Preliminarii

CZU 811(073.3)
L 62
Aprobat: la şedinţa Consiliului Naţional pentru Curriculum, proces-verbal nr. 10 din 21 aprilie 2010; prin
Ordinul Ministerului Educaţiei nr. 244 din 27 aprilie 2010.
Elaborat în cadrul Proiectului „Modernizarea şi implementarea curriculumului din învăţămîntul secundar
general şi dezvoltarea standardelor educaţionale din perspectiva şcolii prietenoase copilului”, finanţat deReprezentanţa UNICEF în Republica Moldova.
Editat în cadrul Proiectului „Educaţia de calitate în mediul rural din Moldova”, finanţat de Banca Mondială.
Echipele de lucru:
Curriculumul modernizat (2010): Guţu Ion, doctor conferenţiar, USM, coordonator; Brînză Eugenia, consultant, Ministerul Educaţiei, coordonator; Gorea Ana, doctor conferenţiar, USM; Şapa Elena, doctor conferenţiar,USM; Voroniuc Silvia, grad didactic superior, LT „Prometeu-Prim”, Chişinău; Lisnic Tamara, lector superior, USM; Vatamaniuc Aurel, doctor, I.Ş.E.; Petcu Tatiana, grad didactic superior, LT „Gh. Asachi”, Chişinău;Caraivan Ana, grad didactic superior, LT „M. Kogălniceanu”, Chişinău; Genunchi Elena, grad didactic superior, LT „Hyperion”, Chişinău; Covali Leonid, grad didactic I, LT „Cervantes”, Chişinău; Mîrzenco Zinaida, grad
didactic I, LT „Cervantes”, Chişinău; Kojuşko Ludmila, grad didactic superior, LT „D. Alighieri”, Chişinău;Botnari Violeta, grad didactic superior, LT „D. Alighieri”, Chişinău; Gafton Loreta, grad didactic superior, LT„M. Eminescu”, Chişinău; Abramova Oxana, grad didactic superior, LT „Puşkin”, Chişinău; Cazacu Angela, grad
didactic I, LT „N. Iorga”, Chişinău; Frumuzachi Victoria, grad didactic I, DGETS, Chişinău.
Programele la Limba turcă: Bilal Taştekin, prof. de limba turcă, grad didactic II, LT „Orizont”, filiala Ciocana, masterand; Osman Aytekin, prof. de limba turcă, LT „Orizont”, filiala Ciocana, grad didactic II, masterand; Nasuh Güneş, prof. de limba turcă, LT „Orizont”, filiala Ciocana, grad didactic II, masterand; Orhan
Erturan, prof. de limba turcă, LT „Orizont”, filiala Buiucani, grad didactic II, masterand; Erkan Yılmaz,
prof. de limba turcă, LT „Orizont”, filiala Buiucani, grad didactic II, masterand.
Ediţia 2006: Guţu Ion, doctor conferenţiar, USM, coordonator; Balaban Teodor , doctor conferenţiar, USM,
coordonator; Brînză Eugenia, consultant, ME, coordonator; Guţu Aneta, doctor conferenţiar, ULIM; Dumbrăveanu Ion, doctor habilitat, profesor universitar, USM; Gorea Ana, doctor conferenţiar, USM; Şapa Elena,doctor conferenţiar, USM; Burdeniuc Galina, doctor habilitat, profesor universitar, USM; Lisnic Tamara,lector superior, USM; Gărbălău Veronica, conferenţiar, I.Ş.E.; Cincilei Cornelia, doctor conferenţiar, USM;
Radu Zinaida, doctor conferenţiar, ULIM.
Echipa de revizuire a curriculumului: Guţu Ion, doctor conferenţiar, USM; Abramova Oxana, grad didactic
superior, LT „Puşkin”, Chişinău; Cojuhari Natalia, grad didactic I, LT „M. Eminescu”, Bălţi; Duşciac Margarita, grad didactic superior, LT „Mircea Eliade”, Chişinău; Linda Gajdusec, doctor, specialist în limba engleză,SUA; Gîsca Maria, grad didactic superior, Liceul „Prometeu Prim”, Chişinău; Iastremschi Virginia, grad didactic superior, LT „Nicolae Iorga”, Chişinău; Orfin Zinaida, grad didactic superior, LT „M. Eminescu”, Sîngerei; Toma Tatiana, grad didactic I, LT „Petru Movilă”, Chişinău; Ţurcanu Aurora, grad didactic I, LT „Liviu
Rebreanu”, Chişinău; Varsulenco Tatiana, grad didactic I, LT „Ştefan Vodă”, Vadul lui Vodă.
Descrierea CIP a Camerei Naţionale a Cărţii
Limbi străine: Curriculum pentru cl. a 10-a–a 12-a / Min. Educaţiei al Rep. Moldova. – Ch.:
Î.E.P. Ştiinţa, 2010 (Tipografia „Elena V.I.” SRL). – ISBN 978-9975-67-679-3. – (Curriculum naţional).
[Pt.] 1-a. – 2010. – 52 p. – Bibliogr.: p. 51–52 (40 tit.). – ISBN 978-9975-67-680-9
811(073.3)
Imprimare la Tipografia „Elena V.I.” SRL, str. Academiei, 3;
MD-2028, Chişinău, Republica Moldova
ISBN 978-9975-67-679-3
ISBN 978-9975-67-680-9 (Partea 1-a)

© Ministerul Educaţiei al Republicii Moldova. 2010© Întreprinderea Editorial-Poligrafică Ştiinţa. 2010

Concepţiile curriculare precedente au vehiculat în permanenţă ideea că un
curriculum şcolar trebuie să răspundă nevoilor societăţii per ansamblu şi ale educaţiei în special, să reflecte şi să promoveze modernizarea procesului de învăţămînt cao consecinţă a schimbărilor ce au intervenit în sistemul educaţional după apariţia sa,
să reflecte prompt şi să se racordeze adecvat la noile provocări ale relaţiei pedagogiceproiectare–predare–învăţare–evaluare, să reevalueze viziunea ştiinţifico-didactică aconceptorilor asupra unor componente curriculare, să se responsabilizeze faţă de sugestiile parvenite dinspre experienţa şcolară a profesorilor în calitatea lor de actualizatori ai prezentului document, să comensureze viabilitatea şi fiabilitatea obiectivelor
propuse pentru formare cu performanţele obţinute de elevi.
Necesitatea modernizării şi revizuirii Curriculumului la Limbi străine I este dictată
de data aceasta de perspectiva trecerii de la modelul de proiectare curriculară centrat
pe obiective la modelul centrat pe competenţe. Precedentele curriculumuri de limbistrăine promovau într-o formă sau alta, îndeosebi în cadrul obiectivelor generale ale
disciplinei, formarea variatelor tipuri de competenţe (lingvistice, comunicative, culturale, metodologice, atitudinale etc.), avînd în varianta Curriculumului de franceză
pentru clasele bilingve (CFCB) din Republica Moldova (Chişinău, 2008) o vastă gamăde competenţe valabile pentru formare în această arie curriculară. Merită să subliniem faptul că definitivarea unui sistem efectiv de competenţe reprezintă un procesde durată, cu caracter transversal şi interdisciplinar, aşa încît formarea reală a unei
competenţe ar ţine de sfîrşitul unei trepte şcolare, pe cînd în cadrul unei lecţii, a unuimodul, tri/semestru ar fi corect să se vorbească despre elaborarea şi formarea de subcompetenţe prin intermediul fostelor obiective de referinţă.
Importanţa comunicării în limba străină este mai nou percepută şi dedusă din prezenţa acesteia printre competenţele-cheie europene destinate educaţiei pe tot parcursulvieţii, iar la treapta învăţămîntului liceal ţine de sensibilizarea valorii limbii străine ca
mijloc prioritar de a accede la surse internaţionale de informare şi de documentare ce
promovează valori individuale şi general-umane, ca instrument efectiv de abordare şi
realizare a unui nivel mai înalt de cultură generală şi de civilizaţie, de maturizare spirituală şi intelectuală, de comunicare interpersonală şi interculturală. Limba străină
în ciclul liceal oferă elevilor o diversitate mai mare de conţinuturi, adică formează unnivel mai înalt de competenţe în raport cu cele achiziţionate la treapta gimnazială, în
globalitatea lor acestea fiind lărgite. Faptul demonstrează complexitatea acestui fenomen pentru Homo Europaeusul contemporan, întrucît sînt puse în valoare abilităţi dea recepta, înţelege, produce şi a interpreta enunţuri, gînduri, sentimente şi fapte, atîtîn formă orală, cît şi scrisă (audiere, vorbire, citire şi scriere), într-o gamă adecvată desituaţii sau contexte sociale definite de Cadrul European Comun de Referinţă pentru
Limbi (CECRL) – profesional, public, educaţional, personal – şi care sînt racordate lainteresele, dorinţele şi nevoile individului. Totodată, domeniul comunicării propriu
limbii străine apelează şi la deprinderi de interacţiune şi mediere, care în concepţia
americană a Curriculumului de limbi străine din Massachussets (CLSM), actualizată
în varianta CFCB din 2008, poate fi completat şi de alte domenii curriculare. Acestea
3sînt domeniile culturii (formarea competenţelor socio/pluri/interculturale prin cunoaşterea culturii ţărilor a căror limbă este studiată), al comparaţiei (formarea maiales a competenţelor metodologice în baza deprinderii de a învăţa să înveţi), al conexiunii (formarea mai ales a competenţelor interdisciplinare în baza ariilor disciplinare
apropiate) şi al comunităţii (formarea mai ales a competenţelor civice de ordin atitudinal şi axiologic în cadrul comunităţii de origine (a limbii materne) şi a celei de primire(a limbii străine). Toate domeniile menţionate au completat în ascensiune formările
la treptele precedente de şcolarizare şi sînt pertinente formării generale a individuluila treapta liceală.
Revizuirea şi modernizarea Curriculumului de Limbi străine I pentru ciclul liceal
au luat în considerare o serie de factori printre care:• particularităţile sistemului de învaţamînt liceal din Republica Moldova;• experienţa naţională şi internaţională a conceperii şi elaborării curriculumurilor de către comunitatea profesorală din republică;• integritatea concepţiei curriculare la nivelul ciclului liceal şi asigurarea continuităţii în raport cu ciclul gimnazial în predarea axată pe context şi nevoile decomunicare ale elevului;• recomandările documentelor europene privind achiziţionarea competenţelorcheie în cadrul învăţămîntului obligatoriu;• necesitatea tipologizării competenţelor şi plasării lor în domenii concrete deformare curriculară;• conformarea competenţelor liceenilor la nivelurile de performanţă ale CECRL;• coordonarea conţinuturilor educaţionale cu disciplinele limitrofe ale ciclului liceal;• ajustarea conţinuturilor educaţionale la particularităţile psihofiziologice ale elevilor din ciclul liceal;• oferirea unui răspuns adecvat cerinţelor sociale exprimat în termeni de achiziţii
finale uşor de evaluat la încheierea învăţămîntului liceal.
În acest context, Curriculumul la disciplina Limbi străine I pentru treapta liceală pune accentul pe dezvoltarea competenţelor de comunicare şi interacţiune,astfel încît elevul să poată să recepteze şi să producă mesaje orale şi scrise corecteşi adecvate. Reprezentînd ciclul final pentru formarea cunoştinţelor, aptitudinilor,
atitudinilor şi valorilor în domeniul limbilor străine, liceul contribuie la stabilirea
gradului de intelectualitate şi a nivelului de cultură a personalităţii elevului în staresă înţeleagă, să depoziteze, să păstreze şi să recepteze în permanenţă nu numai valorile culturii autohtone, dar şi cele ale culturilor universale cu sprijinul gratuit allimbilor străine studiate.
Avînd în vedere faptul că elevii au deja o experienţă de opt ani de învăţare a Limbii
străine I, precum şi că ei posedă variate tipuri de competenţe, îndeosebi cele de comunicare în diverse sfere ale vieţii cotidiene, concepţiile curriculare sînt canalizate spre:• dezvoltarea plenară a autonomiei elevului;• perfecţionarea exploatării limbii străine în manieră interactivă;• introducerea unui număr mai mare de variabile din domeniul sociointercultural
al limbilor şi civilizaţiilor alofone studiate;
4

Structura Curriculumului la Limbi străine I pentru ciclul liceal
Preliminarii
Concepţia disciplinei
Competenţe-cheie/transversale
Competenţe transdisciplinare
Competenţe specifice disciplinei
Subcompetenţe,conţinuturi, activităţi
Clasa X
Domenii

Clasa XI
Domenii

Clasa XII
Domenii

Subcompetenţe
Conţinuturi
Activităţi

Subcompetenţe
Conţinuturi
Activităţi

Subcompetenţe
Conţinuturi
Activităţi

Domenii şi conţinuturi lingvistice şi tematice
Clasa X
DomeniiConţinuturi

Clasa XI
DomeniiConţinuturi
Arii şi acte de comunicare
Nivelul B1
Strategii didactice
Strategii de evaluare
Bibliositografia

5

Clasa XII
DomeniiConţinuturi

Concepţia disciplinei Limbi străine I asigură o continuitate logică a concepţiei
studierii de limbi străi­ne proprii ciclului gimnazial şi se axează cu preponderenţă
pe aspectul comunicativ şi abordarea acţională a limbii, care vor determina obiectivul major al predării–învăţării–evaluării limbilor străine în ciclul liceal. Anii deliceu vor servi drept perioadă decisivă în acumularea şi extinderea competenţelor
de comunicare în limba străină, în orientarea spre o alegere profesională universitară, în culti­varea atitudinilor respective la formarea viitoarei personalităţi,în reactualizarea dialogismului intercultural şi socioculural, în interiorizarea valorilor europene. Prezentul Curriculum defineşte competenţa ca un ansamblu/

sistem integrat de cunoştinţe, capacităţi, deprinderi şi atitudini, acumulate de elevi
prin învăţare şi mobilizate în contexte specifice de realizare, adaptate vîrstei elevului şi nivelului cognitiv al acestuia, în vederea rezolvării unor probleme cu careacesta se poate confrunta în viaţa reală. Competenţele urmează a fi formate în
baza subcompetenţelor şi a obiectivelor de referinţă pîna la finele învăţămîntului
preuniversitar şi fiecare individ are nevoie de ele pentru afirmarea deplină a personalităţii sale, a spiritului cetăţeniei active, a incluziunii sociale şi a necesităţii
de angajare pe piaţa muncii sau pentru o orientare profesională spre studiile universitare de licenţă.
Curriculumul revizuit reflectă, ca şi la treptele de şcolaritate precedente, de­plasarea accentului de pe procesul de predare pe procesul de învăţare, reliefează predominanţa rezultatelor în faţa ofertelor, reiterează importanţa învăţămîntului for­mativ-dezvoltativ în faţa celui informativ-reproductiv. Conţinuturile educaţionale
necesită a fi descongestionate şi transformate în realităţi funcţionabile, care promovează autonomia, creativitatea, adaptarea la caracterul labil al realităţii, ingeniozitatea elevilor. Ancorarea pe competenţe (extinderea şi aprofundarea cunoştinţelor
lingvistice, a deprinderilor comunicativ-discursive, a reprezentărilor socio/pluri/interculturale, a abilităţilor metodologice, a ati­tudinilor şi valorilor fundamentale) trebuie de asemenea corelată cu particularităţile de dezvol­tare intelectuală, psihologică
şi de vîrstă ale elevilor. S-au luat în considerare şi noile aspecte ale învăţămîntului
liceal, cum sînt, de exemplu, cele ce ţin de pregătirea formativă a elevilor care, dupăsusţinerea examenului de bacalaureat, se vor încadra direct în cîmpul muncii. La fel
de importante sînt şi particularităţile specializării aprofundate în domeniul limbilorstrăine a elevilor ce aspiră la continuarea studiilor în învăţămîntul universi­tar şi careconform Procesului de la Bologna trebuie să asigure mobilitatea în spaţiul european
comun. S-a ţinut cont şi de faptul că pentru unii absolvenţi ai liceelor studiile sevor termina la această etapă, ei urmînd să achiziţioneze toată paleta de competenţe
pentru utilizarea autonomă a limbii străine studiate în activitatea lor socială şi profesională; pentru alţii etapa liceală va servi drept pistă ascendentă spre asimilarea unor
noi competenţe.
Dat fiind faptul că nivelurile de pregătire ale elevilor admişi în învăţămîntul licealsînt diferite, demersul educaţional se va structura în mod diferenţiat, aşa încît clasa a
X-a va proceda la omogenizarea, consolidarea şi extinderea competenţelor dobîndite
în gimnaziu, clasa a XI-a – la extinderea şi aprofundarea acestor competenţe, iar clasa
a XII-a – la aprofundarea şi sistematizarea competenţelor achiziţionate în etapa liceală
cu eventuala orientare spre studiile de licenţă.
Concepţia disciplinei la Limbi străine I prevede o serie de repere epistemologicecare propun asimilarea unor termeni cu caracter special, necesari nu numai comprehensiunii noţiunilor prezentului curriculum, dar şi bunei funcţionări a procesului deimplementare a conţinuturilor sale la variate niveluri. Lista nu poate fi exhaustivă, cidoar orientativă, urmînd a fi completată mai în detalii de ghidurile la curriculum.
Propunem în ordine alfabetică tălmăcirea următorilor termeni-cheie:
Abordare hermeneutică – activitatea de tălmăcire sau interpretare a textelorce necesită o explicare/comentare a situaţiilor de comunicare şi a propriei activităţi

