REPERE METODOLOGICEPRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA ȘCOLARĂBIOLOGIE
ÎN ANUL DE STUDII 2022-2023Chișinău, 2022

ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA ȘCOLARĂBIOLOGIE
ÎN ANUL DE STUDII 2022-2023
I. Documente obligatorii în proiectarea, organizarea şi desfășurarea demersului
educaţional la disciplină
În anul de studii 2022-2023, predarea-învăţarea-evaluarea disciplinei Biologie se va realiza înînvățământul gimnazial și liceal în conformitate cu prevederile actelor normative-reglatorii învigoare:- Curriculumul la disciplina Biologie ediția 2019, aprobat prin ordinul Ministerului
Educaţiei, Culturii și Cercetării nr. 906 din 17 iulie 2019;- Planul - cadru pentru învăţământul primar, gimnazial şi liceal, anul de studii 2022-2023,
aprobat prin ordinul Ministrului Educaţiei și Cercetării nr.123 din 28 februarie 2022.
În anul de studii 2022-2023, va fi implementat Curriculumul la disciplina Biologie,ediția 2019 în toate clasele de gimnaziu (VI-IX) și în toate clasele de liceu (X-XII).
Proiectarea, organizarea şi desfăşurarea demersului educaţional la disciplina Biologie se va
realiza în contextul pedagogiei axate pe competenţe, care va asigura formarea la elevi a unuisistem de competenţe funcţionale și necesare pentru adaptarea la condiţiile mereu în schimbare
ale vieţii.
II. Sugestii privind proiectarea activităţii didactice
Proiectarea didactică reprezintă o activitate desfăşurată de profesor în vederea anticipării
etapelor şi acţiunilor concrete procesului de predare – învăţare – evaluare şi include proiectare
didactică de lungă durată şi proiectare didactică de scurtă durată.
Proiectarea didactică de lungă durată se realizează în corespundere cu numărul de ore
stipulate în Planul – cadru de învăţământ, în conformitate cu prevederile Curriculumului la
Biologie și va include, în mod obligatoriu, activități de recapitulare/ recuperare/ consolidare amateriei de studiu, proiectat urmare a administrării evaluării inițiale și a identificării nivelului decunoștințe al fiecărui elev, respectiv, în funcție de necesitățile elevilor.
În proiectarea didactică de lungă durată, cadrul didactic poate realiza reeşalonăripe parcursul
semestrului sau anului de studii, referitor la alternarea unităţilor de conţinut, succesiunea
studieriiconţinuturilor şi repartizarea numărului de ore pentru temele fiecărei unităţi deconţinut, totodată, rămâne obligatorie realizarea competenţelorspecifice disciplinei și afinalităților subordonate competențelor specifice, proiectate în curriculum. Proiectarea didactică
de lungă durată pentru clasele de liceu se realizează separat pentru profilul real şi umanist.
Un model de proiect didactic de lungă durată la Biologie pentru clasa a IX-a este prezentat
în Anexa 1. Alte modele de proiecte didactice de lungă durată și de scurtă durată, recomandate
pentru clasele de gimnaziu și liceu se regăsesc în Ghidul de implementare a Curriculumuluiediţia 2019 și pe site-ul MEC.
La elaborarea proiectelor didactice de lungă durată şi de scurtă durată se va respecta
managementul timpului temelor pentru acasă, ținând cont de prevederile Instrucțiunii privind
managementul temelor pentru acasă în învățământul primar, gimnazial și liceal, aprobate prin
ordinul MECC nr. 1249 din 22 august 2018.

Ministerul Educaţiei și Cercetării recomandă discipline opţionale cu tangență la biologie,
atribuite la aria curriculară Matematică și științe, în conformitate cu Planul-cadru de învăţământ
primar, gimnazial şi liceal pentru anul de studii 2022-2023. Scopul disciplinelor opţionale rezidă
în aprofundarea, extinderea și integrarea prin inovarea cunoștințelor elevilor, în vederea
dezvoltării finalităților educaționale prin prisma competenţelor specifice disciplinelor școlare dinaria curriculară nominalizată.
Pe pagina WEB al Ministerului Educaţiei şi Cercetării https://mecc.gov.md sunt propusediscipline opţionale, inclusiv specifice şi biologiei, la care sunt elaborate şi aprobate curricula
respective: Educaţie pentru sănătate (cl. V-XII), ediția 2019
 Educaţie ecologică (cl. I - XII)
http://edu.gov.md/sites/default/files/curriculum_educ_ecol._i-xii.pdf;
 Chimia şi explorarea mediului (cl. X - XII, profilurile real, umanist, arte şi sport)
http://edu.gov.md/sites/default/files/proceduri_2015-achizitii_0.pdf;
 Surse de energie regenerabile(cl. VII-IX)
https://mecc.gov.md/sites/default/files/curriculum_surse_de_energie_regenerabile_2015,
dupa_cnc_red_final.pdf
Instituţia de învăţământ poate propune şi alte discipline opţionale din Planul-cadru de învăţământ
(http://mecc.gov.md; EDUCAŢIE/ Învăţământul general/ Acte normative/ Curriculum).
III. Repere privind eficientizarea procesului de predare-învățare-evaluareDesfăşurarea demersului educaţional în contextul pedagogiei axate pe competenţe impune
proiectarea complexă a strategiei didactice oportune formării la elevi a competenţelor reflectate
în curriculum.
În procesul de studii dezvoltarea competențelor specifice a disciplinei și atingerea
finalităților stipulate în curriculum se bazează pe rezultanta a trei componente: cunoştinţe+priceperi şi deprinderi + atitudini. Cele 3 componente se realizează prin sarcini didacticecorespunzătoare şi prin adaptarea tehnicilor interactive care asigură o educaţie dinamică,formativă, motivantă, reflexivă, continuă.
La elaborarea sarcinilor didactice pentru aceste componente se foloseşte pe larg taxonomia
lui Bloom și alte taxonomii relevante, bazate pe nivele cognitive și orientate spre: formarea la elevi a minimumului intelectual necesar şi suficient în asimilarea cunoștințelor
generale despre biologie (cunoaștere și înțelegere). Pentru asimilarea/interiorizarea conştientă ainformaţiei pot fi utilizate metode de informare/ documentare care fac parte din categoria lucru
cu textul: lectura ghidată (individual, în perechi sau în grup), interviul etc. și metode din
categoria reprezentări grafice: scheme structurate logic, scheme corelative etc.;
 dezvoltarea capacităţilor intelectuale şi psihomotorii la elevi prin intermediul sarcinilor
didactice în corespundere cu nivelul de aplicare.În acest caz, se recomandă eficientizarea
utilizării metodelor care posedă un caracter aplicativ şi formează la elevi priceperi şi deprinderiacțional-practice/ de investigație la lecţiile de biologie: observaţia, experimentul, lucrarea
practică, lucrarea de laborator, proiectede investigație simplă, modelarea etc. Un rol deosebit lerevine tehnologiilor informaţionale. Astfel, elevii vor utiliza diverse programe computerizate

pentru selectarea, prelucrarea şi prezentarea informaţiei referitoare la particularităţile structurilor,
proceselor, fenomenelor biologice; formarea atitudinilor şi comportamentelor la elevi, în contextul condiţiilor sociale bine
determinate. Acest scop poate fi atins prin realizarea sarcinilor didactice în corespundere cu
nivelul de analiză și sinteză/evaluare. Se vor aplica metode ce formează la elevi valori şi
atitudini personale, spre exemplu: studiul de caz, interviul, jocul de rol, proiecte de investigație
mai complexe, dezbaterea etc.
Unele metode utilizate în procesul de formare a competenţelor se realizează în cadrul
activităţii în grup, altele - în cadrul activităţii individuale. Aceste forme de activitate prezintă
anumite valenţe formative:- activitatea în grup contribuie la formarea abilităţilor/ competenţelor de comunicare;parteneriat, cooperare, colaborare, luarea deciziilor etc.;- activitatea individuală dezvoltă abilităţi de acţiune independentă/ personalizată;autoinstruire, responsabilitate în acțiuni etc.
Abordarea strategiei didactice descrise, în procesul educaţional la biologie presupune
diversitate şi creativitate în educaţie, aspect important ce deschide noi perspective în formarea
personalităţii elevului contemporan. În context, rezultanta celor trei componente descrise maisus, reprezintă competenţa formată, manifestată prin comportament observabil şi măsurabil,raportat la o situaţie concretă.
Luând în considerare rolul important al abordării transdisciplinare în proiectarea șidesfășurarea demersului educațional, se recomandă proiectarea unor activități didactice crosscurriculare, organizate prin prisma unor proiecte de cercetare STEM și STEAM.
În Curriculumul la disciplina Biologie, ediția 2019, sunt incluse activități și produse de învățare
axate pe proiecte STE(A)M. Acest tip de activitate este atribuit competenței-cheie în domeniulștiinței, tehnologiei, ingineriei și matematicii, recomandată de Consiliul Uniunii Europene.
Proiectele tematice STEM sunt completate cu domeniul artei (A). În lista proiectelor
STE(A)M este inclus un proiect recomandat pentru clasa a VII-a (Tabelul 1).
La disciplina Biologie, conform Tabelului 1, sunt propuse următoarele proiecte
STE(A)M.
Tabelul 1: Lista proiectelor STE(A)M la disciplina Biologie
Nr.
d/o
1.

