea sportivă, boccia, ciclism pe scaune) Probe sportive pentru copii cu deficiențe mentale(atletism, boccia, bouling, lupte, gimnastică etc.)
 Probe sportive pentru copii cu deficiențe auditive(badminton, baschet, fotbal, lupte atletism, înot etc.)
 Probe sportive pentru copii cu deficiențe oculare (judo,
golbol, torbol, forbal 5x5, probe atletice, etc.)
 Probe sportive pentru copii cu deficiențe ale aparatului
locomotor (volei din așezat, sporturi în cărucior,ecvestră, tir, probe atletice adaptive etc.).
 Turism/ excursie etnografică/ de explorare Turism sportiv (pedestru, montan, pe apă etc.,
combinat) Escaladare sportivă
 Orientare sportivă.
 Sporturi ciclice Jocuri individuale Jocuri sportive colective
 Sporturi de luptă
 Sporturi cu caracter de forță-viteză
 Sporturi cu complexitate coordinativă
 Probe tehnice-sportive.

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVACADRUL DE REFERINȚĂ
al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUIEXTRAȘCOLAR
din REPUBLICA MOLDOVAFormat ???.
Tiraj: ??? ex.
Comanda ?/20.

???

CADRUL DE REFERINȚĂ al EDUCAȚIEI și ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR din REPUBLICA MOLDOVA

99