6

7• formarea individua­lităţii poliglote, multilateral dezvoltate în baza valorilor culturii naţionale şi general-umane.
Toate aceste competenţe sînt centralizate pe cele trei sfere de dezvoltare a personalităţii: cognitivă (intelectuală), tehnologică (psihomotrică) şi atitudinală (motivaţional-afectivă). Obiectivul major la nivel de liceu este de a-i determina pe elevi să facăfaţă fără pregătire majorităţii situaţiilor de comunicare pe teme familiare şi de activitate cotidiană, folosind texte simple şi coerente, adică să atingă conform descriptorilor
CECRL la Limbi străine I nivelul B1 la toate tipurile de competenţe în comprehensiune, producere/interacţiune, oral şi scris.
Fundamentul teoretic şi metodologic al Curriculumului de Limbi străine I pen­truînvăţămîntul liceal are un caracter sistemic şi este determinat de o serie de factori deordin social, politic, economic, cultural, pedagogic şi psihologic, pe care au fost axate
subcomponentele de bază din structura ce este prezentată mai sus.
În calitate de parte componentă a Curriculumului Naţional pentru învăţămîntul
preuniversitar din Republica Molodva, prezentul Curriculum vizează ca beneficiari
direcţi profesorii de limbi străine şi cei din aria curriculară apropiată, pentru a-i familiariza cu noile viziuni curriculare în domeniu, cu concepţia actuală a disciplinei,
cu tipurile de domenii şi competenţe/subcompetenţe necesare formării elevului deliceu. Conceptorii de manuale sînt invitaţi să valorifice această varietate de domenii şicompetenţe/subcompetenţe în baza conţinuturilor lingvistice şi tematice recomandate pentru a elabora manuale conforme standardelor educaţionale naţionale, europene
şi internaţionale.
Administrarea disciplinei
Statutul
disciplinei
Obligatoriu

Aria curriculară

ClasaLimbă şi comunicare

a X-a
a XI-aa XII-aNr. de unităţi de conţinuturi pe clase
3 unităţi de conţinut în evoluţie de la an la an

Nr. de ore
pe an
102
102
102

Notă: Unitatea de conţinut echivalează cu o temă majoră a disciplinei Limbistrăine I.
I. CONCEPŢIA DIDACTICĂ A DISCIPLINEI

(depistarea aspectelor semantice ale textului, descifrarea structurii limbajului poetic,
efectuarea comentariului literar, interpretarea proprie a mesajului literar, expunerea
impresiilor postlecturale, exprimarea de atitudini şi motivaţii, acceptarea/nonacceptarea valorilor textului etc.).
Abordare semiotică – activitatea de descifrare (decodare, analiză, discernere, sinteză, discriminare etc.) a sensurilor imanente ale situaţiei de comunicare (ale textului
literar/nonliterar), a sistemelor limbii şi a structurilor de limbaj.
Act de comunicare – forma de manifestare, orală sau scrisă, de receptare sau exprimare a individului, prin acte concrete de vorbire structurate pe cele patru deprinderi integratoare, prin intermediul cărora se realizează comunicarea.
Autoevaluarea – activitatea de încurajare a elevilor să mediteze asupra obiectivelor propuse şi a rezultatelor obţinute în baza aspectelor calitative ale competenţei/performanţei lor.
Capacităţi de comunicare – totalitatea cunoştinţelor, competenţelor şi atitudinilor unei persoane care fac posibilă comunicarea.
Competenţă civică (atitudinal-axiologică) – depistarea, discernerea şi interiorizarea critică a valorilor universale/naţionale, a cunoaşterii specificului etnocultural al
comunităţii de origine şi de primire şi a formării de atitudini.
Competenţă comunicativ-discursivă – capacitatea de a construi şi organiza discursul oral sau scris, de mărime diferită, în baza modelelor studiate (descriptive, narative, argumentative) prin găsirea de soluţii în acoperirea unor lacune lingvistice înlipsa cuvîntului sau sintagmei potrivite, recurgîndu-se la gest, mimică, acţiune onomatopeică, reformulare a frazei etc.
Competenţă lingvistică – aptitudinea de a comunica prin cunoaşterea sistemuluilimbii respective (ortoepie, ortografie, lexic, semantică, gramatică etc.).
Competenţă pluri/interculturală – cunoaşterea şi aproprierea valorilor culturale(artistice, literare etc.) ale ţării limba căreia se studiază.
Competenţă pragmatică – deprinderea de a întrebuinţa în mod oportun forme
ale limbajului pentru actualizarea intenţiei adecvate de exprimare în contexte sociale
respective.
Competenţă socială – capacitatea individului de a angaja interacţiuni în scopul
realizării unor activităţi sociale.
Concepţie a disciplinei – felul sau maniera în care poate fi structurată sau concepută o viziune ştiinţifico-didactică integrată asupra unei discipline şi a compartimentelor ei.
Deprinderi integratoare – ansamblu de aptitudini acumulate într-o formă integrată în cadrul procesului de predare–învăţare a limbii străine.
Domeniu – mare sector al vieţii sociale în care se realizează intervenţiile actorilorsociali (CECRL).
Educaţie lingvistică – formarea capacităţilor de comunicare prin cunoaşterea sistemelor unei limbi şi actualizarea acestora la nivelul celor patru deprinderi integratoare (audierea, vorbirea, lectura şi scrierea).
Educaţie literară – formarea orientată a cititorului de literatură artistică originală
prin intermediul decodării şi interpretării operelor literare.

Performanţe – actualizarea sau transferul competenţelor în contexte reale şi inedite
de exploatare a limbii străine. Competenţele din curriculum conţin şi performanţele.
Perspectivă acţională – abordarea uzajului şi a învăţării unei limbi prin acţiuni
efectuate de oameni care, în calitate de indivizi sau actori sociali, dezvoltă în contexte
şi condiţii variate un ansamblu de competenţe generale, şi anume: competenţa decomunicare verbală.
Sarcină – orice obiectiv acţional pe care actorul şi-l propune să-l atingă, ajungînd
la un rezultat anumit în funcţie de o problemă anumită, de o obligaţie, de un scop pe
care şi l-a fixat (CECRL).
Sistem lingvistic – ansamblu complex de domenii lingvistice (fonetica, fonologia, lexicologia, morfologia, sintaxa, stilistica, ortografia şi punctuaţia) care formează
un tot întreg, organizat pe baza anumitor relaţii ce se condiţionează şi se influenţează
reciproc.
Text – enunţ transfrastic coeziv şi coerent ce permite să fie exploatat ca unitate deanaliză şi interpretare în procesul de predare–învăţare–evaluare a limbii străine princaracterul pluridimensional şi multifuncţional al conţinutului său lingvoliterar, sociocultural şi axiologic. Textele pot fi propuse în funcţie de genul literar (poezie, proză, dramă), codul narativ (poem, poveste, roman, anunţ, baladă, scrisoare, odă etc.),
modalitate de expunere a conţinutului (descriptiv, narativ, explicativ, argumentativ,
injonctiv etc.), formă a realizării (oral, scris, interviu, monolog etc.), structură propusă (fragment sau operă integrală). Funcţia polivalentă a textelor permite formareacompetenţelor/subcompetenţelor de ordin diferit: lingvistică, comunicativ-discursivă, pluri/interculturală, metodologică, civică etc.
Concepţia are la bază variate principii de proiectare-realizare a procesului didactic la limbile străine printre care vom menţiona:• principiul abordării funcţionale şi acţionale prin care se promovează comunicativitatea drept funcţie de bază a limbii şi se realizează plenar atît la capitolul
prezentării conţinuturilor lingvistice, cît şi la capitolul acumulării şi actualizării
ariilor concep­tual-tematice în funcţie de context;• principiul continuităţii şi consecvenţei în selectarea şi prezen­tarea materialuluide program prin asigurarea legăturii organice dintre conţinuturile ling­vistice şitematice prezente în ciclul gimnazial şi cele ale ciclului liceal;• principiul ac­cesibilităţii în asigurarea asimilării eficiente a conţinuturilor prin
expunerea dozată şi repartizată eficient a materialului de program de către profesor prin instruirea problematizată, prin limita de toleranţă pentru evaluare;• principiul abordării complexe în procesul de predare–învăţare a limbilor străine şi aactualizării deprinderilor integratoare (comprehensiunea orală/scrisă, exprimarea/interacţiunea scrisă/orală) prin formarea competenţelor specifice disciplinei;• principiul abordării in­dividualizate a finalităţilor şi conţinuturilor didactice cu odescentrare obiectivă a particularităţilor de asimilare a conţinuturilor lingvistice şi tematice a fiecărui elev în parte;• principiul abordării interdisciplinare şi interculturale ce presupune o transcendenţă
armonioasă, racordată la cerinţele de program, a conţinuturilor învăţării în funcţie de diversitatea disciplinară, metodologică şi culturală a ciclului liceal;89• principiul autonomiei elevului în procesul de învăţare şi a sensibilizării faptului
că limba străină nu este o simplă disciplină şcolară, ci o necesitate imperioasă
pentru a contacta cu semenii săi din alte ţări, un mijloc important de lărgire a
diapazonului de cunoştinţe la toate disciplinele, o posibilitate de autoevaluare şi
autoreglare a activităţilor sale;• principiul motivaţiei de a învăţa care se impune la toate ciclurile şi este important
pentru a stabili acţiunile profesorilor pe nevoile, interesele şi resursele elevului.
Dacă la ciclurile precedente motivaţia de a învăţa vine din partea profesorului,atunci la nivel de liceu motivaţia preia mai ales forma automotivaţiei în virtutea
spiritului mult mai dezvoltat al autonomiei elevului.

tru a fi asigurată atît transmiterea mesajului, cît şi interpretarea corectă şi obţinerea
efectului scontat. Exprimarea conformă situaţiei, înţelegerea şi interpretarea adecvată
a unui enunţ ţin de normele socioculturale ale arealului lingvistic respectiv şi de abilitatea individului de a media sau negocia neconflictual, sau parafraza, altfel spus, decompetenţele socioculturale şi civice (atitudinale şi axiologice) ale individului implicat în comunicare.
III. COMPETENŢE-CHEIE/TRANSVERSALE ŞI TRANSDISCIPLINARE PENTRU
TREAPTA LICEALĂ DE ÎNVĂŢĂMÎNT

Competenţele-cheie sau competenţele transversale vin să reprezinte nişte modele
care derivă din structura personalităţii şi din cea a experienţei sociale în sens larg,vizînd în mod sintetic formarea variatelor abilităţi de a şti, a şti să faci, a şti să înveţi, aşti să fii, pe care elevul poate să le aproprieze nu numai pe durata traseului său şcolar, ci
şi de-a lungul vieţii. Prin esenţa lor, competenţele-cheie, elaborate de Grupul de lucru
B al Comisiei Europene în noiembrie 2004, reprezintă un pachet multifuncţional şitransferabil de cunoştinţe, abilitaţi şi atitudini, capabil să funcţioneze în calitate de suport activ pentru învăţarea ca parte a educaţiei ce se realizează pe tot parcursul vieţii şiconstituie baza necesară tînărului pentru a se realiza ca personalitate şi pentru a izbuti
să facă faţă concurenţei de pe piaţa muncii de astăzi. În viziunea Comisiei Europene
pot fi distinse opt tipuri de competenţe-cheie, dar care ar putea fi completate cu încădouă, aşa încît să putem deosebi în final zece tipuri, printre care:
1. Competenţe de comunicare în limba maternă/limba de stat;
2. Competenţe de comunicare într-o limbă străină;3. Competenţe de învăţare/de a învăţa să înveţi;4. Competenţe interpersonale, civice, morale;
5. Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie;
6. Competenţe digitale, în domeniul tehnologiilor informaţionale şi comunicaţionale;
7. Competenţe culturale şi interculturale;
8. Competenţe antreprenoriale;
9. Competenţe acţional-strategice;
10. Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare.
Conform acestei concepţii, comunicarea în limba străină a fost şi rămîne o competenţă fundamentală, mai ales în noile circumstanţe ale deschiderii europene spre colaborare şi comunicare interpersonală şi interculturală, a promovării mobilităţii şcolare,
universitare şi profesionale. Prin comunicarea într-o limbă străină se presupune abilitatea elevului de a actualiza competenţe generale de comunicare asemănătoare celor
destinate pentru comunicarea în limba maternă: comprehensiunea mesajelor oraleşi scrise, producerea mesajelor orale/scrise şi interacţiunea într-un registru adecvat
contextului comunicării, nivelului de competenţe şi treptei şcolare de formare pen-

Prin prisma acestui tip de competenţe, derivate din cele cheie sau transversale, sedepăşeşte spaţiul unei discipline concrete şi se formează următoarele competenţe:Competenţe de învăţare/de a învăţa să înveţi
• Competenţe de a stăpîni metodologia de integrare a cunoştinţelor de bază despre natură, om şi societate în scopul satisfacerii nevoilor şi acţionării pentruîmbunătăţirea calităţii vieţii personale şi sociale.
Competenţe de comunicare în limba maternă/limba de stat
• Competenţe de a comunica argumentat în limba maternă/limba de stat în situaţii reale ale vieţii.
• Competenţe de a comunica într-un limbaj ştiinţific argumentat.
Competenţe de comunicare într-o limbă străină
• Competenţe de a comunica fără pregătire pe teme familiare şi de activitate cotidiană într-o limbă străină.
• Competenţe de a interacţiona, media şi argumenta într-o limbă străină în situaţii reale ale vieţii.
Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie• Competenţe de a organiza activitatea personală în condiţiile tehnologiilor aflateîn permanentă schimbare.
• Competenţe de a dobîndi şi a stăpîni cunoştinţe fundamentale din domeniile
Matematică, Ştiinţe ale naturii şi Tehnologii în coraport cu nevoile sale.
• Competenţe de a propune idei noi în domeniul ştiinţific.
Competenţe acţional-strategice• Competenţe de a-şi proiecta activitatea, de a vedea rezultatul final, de a propunesoluţii de rezolvare a situaţiilor-problemă din diverse domenii.
• Competenţe de a acţiona autonom şi creativ în diferite situaţii de viaţă pentru
protecţia mediului ambiant.
Competenţe digitale, în domeniul tehnologiilor informaţionale şi comunicaţionale (TIC)• Competenţe de a utiliza în situaţii reale instrumentele cu acţiune digitală.
• Competenţe de a crea documente în domeniul comunicativ şi informaţional şia utiliza serviciile electronice, inclusiv reţeaua Internet, în situaţii reale.
Competenţe interpersonale, civice, morale• Competenţe de a colabora în grup/echipă, a preveni situaţiile de conflict şi arespecta opiniile semenilor săi.

10

11

II. COMPETENŢE-CHEIE/TRANSVERSALE• Competenţe de a manifesta o poziţie activă civică, solidaritate şi coeziune socială pentru o societate nondiscriminatorie.
• Competenţe de a acţiona în diferite situaţii de viaţă în baza normelor şi valorilor
moral-spirituale.
Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare• Competenţe de gîndire critică asupra activităţii sale în scopul autodezvoltării
continue şi autorealizării personale.
• Competenţe de a-şi asuma responsabilităţi pentru un mod sănătos de viaţă.
• Competenţe de a se adapta la condiţii şi situaţii noi.
Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi de a crea valori)• Competenţe de a se orienta în valorile culturii naţionale şi ale culturilor altornaţiuni în scopul aplicării lor creative şi autorealizării personale.
• Competenţe de toleranţă şi respect în receptarea valorilor interculturale.
Competenţe antreprenoriale• Competenţe de a stăpîni cunoştinţe şi abilităţi de antreprenoriat în condiţiile
economiei de piaţă în scopul autorealizării în domeniul antreprenorial.
• Competenţe de a-şi alege conştient viitoarea arie de activitate profesională.

din Republica Moldova. Ciclul de liceu lărgeşte şi aprofundează tipologia de competenţe specifice ciclului precedent, aşa încît putem vorbi de următoarele domenii şicompetenţe specifice disciplinei:
DOMENIUL COMUNICARE

Competenţele specifice disciplinei Limbi străine I la treapta liceală reies dincompetenţele-cheie şi transdisciplinare şi conţin principalele categorii de cunoştinţe, capacităţi, atitudini şi valori care se formează prin studierea unei limbi străine
în baza diversităţii domeniilor ei de exploatare, a ierarhiei sistemico-funcţionale alimbii în conformitate cu deprinderile integratoare ale studierii şi folosirii acesteia
ca instrument de comunicare verbală, socio/pluri/interculturală, interdisciplinară,atitudinală şi autonomă. În ciclul liceal, competenţele specifice asigură o continuitate ascendentă în raport cu cele evocate în Curriculumul de limbi străine la ciclul
gimnazial prin complexitatea abordării materialului de program, a aprofundării
interdisciplinare şi interlingvistice, a deschiderilor interculturale şi reprezintă perioada finală de şcolarizare (3 ani), de definitivare a personalităţii şi a intelectului
elevului.
Competenţele specifice sînt corelate cu politica statului în sfera educaţiei, alimentează formarea şi structurarea competenţelor specifice disciplinei în general şia domeniilor şi conţinuturilor proprii fiecărei limbi străine în parte, orientează definitivarea formelor şi mijloacelor de evaluare pe lecţii, pe trimestre şi ani şcolari,subordonînd şi orientînd astfel întreaga activitate a cadrelor didactice şi a elevilor peparcursul etapei liceale de formare.
Caracterul polifuncţional şi multidimensional al competenţelor specifice esteconcordat cu particularităţile treptei liceale, cu varietatea domeniilor curriculare de
exploatare a limbii străine stabilite de concepţia europeană a Cadrului: public, privat,
educaţional (excepţie făcînd cel profesional) şi de cea americană a CLSM, încluzînd
la această etapă de şcolaritate toată gama domenială: comunicare, cultură, conexiune,comparaţie, comunitate şi avînd ca suport de orientare şi actualizare varianta CFCBÎn cadrul acestui domeniu la Limbi străine I sînt formate:• competenţele lingvistice care prevăd asimilarea specificului şi componentelor
sistemului limbii străine la toate nivelurile indispensabile comunicării: ortografic,
fonetic, gramatical (morfologia/sintaxa), lexical, stilistic. Aceste competenţe se formează prin extinderea, aprofundarea, consolidarea şi sistematizarea abilităţilor lingvistice şi a performanţelor adecvate (funcţiile denotativă şi gnoseologică ale limbii);• competenţele comunicative care servesc la folosirea în practică a competenţelor
lingvistice, a abilităţilor de comprehensiune a mesajului scris şi oral (înţelegerea, lectura fluentă, expresivă, la viteză), a (re)producerii mesajelor orale şi scrise în baza
materialului de program atît în situaţii şcolare, cît şi extraşcolare. Acest proces serealizează prin extinderea, aprofundarea, consolidarea abilităţilor comunicativ-discursive şi strategice şi a performanţelor adecvate (funcţiile comunicativă, fatică, conotativă ale limbii);• competenţele pragmatice care permit selectarea strategiei comunicative şi racordarea la actul de comunicare concret (inclusiv exploatarea mijloacelor nonverbale încazul lacunelor lexicale sau utilizarea de sinonime, antonime etc. în situaţii similare) şicare se dizolvă în competenţa discursivă, de interacţiune sau de mediere. Elevul poate
demonstra aptitudini de a comunica, a contacta, a manifesta iniţiativă de dialogare,a găsi soluţii în cazul unui impas comunicativ apărut în urma la­cunelor gramaticale
sau stilistice depistate, a percepe constituirea şi emiterea diverselor acte de vorbire,
indispensabile an­gajării totale a individului în comunicarea cotidiană şi culturală, în
procesul de autocunoaştere şi autoreflexie. Acest proces are loc prin extinderea, aprofundarea şi consolidarea competenţelor sociolingvistice şi a performanţelor adecvate(funcţiile reprezentativă, acumulativă, pragmatică ale limbii);
Activităţile în acest domeniu curricular contribuie la formarea capacităţi­lor
lingvistice, comunicative şi pragmatice ale elevilor prin dezvoltarea în fuziune adeprinderilor integratoare, de receptare, producere a mesajelor şi de interacţiune,de înţelegere a regu­lilor, normelor şi metodelor de structurare a comunicării, prinvalorificarea modului de funcţionare a limbii la toate nivelurile (fonetic, fonologic,
lexical, morfologic, sintactic, discursiv etc.), prin conştientizarea faptului că limba,
din punct de vedere struc­tural-funcţional, reprezintă un sistem unitar de semne indisolubil legate între ele şi care se condiţionează în mod reciproc. Prin achiziţionarea
acestui tip de competenţe elevul, în mod implicit, îşi dezvoltă capacităţile intelectuale de gîn­dire, reacţie, intuiţie, abstractizare şi interpretare. El se transformă, astfel,
într-o personalitate autonomă din punct de vedere lingvistic în stabilirea relaţiilor
de comunicare, se adaptează la componentele situaţiilor reale de comunicare, se integrează activ în diverse dezbateri, schimburi de idei, în expunerea ideilor proprii, aunor opinii, a unor observaţii critice etc.