Unitatea de conținut

2.

5.

II.
Diversitatea
șiorganismelor vii
III. Plante
II.
Diversitatea
șiorganismelor vii
IV. Organismul uman şi sănătatea

a IX-a6.

I. Celula, unitatea de bază a vieții

„Analiza caracterelor sexuale secundare în
timpul pubertăţii la fete şi băieţi”„Arborele genealogic al familiei”

a XI -aU/R

7.

I. Sistemul nervos la om„Traseul mesajului nervos”

Clasaa VI-aa VII-aa VIII-a3.
4.

Proiecte STE(A)M

I. Celula, unitatea de bază a vieții

„Vocabularul creativ” cu genericul „În
lumea celulelor”
clasificarea „Portofoliul
creativ”
cu
genericul„Originalitate prin diversitate”„Plantele: soluții tehnice inspirate de om”
clasificarea „Sculpturi din plante”.

-În continuare prezentăm repere pentru realizarea proiectelor STE(A)M:
Arborele genealogic al familiei, clasa a IX-a, unitatea de conținut I. Celula, unitatea debază a vieții (Tabelul 2);
Plantele: soluții tehnice inspirate de om, clasa a VII-a, unitatea de conținut III, Plante(Tabelul 3). Acestea pot fi preluate în elaborarea altor tipuri de proiecte tematice
STE(A)M la disciplina Biologie.
Tabelul 2: Aspectele competenței-cheie STE(A)M prevăzute de proiectul
Arborele genealogic al familiei, clasa a IX-a

Tabelul 3: Aspectele competenței-cheie STE(A)M prevăzute de proiectul
Plantele: soluții tehnice inspirate de om, clasa a VII-aÎn elaborarea proiectului STE(A)M la disciplina Biologie, pe exemplele prezentate, se va ținecont de respectarea unor criterii:- durată de timp cât mai extinsă;- identificarea apartenenței la proiecte interdisciplinare;- stabilirea unui număr optim de elevi implicați în proiect;- realizarea activității în baza metodei proiect;- utilizarea resurselor materiale accesibile și disponibile; organizarea etapei de evaluare aproiectelor.
În continuare, recomandăm unele Sugestii privind criteriile de evaluare a proiectului STE(A)M:- acoperirea subiectului propus (tema, argumentul proiectului, scopul proiectului,obiectivele proiectului) în mod unitar și coerent, logic și argumentat;- elaborarea și structurarea proiectului cu acuratețe și coerența demersului științific;- precizări clare asupra aspectelor interdisciplinare vizate în proiect din diverse domeniiștiințifice (ex. chimie, fizică, istorie, geografie etc.);- structurarea schematică a informației;- completarea fișei proiectului în mod consecvent, conform planificării;- diversitatea și eficiența resurselor, utilizate în realizarea proiectului (resurse materiale,
umane, timp, spațiu etc.);- originalitatea ideii proiectului, impactul proiectului;- calitatea prezentării rezultatelor obținute conform relevanței, consecvenței justificate,raționamentului coerent și temeinic;- contribuția personală în dezvoltarea ideii proiectului; caracterul inter- și transdisciplinar
al cercetării.
Reperele prezentate pentru realizarea proiectelor în baza conceptului STE(A)M, pot fi
individualizate de către cadrul didactic, în funcție de specificul planificării, organizării,desfășurării și evaluării activității și produselor de învăţare ale elevilor.
Curriculumul la disciplina Biologie, ediția 2019, recomandă diverse activități și produse deînvățare.
Produsele de învățare reprezintă rezultatele ce structurează conţinutul tematic, sprijină procesul
de instruire în calitate de instrumente de organizare a situaţiilor de învâţare şi de generare aexperienţelor de învăţare pentru elevi.
Activitatea de învăţare desfăşurată se materializează deseori în produse, lucrări, obiecte
fizice care pot constitui un reper pentru verificarea şi evaluarea cunoştinţelor, capacităţilor şi
deprinderilor dobândite în procesul de învăţământ. Produsul activităţii are avantajul că
sintetizează foarte bine un complex de caracteristici referitoare la domeniile: cognitiv(cunoştinţe, capacităţi), motivaţional-atitudinal (motivaţii, interese, atitudini) şi psiho-motor, deaplicare şi executare (deprinderi, abilităţi).
În sens larg, prin produs se înţelege orice rezultat fizic al activităţii elevilor realizat de ei înprocesul de învăţământ și în cadrul învăţământului la distanţă. Produse ale activităţii sunt: lucrări
scrise, buletine informative, lucrări de laborator, practice, prezentări, proiecte etc.
Pentru a oferi o evaluare semnificativă, analiza produsului activităţii elevilor trebuie să seîntemeieze pe repere şi criterii clare, vezi modele prezentate în Anexa 2.

IV. Strategii de evaluareAdministrarea Evaluării inițiale la Biologie este obligatorie în anul de studii 2022-2023, înclasele VII, VIII și IX, X, în celelalte clase, rămâne la discreția cadrului didactic, rezultatele
elevilor nu se trec în catalog, dar servesc ca repere pentru măsurarea progresului elevilor. Va fi
realizată evaluarea inițială, după primele 2-4 lecții. Structura evaluării inițiale va include itemi,
formulați pe nivele cognitive și bazați pe materia de studiu predată pe parcursul anului de studii
2021-2022. În funcție de rezultatele elevilor la evaluarea inițială și de necesitățile de acoperire anivelului competențelor proiectate la disciplină, cadrele didactice vor planifica/organiza lecții derecuperare/ de consolidare a materei de studiu.
Pedagogia axată pe competenţe orientează vectorul evaluării spre o evaluare continuă/ formativă:- prin motivarea elevilor și realizarea feedback-ului;- prin stimularea la elevi a efortului de autoevaluare formativă (autoevaluarea formativă
reprezintă procesul prin care elevul însuşi este pus să judece calitatea lucrului său în
raport cu obiectivele definite şi cu criteriile de apreciere propuse);- prin formarea deprinderilor de evaluare reciprocă (evaluarea reciprocă constituie unproces de interacţiune evaluativă, orientat spre emiterea unor judecăţi de valoare în
baza unor criterii prestabilite);- prin evidenţierea succesului, realizând astfel principiul centrării pe personalitatea celui
evaluat (educat).
Evaluarea formativă constă în formarea permanentă, continuă a competenţelor la elevi conformstandardelor educaţionale. Cadrele didactice vor conștientiza că nota elevului în cadrul evaluării
formative, reprezintă aspectul cantitativ al activității calitative, individuale a elevului.
În context, în activitatea didactică va reuşi acel profesor care va oferi la fiecare lecţie un set
de sarcini didactice pe nivele, elaborate în context taxonomic, fapt ce va permite valorificarea lamaximum a potenţialului intelectual al fiecărui elev.
Prin sarcini didactice cu divers nivel de dificultate, profesorul orientează şi dirijează activitatea
de studiere a elevilor, evidenţiază ce şi cum trebuie să înveţe, formându-le un stil de muncă
intelectuală. Evaluarea realizată astfel, evită caracterul de "surpriză" al rezultatelor. Ea nu seefectuează în scop de "sancţionare", ci permite autoevaluarea rezultatelor obţinute, motivândelevul pentru propria formare.
Pentru a elabora sarcini didactice pe nivele este important să determinăm taxonomia
corespunzătoare şi semnificaţia nivelelor taxonomiei. Un model de taxonomie care poate fi
utilizat în elaborarea sarcinilor didactice la lecţiile de biologie este taxonomia lui Bloom.
Semnificaţia nivelelor taxonomiei lui Bloom și exemple de sarcini didactice
Cunoaşterea - evocarea faptelor particulare şi generale, a metodelor sau procedeelor, evocarea
unei structuri, unui model, unui termen/reproducerea informaţiei aşa cum este prezentată în
manual. La nivel de cunoaștere, elevul va putea expune datele înmagazinate în memorie.
Exemple de sarcini didactice
1. Completează spaţiul/ dreptunghiurile ....
2. Scrie definiţia termenului/noțiunii biologice ... etc.
Înţelegerea - percepere intelectuală, capacitatea omului de a opera cu noţiuni. La nivel deînțelegere, elevul va putea transforma o modalitate de comunicare în alta/un tip de informaţie în
alt tip.
Exemple de sarcini didactice
1. Corelează noţiunile din coloana A cu definiţiile corespunzătoare din coloana B ...

2. Reprezintă informaţia într-o diagramă...
3. Indică pe desen ... etc.
Aplicarea - utilizarea/aplicarea reprezentărilor abstracte (procedee, metode, principii, teorii,
algoritmi) în situații concrete/ raportarea unui principiu general la un caz concret (DEX).
La nivel de aplicare, elevul va fi apt de a prevedea efectul schimbărilor produse de diferiţi
factori.
Exemple de sarcini didactice
1. Scrie o listă de alimente necesare pentru o anumită patologie ...
2. Modelează structura moleculei de ADN....
3. Propune modalităţi de prevenire ... etc.
Analiza - separarea/descompunerea imaginară a obiectelor, proceselor în părţile lor componente,
identificarea particularităţilor acestora și crearea unor produse noi. La nivel de analiză, elevul va
putea verifica exactitatea informaţiei obţinute prin analiza elementelor unui întreg pentru a
descoperi ceva nou.
Exemple de sarcini didactice
1. Exclude cuvântul care nu corespunde mulţimii ... şi argumentează răspunsul.
2. Enumeră asemănările/deosebirile...și propune ...
3. Sarcină de tip cauză – efect4. Notează motivele care au generat acest argument și scrie cât de fiabile sunt aceste motive.
5. Cât de convingător este argumentul?
6. A fost omis ceva? Ce și de ce?
7. Concluzia este rezonabilă? etc.
Sinteza - îmbinarea elementelor separate cu scopul de a forma un tot întreg. La nivel de sinteză,elevul va putea găsi mijloace pentru a verifica ipotezele, supoziţiile, informaţia.
Exemple de sarcini didactice
1. Scrie un rezumat cu tema”.........”
2. Ce s-ar întâmpla dacă ...
3. Scrie un eseu în care să reflecţi ...
4. Prezintă cel puţin 3 argumente, care să elucideze ...
5. Grupează noţiunile din şirul de mai jos câte 3 şi notează criteriile, pe baza cărora ai realizatgrupările;
6. Generalizează informaţia într-o expresie etc.
Evaluarea - formularea judecăţilor de valoare/părerilor față de anumite situații, contexte, procese etc.
La acest nivel, elevul va putea să exprime judecăţi de valoare referitoare la anumite lucruri.
Tipul de sarcini didactice la nivelul evaluare, prevede rezolvarea situaţiilor concrete de problemă.
1. Care este problema în cercetarea ta? Ce se poate învăța din ea?
2. Care sunt punctele forte și punctele slabe ale acestui aspect?
3. Care este poziția ta în această privință? Cum diferă argumentul tău de cel prezentat de către
persoana X? etc.
În procesul de evaluare formativă (curentă), în cadrul lecţiilor de biologie vor fi folosite atât
metode tradiţionale de evaluare: chestionare orale şi scrise, cât şi metode interactive: observații,experimente, lucrări practice, lucrări de laborator, portofoliul etc., utilizate în vederea evaluării
capacităţii elevilor de a aplica anumite cunoştinţe teoretice, precum şi a gradului de stăpânire apriceperilor şi deprinderilor de ordin practic.
Pentru realizarea cu succes a unei activităţi practice, elevii trebuie să fie avizaţi asupra:- importanţei respectarii normelor de protecție a muncii în cercetarea biologică;- tematicii și obiectivelor lucrării;- etapelor și sarcinilor pentru realizarea lucrării;- modului în care ele vor fi evaluate (baremele/grilele/criteriile de notare);- condiţiilor care le sunt oferite pentru a realiza aceste activităţi (aparate, ustensile de laborator,
materiale etc.);- criteriile de evaluare a activităţii practice.
Lucrările practice la biologie prezintă particularităţi metodice în funcţie de obiectivul didactic
principal urmărit, de modalităţile de organizare şi în funcţie de activitatea care predomină.
Pot fi organizate lucrări practice la o anumită etapă din cadrul lecției, sau prin sarcini deextindere pentru o perioadă de timp îndelungată (de ex., câteva zile, 1-2 săptămâni). Unelelucrări practice pot fi efectuate de elevi și la domiciliu.
Lucrarea practică este metoda didactică în care predomină acţiunea operaţională reală,exerciţiul, algoritmizarea (o operaţie constituită dintr-o succesiune univocă de secvenţe careconduce, întotdeauna, spre acelaşi rezultat). Această metodă prevede aplicarea cunoştinţelor şi
capacităţilor în vederea obţinerii unui produs semnificativ.
În cazul lucrărilor practice elevii sunt puşi în situaţia de a executa ei însuşi, subîndrumarea profesorului, diferite sarcini cu caracter aplicativ în vederea fixării şi consolidării
cunoştinţelor şi a formării priceperilor şi deprinderilor.
Indiferent de modalitățile prin care se realizează, ele presupun un volum mai mare demuncă independentă din partea elevilor.
În opinia autorului R. Tavernier, lucrările practice nu vizează doar acumulare decunoştinţe. Acestea trebuie să dezvolte la elevi un anumit grad de stimulare în folosireacunoştinţelor acumulate.
În cadrul lucrărilor practice, nu se necesită acordarea notei pentru fiecare elev.
Lucrările de laborator se bazează pe experiment cu scop de investigare sau cercetare, suntdesfăşurate pe perioada unei lecții de descoperire.
Lucrarea de laborator este o metodă didactică bazată pe tehnici experimentale care nu angajează
resursele didactice la nivelul unui demers cu finalitate productivă şi cuprinde etapele principale:
1. stimularea interesului pentru efectuarea experimentului (motivaţia elevului prin: curiozități,date interesante și relevante);
2. înaintarea unei probleme;
3. emiterea unor ipoteze asupra experimentului;
4. stabilirea modalităţilor de verificare a ipotezelor - etapele desfăşurării experimentului;
5.prelucrarea datelor obţinute;6.verificarea rezultatelor;
7.formularea concluziilor.
În cadrul lucrărilor de laborator, activitatea individuală a elevului, necesită apreciere, prinacordarea notei fiecărui elev.
Lucrările practice și de laborator vor fi organizate numeric pe clase, după cum urmează:Clasa a VI-a – 4 lucrări;Clasa a VII-a – 5 lucrări;Clasa a VIII-a – 6 lucrări;Clasa a IX-a – 6 lucrări;Clasa a X-a – 5 lucrări (profil real), 2 lucrări (profil umanist);
Clasa a XI-a – 6 lucrări (profil real), 2 lucrări (profil umanist);
Clasa a XII-a – 5 lucrări (profil real), 2 lucrări (profil umanist).