12

13

IV. COMPETENŢE SPECIFICE DISCIPLINEI

Structurate pe modelul comunicativ-acţional şi, respectiv, pe cîteva di­recţii fundamentale de activitate curricular-didactică, competenţele specifice prevăd că la sfîrşitul
treptei liceale de învăţămînt, elevii au abilitatea de:• a audia, a înţelege şi a interpreta de sine stătător o amplă varietate de me­saje,
orale şi scrise, emise de interlocutori sau de mijloace de comunicare în masă ainformaţiei, utilizînd în acest scop competenţele comunicative achiziţionate la
trep­tele precedente de şcolaritate;• a produce o amplă varietate de mesaje, orale şi scrise, utilizînd în mod autonom şi personal tehnicile şi procedeele de elaborare a mesajelor, coerenţa şi
coeziunea discursivă, în deplină conformitate cu situaţiile concrete de comunicare;• a considera lectura: a) un mijloc important de achiziţionare de noi cu­noştinţe;b) o sursă inepuizabilă de dezvoltare perceptivă, imaginativă, intelectuală, motivaţional-afectivă, de gîndire creativă etc.; c) un instrument de divertisment şi deîmbogăţire a bagajului cultural, utilizînd în acest scop tehnicile adecvate pentru
decodarea şi interpretarea în plan semiotic şi hermeneutic a textelor literare şi
nonliterare;• a structura dimensiunea expresivă a personalităţii prin însuşirea şi repro­ducerea
unui vocabular emotiv cît mai variat şi a unor anumite structuri frastice prinantrenarea mijloacelor extralingvistice de comunicare (gesturi, mimică, postura
corpului, intonaţie etc.), prin folosirea adecvată a figurilor de stil etc., creînd înacest scop situaţii de comunicare adecvate, utilizînd un limbaj cît mai autentic şispontan, apelînd la o gamă vastă de activităţi (discursuri, simulări, mese rotunde, joc de roluri etc.).
Acest tip de competenţe este primordial pentru disciplina dată şi va fi supus, înraport cu alte tipuri de competenţe, evaluării multiple şi diverse pe tot parcursul educaţional al treptei liceale.

spaţiale, vitale, fapte istorice, sociale, economice, tehnologice, artistice etc. Altfel spus,
elevul trebuie să cunoască şi alte realităţi de ordin geoeconomic, geopolitic şi geocultural, văzute din perspectiva mai multor culturi. Extinderea şi aprofundarea reprezentărilor culturale se va efectua în baza corelării cunoştinţelor de limbă, acumulate
de elevi anterior, cu valorile culturale, vehiculate prin intermediul limbilor străine
studiate, prin conştientizarea importanţei cunoaşterii unei limbi străine în procesul
de valorificare a sferei socioculturale şi spirituale a altei ţări (funcţiile emotivă, estetică, meta­lingvistică ale limbii).
Acest tip de competenţe este complementar şi va cunoaşte, spre deosebire de competenţele precedente, atît evaluarea, cît mai ales autoevaluarea pe durata ciclului liceal.
DOMENIUL COMUNITATEÎn cadrul acestui domeniu la Limbi străine I sînt formate:• competenţele interculturale, alături de cele sociopluriculturale de la etapele
precedente, care presupun achiziţionarea cunoştinţelor, aptitudinilor şi atitudinilor necesare orientării în spaţiul cultural al ţării alofo­ne (film, muzică, pictură,arhitectură, dans etc.). La sfîrşitul ciclului liceal elevul poate dovedi abilităţi decunoaştere a principalelor jaloane de ordin geografic, istoric, social şi cultural aleţării alofone, de sensibilizare a importanţei limbilor şi literaturilor străine ca mijloc
de comuni­care naţională şi internaţională, de îmbogăţire a patrimoniului generaluman universal, de conştientizare a indispensabilităţii integrării diferitor culturi
de pe glob în contextul mondializării socioeconomice şi a politicii plurilingvismului multi­naţional.
Procesul de predare–învăţare–evaluare a limbilor străine presupune, de asemenea,
să asigure premisele de extindere şi aprofundare a reprezentărilor pluri/interculturale în sensul de deschidere a elevului către tezaurul spiritual al ţării alofone: realităţi

În cadrul domeniului dat la Limbi străine I vor fi formate:• competenţele civice (atitudinale şi axiologice), destinate aprofundării şi autoevaluării anume la liceu. Acest grup de competenţe îl coraportează pe elev la realitateaînconjurătoare, îl plasează într-o lume multidimensională, în care există diferite rase,
religii, naţionalităţi, popoare ce încearcă să comunice între ele sporind patrimoniul
universal al cunoaşterii. Studie­rea limbii străine în această dimensiune va contribuila cultivarea sentimentelor de toleranţă, alteritate, condescendenţă, îngăduinţă, respect, acceptabilitate, responsabilitate pentru opiniile şi raţionamentele sale, incitînd
elevul să aspire în continuare la o perfecţionare conti­nuă a cunoştinţelor acumulateîn acest domeniu. În baza acestor competenţe, elevul va avea abilitatea să coraporteze valorile spirituale naţionale la cele internaţionale sau universale, să discearnă din
ansamblul reprezentărilor şi conceptelor civilizatoare valorile ce ţin de societatea deorigine, adică a limbii materne, şi cele ce vizează societatea de primire, adică a limbii
străine studiate.
Dimensiunea afectivă şi atitudinală a personalităţii elevului va cuprinde în­treagazonă a vieţii sociale, culturale şi morale, precum şi zona echilibrului personal şi a sentimentelor. Interiorizarea valorilor culturale, naţionale, universale, morale etc., vehiculate prin limba şi literatura studiată, vor crea premise excelente pentru structurarea
unui sistem axiologic coerent, stimularea propriei dezvoltări intelectuale, afec­tive şimorale, manifestarea iniţiativei şi independenţei în gîndire, a capacităţii de a-şi stăpîni
emoţiile, a respectului faţă de diversitatea culturală, etnică şi confesională, dezvoltarea
capacităţilor de reflecţie critică asupra valorilor şi normelor sociale, a înţelegerii şi respectării drepturilor şi datoriilor civice, a cunoaşterii, aplicării şi promovării valorilor
general-umane etc.
Altminteri spus, elevul poate să cunoască şi alte valori spirituale, să ştie ce reprezintă concepţia despre viaţă, societate şi lume, văzute din mai multe unghiuri critice.
Receptarea acestor realităţi va contribui la conştientizarea faptului că există şi alte
modalităţi de organizare a societăţii, de clasare şi exprimare a experienţelor trăite,alte modalităţi de relaţionare cu semenii săi ori cu persoane de origine socială sau
etnică diferită. Toate acestea îl vor face să perceapă mai bine esenţa apartenenţei sale

14

15

DOMENIUL CULTURĂ

la o anumită comunitate etnică şi îl vor ajuta să se integreze, prin intermediul limbii
străine, într-un alt mediu lingvistic, spaţiotemporal şi civic.
Extinderea, aprofundarea şi consolidarea competenţelor civice se va produce prinfamiliarizarea cu literatura, cultura şi societatea ţării respective, prin formarea unuiunivers afectiv şi atitudinal coerent şi a performanţelor adecvate unui Homo Europaeus contemporan (funcţiile socială, estetică, pragmatică ale limbii).
Acest tip de competenţe este complementar şi va fi supus, în comparaţie cu varietatea competenţelor anterioare, mai ales autoevaluării în cadrul ciclului liceal.
DOMENIUL COMPARAŢIE

În cadrul acestui domeniu la Limbi străine I sînt formate:• competenţele metodologice (a învăţa să înveţi) ce reies chiar din esenţa procesului didactic în general şi a celui de predare–învăţare–evaluare a limbilor străine
în particular. Or, elevul este plasat într-un mediu şcolar specific, unde procesul
este axat pe elev şi competenţe, se desfăşoară prin coparticiparea elevului şi sub
tutela invizibilă a profesorului. Competenţele în cauză presupun înţelegerea profundă de către elev a rolului şi importanţei metodelor, formelor, tehnicilor şi mijloacelor de predare–învăţare–evaluare a limbilor străine şi acumularea abilităţilor
de exploatare autonomă a instrumentelor şi suporturilor didactice: caiet, manual, dicţionar, glosar, ghid al elevului, înregistrări audio/video, CD-uri, DVD-uri,
televizor, computer, Internet, blog, site etc. Stăpînind aceste competenţe, elevul
poate să pună în aplicare metode de lucru cu materialul didactic pus la dispoziţie,să decidă în mod autonom de ce mijloace didactice are nevoie pentru a îndepliniînsărcinările profesorului, să propună sau să aleagă forme şi tipuri de autoformare-autoevaluare.
La finele ciclului liceal, elevul poate demonstra aptitudini de conştientizare a finalităţilor predării–învăţării–evaluării limbii străine, de sesizare a importanţei acestora pentru formarea sa ca cetăţean independent, activ şi plenipotenţiar al societăţii,de realizare adecvată a oricărei sarcini didactice, respectînd cu exactitate condiţiile
înaintate şi marja de eroare admisibilă (numărul de greşeli admise, tipul lor, cauza,soluţia) pentru realizarea acestor însărcinări, de a mînui mijloacele şi tehnicile pusela dispoziţie pentru desfăşurarea cu succes a procesului de învăţare a limbii străine,de a lucra activ cu manualul, ghidul elevului, dicţionarul, caietul de exerciţii şi alte
instrumente didactice, de a rezolva reuşit toate temele de acasă, de a persevera încăutarea informaţiei suplimentare, accesînd şi alte surse de documentare: centre dedocumentare şi informare, biblioteci, librării, Internet, enci­clopedii etc. Nevoia de astăpîni o gamă variată de strategii de învăţare menite să favorizeze acumularea de noicunoştinţe, ordonarea didactică a materiei de studiu şi a formelor de activitate, înzestrarea cu capacităţi de a se produce în calitate de locutor/cititor, de explorator/emitentde acte de comunicare va permite astfel elevilor să devină independenţi şi respon­sabili
de propria lor activitate.
Dimensiunea capacităţilor metodologice presupune dotarea elevilor cu in­strumentele necesare de muncă intelectuală, aşa încît să poată aplica aceste in16

strumente în procesul de învăţare şi în viitorul domeniu de activitate profesională.
Achiziţionarea unei metodologii adecvate va permite elevilor să-şi dezvolte gîndirea sub diferite forme de manifestare (noţiuni, judecăţi, argumen­te, meditaţii) şi să
adopte atitudini de investigare, căutare, interpretare critică etc., pentru a înţelege şia rezolva în mod independent problemele cu care se vor confrun­ta în activitatea lor
cotidiană.
Extinderea, aprofundarea şi consolidarea competenţelor metodologice se va realiza prin însuşirea şi stăpînirea unor metode, procedee şi tehnici de muncă intelectuală
şi a obţinerii de performanţe adecvate (funcţiile metalingvistică, instrumentală alelimbii).
Acest tip de competenţe este complementar şi va fi supus evaluării, dar mai ales
autoevaluării în cadrul ciclului liceal.
DOMENIUL CONEXIUNEÎn cadrul domeniului Conexiunii la Limbi străine I sînt formate:• competenţele interdisciplinare ce constituie un ansamblu de cunoştinţe, aptitudini, atitudini şi valori înmagazinate pe durata învăţării mai multor limbi şi discipline
limitrofe şi care se actualizează în cadrul unor arii curriculare apropiate, cum ar fi
limbile şi comunicarea. Pentru o mai bună înţelegere şi exprimare în limba străină,cunoaşterea structurii şi sistemului acesteia reprezintă un acces gratuit la conştientizarea structurii şi funcţionării limbii materne şi a celei de a doua limbi însuşite,limbă străină (asimilată la această etapă de formare), ca sisteme unitare de elementeîn permanentă evoluţie, la sesizarea mai reuşită a asemănărilor şi deosebirilor dintre
limba străină şi limba maternă, limbi străine I şi limbi străine II, în vederea evitării interferenţelor lingvistice în actele de comunicare sau a realizării activităţilor de transfer
dintr-o limbă în alta.
Asimilate mai ales în perioada ciclului gimnazial, aceste competenţe vor fi lărgite
şi aprofundate pe durata treptei liceale cu orientare spre viitoarea profesie şi spre
conexiunile eventuale cu alte discipline sau meserii. La finele studiilor liceale elevul
posedă:• competenţe interlingvistice în baza limbilor studiate (similitudinile şi diferenţele dintre sistemele limbilor studiate la nivel lexical, gramatical, fonetic etc.);• competenţe terminologice în domeniul limbilor învăţate (noţiuni şi termeni
apropiaţi din cadrul sistemelor lingvistice studiate);• competenţe interculturale în baza limbilor învăţate (similitudini şi diferenţieri
dintre sistemele culturale ale ţărilor ale căror limbi sînt studiate).
Aceste competenţe sînt de ordin complementar şi pe parcursul liceal pot fi supuseatît evaluării, cît şi autoevaluării multiple.
Competenţele specifice disciplinei Limbi străine I necesită a fi formate în complex şi nu în mod separat în cadrul subcompetenţelor disciplinei, conform specificului claselor liceale, domeniilor curriculare, activităţilor de învaţare, conţinuturilor
lingvistice şi tematice adaptate la ciclul liceal, toate necesare reuşitei demersului
curricular propus.
17Personal
Cultură /Comunitate

Domenii curriculare
ale CLSM
Comunicarea
Tipuri de competenţe
adecvate
lingvistice, comunicative, pragmatice

CulturaConexiunea

Comparaţia
socio/pluri/interculturale
interdisciplinare (interlingvistice, interculturale)
metodologice (a învăţa să înveţi)Comunitatea
civice (atitudinale, axiologice)socio/pluri/culturale civice

E de menţionat faptul că referinţa făcută doar la domeniile CLSM permite o corespondenţă mult mai transparentă şi mai motivată între domenii şi competenţe, aşa
cum se vede în schema de mai jos:Formarea competenţelor specifice Limbilor străine I la ciclul liceal, ca şi la cele
precedente, se produce în cadrul întregului spectru de domenii curriculare: comunicare, cultură, conexiune, comparaţie, comunitate în baza subcompetenţelor prevăzute pentru fiecare clasă. La rîndul lor, subcompetenţele sînt formate şi actualizate decătre profesori la lecţii prin elaborarea şi formularea fostelor obiective de referinţă,coordonate concomitent cu diverse forme de prezentare a conţinuturilor şi cu variate
activităţi de învăţare şi evaluare cu caracter de recomandare.