Lista lucrărilor practice și de laborator recomandate pentru desfășurare, pe clase este prezentată
în Anexa 3.
Evaluarea sumativă este evaluarea materiei asimilate, care intervine în momente precise (lafinele unui semestru/ an şcolar, la finele a două sau câteva unități de învățare comasate, cărora
orientativ le revin circa 15-20 ore, se pot propune 2-4 probe de evaluare sumativă, pe parcursul
anului şcolar, în funcție de numărul de ore acordat disciplinei, profilul, treapta de învăţământ,specificul colectivului de elevi).
Atenție!
La finele semestrelor în ciclul liceal, în cazul administrării tezelor semestriale la disciplina
Biologie de către Ministerul Educației și Cercetării, nu vor fi desfășurate suplimentar șilucrări de evaluare sumativă, astfel, se va evita suprasolicitarea elevilor.
Evaluările efectuate la finele anului de studii vor demonstra nivelul de realizare acompetenţelor specifice și a finalităților manifestate prin valori și atitudini, indicate în
curriculumul la Biologie.
V. Aspecte specifice privind organizarea procesului educațional la Biologie
în anul de studii 2022-2023
Realizarea procesului educațional în anul de studii 2021-2022 a fost marcat de continuitate
în manifestarea riscului sporit de răspândire a infecției provocate de virusul SARS-CoV-2 care aadaptat, la necesitate, sistemul educațional pentru organizarea instruirii la distanță (în format
online sau mixt). În vederea asigurării calității procesului educațional și demersului didactic,
Ministerul Educației și Cercetării a dispus recuperarea conținuturilor curriculare la disciplineleșcolare, până la finele anului de studii.
În scopul asigurării atingerii finalităților educaționale proiectate la disciplina Biologie, este
solicitată o revizuire/adaptare a fiecărui element al procesului didactic la situația de învățare în
instituția/clasa concretă, începând cu proiectarea didactică de lungă durată și finalizând cu
realizarea, validarea și ajustarea acestuia.
În vederea realizării unui parcurs școlar de succes în dezvoltarea competențelor la elevi ladisciplina Biologie sunt necesare un șir de acțiuni specifice privind aspectele:
1. planificarea activităților de recuperare/ de consolidare/ de recapitulare a conținuturilor
curriculare (în funcție de necesitățile existente la disciplină/în instituție/la nivel de clasă;2. comasarea conținuturilor curriculare la disciplină (la necesitate) în procesul de predareînvățare-evaluare din perspectiva reeșalonării timpului pentru implementarea integrală acurriculumului disciplinar, în anul de studii 2022-2023;
3. stabilirea perioadei de timp pentru recuperarea/consolidarea/recapitularea materiei de studiu,
determinată de cadrul didactic, în funcție de necesitățile elevilor pentru acoperirea competențelor
proiectate la disciplină (în baza conținuturilor studiate în anul de studii 2021-2022);
4. încurajarea elevilor în perioada de recuperare/consolidare/recapitulare să pună accent pe
autoevaluare, iar cadrele didactice să aprecieze competențele formate la elevi, fără acordarea
notei;
5. administrarea Evaluării inițiale în toate clasele (la necesitate), după primele 2-5 lecții (înfuncție de numărul de ore săptămânal și pe clasă);6. concretizarea modalităților de evaluare a produselor de învățare recomandate în curricula
disciplinare;
7. dezvoltarea modelelor de produse de învățare în sensul abordării STEAM și STEM;
8. proiectarea demersului didactic pentru studierea materiei noi, în anul de studii 2022-2023, cu
adaptări
curriculare,înfuncțiedeperioadadetimp
oferită
pentrurecuperare/consolidare/recapitulare a materiei de studiu din anul precedent;
9. respectarea cadrului contextual de proiectare și realizare a evaluării elevilor din clasa a V-a,pentru adaptarea acestora la sistemul de evaluare și notare aplicat în ciclul gimnazial, în
conformitate cu prevederile pct 45, 46 din Regulamentul privind evaluarea și notarea
rezultatelor învățării, promovarea și absolvirea în învățământul primar și secundar (ordinul
MECC nr. 70 din 30.01.2020);
10. proiectarea didactică de lungă durată pentru anul de studii 2022-2023, pe semestre;
11. aprobarea Proiectului didactic de lungă durată de către directorul instituției de învățământ,până la finele lunii septembrie curent;
12. completarea în catalogul clasei, la fiecare disciplină școlară, pe pagina din dreapta, cumenționare la rubrica Note (activități de recuperare/consolidare/recapitulare și numărul de ore).
13. dezvoltarea la elevi a competențelor transversale/transdisciplinare în baza principiului deintegrare la studierea disciplinei și formarea unui comportament responsabil la elevi, în caz desituații excepționale, conform sugestiilor din Reperele metodologice de organizare a procesului
educațional la disciplina Biologie, în anul de studii 2021-2022, plasate pe site-ul MEC);
14. reglementarea temelor pentru acasă la disciplina Biologie, în esența școlii prietenoase
copilului, conform Instrucțiunii privind managementul temelor pentru acasă în învățământul
primar, gimnazial și liceal (ordinul MECC nr.1249 din 22.08.2018) și a sugestiilor propuse în
Reperele metodologice la disciplina Biologie, anul de studii 2021-2022 (plasate pe site-ul MEC).
VII. Asigurarea didactică
Manualele de bază în anul de studii 2022-2023,
propuse de Ministerul Educaţieiși Cercetării
Clasa

Numele autorilor, denumirea manualului

V

Z. Galben-Panciuc, Ştiinţe, manual pentru clasa a V-a, Chişinău, Editura Prut Internaţional,
2010.
T. Cozari, Biologie, manual pentru clasa a VI-a, Chişinău, Editura Ştiinţa, 2017.
N. Bernaz-Sicorschi, V. Copil, Gh. Rudic, Biologie, manual pentru clasa a VII-a,Chişinău, Editura Ştiinţa, 2020 (reeditat conform Curriculumului 2019).
M. Duca, L. Dencicov, Biologie, manual pentru clasa a VIII-a, Editera Prim, Chișinău, 2013.
T. Cozari, Biologie, manual pentru clasa a IX-a, Editura Ştiinţa, 2012.
I. Ungureanu, A. Postolache-Călugăru, I. Melian, manual pentru cl. a X-a, Editura
BonsOffices, 2020 (reeditat conform Curriculumului 2019).
M. Duca, Biologie, manual pentru clasa a XI-a, Editura Editera Prim, Chişinău 2020
(reeditat conform Curriculumului 2019).
N. Bernaz-Sicorschi, M. Leşanu, Gheorghe Rudic, Biologie, manual pentru clasa a XII-a,Chişinău, Editura Prut-Internaţional, 2017.

VI
VII
VIII
IX
X
XI
XII

Literatură metodică
1. Cadrul de referință al Curriculumului Național, aprobat prin ordinul ministrului Educaţiei nr.
432/2017.
2. Curriculum Național. Aria curriculară Matematică și Științe. Disciplina Biologie, clasele VIIX, ediția 2019.
3. Curriculum Național. Aria curriculară Matematică și Științe. Disciplina Biologie, clasele XXII, ediția 2019.
4. Ghid de implementare a curriculumului la disciplina Biologie în clasele X-XII, ediția 2019.
5. Ghid de implementare a curriculumului la disciplina Biologie în clasele VI-IX, ediția 2019.
6. Suport didactic ,,Organismul uman și sănătatea”, clasele VI-IX, ediția 2021 (RO/RU).
M. Goraş, S. Arhip, D. Placinta, A. Pulbere, N. Chihai, V. Hîncu, S. Moroz
https://mecc.gov.md/sites/default/files/1_cl_6_suport_final_21.10.2021_pe_siteul_mec.pdf
7. Biologie. Testare. Compendiu pentru clasa a IX-a. M. Goraş, S. Donici, A. Calugăru,E. Bohanțova, A. Brașoveanu, Editura Lyceum, 2020.
8. Ghid de implementare a curriculumului modernizat pentru treapta liceală. Biologie, N. Bernaz,Chişinău, Editura Cartier, 2010, aprobat prin ordinul ministrului Educaţiei nr.810/2010.
9. Ghid de implementare a curriculumului modernizat în învăţămîntul gimnazial. M. Goraş, S.
Gînju, L. Rudei, Biologie, Chişinău, 2011, aprobat prin ordinul ministrului Educaţiei
nr.597/2011.
10. Standarde de eficiență a învățării Biologiei. M. Goraş, N. Bîrnaz, A. Bîrsan, Chișinău,Editura Lyceum, 2012, aprobat prin ordinul ministrului Educației nr.1001/2011.
11. Standardele de dotare minimă a cabinetelor la disciplinele școlare în instituțiile de învățământ
secundar general, aprobate prin ordinul MECC nr. 193/2019.
NB La decizia cadrului didactic, pot fi utilizate și alte resurse de învățare.

Mariana GORAȘ, șef adjunct, Direcţia învăţământ general,
Ministerul Educaţiei și Cercetării,grad didactic superior
Nina BÎRNAZ, doctor, conferențiar universitar,
Universitatea de Stat din Moldova
Elena GRECU, specialist principal, DGETS, grad didactic superior,
LCI,,Prometeu-Prim”, ChișinăuStela ARHIP, profesor de biologie, grad didactic superior,
IPLT,,Mihai Eminescu”, Bălți
Daniela PLACINTA, lector universitar, US Tiraspol,
profesor de biologie, grad didactic superior,
IPLT,,Alecu Russo”, s. Cojușna, rnul StrășeniANEXA 1
MODEL DE PROIECT DIDACTIC DE LUNGĂ DURATĂLA DISCIPLINA BIOLOGIE
Clasa a IX-aanul de studii 2022-2023
Autori:Elena GRECU, specialist principal la biologie și chimie, DGETS, mun. Chișinău
Lilia LUPU, profesoară de biologie, grad didactic superior, IPLT „Mircea cel Bătrân”, mun.
Chișinău
Valeria MANEA, profesoară de biologie, grad didactic I, IPLT „Constantin Stere”, or. Soroca

Statutul
disciplinei
Disciplină
obligatorieUnități de conținut

I. Celula, unitatea
de bază a vieții
II. Diversitatea șiclasificareaorganismelor vii
Total semestrul I

III. Plante
IV. Organismul
uman și sănătatea
V. Organismele în
mediul lor de viață
Total semestrul II
Total an

ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
ClasaNumărul deNumărulunități de conținut
de orepe clasă
Matematică și Clasa a IX-a
566științe
Aria
curricularăREPARTIZAREA ORELOR
Număr de oreNumăr de oreNumăr deconform
alocateevaluări
Curriculumuluiconținuturilor
EI
ES
disciplinar ediția 2019clasa a IX-a.
Semestrul I
17
16
1
1
17

16

1

Asigurare
didactică/curriculară
• Manual• Ghidmetodologic etc.

Număr delucrăripractice/laborator
L. lab. nr. 1
L. prac. nr. 1
L. lab. nr. 2
L. lab. nr. 3

32 ore (inclusiv: 25 ore - Conținuturi tematice, 1 oră - EI (evaluare inițială),2 ore – ES (evaluări sumative), 4 ore – Lucrări practice și de laborator (1+3).
Semestrul II
L. lab. nr. 4
10
11
1
10

10

1

L. prac. nr.2
Proiect
STEM/
STEAM
34 ore (inclusiv: 29 ore – Conținuturi tematice, 3 ore – ES (evaluări sumative),
2 ore – Lucrări practice și de laborator (1+1).
66 ore (inclusiv: 54 ore – Conținuturi tematice, 1 oră – EI (evaluare inițială),5 ore – ES (evaluări sumative), 6 ore – Lucrări practice și delaborator (2+4).
12

13

COMPETENȚE SPECIFICE DISCIPLINEI
Utilizarea limbajului științific biologic în diverse contexte de comunicare referitor
la structuri, procese, fenomene, legi, concepte.
Investigarea lumii vii cu ajutorul metodelor și a mijloacelor specifice pentruîmbunătățirea calității vieții și a mediului.
Implicarea în activități de menținere a stării de sănătate proprii și a celor din jur
prin aplicarea metodelor interactive în vederea formării unui comportamentsanogen.
Participarea în acțiuni de ocrotire a biodiversității prin parteneriat în vederearezolvării problemelor ecologice la nivel individual, local și global.
Unități de competență

Unități de conținut/
Nr ore/Activități și produse deconținuturi tematiceDataînvățare recomandate
I. Celula, unitatea de bază a vieții - 16 ore Definirea termenilor:
diviziune directă şidiviziune indirectă acelulei.

1. Recapitularea și
consolidareacunoştinţelor la unitățile
de conținut
studiate din clasa a VIIIa.

1

2. Evaluare inițială.

1

3. Reproducerea celulară
- diviziunea directă.

1

4. Lucrare de laborator
nr. 1 Evidențierea
diviziunii celulare la
microscop.

1

5. Reproducerea celulară
- diviziunea indirectă.

1

6. Gametogeneza.

1

7. Ereditateaorganismelor.

1

8. Încrucişarea
Monohibridă - Legea
uniformităţii hibrizilor
din prima generaţie.
Legea segregării.

1

9-10. Rezolvarea2

 Identificarea
exemplelor dediviziune directă acelulei în lumea vie.
 Definirea mitozei ca
diviziune a nucleuluicare dă naştere lacelule identice(detalii despre etapele
mitozei nu suntnecesare).
 Estimarea roluluimitozei pentru
organism.
 Definirea meiozei ca
diviziune a nucleuluicare dă naştere lacelule diferite genetic(detalii despre etapele
meiozei nu suntnecesare).
 Estimarea roluluimeiozei pentru

Activitate: Observarea la microscopul
optic a diviziunii celulare
directe pe preparatul
microscopic permanent.
Produs:
Desenul vizualizat la
microscop.
Activitate:Observarea la
microscopul optic a celulelorsexuale.
Produs:
Desenul structurii
celulelor sexuale vizualizate la
microscop.
Activitate:Elaborarea unor scheme
demonstrative referitoare latransmiterea
caracterelor ereditare la mazăre.
Produs:
Schema elaborată decătre elev.
Activitate:Rezolvarea problemelor
focalizate pe mecanismultransmiterii caracterelor
ereditare pentru încrucişarea
monohibridă.
Produs:Probleme rezolvateorganism.

problemelor - legile I şi II
ale lui G. Mendel.

conform algoritmului propus decătre profesor.
 Descrierea procesului
Activitate:
de gametogeneză.
1

Proiect de cercetare cu
11. Variabilitateatema „Boli ereditare la om
organismelor.
 Compararea(polidactilia, hemofilia,
ovogenezei şi a2
sindromul Down etc.): cauze şi12-13. Genetica umană.
spermatogenezei.
profilaxie”.
Maladii ereditare genice şicromozomiale.
Produs: DescriereaRaportul proiectului
mecanismelor de1prezentat la conferinţa ştiinţifică
14. Lucrare practică nr.1
transmitere aa elevilor.
Analiza unor maladii
caracterelor ereditare ereditare genice șiActivitate:conform încrucişării

Proiect STEAM cu
cromozomiale.
monohibride
genericul „Arborele genealogic
1
al familiei” pe baza
15. Profilaxia bolilor
unui caracter ereditar.
ereditare.
Produs:1Prezentarea arborelui
16. Evaluare sumativă.
genealogic elaborat de către
„Celula, unitatea de bazăelev.
a vieții”
Finalități subordonate competențelor specifice pentru unitatea de conținut
„Celula, unitatea de bază a vieţii”
COMPETENŢA 1
Utilizarea limbajului ştiinţific biologic referitor la structuri, procese, fenomene, legi, concepte îndiverse contexte de comunicare.
Elevii vor putea:
 să definească termenii:• diviziune celulară directă (amitoză) şi diviziune celulară indirectă (mitoză, meioză); să descrie:• diviziunea directă a celulei;• procesul de gametogeneză;• mecanismul de transmitere a caracterelor ereditare conform legilor lui Mendel; să compare:• ovogeneza şi spermatogeneza; să argumenteze:• rolul mitozei şi meiozei pentru organism;• rolul acţiunii factorilor de mediu asupra variabilităţii organismelor;• rolul eredităţii şi al variabilităţii în viaţa organismelor;• rolul acţiunii factorilor de mediu în apariţia maladiilor ereditare la om;
COMPETENŢA 2
Investigarea lumii vii cu ajutorul metodelor şi al mijloacelor specific pentru îmbunătăţirea
calităţii vieţii şi a mediului
Elevii vor putea:
 să utilizeze tehnici, aparate şi materiale de laborator în procesul de investigaţie:• a diviziunii celulare;• a celulelor sexuale;

COMPETENŢA 3
Implicarea în activităţi de menţinere a stării de sănătate proprii şi a celor din jur prin aplicarea
metodelor interactive în vederea formării unui comportament sanogen
Elevii vor putea:
 să propună modalităţi de profilaxie a maladiilor ereditare la om şi a maladiilor transmisibile
sexual la om.
II. Diversitatea şi clasificarea organismelor vii - 16 ore Descrierea
caracteristicilor
distinctive ale
regnurilor: Virusuri,
Monera, Protiste,
Ciuperci.

1. Recapitularea și
consolidareacunoştinţelor la unitățile
de conținut
studiate din clasa a VIIIa.

1

 Recunoaşterea
unor reprezentanţi din
regnurile: Virusuri,
Monera, Protiste,
Ciuperci.

2. Regnul Virusuri.
Caracteristica generală.

1

3. Regnul Virusuri.
Diversitatea și importanța
virusurilor în natură și înviața omului.

1

Activitate: Observarea drojdiei de berela microscop şi fotografierea
preparatului prin obiectiv.

4. Regnul Monera.
Caracteristica generală.

1

5. Regnul Monera.
Diversitatea și importanța
bacteriilor în natură și înviața omului.

1

Produs: Prezentarea electronică aimaginilor fotografiate cu
evidenţierea particularităţilor
structurale ale drojdiei de bere.

6. Regnul Protiste.
Caracteristica generală.

1

 Argumentarea
rolului virusurilor,bacteriilor, protistelor,ciupercilor în natură şi înviaţa omului.

7. Regnul Protiste.
Diversitatea și importanța
protistelor în natură și înviața omului.

1

8. Lucrare de laborator
nr. 2 Observarea la
microscop a protistelor.

1

9. Regnul Protiste.
Filumul Alge verzi.
Importanta în natură și înviața omului.

1

Activitate:
 Elaborarea unui buletin
informațional sanitar cu tema:„Bacterii patogene şi sănătatea
omului”.
Produs: Buletin informațional
elaborat de către elev.