18

Domeniile Cadru- Domeniile Curriculumului deTipuri de competenţe
lui European
Limbi străine din Massachussets
asociate
Educaţional
Comunicare/Cultură/Comparaţie/ lingvistice, comunicative, discursive,
Conexiune/Comunitatesocioculturale, interdisciplinare, metodologice, civice
PublicCultură/Comunitatesocio/pluri/culturale civice

19

Subcompetenţe

Forme de prezentare
a conţinuturilor• Identificarea sensului global al unui mesaj, formularea ideii • Texte diverse de informare geneprincipale într-un enunţ
rală din diverse surse• Anticiparea evenimentelor de conţinut ale unui text pe baza • Înregistrări audio/video din protitlului şi/sau imaginilor
grame de ştiri
• Exprimarea exactă a mesajului verbal• Articole de presă
• Întreţinerea unui dialog la o temă cotidiană
• Modele de dialog• Relatarea conţinutului unui film/al unei povestiri rostite în • Lucru în perecheglas, în baza unui plan de idei dat• Conversaţii cotidiene• Participarea la interacţiuni verbale în contexte cotidiene pe • Interviu ghidat
teme familiare• Povestire orală

Activităţi de învăţare
şi evaluare (recomandate)• Exerciţii de utilizare a unor materiale de referinţă pentru decodarea sensului unor elemente demesaj oral/verbal• Exerciţii de formulare de întrebări şi răspunsuri• Discuţii dirijate• Expunerea publică a unei temestudiate• Joc de rol

Competenţa comunicativă şi pragmatică: Producerea mesajelor orale şi interacţiunea

Subcompetenţe

Forme de prezentare
Activităţi de învăţare
a conţinuturilor
şi evaluare (recomandate)• Identificarea de informaţii-cheie din mesaje audiate sau vi- • Texte descriptive şi narative• Exerciţii de identificare a inforzionate• Înregistrări audio/videomaţiei• Realizarea de instrucţiuni simple în contexte funcţionale• Prezentări orale• Exerciţii de confirmare a înţele• Orientarea în spaţiu pe baza unui set de instrucţiuni simple, • Descrierea persoanelor, evenimen- gerii sensului global al unui mearticulate clar şi rar
telor, situaţiilor, plasarea în spaţiu saj oral
• Identificarea atitudinilor emotive redate prin diferite• Poezii• Instrucţiuni simple
modele de intonaţie în raport cu diferite acte comunica- • Dialoguri• Exerciţii de evaluare a competive• Interviuritenţelor• Identificarea şi deosebirea registrelor stilistice ale mesajelor
audiate şi stabilirea relaţiilor între vorbitori

DOMENIUL COMUNICARE
Competenţa comunicativă: Receptarea mesajelor orale

V. SUBCOMPETENŢE, CONŢINUTURI, ACTIVITĂŢI DE ÎNVĂŢARE ŞI EVALUARE
Clasa a X-a

În plan schematic, corelaţia eventuală dintre domeniile Cadrului European, valabile pentru liceu, şi cele ale CLSM, în asociere cu tipurile de competenţe adecvatefiecărui domeniu, ar fi următoarea:20
21

Forme de prezentare
a conţinuturilor• Scrisori personale• Notiţe
• Fragmente de texte literare• Rapoarte• Prezentări scrise• Chestionare• Dicţionare

Activităţi de învăţare
şi evaluare (recomandate)• Elaborarea unui plan de idei
• Formularea de argumente• Scrierea unui text coerent• Scrierea dictărilor• Substituirea cuvintelor• Formarea cuvintelor noi de ladiferite părţi de vorbire• Scrierea unei compuneri informative• Tehnici de utilizare a dicţionarului bilingv

Subcompetenţe

Forme de prezentare
Activităţi de învăţare
a conţinuturilor
şi evaluare (recomandate)• Identificarea modelelor de interacţiune interculturală  • Înregistrări video. Dialoguri.   • Iniţierea, menţinerea şi încheie• Compararea şi contrastarea vocabularului specific, a structu- Exemple de interacţiune în vari- rea unei conversaţii în limba străină
rilor gramaticale, expresiilor idiomatice din punctul de vedere ate contexte sociale
modernă
al corespunderii lor în ambele limbi• Texte care conţin trăsături lin- • Lectură, selectare, analiză şi co• Interacţiunea adecvată în activităţi sociale şi culturale, cum gvistice specifice limbii-ţintă
mentarii
ar fi la magazin, piaţă, cafenea, restaurant, gară, recepţii etc. • Modele de dialoguri şi com- • Joc de roluri      portament social• Descriere. Comparare. Asociere.

DOMENIUL COMPARAŢIE
Competenţa metodologică: Cultivarea deprinderilor de autoformare, autoghidare, autoevaluare

Subcompetenţe

Forme de prezentare
Activităţi de învăţare
a conţinuturilor
şi evaluare (recomandate)• Cunoaşterea geografiei ţării limbii-ţintă (aşezare geografică, • Harţi geografice, imagini, • Arătarea pe hartă
regiuni, rîuri, munţi, oraşe, climă)texte informative• Denumirea rîurilor, munţilor, oraşelor,• Localizarea pe hartă a ţărilor unde limba-ţintă se vorbeşte • Harţi geografice, imagini   regiunilor
sau s-a vorbit• Imagini, fotografii, mone- • Arătarea pe hartă   • Identificarea produselor culturale specifice ţării limbii-ţintă, de, texte informative• Comentarii   
cum ar fi: haine, bucate, bani, meşteşuguri populare, instru- • Înregistrări video, emisi- • Navigarea Internetului   mente muzicale etc.
uni TV, texte informative • Prezentarea informaţiei şi descrierea• Descrierea principalelor sărbători şi tradiţii specifice ţării• Texte, filme, imagini
produselor
limbii-ţintă• Texte informative din en- • Prezentarea proiectelor în grup  • Selectarea aspectelor culturale distinctive prezentate în texte ciclopedii, publicate şi elec- • Înscenări ale tradiţiilor consacrate anuautentice, filme, imagini
tronice
mitor festivităţi naţionale• Descrierea contribuţiilor făcute de personalităţile ilustre ale• Rezumarea  trăsăturilor culturale speţării limbii-ţintă
cifice• Prezentări în faţa clasei cu durata de
1-2 minute

DOMENIUL CULTURĂ
Competenţa pluri/interculturală: Cunoaşterea altor culturi şi personalităţi

• Redactarea de scrisori de răspuns în care sînt exprimate păreri despre subiecte legate de preocupările tinerilor• Ortografierea cuvintelor din vocabularul standard (inclusiv
cuvinte formate de la alte părţi de vorbire)• Scrierea unei compuneri informative pentru a prezenta opinii şi puncte de vedere în baza unei teme date cu introducere,conţinut şi concluzie• Traducerea bilingvă a unor texte scurte din domenii de interes utilizînd dicţionarul

Subcompetenţe

Competenţa comunicativă şi pragmatică: Producerea mesajelor scrise şi interacţiunea

Subcompetenţe

Forme de prezentare
Activităţi de învăţare
a conţinuturilor
şi evaluare (recomandate)• Distingerea/identificarea tipului de text şi scopul acestuia • Articole de presă axate pe diferite • Identificarea personajelor, ca• Deducerea ideii principale şi exprimarea ei într-un enunţ arii tematicedrului de timp şi spaţiu, precum• Selectarea de informaţii din mai multe texte în scopul înde- • Texte/paragrafe descriptive şi na- şi a ideii principale
plinirii unei sarcini structurate de lucru
rative• Exerciţii de identificare a infor• Decodarea semnificaţiei unor elemente de vocabular nefa- • Dicţionare    maţiei (adevărat/fals; întrebări şi
miliale, din context, prin asocieri sau folosind materiale de • Instrucţiuni
răspunsuri etc.)
referinţă• Texte care conţin elemente de vo- • Lectura şi înţelegerea textului• Desprinderea sensului global/a ideilor esenţiale din text pe cabular nefamilial• Exerciţii de formulare de întrebaza unor întrebări de sprijin• Diverse configuraţii: text-imagine bări şi răspunsuri• Completarea unui text cu lacune• Scanarea unui text informativ

Competenţa comunicativă: Receptarea mesajelor scrise

22
23

Rezumare. Comentarii

Activităţi de învăţare
şi evaluare (recomandate)• Compilare, descriere, comentare• Descriere,  comentare   • Interpretarea cîntecelor şi adansurilor populare ale ţării limbii-ţintă
• Citirea şi scrierea  creativă     • Interviuri, conversaţii spontane   • Aplicarea cunoştinţelor în situaţii de comunicare• Aplicarea cunoştinţelor de limbă
la elaborarea ziarelor, standurilor

Subcompetenţe

Forme de prezentare
a conţinuturilor• Expunerea orală a informaţiei conţinute în tex- • Înregistrări audio/video petele audiate/citite
teme de interes• Expunerea unor opinii şi puncte de vedere din • Programe radio şi TV
mesajele audiate şi compararea lor cu punctul de • Mesaje formale şi informale
vedere personalemise de cei din jur

Activităţi de învăţare
şi evaluare (recomandate)• Exerciţii de identificare a informaţiei (adevărat/fals)• Exerciţii de solicitare de informaţii prin întrebărişi răspunsuri• Luarea de notiţe sub forma unei liste de idei
• Exerciţii de prezentare, relatare/povestire,     Competenţa comunicativă şi pragmatică: Producerea mesajelor orale şi interacţiunea

Subcompetenţe

Forme de prezentare
Activităţi de învăţare
a conţinuturilor
şi evaluare (recomandate)• Identificarea ideilor principale din texte audiate pe o temă • Texte literare autentice adaptate/ • Deducerea sensului cuvintelor
cotidiană
neadaptate
necunoscute dintr-un text
• Selectarea şi corelarea mai multor informaţii din diverse• Înregistrări audio/video ale tex- • Exemplu de selectare de detaliipărţi ale unui text şi/sau din texte diferite pentru a îndeplini telor literare (fragmente de filme ar- specifice dintr-un text oral
diferite sarcini de lucru
tistice şi documentare)• Construirea unui suport grafic,• Luarea de notiţe pentru exprimarea unor puncte de vedere • Articole mass-media
scheme, tabele
şi opinii audiate şi/sau pentru a le compara cu punctul de ve- • Schimb de opinii• Gruparea enunţurilor audiate
dere personal• Texte de informare generală
• Îndeplinirea unei serii de acţiuni în mod adecvat• Pagini Internet

DOMENIUL COMUNICARE
Competenţa comunicativă: Receptarea mesajelor orale

Clasa a XI-a

• Realizarea ziarelor de perete, standurilor informative despre • Interviuri şi conversaţii în stradă,evenimentele culturale ale ţării limbii-ţintă
la diverse manifestări culturale, cu• Confecţionarea obiectelor de artizanat cu simbolurile ţării invitarea purtătorilor de limbă
limbii-ţintă
• Internet, intranet (după caz)
• Ziare de perete, standuri   • Expoziţii

Subcompetenţe

Forme de prezentare
Activităţi de învăţare şi evaluare
a conţinuturilor(recomandate)• Aplicarea cunoştinţelor despre cultura ţării limbii-ţintă în • Organizarea evenimentelor consa- • Prezentări în faţa publicului încrate sărbătorilor şi tradiţiilor ţării limba-ţintă cu traduceri în limba
activităţi extracurriculare• Întreţinerea conversaţiilor (unde este posibil) cu vorbitori limbii-ţintă (serate, serbări, recita- maternă după caznativiluri etc.), prezentate publicului din • Interpretarea  cîntecelor şi dan• Comunicarea prin e-mail, Skype cu semeni din ţara limbii- comunitate (şcoală)surilor populare, recitări, însceţintă
nări din opere literare

DOMENIUL COMUNITATE
Competenţa civică: Formarea de atitudini şi valori

Subcompetenţe

Forme de prezentare
a conţinuturilor• Selectarea informaţiei geografice despre ţara limbii-ţintă din • Manual de geografie, hărţi, ghidiverse surse, utilizînd cunoştinţele obţinute la lecţiile de ge- duri pentru turişti
ografie• Filme, DVD-uri, programe TV• Vizionarea filmelor, a DVD-urilor care conţin informaţii
• Înregistrări video
despre evenimente culturale şi tradiţii ale ţării limbii-ţintă
• Internet. E-mail, scrisori, cărţi
• Vizionarea casetelor cu dansuri şi cîntece populare şi obser- poştale
varea interpretării lor, utilizînd cunoştinţele de la orele de coregrafie şi muzică
• Corespondarea prin e-mail  cu semeni din ţara limbii-ţintă
cu scopul de a îmbogăţi cunoştinţele geografice şi culturale aleţării limbii-ţintă

DOMENIUL CONEXIUNE
Competenţa interdisciplinară: Cunoaşterea interferenţelor lingvistice şi culturale• Identificarea şi discutarea tipurilor de comportament la di- • Dialoguri. Texte. Înregistrări
verse manifestări (zile de naştere, nunţi, funeralii etc.) tipice audio şi video
culturii ţării-ţintă. Compararea şi contrastarea lor cu trăsături
specifice culturii limbii materne

24
25

Activităţi de învăţare
şi evaluare (recomandate)• Identificarea persoanelor, cadrului de timp şispaţiu• Formularea temei şi ideii principale a unui text
• Determinarea sensului cuvintelor noi în context• Exerciţii de rezumare• Exerciţii de transfer de informaţie
• Exerciţii de adaptare a textului la context, latipul de text, la subiect şi la cititorul intenţionat

Subcompetenţe

Forme de prezentare
Activităţi de învăţare
a conţinuturilor
şi evaluare (recomandate)• Relatarea celor mai importante evenimente din is- • Texte scurte care descriu cele mai • Luarea de notiţe
toria ţării limbii-ţintă
importante evenimente istorice• Prezentări în faţa clasei• Alcătuirea unei liste cronologice a evenimentelor • Vizionarea DVD-urilor, TV,• Discuţii pe marginea vizionării filmelor,
istorice ale ţării limbii-ţintă
site-urilor pe Internet
spectacolelor• Descrierea importanţei evenimentelor istorice în • Lista evenimentelor• Navigarea Internetului   
cultura ţării limbii-ţintă
• Mese rotunde• Prezentarea listei   • Cunoaşterea celor mai cunoscuţi actori de teatru • Vizionarea filmelor, albumuri cu • Discuţii la masa rotundă
şi cinema din ţara limbii-ţintă
actori• Prezentarea CV-ului actorului preferat  
• Interpretarea spoturilor publicitare şi determina- • Pagini publicitare din reviste şi • Prezentări orale, comentarii, proiect în
rea rolului textului lingvistic
ziare publicate în limba străină stu- grup
• Cunoaşterea muzicienilor, interpreţilor, pictorilor diată
• Selectarea şi prezentarea informaţiei desţării limbii-ţintă• Texte informative, înregistrări
pre un pictor, muzician, interpretmuzicale, albume de reproduceri

DOMENIUL CULTURĂ
Competenţa socio/pluri/culturală: Cunoaşterea altor culturi şi personalităţi

• Susţinerea cu argumente relevante a unui punct• Texte literare autentice de di- • Exerciţii de transformare în scris a unui diade vedere în cadrul unui schimb de mesaje scrise pe mensiuni reduselog în text narativ
teme culturale/literare• Dialoguri scrise• Alcătuirea unui plan de idei
• Completarea de formulare şi redactarea de texte• Notiţe
• Redactarea unui text propriu din punctul defuncţionale, cu respectarea convenţiilor specifice• Modelevedere al gramaticii, punctuaţiei, ortografierii• Scrierea unui eseu informativ cu introducere, conţi- • Eseuri
şi lexiculuinut şi concluzie• Modele de scrisori• Schimb de mesaje scrise• Scrierea unei scrisori informative cu folosirea cuvin- • Suporturi graficetelor incidente şi a elementelor de legătură (conectori)

Subcompetenţe

Forme de prezentare
Activităţi de învăţare
a conţinuturilor
şi evaluare (recomandate)• Traduceri bilingve ale mesajelor de dificultate medie • Formulare cu utilizare cu- • Exerciţii de completare• Ortografierea corectă a cuvintelor din vocabularul rentă, chestionare, CV-uri,• Proiecte de grup
standard (inclusiv cuvinte formate de la alte părţi de scrisori modele de proiecte• Tehnici de utilizare a dicţionarului
vorbire)• Texte de informare generală • Exerciţii de traducere şi retroversiune

Competenţa comunicativă şi pragmatică: Producerea mesajelor scrise şi interacţiunea

Subcompetenţe

Forme de prezentare
a conţinuturilor• Citirea unui text pentru identificarea temei şi ideii de • Texte literarebază, a personajelor, cadrului de timp şi spaţiu
• Eseuri• Recunoaşterea conectorilor logici (cuvinte de legătură) • Descrieri
dintr-un text informativ: eseu, articol de presă, discurs • Articole de presă
• Decodarea vocabularului necunoscut în context• Discursuri• Desprinderea de idei dintr-un text pentru rezumarea • Scrisoriacestuia• Texte informative• Lectura unui text cu scopul distingerii tipului lui• Texte biograficeCompetenţa comunicativă: Receptarea mesajelor scrise• Întreţinerea unei conversaţii la o temă cunos- • Descrieri de persoane, locuri, monolog, descrierecută folosind strategii de utilizare a pragmaticii procese, activităţi, situaţii
• Folosirea limbajului anticipării/presupunerii(alegerea temei, exprimarea acordului/dezacor- • Discursuri• Explicarea unui concept, teorii etc.   
dului, reluarea conversaţiei etc.)• Prezentări
• Parafrazarea corectă a grupului de cuvinte care
• Descrieri clare şi detaliate pe subiecte legate deconţine un cuvînt necunoscut
domenii de interes propriu şi de specializare• Dezbateri pe teme de interes• Producerea şi expunerea unui discurs formal• Selectarea şi ordonarea ideilor   care va conţine introducere, argumente, conclu• Construirea unui argument (teză, explicare, suzie în baza raţionamentelor întemeiatebiect, concluzie)• Elaborarea unui plan de idei

26
27

DOMENIUL COMUNITATE
Competenţa civică: Formarea de atitudini şi valori

Subcompetenţe

Activităţi de învăţare
şi evaluare (recomandate)• Exerciţii de confirmare a înţelegerii sensului
global dintr-un mesaj oral
• Vizionarea de filme• Interviuri faţă în faţă sau telefonice• Exerciţii de confirmare a înţelegerii sensului
global dintr-un mesaj oral
• Confirmarea înţelegerii mesajului oral prinefectuarea de acţiuni pe baza informaţiilor obţinute pe cale orală