Activitate: Observarea protistelor la
microscop.
Produs: Desen cu indicarea
componentelor
structurale ale protistelor
vizualizate la microscop.

10. Regnul Protiste.
Filumul Alge brune.
Importanta în natură și înviața omului.

1

11. Regnul Protiste.
Filumul Alge roșii.
Importanta în natură și înviața omului.

1

12. Regnul Ciuperci.
Caracteristica generală.

1

13. Regnul Ciuperci.
Diversitatea și importanța
protistelor în natură și înviața omului.

1

14. Lucrare de laborator
nr. 3 Experimente deevidențiere a ciupercilor –drojdia de bere, mucegaiul
verde-albăstrui.

1

15. Evaluare sumativă.
„Diversitatea şiclasificarea organismelor
vii”

1

1
16. Recapitulare şi
sistematizare acunoștințelor.
Finalități subordonate competențelor specifice pentru unitatea de conținut
„Diversitatea şi clasificarea organismelor vii”
COMPETENŢA 1
Utilizarea limbajului ştiinţific biologic referitor la structuri, procese, fenomene, legi, concepte îndiverse contexte de comunicare.
Elevii vor putea:
 să descrie:• caracteristicile distinctive ale regnurilor: Virusuri, Monera, Protiste, Ciuperci;să compare: să recunoască:• reprezentanții din regnurile: Virusuri, Monera, Protiste, Ciuperci; să argumenteze:• rolul virusurilor, al bacteriilor, al protistelor, al ciupercilor în natură şi în viaţa omului;
COMPETENŢA 2
Investigarea lumii vii cu ajutorul metodelor şi al mijloacelor specific pentru îmbunătăţirea

calităţii vieţii şi a mediului
Elevii vor putea:
 să utilizeze tehnici, aparate şi materiale de laborator în procesul de investigaţie:• a drojdiei de bere;• a protistelor.
III. Plante - 11 ore Definirea
terminilor: respiraţie,transpiraţie, fotosinteză.
 Descrierea
proceselor vitale laplante.
 Proiectareaacţiunilor de investigaţie
a proceselor vitale dincorpul plantei.

1. Recapitularea și
consolidareacunoştinţelor la unitățile
de conținut
studiate din clasa a VIIIa.

1

2. Transportul apei.

1

3. Influența factorilor demediu asupra absorbției și
circulației apei și sărurilor
minerale.

1

4. Respirația la plante.

1

5. Influența factorilor
externi și interni asupra
respirației la plante.

1

6. Transpirația la plante.

1

7. Influența factorilor demediu asupratranspirației.

1

8. Fotosinteza și rolul
frunzei în fotosinteză.

1

9. Influența factorilor demediu asupra fotosintezei.
Importanța fotosintezei înnatură.

1

10. Lucrare de laborator
nr. 4 Realizarea
experimentelor pentru
evidențierea fotosintezei laplante.

Activitate: Realizarea experimentului
pentru evidenţierea
fotosintezei.
Produs: Fişa de activitate a elevuluișiconcluzii formulate cu referire laprocesul de fotosinteză în baza
experimentului realizat.
Activitate: Realizarea experimentului
pentru evidenţierea
transpiraţiei la plante.
Produs: Fişa de activitate a elevuluișiconcluzii formulate cu referire laprocesul de transpiraţie la plante.

Activitate: Redactarea unui eseu cu
tema:„Importanţa fotosintezei pentru
plantă şi în natură”.
Produs: Eseu elaborat de către elev.

1

1
11. Evaluare sumativă.
„Plante”
Finalități subordonate competențelor specifice pentru unitatea de conținut „Plante”
COMPETENŢA 1
Utilizarea limbajului ştiinţific biologic referitor la structuri, procese, fenomene, legi, concepte îndiverse contexte de comunicare.
Elevii vor putea:
 să definească termenii:• respiraţie, transpiraţie, fotosinteză; să descrie:• procesele vitale ale plantelor;
COMPETENŢA 2
Investigarea lumii vii cu ajutorul metodelor şi al mijloacelor specific pentru îmbunătăţirea
calităţii vieţii şi a mediului
Elevii vor putea:
 să planifice experimente pentru investigarea proceselor vitale la plante: respiraţie, transpiraţie,transportul apei, fotosinteză; să realizeze experimente pentru investigarea proceselor vitale la plante: respiraţie, transpiraţie,transportul apei, fotosinteză; să interpreteze date experimentale referitoare la procesele vitale la plante: respiraţie, transpiraţie,transportul apei în corpul plantei, fotosinteză.
IV. Organismul uman şi sănătatea - 10 ore Definirea
termenilor: fecundaţie,gestaţie, naştere, ciclu,
ciclu ovarian, ciclu
uterin.
 Recunoaştereaorganelor de reproducerela om.
 Descrierea
procesului de fecundaţie,gestaţie
şi naştere la om.
 Stabilirea
corelaţiei între creşterea
şi dezvoltarea fizică laom cu aspecte ale
dezvoltării psihice.
 Propunerea

1. Recapitularea și
consolidareacunoştinţelor la unitățile
de conținut
studiate din clasa a VIIIa.

1

2. Reproducerea la om.
Sistemul reproducător
masculin.

1

3. Reproducerea la om.
Sistemul reproducător
feminin.

1

4. Ciclul ovarian şi uterin

1

5. Fecundaţia, gestaţia şinaşterea la om.

1

6. Prevenirea sarcinii înadolescență.

1

Activitate:Observarea pe mulaje,planşe a organelor sistemului
reproducător la om.
Produs:
Imaginea de contur
completată cu organelecorespunzătoare.
Activitate:Elaborarea unui calendar
al ciclului ovarian.
Produs:
Calendar elaborat decătre elev.
Activitate:Elaborarea unui album
din fotografii prin care să sereflecte propria dezvoltare de lanaştere până în prezent.
Produs:Albumul elaborat decătre elev.

modalităţilor deprevenire şi profilaxie
a infecţiilor sexualtransmisibile.
 Argumentarea
importanţei planificării
sarcinii și a metodelorde contracepție.

7. Creşterea şi dezvoltarea
la om. Perioada de sugar,
copilărie, adolescenţă,adult şi senescenţă

1

8. Igiena sistemului
reproducător.

1

9. Afecţiuni ale sistemului
reproducător. Maladii
transmisibile sexual.

1

10. Evaluare sumativă.
„Organismul uman șisănătatea”

1

Activitate:Dezbateri referitoare lanecesitatea planificării sarcinii șia metodelor de contracepție.
Produs:
Metode de contracepție
argumentate și concluzii
formulate referitoare lanecesitatea planificării sarcinii.
Activitate:Elaborarea unui buletin
informativ cu referire latransmiterea, prevenirea şi
profilaxia maladiilortransmisibile sexual (SIDA,
sifilis, gonoree).
Produs:
Buletin informativ
elaborat de către elev.

Finalități subordonate competențelor specifice pentru unitatea de conținut
„Organismul uman și sănătatea”
COMPETENŢA 1
Utilizarea limbajului ştiinţific biologic referitor la structuri, procese, fenomene, legi, concepte îndiverse contexte de comunicare.
Elevii vor putea:
 să definească termenii:• sistem reproducător, fecundaţie, gestaţie, naştere;să descrie: să descrie:• procesul de gametogeneză
• procesul de fecundaţie, gestaţie şi naştere la om; să compare:• ovogeneza şi spermatogeneza; să recunoască:• organele de reproducere la om; să stabilească corelaţii între:• creşterea şi dezvoltarea fizică la om cu aspecte ale dezvoltării psihice; să argumenteze:• importanţa planificării sarcinii;
COMPETENŢA 3
Implicarea în activităţi de menţinere a stării de sănătate proprii şi a celor din jur prin aplicarea
metodelor interactive în vederea formării unui comportament sanogen
Elevii vor putea:
 să propună modalităţi de profilaxie a maladiilor transmisibile sexual la om;

V. Organismele în mediul lor de viaţă - 13 ore
Activitate:1Investigarea unor factori
1. Recapitularea și(de exemplu, vânătoarea,
consolidarea
pescuitul intensiv, modificareacunoştinţelor la unitățile
condiţiilor de mediu,
de conținut
introducerea de noi specii destudiate din clasa a VIIIorganisme etc.) ce produca.
dezechilibru într-un ecosistem
1
concret.
2. Comportamente deintegrare a organismelor
Produs:
Raportul investigaţiei cu
pentru menţinerea
 Identificarea
privire la starea ecosistemului.
echilibrului dinamic înfactorilor ce determină
ecosistem.
Activitate:starea de echilibru şiReprezentarea
dezechilibru în
1schematică a ciclurilor
3. Echilibru dinamic înecosistem.
biogeochimice: ciclul apei, ciclul
ecosistem. Succesiunea
carbonului, ciclul azotului.
unui ecosistem.
 Descrierea
Produs:procesului de succesiune 4. Relaţii interspecifice1
 Poster cu tema: „Ciclul
a unui ecosistem.
biogeochimic al apei/alale organismelor în
carbonului/ al azotului înecosistem.
 Argumentarea
natură”.
importanţei organismelor 5. Relaţii intraspecifice1
Activitate:
în circuitul materiei şi al
Realizarea
ale organismelor înenergiei în natură.
experimentului pentru
ecosistem.
evidenţierea prezenţei

Argumentarea
1carbonului în compoziţia
6. Circuitul materiei şirolului activităţii omului fluxul energiei în natură.
organismelor vii.
în menţinerea echilibrului
Produs:ecosistemului.
1Fişa de activitate a
7. Cicluri biogeochimice elevului și concluzii formulate
ciclul apei în natură.

Proiectarea
referitoare la circuitul carbonuluiacţiunii de ocrotire a1
în natură.
8. Cicluri biogeochimice ecosistemelor din
ciclul carbonului în
Activitate:
localitateElaborarea unui album
natură.
cu fotografii şi date despre
1consecinţele pozitive şi negative
9. Cicluri biogeochimice ale intervenţiei omului într-un
ciclul azotului în natură.
ecosistem natural din
1
localitate.
10. Impactul acţiunii
omului
Produs: Albumul elaborat de către
asupra propriei existenţe
elevi.
1
11. Lucrare practică nr. 2
Activitate:
 Elaborarea unui proiect deElaborarea unui proiect deDefinirea
termenilor: echilibru
dinamic, simbioză,mutualism, concurenţă,protocooperare,amensalism, parazitism,predatorism, cicluri
biogeochimice, relaţii
concurente, relaţii
neconcurente.

reciclare a deșeurilor din
propria gospodărie.
12. Proiect
STEM/STEAM

1
1

reciclare a deşeurilor din propria
gospodărie.
Produs:
Raport cu privire lareciclarea deşeurilor din propria
gospodărie.

13. Recapitulare şi
sistematizare acunoștințelor.
Finalități subordonate competențelor specifice pentru unitatea de conținut
„Organismele în mediul lor de viață”
COMPETENŢA 1
Utilizarea limbajului ştiinţific biologic referitor la structuri, procese, fenomene, legi, concepte îndiverse contexte de comunicare.
Elevii vor putea:
 să definească termenii:• echilibru dinamic, simbioză, mutualism, concurenţă, protocooperare, amensalism,
parazitism, predatorism, cicluri biogeochimice, relaţii concurente, relaţii neconcurente; să descrie:• procesul de succesiune a unui ecosistem; să identifice:• factori ce determină starea de echilibru şi dezechilibru în ecosistem; să argumenteze:• importanţa organismelor în circuitul materiei şi al energiei în natură;• rolul activităţii omului în menţinerea echilibrului ecosistemului.
COMPETENŢA 4
Participarea în acţiuni de ocrotire a biodiversităţii prin parteneriat în vederearezolvării problemelor ecologice la nivel individual, local şi global
Elevii vor putea:
 să proiecteze acţiunii de ocrotire a ecosistemelor din localitateATENȚIE!
Cadrele didactice vor personaliza proiectele didactice de lungă durată, în funcție de specificul
colectivului de elevi și resurselor educaționale disponibile, în conformitate cu prevederile
curriculumului la disciplina Biologie (ediția 2019).

ANEXA 2
CRITERII DE EVALUARE A PRODUSELOR DE ÎNVĂȚARE

Dintre criteriile de evaluare cu aplicabilitate mai generală pot fi menţionate:- gradul de corespondenţă cu obiectivele sau parametrii proiectării, în baza cărora produsul a fostrealizat;- aspecte tehnice sau procedurale ale realizării produsului: aplicarea tehnicilor şi procedeelor
recomandate, calitatea operaţiilor efectuate;- aspecte estetice ale produsului;- aspecte relevante pentru atitudinea elevului în procesul executării produsului, cu referire laacurateţeaexecuţiei, atenţia acordării detaliilor aparente, temeinicia realizării, exigenţa în
autocontrolul calităţii etc.
În continuare, vom prezenta exemplu de produs de învățare la biologie și repere pentru criteriilede evaluare. În predarea-învăţarea biologiei rol important îl are desenul efectuat în caiet.
Desenul poate fi realizat în cadrul lucrărilor practice, de laborator sau ca activitate de consolidare
a cunoştinţelor. Procedeul de evidenţiere, în limbaj grafic a desenului, constă în redarea
caracterelor sau însuşirilor importante ale unui obiect, organism sau fenomen. Desenul executat
corect şi sugestiv, trezeşte interesul şi atenţia elevilor, participarea efectivă în momentul în care îl
realizează în caietul de clasă sau în cadrul activităţii practice.
Pentru ca desenul să atingă scopul, va fi necesar să corespundă cerințelor și să fie:
- corect din punct de vedere ştiinţific;îndeplinit cu acurateţe, fără ştersături repetate;- clar şi suficient de mare, pentru buna vizualizare;- însoţit de titlu, legendă scrisă corect şi ordonat, esenţialul fiind notat cu litere de tipar;-liniile de indicaţii care suprapun cuvintele cu cifrele din desennu se întretaie.
Este important, ca elevul să fie instruit, privind cerințele pentru realizarea corectă a unuidesen prin intermediul unui mesaj sau a unei Fişe cu instrucţiuni, care să includă componentele
desenului și criteriile de evaluare.
Desenul realizat de către elev în cazul studierii unui reprezentant, examinării unui obiect decercetare, etc. la lecţiile de biologie, va include componente recomandate în tabelul de mai jos.
GRILA CU CRITERII DE EVALUARE A DESENULUI
Numele, prenumele elevului__________________ clasa _________ data _____________
Componentele
necesare Desenului
Dimensiunile și
conturul
5p *Caracteristicile
Legendei
4p

Titlul1p
Total

Criterii de reuşită
1. Efectuat în creion simplu, urme subţiri
2. Centrat în locul destinat, în chenar, foaie
3. Corespunde modelului real, se respectă proporţiile
4. Include componentele indicate, necesare.
5. Desen îndeplinit fără corectări, ştersături
6. Liniile de anotare sunt trasate cu rigla, îndeplinite în
creion simplu, nu se întretaie.
7. Vârful săgeţii atinge componentele anotate
8. Anotările sunt corespunzătoare, complete, alineate
9. Corect formulate, fără greşeli, literele lizibile
10. Sub desen sau de asupra desenului, bine centrat
11. Titlul fără greşeli, clar formulat

Puncte

1
1
1
1
1
1
1
1
1
0,5
0,5
10 p

Autoevaluare

EvaluaredeprofesorLegenda (anotările)
1.___________
2.___________
3.___________
4.___________
5.___________

Titlul _______________

Pentru Tehnica de realizare a desenului - 10 puncte.
Dacă se identifică unele elemente ce lipsesc în desen, respectiv şi din legendă se scad puncte.
Nu se penalizează drastic tehnica efectuării desenului.
Desenul, de mai sus, include 5 componente.
Astfel, la 10 puncte pentru tehnica de realizare a desenului, se vor mai adauga:
5 puncte pentru indicarea tuturor componentelor pe desen şi ele sunt indicate prin cifre.
5 puncte pentru notările, corecte din punct de vedere ştiinţific, a denumirilor din legendă.