DOMENIUL COMUNICARE
Competenţa comunicativă: Receptarea mesajelor orale

Clasa a XII-a

Forme de prezentare
a conţinuturilor• Extragerea informaţiei esenţiale: rapoarte orale, dis- • Înregistrări audiovideo
cursuri, interviuri• Texte de tip reflexiv• Identificarea şi deosebirea registrelor stilistice în di- • Texte mass-media• Dezbateri
ferite tipuri de texte/mesaje• Analiza unor situaţii descrise în texte orale cu scopul • Conferinţe
• Situaţii conflictuale
identificării stilului şi a relaţiei dintre vorbitori• Selectarea informaţiei necesare cu scopul achiziţionării cunoştinţelor într-un domeniu anumit

Subcompetenţe

Forme de prezentare
Activităţi de învăţare
a conţinuturilor
şi evaluare (recomandate)• Aplicarea cunoştinţelor despre istoria ţării limbii- • Organizarea manifestărilor • Prezentări în faţa publicului în limba-ţintă  ţintă în activităţi extracurriculare
consacrate anumitor eveni- • Traducerea prezentărilor vorbitorilor nativi  
• Comunicarea prin e-mail, Skype cu semeni din ţara mente importante din istoria • Aplicarea cunoştinţelor în situaţii de comulimbii-ţintă pentru a îmbogăţi cunoştinţele din dome- ţării limbii-ţintă (Ziua Inde- nicare
pendenţei) cu invitarea vorbi- • Aplicarea cunoştinţelor de limbă la elaboraniul istoriei şi artei
rea ziarelor, standurilor• Realizarea ziarelor de perete, a standurilor informa- torilor nativi• Diseminarea informaţiei despre ţara limbiitive despre evenimentele istorice şi culturale ale ţării • Internet, e-mail   • Ziare de perete, standuri   ţintă
limbii-ţintă
• Confecţionarea şi schimbul de videomateriale, bro- • Videomateriale, fotografii,
şuri, fotografii, albume care reprezintă ţara limbii- broşuri, colaje etc.
ţintăSubcompetenţe

Forme de prezentare
Activităţi de învăţare
a conţinuturilor
şi evaluare (recomandate)• Cercetarea  prezentării evenimentelor istorice din ţara • Texte informative din ma- • Luarea de notiţe
limbii-ţintă în manualele de istorie în limba maternă
nualele de istorie, alte surse • Lucrul în grupuri mici
• Familiarizarea cu situaţia curentă din ţara limbii-ţintă. • Noutăţi actuale din ziare, • Sinteza evenimentelor şi prezentarea rezultaCunoaşterea preşedintelui ţării, prim-ministrului, tipu- programe TV
telor în formă orală sau scrisă, utilizînd cunoşlui de guvernare• Filme, spectacoletinţele de la lecţiile de istorie• Analiza impactului avut de cinematografele şi teatrele • Filme• Reproducerea şi evaluarea noutăţilor
din ţara limbii-ţintă asupra culturii ţării natale• Scrierea eseurilor-sinteză
• Vizionarea filmelor la cinematografele din Moldova în• Discutarea filmelor
perioada săptămînii filmului american, englez, francez etc.

DOMENIUL CONEXIUNE
Competenţa interdisciplinară: Cunoaşterea interferenţelor lingvistice şi culturale

Subcompetenţe

Forme de prezentare
Activităţi de învăţare
a conţinuturilor
şi evaluare (recomandate)• Compararea şi contrastarea principalelor evenimente is- • Texte informative din enciclo- • Dezbateri, exprimarea opiniilor
torice care au avut loc în ţara limbii-ţintă şi în ţara natală pedii, manuale de istorie• Sondaje. Învăţarea prin cooperare.
în aceeaşi perioadă istorică
• CD-uri, DVD-uri, albume mu- Tehnica „Turul galeriei”• Compararea evoluţiei dezvoltării artei scenice, cinema- zicale şi de pictură din ambele ţări • Prezentarea rezultatelor
tografului, muzicii şi picturii în ţara limbii-ţintă şi în ţara • Reviste şi ziare, spoturi publi- • Brainstorming
natală
citare• Învăţarea euristică
• Analiza conţinutului şi compararea paginilor publicita- • Articole publicitare decupate • Prezentarea orală prin utilizarea diare în reviste şi ziare publicate în limba străină studiată şi în din reviste, ziare, spoturi publi- gramei lui Venn.
limba maternă
citare• Decodarea şi interpretarea sensului conţinut în spoturile • Citirea şi/sau vizionarea acelopublicitare din perspectiva culturală
raşi noutăţi prezentate de diverse• Compararea, contrastarea şi analiza articolelor din revis- mass-media locale şi internaţite, ziare, emisiuni radio şi TV
onale

DOMENIUL COMPARAŢIE
Competenţa metodologică: Cultivarea deprinderilor de autoformare, autoghidare, autoevaluare

28
29• Exerciţii de identificare şi diferenţiere între
informaţii factuale şi opinii/puncte de vedere

Activităţi de învăţare
şi evaluare (recomandate)• Exerciţii de înţelegere a ideilor dintr-un text
• Exerciţii de formulare de întrebări şi răspunsuri• Exerciţii de solicitare şi oferire de informaţii
prin întrebări şi răspunsuri• Exerciţii de confruntare de opinii şi punctede vedere• Proiecte individuale sau de grup

Activităţi de învăţare
şi evaluare (recomandate)• Exerciţii de luare de notiţe şi determinarea
sensului cuvintelor în context• Exerciţii de formulare a temei şi ideii principale• Exerciţii de identificare a sensului unor elemente de text
• Exerciţii de rezumare a unei informaţii
• Exerciţii de transfer de informaţie
• Exerciţii de confirmare/clarificare şi de solicitare a confirmării/clarificării sensului textului

Activităţi de învăţare
şi evaluare (recomandate)• Exerciţii de identificare şi corectare a greşelilor de gramatică, punctuaţie, ortografie, lexic
şi punctuaţie
• Exerciţii de completare de texte lacunare/spaţii libere• Transformarea vorbirii directe în vorbire indirectă
• Exerciţii de redactare: paragraf, rezumat, eseu
structurat

Subcompetenţe

Forme de prezentare
Activităţi de învăţare
a conţinuturilor
şi evaluare (recomandate)• Texte din antologii literare, • Lectura, analiza şi interpretarea literară   • Numirea celor mai vestiţi scriitori şi poeţi ai ţării
limbii-ţintă şi descrierea aportului adus de ei la dez- enciclopedii• Tehnica mozaicului (jig-saw)
voltarea culturii literare• Fragmente din operele scri- • Descrierea, compararea, asocierea   • Identificarea stilurilor artistice tipice literaturii lim- itorilor şi poeţilor reprezenta- • Comentarii literare, eseuri argumentative    tivi ai ţării limbii-ţintă• Prezentări individuale şi în grup    bii-ţintă
• Evaluarea exemplelor de romane, poezii, poeme epi- • Fragmente din operele scri- • Comentarii, dezbateri, schimb de opinii     itorilor şi poeţilor reprezenta
ce tipice diverselor perioade istoricetivi ai ţării limbii-ţintă

DOMENIUL CULTURĂ
Competenţa socio/pluri/culturală: Cunoaşterea altor culturi şi personalităţi

Subcompetenţe

Forme de prezentare
a conţinuturilor• Redactarea propriului text şi a altor texte funcţiona- • Corespondenţă (scrisori,le, complexe, structurate din punctul de vedere al gra- e-mail)maticii, al regulilor de punctuaţie, al lexicului şi orto- • Felicitări
grafiei şi al folosirii conectorilor logici• Invitaţii
• Rezumarea unui text citit într-un număr dat de cu- • Reclame• Anunţuri
vinte, utilizînd un limbaj adecvat• Transferul informaţiilor din texte referitoare la do- • Cererimeniul de specializare în diverse forme de prezentare • Chestionare• Exprimarea opiniei proprii cu folosirea cuvintelor • Fişe• CV-uriincidente şi a elementelor de legătură
• Opinii, comentarii• Scrisoare de motivare

Competenţa comunicativă şi pragmatică: Producerea mesajelor scrise şi interacţiunea• Realizarea de prezentări pe teme specializate pe bazăde materiale pregătite în prealabil

Subcompetenţe

Forme de prezentare
a conţinuturilor• Definirea vocabularului necunoscut în context, sta- • Texte, articole
bilind sensul de bază, secundar sau figurat al cuvinte- • Texte literare scurte
lor necunoscute• Texte literare• Deducerea temei şi ideii principale dintr-un mesaj • Proiecte
scris şi formularea lor• Rapoarte• Identificarea personajelor, evenimentelor, precum şi • Referatea cadrului lor de timp şi spaţiu într-un text literar• Eseuri• Identificarea elementelor structurale ale textului li- • Evaluări
terar, a simbolurilor şi a altor mijloace de expresie artistică

Competenţa comunicativă: Receptarea mesajelor scrise

Subcompetenţe

Forme de prezentare
a conţinuturilor• Expunerea orală a unor idei, opinii şi puncte de ve- • Dialoguri structuratedere relatate în mesajul oral şi susţinerea lor prin ex- • Conversaţii
primarea atitudinii proprii argumentate• Descrieri• Oferirea de răspunsuri orale la un chestionar/sondaj/ • Rapoarte
interviu pe teme de interes, folosind un limbaj func- • Prezentări graficeţional adecvat şi respectînd normele socioculturale în • Povestirifuncţie de rol şi relaţii cu interlocutorii• Sondaj• Utilizarea limbajului adecvat pentru îndeplinirea ro- • Interviu
lului alocat într-o dezbatere• Joc de rol• Dezbateri

Competenţa comunicativă şi pragmatică: Producerea mesajelor orale şi interacţiunea• Identificarea, structurarea şi clasificarea informaţiei
factuale, a opiniilor şi punctelor de vedere din mesaje orale

30
31

Activităţi de învăţare
şi evaluare (recomandate)• Lectura, compararea, asocierea, interpretarea  • Prezentarea sintezelor• Prezentarea informaţiei prin intermediul tehnicii „Ştiu, Vreau să ştiu, Învăţ”• Prezentarea informaţiei utilizînd tehnica „Turul galeriei”, proiect în grup

Activităţi de învăţare
şi evaluare (recomandate)• Comparare, analiză, sinteză, creativitate• Jurnal personal care conţine denumirea lucrărilor citite (romane, nuvele, articole, critică
literară) şi rezumatele lor• Prezentări ale exponatelor şi evaluarea acestora• Lucrul individual. Prezentarea informaţiei      Subcompetenţe

Forme de prezentare
Activităţi de învăţare
a conţinuturilor
şi evaluare (recomandate)• Aplicarea cunoştinţelor obţinute în activităţi extra- • Cărţi, Internet, înregistrări • Declamarea poeziilor, înscenarea fragmentecurriculare
video
lor din piese, lecturi literare etc.
•  Intervievarea vorbitorilor nativi referitor la temele • Serate literare consacrate• Dezbateri, discuţii, întrebări/răspunsuri
studiate cu scopul obţinerii informaţiei din sursă pri- scriitorilor şi oamenilor de• Schimb de informaţie    mară (profesori invitaţi, voluntari ai Corpului Păcii, artă din ţara limbii-ţintă
• Utilizarea limbii în contexte specifice
reprezentanţi ai ambasadelor etc.)• Invitarea vorbitorilor nativi    • Găsirea şi prezentarea informaţiei referitor la şcolile • Pliante ale şcolilor de limbi,
de limbi şi alte organizaţii internaţionale şi a progra- ale organizaţiilor internaţimelor şi evenimentelor pe care ele le oferă în comu- onale
nitate• Participarea la activităţile de voluntariat pentru organizaţiile internaţionale

DOMENIUL COMUNITATE
Competenţa civică: Formarea de atitudini şi valori• Vizionarea muzeelor, galeriilor de artă locale şi identificarea artefactelor tipice pentru ambele culturi• Colectarea informaţiei din surse publicate local cu
referinţă la ţara limbii-ţintă

Subcompetenţe

Forme de prezentare
a conţinuturilor• Elaborarea comentariilor literare pe marginea ope- • Eseuri, critică literară     relor citite utilizînd cunoştinţele de la lecţiile de litera- • Romane, nuvele, poezii    tură în limba maternă
• Exponate ale muzeelor, ga• Scrierea rezumatelor lucrărilor  citite în orice limbă,   leriilor locale şi ale galeriilor
în limba-ţintă
virtuale• Reviste, ziare, cărţi

DOMENIUL CONEXIUNE
Competenţa interdisciplinară: Cunoaşterea interferenţelor lingvistice şi culturale

Subcompetenţe

Forme de prezentare
a conţinuturilor• Compararea operelor literare cu filmele turnate în • Cărţi, filme, Internet
baza operelor• Critică literară
• Compararea curentelor literare specifice evoluţiei li- • Opere literare din limba
teraturii în ţara limbii-ţintă şi în limba maternă
străină studiată şi alte limbi• Descrierea asemănărilor găsite în dezvăluirea acele- • Cărţi, albume, imagini, eniaşi teme la nivel de intertextualitate
ciclopedii, artefacte• Selectarea lucrărilor de artă dintr-un anumit domeniu (arhitectură, pictură, muzică, artă decorativă), tipice unei perioade, şi compararea lor cu lucrări similare din cultura ţării natale

DOMENIUL COMPARAŢIE
Competenţa metodologică: Cultivarea deprinderilor de autoformare, autoghidare, autoevaluare• Identificarea personalităţilor eminente în domeniul • Texte informative din enciarhitecturii, picturii
clopedii, albumuri, imagini• Analiza operelor literare, a documentelor istorice şi • Texte, cărţi, DVD-uri, înrea altor artefacte din perspectiva cum reflectă ele cultu- gistrări videora ţării limbii-ţintă

VI. DOMENII ŞI CONŢINUTURILIMBA ENGLEZĂ

Curriculumul dat propune autorilor de manuale şi profesorilor de limbi străine oserie de subiecte ce vizează conţinuturile lingvistice şi tematice pentru formarea variatelor tipuri de competenţe, elaborate în baza conlucrării domeniilor curriculare ale
CECRL (public, privat, educaţional) şi ale CLSM în toată dimensiunea lor tipologică
(comunicare, cultură, conexiune, comparaţie, comunitate). La rîndul lor, conţinuturile
educaţionale vor fi ajustate domeniilor sus-menţionate conform specificului ciclului
liceal, caracterului util, necesar şi agreabil, intereselor de vîrstă, predilecţiilor culturale
şi civice ale elevului cu orientare spre studiile postliceale.
În raport cu viziunea curriculară precedentă, prezentul curriculum racordează nu numai competenţele, dar şi conţinuturile tematice şi lingvistice la domeniile CECRL şi ale CLSM pentru a o obţine o viziune mai clară asupra funcţionării coerente şi în complex a domeniilor, competenţelor/subcompetenţelor şiconţinuturilor. Iată de ce, urmînd principiile menţionate în concepţia disciplinei,
domeniul prioritar şi fundamental este cel al comunicării, celelalte fiind complementare, respectiv şi structurarea conţinuturilor se va schimba conform aceleiaşi
perspective, în care scop mai întîi vor fi plasate conţinuturile lingvistice din domeniul comunicării, iar mai apoi conţinuturile tematice care sînt racordate la domeniile complementare (cultură, comparaţie, conexiune, comunitate). Reiterăm
faptul că, în esenţă, competenţele apropriate domeniului comunicării sînt supuseevaluării, celelalte sînt complementare şi sînt subordonate atît evaluării, cît mai ales
autoevaluării.
A. CONŢINUTURI LINGVISTICEDOMENIUL COMUNICAREConţinuturile lingvistice, destinate formării competenţelor comunicative, lingvistice, pragmatice, necesită a fi conectate la activităţi de predare şi învăţare destinate decodării şi interpretării textelor scrise şi orale, receptării şi înţelegerii situaţiilor decomunicare, descifrării imagini­lor etc. Consecutivitatea materialului propus admiteuşoare modificări din partea autorilor de manuale şi a profesorilor, respec­tîndu-se în
toate cazurile principiile etalate în concepţia disciplinei: continuitatea, consecutivitatea, ascendenţa, accesibilitatea, interdisciplinaritatea, funcţionalitatea, consecvenţa
prezentării materialului ce ţine de compartimentele sistemului limbii străine respective: fonetica, orto­grafia, lexicul, gramatica etc. Asimilarea vocabularului reiese dinparadigma conţinuturilor lingvistice şi tematice, fiind îmbogăţit la fiecare clasă cu
cuvinte şi expresii noi legate de timp şi spaţiu, relaţii şi comunicări, sentimente şiemoţii etc.
Aspectele în cauză ce ţin de domeniul comunicării vor fi legate şi de conţinuturile
tematice care vor urma după, pentru a aborda formarea competenţelor lingvistice înplan interdisciplinar, adică mai ales în dialogism cu aria lingvistică a altor limbi, socio/
pluri/intercultural, comportamental, metodologic etc.
32

Clasa a X-aI. Lexic
Mijloace de formare a cuvintelor: derivare, compunere, conversie. Monosemia/polisemia, cuvinte cu sens larg (do, get, make). Sinonimia: sinonime absolute şi sinonime
semantice.
II. Morfosintaxă
Substantivul
Formarea substantivelor cu ajutorul sufixelor -ant, -ent, -ese, -ure, -sion, -ness, substantive prin conversie, abreviere, afixare şi deflecţie. Folosirea substantivelor de origine străină, substantive colective (singularia şi pluralia tantum), substantive nu­mărabileşi nenumărabile (a piece/ bit/ s/ice of+N) şi cazul genitiv absolut.
Articolul
Utilizarea corectă a articolului în texte autentice („a” înainte de „/iule” şi „few” pentru a exprima prezenţa a ceva într-o cantitate mică; „a” cu partitive, „the” cu pronumele „one(s)”.
Adjectivul
Formarea şi utilizarea adjectivelor derivate (disagreable) şi compuse (four-wheeled).
Adverbul
Formarea şi utilizarea corectă a gradelor de comparaţie ale adverbelor.
Pronumele
Utilizarea corectă a pronumelor (one/ones, each, every).
VerbulPerfectul simplu şi continuu. Diateza pasivă. Verbele modale should, ought to.
Vorbirea indirectă
Transformarea corectă a vorbirii directe în vorbire indirectă.
Prepoziţia
Prepoziţiile de loc şi direcţie (about, before, by, from, up to etc.), prepoziţiile de timp
şi cele utilizate după anumite substantive (care for, dream of, on foot/duty, monument to, intheory etc.). Deosebirea dintre cuvinte de legătură şi prepoziţiile cu sensuri similare. Alegerea corectă a cuvîntului de legătură pentru a introduce o frază sau forma prepoziţională,pentru a introduce substantive, fraze gerunziale sau sintagme substantiv + adjective.
Structura propoziţiei/frazei
Deosebirea şi utilizarea corectă a semnelor de punctuaţie în propoziţiile subor­
donate atributive explicative şi determinative.
Clasa a XI-a

I. Lexic
Valoarea denotativă şi cea conotativă a cuvintelor. Omonimele: omografia şi omofonia: paronimele. Formarea cuvintelor prin compunere: telescopie (smoke + fog =smog). Lexic comun şi lexic specializat.
II. Morfosintaxă
Substantivul
Formarea substantivelor cu ajutorul sufixelor -th, -dom. -ism, -hood. Pluralul sub­stantivelor ale căror forme de plural au sensuri diferite (colours, custom~. manners etc.).
33

Articolul
Utilizarea articolului cu substantivele proprii (nume de persoane), denumiri declădiri, muzee, şcoli, străzi, parcuri, grădini zoologice, şosele, religii, perioade istorice,evenimente, denumiri de mărci comerciale.
Adjectivul
Utilizarea modificatorilor de cantitate (most, many, some, the majority of, a few,few) înaintea substantivelor, pentru a arăta că substantivul denumeşte un grup mai
limitat de obiecte, astfel diminuînd certitudinea cu care se face o afirmaţie.
Adverbul
Utilizarea adverbelor ce denotă probabilitate (possibly, probably, generally) şi frecvenţă (sometimes, oflen, frequently, usually, rarely, hardly, hardly ever) pentru a limita(sau atenua) certitudinea unei afirmaţii.
Pronumele
Utilizarea pronumelor (al/, both, either, another, other).
VerbulUtilizarea şi contrastarea timpurilor trecutul simplu, prezentul simplu şi pre­zentul
perfect; prezentul simplu şi continuu etc. la diateza activă şi pasivă. Ver­bele modale.
Utilizarea verbelor modale can, could care exprimă incertitudinea, ui­mirea, sugestia;
can’t, couldn’t care exprimă imposibilitatea sau neîncrederea; may, might care exprimă
presupunerea sau posibilitatea ca o acţiune să fi avut loc în trecut; must care exprimă
deducţia, o concluzie logică sau probabilitatea referitoare la trecut.
Vorbirea indirectă
Utilizarea varietăţii de verbe care introduc vorbirea indirectă pentru a indica rezerva faţă de faptul că nu este de acord cu materialul relatat (afirmaţii) sau pentru alimita valoarea de „fapt” a materialului raportat, susţinîndu-şi scopul (argumentînd,contrazicînd, insistînd, susţinînd, sugerînd, propunînd, admiţînd, recomandînd).
Prepoziţia
Utilizarea prepoziţiilor de direcţie sau destinaţie (about, down, inside, into, round,toward(s) etc.) şi a prepoziţiilor care urmează după anumite adjective (afraid of, bad/good at, busy with, allergic to etc.).
Cuvinte de legătură care exprimă concesia (although, even though, however, evenso, nevertheless, in spite of, yet, instead, in contrast, on the other hand), fiind utilizate
pentru a demonstra contradicţia între fapte sau aspecte ale unei situaţii care limitează
certi­tudinea unei afirmaţii.
Structura propoziţiei/frazei
Utilizarea principalelor structuri: (1) propoziţie subordonată adverbială; (2)propozi­ţie adverbială introdusă printr-un conector de propoziţie; (3) propoziţie subordonată atributivă explicativă; (4) propoziţie subordonată atributivă determinativă.

II. Morfosintaxă
Articolul
Utilizarea corectă a articolului în texte autentice.
VerbulFormele infinitivului, participiului şi gerunziului la diateza activă şi pasivă.
Vorbirea indirectă
Utilizarea unei varietăţi de verbe care introduc vorbirea indirectă pentru a indica
rezerva faţă de faptul că nu este de acord cu materialul raportat (afirmaţii) sau pentru
a limita valoarea de „fapt” a materialului raportat, susţinîndu-şi scopul (argumentînd,contrazicînd, insistînd, susţinînd, sugerînd, propunînd, admiţînd, re­comandînd).
Verbele modale
Utilizarea verbelor modale may, might, can, could pentru a limita certitudinea unei
afirmaţii, exprimînd îndoiala sau presupunerea, sau posibilitatea că o acţiune va avea
loc; verbele modale la negativ can’t, couldn’t pentru a exprima imposibilitatea sau neîncrederea; must pentru a exprima deducţia sau concluzia logică.
Prepoziţia
Utilizarea prepoziţiilor care funcţionează în calitate de cuvinte de legătură (as wellas, in addition to, such as, like, in contrast ta, in spite of, because of, due to, as a resultof) pentru a introduce o frază-substantiv, o construcţie gerunzială sau o sintagmă substantiv + adjectiv care funcţionează ca propoziţie subordonată.
Cuvinte de legătură care exprimă contrast, cauză–efect, concesie, concor­danţă,condiţie, evidenţiere, exemplu, rezultat, scop, explicare.
Structura propoziţiei/frazei
Utilizarea construcţiei participiale (propoziţii adverbiale şi atributive reduse) pentru a începe propoziţiile sau a determina elementele din cadrul propoziţiilor.
LIMBA FRANCEZĂ
Clasa a X-aI. Lexic
Formarea cuvintelor: lexicalizarea formei pluralului la substantive (color ­colours„culori”, colours – „drapel”). Conversie: sintagma V., de exemplu: Don’l ‘how you do ‘atme! Metafora, comparaţia, metonimia, personificarea.

I. Fonetică
Intonaţia. Intonaţia frazei negative şi afirmative. Răspunsuri la negaţie şi afirmaţie.
Intonaţia frazei exclamative şi imperative. Intonaţia frazei interogative. Accentuarea.
Accentul grupului ritmic. Tipuri de legătură. Legătura şi înlănţuirea în grupul fonic.
II. Morfosintaxă
Ordinea cuvintelor.
SubstantivulNumărul (singular, plural, plural regulat, neregulat). Genul masculin, feminin.
Articolul
Articolul (hotărît/nehotărît, partitiv, contractat, elide). Omiterea articolului (înfaţa numelor proprii, denumirilor de oraşe, de rîuri, adverbelor şi substantivelor decantitate beaucoup de, bien des choses).
Adjectivul
Adjective posesive (pentru un singur obiect posedat/mai multe obiecte posedate).
Adjective demonstrative. Substituirea adjectivelor demonstrative cu articolul hotărît
(ce chanteur ~ le chanteur). Adjective calificative. Genul adjectivelor. Excepţii (roux-

34

35

Clasa a XII-a

rousse, frais-fraî­che etc.). Formarea pluralului. Gradele de comparaţie ale adjectivelor.
Adjectivele numerale: numerale cardinale şi numerale ordinale, numerale fracţionare;
operaţiile aritmetice.
Pronumele
Pronumele personale (accentuate, neaccentuate). Locul pronumelor complemente.
Pronumele posesive. Pronumele demonstrative.
VerbulModul indicativ (prezentul, perfectul compus – conjugarea cu avoir şi être); viitorul simplu; imperfectul; timpurile imediate; mai mult ca perfectul; con­cordanţa
timpurilor. Modul condiţional (condiţionalul prezent şi trecut); concordanţa după si
condiţional. Modul subjonctiv. Subjonctivul prezent şi trecut; concordanţa timpuluiprezent şi a celui trecut al subjonctivului. Modul imperativ. Diateza activă. Gerunziul.
Participiul trecut şi acordul participiului trecut.
Adverbul
Formarea, gradele de comparaţie, adverbele de loc.
Vorbirea directă şi vorbirea indirectă
Clasa a XI-a

I. Lexic
Semantica cuvîntului. Formarea cuvintelor prin compunere. Frazeologismele.
Abrevierile. Siglele.
II. Fonetică
Accentul.
III. Morfosintaxă
Fraza
Exprimarea consecinţei. Elipsa.
Pronumele
Pronumele în adjectivele relative şi nehotărîte. Pronumele adverbiale: en, y.
VerbulModul subjonctiv imperfect. Mai mult ca perfectul (recunoaşterea). Subjonc­tivul
în subordonatele relative: după superlativ, după un pronume nehotărît, după verbele şi
expresiile de dubiu la forma interonegativă (crois-tu qu ’il vienne?).
Interjecţia
Conectorii: premièrement, tout d’abord; par conséquent, en conséquence, d’ ici-là, suite à, compte tenu de, quand bien même, ensuite; finalement, au bout de compte, enfin,
en guise de conclusion; par rapport à, par contre, au contraire, à différence de; de toutefaçon, à plus forte raison, d ’autant plus que; ça veut dire que, c’ est-à-dire, en bref, autrement dit; ceci dit, comme je l’ai déjà mentionné.
Clasa a XII-a

I. Lexic
Polisemia, sinonimia, antonimia, paronimia, omonimia. Comparaţia, metafora, personificarea, ironia, metonimia. Lexic stilistic funcţional: juridic, ştiinţific, publicistic.
II. Morfosintaxă
Subordonatele introduse prin: sans que, tandis que, pourvu que, bien que, afin que.
36

VerbulParticipiul prezent. Timpurile anterioare (recunoaşterea).
LIMBA SPANIOLĂ
Clasa a X-aI. Fonetică, ortografie şi ortoepie
1. Elemente fonetice şi lexicale din sfera tematică abordată: cuvinte, sintagme corespunzînd funcţiilor comunicative şi domeniilor tematice. 2. Elemente gramaticale.
II. Lexic şi semantică
Formarea cuvintelor prin sufîxare şi prefixare (sistematizare). Exprimarea ideii desuperlativ cu prefixele (sistematizare). Formarea cuvintelor prin compunere (sistematizare).
III. Gramatică
Articolul
Omiterea articolului (toponime cu şi fără articol). Folosirea articolului cu substantiv propriu. Articolul neutru lo.
Adjectivul
Substantivarea adjectivelor. Valori (sistematizare). Adjectivele calificative şi pronominale. Acordul şi comparaţia adjectivelor (consolidare). Adjective şi pronume
demonstrative (consolidare). Adjective şi pronume nehotărîte (formele frecvente încomunicare) (consolidare).
Pronumele
Pronumele personale complemente combinate (locul lor în fraza asertivă şi imperativă). Pronumele relative şi interogative.
VerbulModul indicativ: imperfectul şi perfectul compus (utilizarea în naraţiune), viitor,
mai mult ca perfectul, perfectul simplu (consolidare); concordanţa timpurilor la indicativ (consolidare); modul conjunctiv: utilizarea conjunctivului după verbele de voinţă,sentiment şi conjuncţii, locuţiuni conjuncţionale – reactualizare şi extindere; modul
infinitiv (forme şi contexte de utilizare: infinitivul prezent şi perfect); modul condiţional (consolidare şi extindere); perifraze incoative şi terminative cu infinitivul; folosirea
verbelor ser/estar + adjetivo (reactualizare şi extindere).
Adverbul (consolidare).
Prepoziţii şi conjuncţii frecvente (consolidare).
Tipuri de fraze: fraza asertivă, fraza interogativă directă, fraza imperativă, fraza
negativă (consolidare).
IV. Sintaxă
Propoziţii interogative indirecte. Propoziţii circumstanţiale de mod. Propoziţii circumstanţiale de cauză. Propoziţii circumstanţiale de scop. Propoziţii circumstanţiale
consecutive (reactualizare şi extindere). Subordonata condiţională, concluzivă, finală,temporală, relativă. Stil direct/indirect (procedee sintactice). Corespondenţa timpurilor la modurile indicativ, imperativ, conjunctiv, condiţional (în plan prezent şi în plan
trecut).
37

Clasa a XI-a

I. Fonetică şi ortografie
Abrevieri uzuale. Elemente fonetice şi lexicale din sfera tematică abordată: cuvinte, sintagme corespunzînd funcţiilor comunicative şi domeniilor tematice. Elemente
gramaticale.
II. Lexic şi semantică
Derivarea cu sufixe diminuativale afective (reactualizare şi extindere). Derivarea cu
sufixe despective/depreciative (reactualizare şi extindere). Derivarea cu sufixe augmentative (reactualizare şi extindere). Valoarea afectivă a sufixelor folosite la diminutivarea prenumelor (reactualizare şi extindere). Parimii, expresii frazeologice, locuţiuni adverbiale.
III. Gramatică
Articolul
Valorile neutrului lo (consolidare). Articolul în calitate de translator. Articolul lasubstantivizarea altor părţi de vorbire (consolidare).
Substantivul (reactualizare şi extindere).
Funcţiile dativului. Genul şi numărul substantivelor compuse.
Adjectivul
Adjective cu superlative neregulate (cu prefixe şi sufixe).
Pronumele
Pronumele interogative/relative. Interogaţia directă/indirectă. Sistematizarea pronumelor personale.
Verbul (reactualizare şi extindere).
Timpurile naraţiunii (sistematizare). Folosirea modurilor indicativ/conjunctiv cuverbe de opinie, de sentiment etc. Perifraze verbale obligative. Verbe ale devenirii. Exprimarea probabilităţii (cu viitor şi condiţional). Diateza activă/pasivă/reflexivă.
Adverbul
De mod. Interogativ/relativ. Exprimarea probabilităţii.
Prepoziţia
Prepoziţii grupate.
IV. Sintaxă
Coordonarea copulativă, prin juxtapunere şi disjunctivă. Subordonarea consecutivă,concesivă şi condiţională. Simultaneitatea contrastivă. Corespondenţa timpurilor la modurile indicativ, imperativ, conjunctiv, condiţional (în plan prezent şi în plan trecut).
Clasa a XII-a

VerbulSubstantivizarea infinitivului. Modurile nepersonale şi valorile lor. Sistematizarea
verbelor şi a construcţiilor care cer conjunctivul. Conjunctivul în propoziţii independente. Sistematizarea perifrazelor verbale.
Adverbul
Substantivizarea adverbului.
III. Sintaxă
Construcţii absolute. Subordonarea relativă, concesivă (reluare). Construcţia comparativă. Coordonarea distributivă. Schema concordanţei timpurilor indicativ/conjunctiv/imperativ şi a propoziţiilor condiţionale de tip I, II şi III.
LIMBA ITALIANĂ
Clasa a X-aI. Lexic
Sensul propriu şi cel figurat al cuvintelor. Lexicul din mass-media şi specifi­cul
acestuia. Familii de cuvinte.
II. Fonetică
Cazurile de interferenţă fonetică în cadrul sistemului de vocale. Silaba. Particularităţi de pronunţare şi ortoepie. Pauzele.
III. Morfosintaxă
Substantivul
Genul substantivelor. Particularităţi. Substantivele invariabile. Numărul substantivelor. Articolul definit. Prepoziţiile articulate. Articolul indefinit şi cel partitiv. Determinanţi de identitate. Determinanţi limitativi. Determinanţi limitativi cardinali şi
ordinali. Determinanţi de întărire (stesso, medesimo). Pronumele personale.
Adjectivul
Genul. Categoria intensităţii şi mijloacele de exprimare ale acesteia.
VerbulFlexiunea verbelor. Modul, timpul, persoana şi numărul verbului. Paradigma verbelor (conjugarea). Concordanţa formelor verbale ale indicativului.
Adverbul
Adverbe derivate de la adjective. Grade de intensitate.
IV. Sintaxă
Tipuri de propoziţii: afirmativă, negativă, interogativă, exclamativă.

I. LexicologieRelaţii semantice de sinonimie, antonimie, omonimie, paronimie, lanţuri şi cîmpuri semantice. Familii de cuvinte. Schimbarea categoriei gramaticale.
II. Gramatică
Substantivul (reactualizare şi extindere)Cazuri speciale de schimbare a genului.
Adjectivul
Adjective nehotărîte, distributive (consolidare).
Pronumele (reactualizare şi extindere)
Pronumele nehotărîte. Sistematizarea pronumelor relative. Valorile lui se.