Un model de barem de notare.
Notapunctaj

10
20-19

Total 20 de puncte

9
18-17

8
16-15

7
14-13

6
12-9

5
8

GRILA CU CRITERII DE EVALUARE A PRODUSULUI „Paşaportul unui reprezentant
din Regnul Plante” (model propus pentru clasele a VII-a și a VIII-a)
Componentele produsului sunt repartizate după 3 categorii A, B și C
(explicația este prezentată în tabelul de mai jos).
Numele, prenumele elevului__________________
Componentele
produsului

clasa _________ data _____________

Criteriile de evaluare

PuncteA. Conţinutul teoretic - 20 puncte

1. Denumirea

RegnulFilum /Încrengătura
Clasa
Familia ( la solicitare)Specia1111Autoevaluare

Evaluare- profesor

2. Particularităţile
structurale ale
reprezentantului
specifice unităţii
taxonomice

3. Rolul
reprezntantului
4. Atitudine

Aranjarea înpagină

Prezentarea

Tipul de rădăcină/ sistem radicularParticularităţile morfologice ale tulpinii(de exemplu: tipul conform consistenţei,poziţionare, etc.)
Particularităţile morfologice ale frunzei (deexemplu: forma limbului, prezenţa
peţiolului, tipul nervaţiunii, etc.)
Particularităţi structurale ale unui ţesut
vegetalParticularităţile morfologice ale organelor
generative (de exemplu: prezenţa florii,
fructelor) /la solicitarea elevului/În natură
În viaţa omuluiMăsuri de protecţie
Măsuri de îngrijire
B. Tehnoredactarea - 5 puncte

1
3

Font, corp de literă, interval între rânduri,
marginile(conform cerinţelor stipulateîn cadrullecţiei)Numărul de pagini (conform cerinţelor ,deexemplu: 2 pagini)
Imaginea reprezentantului clar vizibilă,conturătă, etc.
Respectarea diacriticelor, lipsa greşelilor
ortografice
C. Comunicarea - 5 puncte

1

Claritatea expunerii
Coerenţa enunţurilor/ textului
Utilizarea corectă a limbajului ştiinţific,
termenilor specifici
Respectarea algoritmului stabilit
Respectarea timpului stabilit la prezentare

1
1
1

Total
Un model de barem de notare.
Nota
10
9
punctaj
30-27
26-23

3

1
2

1
1
2
2

1
2
1

1
1
30 p.

8
22-18

7
17-13

6
12-10

5
9-6

NB Algoritm similar și criterii de evaluare (adaptate conform specificului) pot fi utilizate pentru
evaluarea produsului „Paşaportul unui reprezentant din Regnul Animale”

ANEXA 3
LISTAlucrărilor practice și de laborator recomandate pentru desfășurareîn conformitate cu unitățile de conținut din Curriculumul la disciplina Biologie
Clasa a VI-a
Unitatea de conţinut I. Celula, unitatea de bază a vieții
Lucrare practica nr.1 - Observarea structurii celulei vegetale și animale la microscopul simplu.
Unitatea de conţinut II. Diversitatea și clasificarea organismelor vii
Lucrare de laborator nr. 1 - Recunoașterea la microscop, pe planse, în natură a unor organisme
monocelulare si pluricelulare.
Unitatea de conţinut III. Plante
Lucrare de laborator nr.2 - Evidențierea transportului substanțelor prin organele vegetative ale
plantei.
Unitatea de conţinut V. Organismele în mediul lor de viață
Lucrare practică nr.2 - Colecționarea și afișarea diferitor imagini/ fotografii cu plante șianimale pe cale de dispariție din Republica Moldova.
Clasa a VII-a
Unitatea de conţinut I. Celula, unitatea de bază a vieții
Lucrare practică nr.1 - Modelarea unui tip de celule, țesuturi cu funcții specializate.
Unitatea de conţinut II. Diversitatea şi clasificarea organismelor
Lucrare practică nr.2 - Evidenţierea particularităţilor structurale ale corpului, deplasarea şicomportamentul unor reprezentanţi din Regnul Animale (animale nevertebrate/vertebrate).
Unitatea de conţinut III. Plante
Lucrare de laborator nr.1 - Evidențierea rolului perișorilor absorbanți în procesul de absorbție
a apei.
Unitatea de conţinut IV. Organismul uman și sănătatea
Lucrare practică nr.3 - Particularitățile activității sistemului respirator uman.
NOTĂ: Selectarea unei lucrări pentru a completa numărul necesar, rămâne la discreția
profesorului.
Clasa a VIII-a
Unitatea de conţinut I. Celula, unitatea de bază a vieții
Lucrare de laborator nr.1 - Evidențierea prezenţei substanţelor: amidonului, proteinelor şi
lipidelor în celule vegetale.
Unitatea de conţinut II. Diversitatea şi clasificarea organismelor
Lucrare practică nr.1 - „Pașaportul” unui reprezentant din regnul Plante.
Unitatea de conţinut III. Plante
Lucrare practică nr.2 - Structura florii.
Unitatea de conţinut IV. Organismul uman și sănătatea

Lucrare de laborator nr.2 - Evidențierea experimentală a unor reflexe la om.
Lucrare practică nr. 3 - Acordarea prim ajutor în caz de fracturi, entorse, luxații.
Unitatea de conţinut V. Organismele în mediul lor de viață
Lucrare practică nr. 4 - Calcularea frecvenței plantelor și a animalelor pe o unitate de suprafață
(m2) dintr-un ecosistem.
Clasa a IX-a
Unitatea de conţinut I. Celula, unitatea de bază a vieții
Lucrare de laborator nr.1 - Evidențierea diviziunii celulare la microscop.
Lucrare de laborator nr.2 - Observarea la microscopul optic a celulelor sexuale.
Lucrare practică nr.1 - Analiza unor maladii ereditare genice și cromozomiale.
Lucrare practică nr.2 - Rezolvarea problemelor focalizate pe mecanismul transmiterii
caracterelor pentru încrucușarea monohibridă.
Unitatea de conţinut II. Diversitatea şi clasificarea organismelor vii
Lucrare de laborator nr.3 - Experimente de evidențiere a ciupercilor – drojdia de bere,
mucegaiul verde-albăstrui.
Lucrare de laborator nr.4 - Observarea la microscop a protistelor.
Unitatea de conţinut III. Plante
Lucrare de laborator nr.5 - Realizarea experimentelor pentru evidențierea transpirației laplante.
Lucrare de laborator nr.6 - Realizarea experimentelor pentru evidențierea fotosintezei laplante.
Unitatea de conţinut V. Organismele în mediul lor de viață
Lucrare practică nr. 3 - Elaborarea unui proiect de reciclare a deșeurilor din propria
gospodărie.
Clasa a X-a (profil real)
Unitatea de conţinut II. Caracteristici generale ale organismelor
Lucrare practica nr.1- Reproducerea asexuată/vegetativă pe exemplul unei plante angiosperme.
Unitatea de conţinut III. Celula, unitate morfofuncțională a organismelor
Lucrare de laborator nr.1 - Evidențierea unor substanțe organice în celulă.
Lucrare practică nr.2 - Modelarea structurii unei celule eucariote.
Unitatea de conţinut IV. Sistematica organismelor.
Lucrare practică nr.3 - Recunoașterea poziției sistematice a unor organisme utilizând diverse
mijloace de determinare.
Lucrare practică nr.4 - Structura florii la angiosperme.
Clasa a XI-a (profil real)
Unitatea de conţinut II. Recepția senzorială
Lucrare practică nr.1 - Determinarea acuității acustice.
Unitatea de conţinut IV. Sistemul locomotor şi locomoţia
Lucrare practică nr.2 - Evidențierea compoziției chimice a osului.

Lucrare practică nr. 3 - Acordarea prim ajutor în caz de traumatisme ale sistemului locomotor.
Unitatea de conţinut V. Circulaţia substanţelor în organism
Lucrare de laborator nr.1 - Recunoașterea la microscop a diferitor elemente figurate alesângelui.
Lucrare practică nr. 4 - Determinarea experimentală a pulsului în stare de repaus și după un
efort fizic.
Unitatea de conţinut VI. Respiraţia
Lucrare practică nr. 5 - Determinarea experimentală a ritmului respirator în stare de repaus șidupă efort fizic.
Unitatea de conţinut VII. Nutriţia
Lucrare de laborator nr. 2 - Realizarea experimentelor calitative pentru unele substanțe
organice:hidrați de carbon, lipide, proteine.
Clasa a XII-a (profil real)
Unitatea de conţinut I. Bazele geneticii
Lucrare practică nr.1 - Diviziunea celulară - Mitoza.
Lucrare practică nr.2 - Analiza legilor lui Gregor Mendel.
Lucrare practică nr.3 - Analiza arborelui genealogic al familiei.
Unitatea de conţinut II. Ameliorarea organismelor. Biotehnologii
Lucrare practică nr.4 - Analiza unor soiuri ale plantelor de cultură.
Unitatea de conţinut IV. Ecologia și protecția mediului
Lucrare practică nr.5 - Observarea și înregistrarea în fișele de observație a stării mediuluiînconjurător din localitate.
NOTE:
În clasele de liceu, profil umanist, vor fi desfășurate lucrările practice și de laborator în
conformitate cu numărul stabilit și la discreția profesorului, de comun cu elevii.
Conținutul tematic al lucrărilor practice și de laborator a fost consultat în cadrul reuniunii
metodice republicane cu specialiștii din OLSDÎ, responsabili de biologie, în conformitate cu
prevederile Curriculumului la disciplina Biologie ediția 2019.