1. Lexic
Valoarea denotativă şi conotativă a cuvintelor. Îmbinări frazeologice libere şi ideomatice.
II. Fonetică
Accentul şi valorile sale, interferenţe de accentuare la conjugarea verbelor italiene.
III. Morfosintaxă
Substantivul
Substantive singularia tantum şi substantive pluralia tantum. Substantive cu o formă la singular şi două forme la plural. Modalităţi şi particularităţi de formare a fe-

38

39

Clasa a XI-a

mininului animat. Determinanţi relativi, interogativi, exclamativi. Folosirea formelor
pronumelui personal tonic indirect cu prepoziţia a.
Pronume indefinite
Pronume indefinite. Particularităţi ale formei de plural a pronumelor indefinite.
VerbulFolosirea formelor verbale în subordonate. Diatezele activă şi pasivă ale verbelor.
Interjecţia.
IV. Sintaxă
Exprimarea cauzei, condiţiei, consecinţei. Propoziţii eliptice.
Clasa a XII-a

I. Lexic
Lexicul special. Lexicul publicistic. Parimiile. Maxime şi aforisme. Polisemia, omonimia, sinonimia, antonimia, paronimia. Metafora, comparaţia, metonimia, personificarea.
II. Morfosintaxă
Pronumele şi adjectivele posesive. Pronumele şi adjectivele determinative. Pronumele şi adjectivele indefinite. Pronumele şi adjectivele de identitate. Particulele pronominale ne, ci, vi. Pronumele de politeţe. Modalităţi de folosire.
Adjectivul
VerbulFolosirea modurilor şi formelor verbale. Folosirea conjunctivului şi indicativului
în diferite tipuri de subordonate. Principalele reguli de concordanţă a timpurilor în
subordonate cu indicativul, condiţionalul şi conjunctivul. Schema concordanţei timpurilor. Formele modurilor nonpersonale (infinitivul, participiul, gerunziul).
LIMBA GERMANĂ
Clasa a X-aI. Lexic
Sensul propriu şi sensul figurat al cuvîntului. Mijloacele de formare a cuvintelor (derivarea prin prefixe şi sufixe, compune­rea, familii lexicale). Lexicul din mass-media.
II. Fonetică
Accentul. Intonaţia. Intonaţia în propoziţiile afirmative cu ordinea directă şi indirectă a cuvintelor. Intonaţia în propoziţiile negative, interogative, exclamative.
III. Morfosintaxă
Substantivul. Genul substantivelor. Grupele de plural.
Articolul
Articolul hotărît şi articolul nehotărît. Particularităţi de utilizare. Omiterea articolelor (înaintea numelor proprii, denumiri de ţări, oraşe etc.). Contopirea articolului cu
prepoziţii (in+das=ins, bei+dem=beim).
Numeralul
Numerale cardinale şi ordinale.
Adjectivul
Acordul adjectivului cu substantivul. Topica adjectivului. Declinarea adjectivelor.
Gradul pozitiv, comparativ, superlativ. Cazuri specifice de comparaţie (gut-besser-der,die, das beste).
40

Pronumele
Pronumele relative (der, welcher, wer, was). Funcţia dublă a pronumelui relativ (desubstantiv şi conector conjuncţional). Utilizarea pronumelor personale, posesive, demonstrative, reflexive, nehotărîte, negative.
VerbulModuri personale. Indicativul. Conjunctivul II. Imperativul. Timpul şi aspectele
lui. Diateza pasivă. Valenţa verbelor.
Prepoziţia
Poziţia prepoziţiilor. Prepoziţiile cu dativ, cu acuzativ.
Adverbul
Gradele de comparaţie.
IV. Sintaxă
Propoziţii enunţiative, exclamative, interogative, afirmative.
Clasa a XI-a

I. Lexic
Lexic specializat. Formarea cuvintelor prin compunere. Frazeologisme. Abrevieri,
acronime, sigle.
II. Fonetică
Accentul. Intonaţia. Intonaţia în propoziţiile exclamative, imperative, în enun­ţurile
ce exprimă un ordin, o poruncă, o rugăminte, o implorare.
III. Morfosintaxă
Substantivul
Singularia tantum (die Milch, der Zucker), pluralia tantum (die Kosten, die Zinsen).
Numeralul
Numerale fracţionare. Tehnica formării 1/2 (ein halb). Numerale distributive (zudritt).
Adjectivul
Valenţa adjectivelor.
Pronumele
Pronumele interogativ. Pronumele reciproc. Pronumele nehotărît.
VerbulModuri nepersonale. Infinitivul. Formele infinitivului. Construcţii infinitivale.
Frazele infinitivale. Participiul. Formarea participiului I şi participiului II. Acordul
participiului. Conjunctivul I. Vorbire indirectă.
Adverbul
Valenţa adverbului (stolz sein auf + Akk, bekannt sein mit + D., bei + D). Funcţiile
adverbului în propoziţie.
Prepoziţia
Prepoziţia în calitate de conector sintagmatic. Prepoziţii cu dativul şi acuzativul. Exprimarea consecinţei, a cauzei şi efectului.
IV. Sintaxă
Fraza formată prin coordonare. Ordinea cuvintelor în fraze.
41

Clasa a XII-a

I. Lexic
Polisemia, sinonimia, antonimia, paronimia, omonimia. Lexicul tematic şi cîmpurile semantice. Dublete semantice. Vocabular stilistic-funcţional (ştiinţific, tehnic,
juridic, publicistic, argotic). Neologismele. Parimii (proverbe, zicători). Maxime, sentinţe, aforisme. Metafora, comparaţia, personificarea, metonimia, hiperbola.
II. Morfosintaxă
Atributul dezvoltat. Nominalizarea.
Substantivul
Substantivul şi determinanţii săi. Valenţa substantivelor (Angst haben vor+ Dat).
Adjectivul
Cazuri speciale de declinare a adjectivelor.
VerbulModul conjunctiv. Conjunctivul II: prezent, trecut. Conjunctivul I: prezent, trecut,
viitor. Întrebuinţarea conjunctivului II.
Adverbul
Adverbe pronominale.
III. Sintaxă
Fraza formată prin subordonare. Topica în propoziţiile secundare.
LIMBA TURCĂ
Clasa a X-aI. Lexic
Metonimia. Sensul figurat. Cîmpul lexical. Omonimia. Proverbele. Expresiile frazeologice.
II. Fonetică
Abrevierea. Corectitudinea scrierii numeralelor. Corectitudinea scrierii denumirilor zilelor de săptămînă. Corectitudinea scrierii denumirilor de planetă.
III. Morfosintaxă
Substantivul
Cuvintele motivate. Formarea substantivelor diminutivale cu ajutorul sufixelor.
Substantive la cazul genitiv.
SufixeleRădăcina substantivelor. Rădăcina verbelor. Formarea substantivelor cu ajutorul
sufixelor. Formarea verbelor de la substantive.
Numeralul
Numeralul cardinal. Numeralul ordinal. Numeralul distributiv. Numeralul fracţionar.
Adjectivul
Adjectivele diminutivale. Numeralele adjectivale. Formarea adjectivelor la gradul
superlativ relativ cu ajutorul prefixelor.
Pronumele
Utilizarea cuvîntului singur ca pronume. Subiectul exprimat prin pronume.
VerbulModul indicativ. Diateza pasivă. Diateza reflexivă. Marcherii ce semnifică o acţiune
de constrîngere. Diateza reflexivă.
42

Prepoziţia
Prepoziţiile yalnız, ile, için, göre, kadar, yana, ancak, sonra, dolayı, rağmen.
Adverbul
Adverbul de mod. Adverbul de loc. Adverbul de timp.
IV. Sintaxă
Propoziţiile subordonate. Propoziţiile subiective. Propoziţiile obiective.
Clasa a XI-a

I. Lexic
Semnificaţia termenilor. Dublarea cuvintelor pentru a reda un sens. Relaţia între
cuvinte. Expresiile.
II. Fonetică
Corectitudinea utilizării conjuncţiei ile’. Corectitudinea utilizării sufixului de. Corectitudinea utilizării sufixului ki’.
III. Morfosintaxă
Substantivele
Forma iniţială a substantivelor. Substantive compuse. Familia lexicală.
Sufixele
Formarea substantivelor de la verbe. Formarea verbelor de la verbe.
Numeralul
Numeralul cardinal. Numeralul ordinal. Numeralul distributiv. Numeralul fracţionar.
AdjectivulÎmbinările de cuvinte. Adjectivele diminutivale. Formarea adjectivelor la gradul
superlativ relativ cu ajutorul prefixelor.
Pronumele
Pronumele personal. Persoana şi numărul.
VerbulFormarea verbelor compuse. Verbele tranzitive. Marcherii ce semnifică o acţiune
de constrîngere. Verbele compuse.
Prepoziţia
Prepoziţiile yalnız, ile, için, göre, kadar, yana, ancak, sonra, dolayı, rağmen.
Adverbul
Gerunziul.
IV. Sintaxă
Acordul predicatului cu subiectul. Părţile secundare de propoziţie. Vorbirea directă. Vorbirea indirectă.
Clasa a XII-a

I. Lexic
Proverbele. Aforismele. Cuvintele motivate. Modurile de exprimare. Abateri de lanormă.
II. Fonetică
Semnele de punctuaţie. Corectitudinea scrierii cuvintelor compuse.
III. Morfosintaxă
Substantivul
Structura substantivelor.
43Sufixele
Formarea cuvintelor cu ajutorul sufixelor. Desinenţele.
Numeralul
Numeralul cardinal. Numeralul ordinal. Numeralul distributiv. Numeralul fracţionar.
AdjectivulÎmbinările de cuvinte. Adjectivele diminutivale. Formarea adjectivelor la gradul
superlativ relativ cu ajutorul prefixelor. Adjectivele calitative. Adjectivele demonstrative.
Pronumele
Pronumele personal. Pronumele interogativ. Pronumele demonstrativ. Utilizareacuvîntului singur ca pronume. Pronumele cu funcţie sintactică de subiect. Pronumele
nehotărît.
VerbulTimpul şi aspectele lui. Verbele tranzitive şi intranzitive.
Prepoziţia
Prepoziţiile yalnız, ile, için, göre, kadar, yana, ancak, sonra, dolayı, rağmen.
Adverbul
Adverbul de mod. Adverbul de loc. Adverbul de timp.
IV. Sintaxă
Acordul predicatului cu subiectul. Părţile secundare de propoziţie. Vorbirea directă. Vorbirea indirectă. Propoziţiile afirmative şi negative. Predicatul exprimat prinverb şi substantiv. Propoziţia simplă. Propoziţia dezvoltată. Propoziţiile eliptice.
B. CONŢINUTURI TEMATICE

Orientările tematice din precedentele curriculumuri de limbi străine converg
în prezentul Curriculum spre nevoia dizolvării lor în interiorul domeniilor CECRL(public, personal, educaţional) şi al domeniilor din varianta americană a CLSM (comunicare, cultură, comparaţie, conexiune, comunitate), toate ajustate la treapta liceală de formare şi conformate nivelului B1 al CECRL. Această fuzionare pare a fi logică, deoarece îmbină experienţa curriculară europeană cu cea americană şi reflectă
în linii majore poziţiile-cheie ale vieţii sociale, culturale, educaţionale şi private ale
elevului, personalitatea şi competenţele variate ale acestuia aflîndu-se în centru.
Distribuite pe clase, domeniile, temele şi subtemele se completează pe măsură ce
cresc com­petenţele de exprimare şi interacţiune orală şi scrisă ale elevului. Din corpusul
subiectelor propuse decurg posibilităţile formării competenţelor lingvistice (cunoaşterea sistemului limbii), comunicative (aplicarea sistemului limbii în acte şi situaţii decomunicare personală şi interactivă), metodologice (colaborarea cu profesorul şi colegii
prin cunoaşterea metodelor şi formelor de predare–învăţare, a instrumentelor educative etc.), interdisciplinare (conectarea cu alte discipline limitrofe cum ar fi limbile),
atitudinale şi socioculturale (dragostea faţă de familie, şcoală, ţară, stima faţă de colegi,
profesori; ac­ceptarea alterităţii culturale; educaţia ecologică; cultura individuală etc.).
Spectrul de subiecte propuse presupune o vastă gamă de materiale textuale, autorii demanuale fiind liberi în determinare şi alegere.
44

Un aspect important îl constituie abordarea în complex a subiectelor prin selectarea conţinuturilor lingvistice în funcţie de domeniile curriculare şi specificul psihofiziologic adecvat treptei şcolare respective. Prezentarea materialului gramatical se va
face în concordanţă cu orientările conceptual-tematice şi nivelul B1 al CECRL, astfel
realizîndu-se principiile funcţionalismului, al ascensiunii spiralate, al abordării acţionale în predarea–învăţarea limbilor străine.
Tematica orientativă şi capitolele de conţinut vor fi corelate cu toate tipurile decompetenţe: competenţe-cheie, transdisciplinare, specifice disciplinei, subcompetenţe
şi vor reflecta activităţile caracteristice elevului în cadrul domeniilor curriculare respective, vor dezvălui problemele ce-l frămîntă, vor pune în valoare interesele lui faţăde lumea din jurul său, în conformitate cu perioadele evolutive ale copilului şi particularităţile de vîrstă, toate abordate într-o viziune flexibilă, acţională şi funcţională.
Clasa a X-a

DOMENIUL COMPARAŢIE
I. Individul: autoformarea, autoghidarea, controlul• Condiţia fizică. Sănătatea, igiena. Maladii, la medic.
II. Individul şi activităţile sale: autoresponsabilizarea• Cumpărături. La magazin. La piaţă. La cafenea, bar, restaurant.
• Servicii: transportul, telecomunicaţiile, Internetul.
• Activităţi sportive şi recreative (călătorii, excursii, bibliotecă, sporturi).
DOMENIUL CONEXIUNE
Elevul şi mediul ambiant• Familia. Rudele. Oaspeţii. Prietenii.
DOMENIUL CULTURĂ
Civilizaţie şi cultură
• Elemente de geografie.
• Sărbători şi tradiţii.
• Personalităţi ilustre.
• Televiziunea.
Clasa a XI-a

DOMENIUL COMPARAŢIE
Viaţa tinerilor• Gusturi, pasiuni, interese.
• Viaţa şcolară.
• Organizaţii ale tinerilor.
• Generaţia tînără şi problemele ei (conflicte, droguri, SIDA).
DOMENIUL CONEXIUNE
Elevul şi mijloacele de comunicare în masă• Televizorul.
• Internetul.
• Presa.
DOMENIUL CULTURĂ
Civilizaţie şi cultură
45

Ordonarea, combinarea şi tratarea elementelor de construcţie a comunicării vor fi
corelate cu tematica fiecărui an şcolar în parte şi vor ţine în exclusivitate de opţiunile autorilor de manuale. Abordarea materiei lingvistice se va efectua din pers­pectiva
practicii raţionale şi funcţionale a limbii, în variantele ei orală şi scrisă.
La structurarea textului oral se va ţine cont, de asemenea, de organizarea logicosemantică a mesajului (selectarea vocabularului, organizarea lui în unităţi sintactice,expresivitatea în vorbire etc.), precum şi de organizarea textului dialogat şi monologat(formule de iniţiere, menţinere şi încheiere a unui dialog, organizarea monologului
informativ etc.).
La structurarea textului scris se va ţine cont de organizarea acestuia (scopul, documentarea, părţile componente, utilizarea semnelor de punctuaţie), de stilistica grafică
(scrierea căii grafice, aşezarea în pagină, sublinierile etc.), de contextele de realizare(scrierea funcţională: notiţe, teme, lucrări trimestriale), de scrierea reflexivă (relatări
de fapte şi întîmplări personale, scrisori familiale sau de felicitare etc.); trans­formarea
textului dialogat în text narativ (rezumatul, povestirea).
Prezentarea materiei lingvistice noi se va efectua de fiecare dată pe baza actualizării
cunoştinţelor asimilate, precum şi pe consolidarea şi extinderea acestora.
Astfel, în clasa a X-a, clasă de recuperare şi consolidare a cunoştinţelor, se va purcede la recapitularea materiei lingvistice asimilate în clasele precedente, precum şi laracordarea acesteia la conţinuturile tematice respective. Accentul se va pune pe automatizarea standardelor structurale şi formale în scopul manipulării lor cu un grad dedezinvoltură mult mai sporit decît în clasele gimnaziale. Clasa a XI-a, clasă de aprofundare şi extindere a cunoştinţelor, aptitudinilor şi deprinderilor elevilor, va constitui onouă avansare spiralată în domeniul conţinuturilor lingvistice şi va permite asimilareaîn profunzime a noţiunilor de metalimbaj gramatical. Clasa a XII-a, clasă de aprofundare şi finalizare a studiilor, va orienta activitatea elevilor spre lărgirea, consolidarea
şi recapitularea materiei lingvistice. Structurile formale ale limbii vor fi preponderent
predate şi asimilate în microcontexte, cu suportul conectorilor pragmatici, lexicali şi
formali.
În vederea unei structurări cît mai coerente a comunicării, la exprimarea materiei
lingvistice se vor indica şi unele exemple concrete de abordare funcţională şi aplicativă
a acesteia. Prezentarea semantico-funcţională şi gramaticală va ţine cont de:
1. Funcţiile de comunicare
1.1. Relaţii de civilitate: salutare, prezentare, stabilire de contacte, oferte şi mulţumiri; simpatii, încurajare, ostilitate, scuze, doleanţe.
1.2. Influenţe exercitate asupra altora: incitare la acţiune: ordine pozitive/ne­gative;
sfaturi, dorinţe, solicitări.
1.3. Aprecieri: aprobare, dezaprobare, calificare, comparaţie; preferinţe, indiferenţă, contrarietate, decepţie, plăcere, regret, surpriză.
1.4. Informaţie: cerere de informaţie, ofertă de informaţie.
1.5. Discuţii: acord/dezacord, argumentare, cauză/consecinţă, condiţie, ipoteză,opoziţie; relansarea argumentării, ruptura argumentării.
2. Raporturile modale (subiective)
2.1. Punctul de vedere al locutorului: gradul de certitudine, capacitate/inca­pacitate,posibilitate/imposibilitate, voinţă/lipsă de voinţă, obligaţiune/necesitate, permisiune/lipsă de permisiune.
2.2. Atitudini afective: exclamări, insistenţe, mirare, regret, bucurie.
2.3. Exprimarea ipotetică: condiţie reală, posibilă, virtuală.
3. Categoriile semantico-gramaticale
3.1. Componenţii fundamentali ai enunţului: exprimarea unei acţiuni; expri­marea
unei activităţi involuntare; exprimarea unei activităţi mentale.
3.2. Alte elemente ale enunţului:• Calificare: atribuirea calităţii, proprietăţii; comparaţia;• Cuantificare: posesie, adjective şi pronume posesive.
3.3. Apartenenţa:• Agent, cauză, mod, mijloc, subconştient, destinaţie, ţel.
3.4. Reperajul:• Repere spaţiale: cuvinte interogative, demonstrative, numeral, conjunc­ţii;• Repere temporale: cronologie fundamentală (în raport cu prezentul);• Repere temporale complementare: în raport cu trecutul, de anterioritate, de simultaneitate, de posterioritate;• Repere actuale: stare temporară, permanentă; proces instantaneu, durativ, rezultativ, expectativ, iterativ;• Repere logice: adunare, enumerare, înlocuiri, contrast, reformulări, cau­ză, consecinţă.

46

47• Elemente istorice importante.
• Teatru şi cinema.
• Publicitate. Mass-media.
• Muzică şi arte plastice.
Clasa a XII-a

DOMENIUL COMPARAŢIE
Viaţa tinerilor• Moda.
• Planuri de viitor.
• Curriculum vitae.
DOMENIUL CONEXIUNE
Elevul şi societatea• Obligaţii şi responsabilităţi.
• Drepturile omului.
DOMENIUL CULTURĂ
Civilizaţie şi cultură
• Fragmente de literatură.
• Muzee şi expoziţii.
• Interferenţe culturale europene.
• Stiluri de viaţă.
C. ARII ŞI ACTE DE COMUNICARE• Conţinuturile nu constituie un scop în sine al învăţării limbii străine în liceu.
Ele sînt doar mijloacele prin care se realizează comunicarea. Ca atare, autorii dema­nual şi profesorii vor evita transmiterea cursurilor de lingvistică în cadrul unorlecţii speciale de gramatică. Se va recurge în schimb la exerciţii în care să fie cuprinseele­mentele de mai sus şi la situaţii de comunicare pentru integrarea şi mobilizarea lor.
VII. STRATEGII DIDACTICE: orientări generale (metodologice)Textele inserate în manuale vor trebui să conţină un lexic pe cît se poate de bogat
şi variat, să fie selectat conform vîrstei şi claselor, astfel ca acestea să contri­buie în modeficient la îmbogăţirea şi diversificarea vocabularului liceenilor, precum şi la dezvoltarea personalităţii lor. Accentul se va pune nu atît pe memorizarea şi acumularea mecanică de noi unităţi lexicale, cît mai cu seamă pe activizarea, asimi­larea şi automatizarea
lexicului şi unităţilor frazeologice acumulate, a formelor şi a clişeelor comunicative. Înacest scop, autorii de manuale vor trebui să includă în acestea o gamă variată de exerciţii care vor conţine nu numai comentarii semantice şi lexicale (cl. X–XI), ci şi stilistice(cl. a XII-a). În această ordine de idei, printre obiec­tivele şi procedeele prioritare vor
figura, în primul rînd, comentariul literar propriu-­zis, racordat la cerinţele şi conţinutul hermeneuticii moderne, şi, în special, analiza stilistică a textelor beletristice. Un
obiectiv nu mai puţin important va constitui şi aspectul civilizator al predării–învăţării
în etapa liceală. În acest sens, pentru manua­lele de limba străină vor fi selectate texte
literare (preponderent din secolele XX şi XXI), subiecte din istoria, geografia, arta,
cultura şi civilizaţia ţărilor a căror limbă se studiază.
Un alt moment important este analiza interculturală a textelor, bazată pe comentariul relativităţii valorilor, regulilor şi normelor sociale. Elevul clasei a XII-a trebuiesă facă analiza interacţiunii sociale nu numai în contextul social prezent, ci şi avînd în
vedere asemenea elemente ale interacţiunii sociale ca rolul, regula, motivaţia, limbajul,
codul şi comunicarea nonverbală.
Categoriile gramaticale incluse în capitolul „Elemente de organizare lingvistică amesajului” pot fi predate şi învăţate prin asimilarea automatizată în baza unor enunţuri, exerciţii orale şi scrise, precum şi în baza unor texte dialogate şi situaţii de vorbire.
Accentul se va pune pe latura comunicativ-situativă, pragmatică şi socioculturală alimbii, nu pe cea structurală, adică se va porni de la situaţii lin­gvistice comunicativeorientate spre o gramatică a sensului. Exerciţiile gramaticale vor fi racordate la necesităţile comunicării active, în aşa fel ca acestea să contribuie la formarea performanţelor
comunicării reale.

Actualul Curriculum la nivelul liceal orientează procesul de predare–în­văţare alimbii străine în următoarele direcţii magistrale:• Extinderea şi aprofundarea competenţelor de comunicare asimilate la ciclul anterior;• Extinderea, aprofundarea şi consolidarea competenţelor lingvistice concepute caelemente de construire a comunicării;• Extinderea şi aprofundarea competenţelor de interpretare (hermeneutice) şi socioculturale ca bază pentru formarea atitudinilor şi valorilor.
În ciclul liceal vor fi dezvoltate în continuare cele patru deprinderi integratoa­re pe
care se bazează predarea–învăţarea limbilor străine în gimnaziu (audierea, lec­tura, comunicarea orală şi scrisă) în cadrul unor domenii mai vaste, precum comu­nicarea, civilizaţia, cultura etc. Profesorul va avea în vedere folosirea unor metode cît mai variate,
potrivite grupului de elevi cu care lucrează. În Curriculum sînt sugerate în medie trei activităţi de învăţare pentru achiziţionarea fiecărei competenţe de bază. Profesorul le poate
folosi pe acestea, concepe altele pe modelul lor sau inventa exerciţii şi activităţi inedite.
Se recomandă în cazul claselor XI–XII folosirea proiectelor şi a portofoliilor realizate de elevi, metode care stimulează munca independentă şi motivaţia, fişele deautoevaluare. De exemplu, în clasa XI, la tema „Viaţa tinerilor – gusturi şi preferinţe”
se poate indica realizarea unui proiect care să cuprindă chestionare aplicate cole­gilor;referate care să generalizeze rezultatele sondajului; fişe de lectură din lucrări despre
tineri sau articole de presă, fragmente din literatură, relatări din filme despre tineri.
Realizarea unui atare proiect solicită căutarea surselor, acumularea informaţiei diverse, redactări de diferite tipuri (selectarea aspectelor celor mai caracteristice, se­lectarea
vocabularului adecvat, diferenţierea modurilor de comunicare). Portofoliul, de exemplu, va include un plan iniţial de muncă (realizat cu sprijinul profesorului), indicaţii
bibliografice, după caz, un vocabular minimal la temă, scheme cronologice, desene,hărţi, caracterizări ale personalităţilor istorice, citate din istoriografie şi din literatură
referitoare la perioada istorică respectivă.
Ceea ce contează mai mult (şi diferenţiază portofoliul de proiect) este in­cluderea
aprecierilor personale ale elevului asupra muncii sale (autoevaluarea). Acest aspectdezvoltă capacităţile metacognitive (elevul înţelege cum învaţă, cum progresează,unde îi este mai greu, de ce se întîmplă lucrurile acestea). Portofo­liul include de asemenea: teme pentru acasă, care au legătură cu subiectul respectiv, lucrări de control,
comentariile profesorului asupra muncii desfăşurate de elev. Prin urmare, portofoliula cărui realizare necesită un timp îndelungat (un semestru sau chiar un an) ilustrează
procesul învăţării şi permite evaluarea formativă.

Evaluarea, în sensul larg al cuvîntului, include: totalitatea proceselor şi pro­duselorcare măsoară randamentul de predare–învăţare, corelaţia dintre finalităţile procesuluide instruire şi obiectivele preconizate, direcţionarea activităţii profeso­rului şi a elevului spre îmbunătăţirea calităţii învăţării şi predării, judecăţile emise în vederea adoptării unor decizii educaţionale concrete, menite să reflecte nivelul, volumul şi calitateareală a cunoştinţelor, competenţelor, atitudinilor şi valorilor ele­vilor.
Curriculumul prezent reiterează importanţa şi funcţiile evaluării, precum e cea
punctuală, activă, interactivă şi menţionează îndeosebi valoarea retroactivă a evaluării
în vederea asigurării permanente a implementării realiste şi obiective a conţinuturilor
propuse pentru predare.
Formele evaluării pot fi diferite, în funcţie de criteriile care stau la baza unei sau
altei clasificări. Astfel, în funcţie de scopul urmărit, evaluarea poate fi iniţială (diagnostică), continuă (formativă) sau sumativă (cumulativă); în funcţie de tim­pul efectuării

48

49

VIII. STRATEGII DE EVALUARE

portofoliul. Avantajele acestuia sînt: elevul este evaluat pentru activitatea depusă pe operioadă de timp îndelungată, care reflectă mai degrabă pro­gresele realizate decît oteză/lucrare de control sumativă aplicată într-o oră sau două la sfîrşitul semestrului;tema proiectului portofoliului conştientizează atît învăţarea, cît şi evaluarea, în vremece o singură probă sumativă nu este la fel de reală şi concretă.
Evaluarea externă este statică, posterioară procesului de învăţare, şi are drept scopselecţionarea candidaţilor. Ea se realizează prin intermediul unor instrumente ri­gide,standardizate, obligatorii pentru toţi elevii, aplicarea cărora se reglementează strict(teste, examene orale sau în scris, comentarii etc.).
Evaluarea finală se va efectua prin examenul de bacalaureat a cărui valoare se explică prin funcţia retroactivă. Ca orice formă de evaluare, bacalaureatul trebuie să respecte curriculumul. Probele de examen trebuie să corespundă achiziţionării competenţelor de bază, prevăzute pentru clasele X–XII în prezentul curriculum.

evaluării, aceasta poate fi curentă, trimestrială şi finală; în funcţie de realizatorul evaluării – formativă (realizată de profesor), autoevaluare (realizată de elev), coevaluare(realizată între colegi), internă (realizată de conducerea liceului) şi externă (realizată
de organele de conducere a învăţămîntului).
Este important de a începe procesul de învăţămînt cu realizarea, prin probe scrise
sau orale, testări, discuţii, dez­bateri etc., a unei evaluări diagnostice, în vederea determinării nivelului de cunoştinţe, competenţe şi atitudini achiziţionate de elevi la treapta
gimnazială de şcolaritate. Rezultatele obţinute vor avea o importanţă dublă: în primul rînd, ele vor permite profesorului să depisteze lacunele în asimilarea programului
gimnazial, în al doilea rînd, profesorul va putea purcede la elaborarea programelor derecuperare, consoli­dare şi extindere a cunoştinţelor în raport cu ansamblul de obiective ale învăţării care trebuie să fie atinse.
În cadrul modulelor concrete, profesorul îi va orienta pe elevi să se adapteze la caracterul specific şi exigenţele învăţămîntului liceal, la utilizarea tipurilor noi de muncă
intelectuală şi dezvoltarea autonomiei în propria activitate de învăţare, la intensificarea
cooperării cu colegii şi profesorii săi.
Evaluarea curentă se va realiza după fiecare secvenţă didactică şi nu va depăşi
conţinutul predării–învăţării. Orice item de evalu­are din obiectivele programei va fi
specificat pentru o anumită lecţie-activitate.
Evaluările efectuate de profesor în mod curent şi continuu pot fi apreciate prin
comentarii de tipul:• elevii însuşesc mai bine textele care cer o înţelegere a mesajului, oricare ar fi statutul acestora (povestire, text documentar, text-ficţiune etc.);• înţelegerea unui text documentar care cere asocierea imaginii cu textul a pus în
evidenţă mai multe dificultăţi decît era de aşteptat;• constituirea unei informaţii pe baza a două suporturi (sinteză), imagine şi text,
consti­tuie o imagine neobişnuită în mediul liceal;• trei elevi din patru ştiu să deosebească tipurile de texte sau de lucrări efectuate în
liceu în baza unor indicii materiale ale textului (tipar, paginare, alineate etc.);• folosirea dicţionarului pentru a înţelege sensurile unui cuvînt constituie com­
petenţe achiziţionate de majoritatea elevilor.
În cadrul procesului de evaluare toate cele trei niveluri, cunoaşterea, apli­carea şi
integrarea, au o pondere echilibrată.
Autoevaluarea înseamnă aprecierea de către elev a progreselor realizate. E necesar
ca fiecare elev să fie conştient de succesele obţinute şi de performanţele pe care trebuiesă le atingă. O poziţie intermediară între autoevaluare şi evaluarea curentă efectuată deprofesor o ocupă coevaluarea (evaluarea reciprocă). Avanta­jul acestei evaluări rezidă
în faptul că elevii unui grup de cooperare îşi evaluează reciproc performanţele, aplicînd tehnici şi criterii variate şi conştientizate deja în procesul de instruire.
Evaluarea sumativă poate fi realizată de profesor la sfîrşit de capitol, temă, trimestru, an şcolar, în funcţie de obiectivele preconizate de programa pentru lim­ba străină.
Ea poate fi organizată şi realizată şi de organele locale de conducere a învăţămîntului,precum şi de organismele centrale (ministere, instituţii de cercetare, consilii de evaluare). O modalitate de evaluare sumativă demnă de luat în seamă o constituie proiectul/

1. Alexandrescu L., Lăzărescu I. Deutsche Sprache-schwere Sprache. Bucureşti, Editura Anima, 1993.
2. Anglais, classes de seconde, première et terminale. Paris, Ministere de l’E­ducation Nationale de la Jeunesse et des Sports, 1990.
3. Annaratone C., Rossi M. Lingua e societa. Grammatica italiana per le scuole medie esuperiori. Bologna, 1973.
4. Bailey, Kathleen M. ( 1998). Learning about Language Assessement. Heinle&Heinle Publishers.
5. Balaban Th., Brînză E. et all. Curriculum şcolar cl. I–IV. Chişinău, Editura Prut Internaţional, 1998.
6. Balaban Th. Sugestii metodologice şi didactice privind definirea obiectivelor generale aleînvăţării limbilor străine la treapta învăţămîntului liceal. În: Anale ştiinţifice ale Universităţii deStat din Moldova / Seria „Ştiinţe filologice”. Chişinău: USM, 1998, p. 142–147.
7. Battaglia G. Leggiamo e conversiamo. L’italiano per stranieri. Roma, 1974.
8. Bettoni C., Vicentini G. Imparare dal vivo. Lezioni di italiano. Livel 10 avan­zato.
Roma, 1986.
9. Brown, Douglas H. (1987). Principles of Language Learning. Second Edition. Prentice hall
Regents, Englewood Cliffs.
10. Brown, James Dean. The Elements of Language Curriculum. Hein1e & Hei­nle Publishers.
Boston, Massachusetts, USA, 1995.
11. Cadrul european comun de referinţă. Chişinău, Tipografia Centrală, 2004.
12. Costa D., Constillon L., Frenezi V., Martins-Baltar M., Papo E. Un niveau seuil. Clamecy,
Hatier, 1990.
13. Crişan A., Guţu V. Proiectarea curriculumului de bază/Ghid metodologic. Cimişlia,„TIPCIM”, 1997.
14. Culegeri de proiecte didactice. Volumele I, II, III. Pro Didactica. Chişinău, Editura
Arc, 1997.
15. Curriculum de bază. Documente reglatoare. Cimişlia, „TIPCIM”, 1997.
16. Deutsch Aktiv. Neu 18. 1C. Berlin, Langenscheidt, 1995.
17. Diseos curriculares. Bac Hillerato. Lenguas Extranjeras. Santa Cruz de Tenerife, Reforma, 1991.

50

51

BIBLIOGRAFIE18. Dreyer-Schmitt. Lehr-und ubungsbuch der deutschen Grammatik. Munchen, Verlag fr
Deutsch, 1995.
19. Espagnol, classes de seconde, première et terminale. Saint-Yrieix-Limoges, ­Paris, Centre
National de Documentation Pedagogique, 1996.
20. Ghuide de l’usage des Concepteurs de Programmes. Conseil de l’Europe. Strasbourg, 1996.
21. Goia Vistian, Ion Drăgotoiu. Metodica predării limbii şi literaturii române. Bucureşti,Editura Didactică şi Pedagogică, 1995, 183 p.
22. Guţu I., Brînză E. et all. Limbi străine. Curriculum pentru clasele a II-a şi a IX-a. Chişinău, Editura Univers Pedagogic, 2006.
23. Langues vivantes en BEP. Programmes. Paris, 1997.
24. Les langues vivantes: apprendre, enseigner, evaluer. Un cadre européen commun de reference.
25. Materiales didacticos. Lengua Extranjera 1: Ingles/Bachillerato. Madrid, M.E.C., 1995.
26. Mîndîcanu V. Etica profesională. Chişinău, Editura Lyceum, 2001.
27. Mîndruţ O., Mîndruţ M. Curriculum şi dezvoltare curriculară. În Rev. de Pe­dagogie,
Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei. Bucureşti, nr. 3–4, 1994, p. 51–56.
28. Oghină D., Stancu R, Stefănescu D.-O. Profiluri de formare şi obiective transdisciplinare
pentru învăţămîntul general/Revista de pedagogie, nr. 3–4. Bucureşti, 1994, p. 43–50.
29. O’Sullivan Tim, John Hartley, Danny Sminders, Martin Montgomery, John Fiske.
Concepte Fundamentale din Ştiinţele Comunicării şi Studiile Culturale. Ediţia 2-a. Bucureşti,Editura Polirom, 2001, 389 p.
30. Pîslaru V., Crişan AI. ş.a. Curriculum disciplinar de limbă şi literatură română/Clasele
V–IX. Chişinău, Editura Ştiinţa, 1997.
31. Predarea şi învăţarea limbii prin comunicare. Ghidul profesorului. Chişinău, Car­tier
Educaţional, 2003, 204 p.
32. Teoria şi metodologia curriculumului universitar. CEP USM, Chişinău, 2003.
33. http//www.doe.mass.edu/frameworks/current.html (pagini consultate pe 12.12.2008).
34. Primlangues http://www.primlangues.education.fr (pagini consultate pe 24.09.2008).
35. http://bonjourdefrance.com (pagini consultate pe 12.12.2008).
36. http://clicnet.swarthmore.edu/fle.html (pagini consultate pe 14.12.2008).
37. http://www.coe.int/T/DG4/Portfolio/documents/Guide-pour-utilisateurs-Avril 02.doc(pagini consultate pe 16.12.2008).
38. http://www.coe.int/T/DG4/Portfolio/documents/cadrecommun.pdf. (pagini consultate
pe 21.12.2008).
39. http: //www.didierfle.com/et_toi/ (pagini consultate pe 22.12.2008).
40. http://www.lepointdufle.net (pagini consultate pe 27.12.2008).

52