Anexă la Ordinul ME
nr. 253 din 26 aprilie 2017

REPERE METODOLOGICE PRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUIEDUCAŢIONAL LA LIMBILE STRĂINE ÎN ANUL DE STUDII 2017 – 2018PRELIMINARII
În contextul globalizării, a provocărilor și a cerințelor erei tehnologizării și
informatizării în care doar „schimbarea” mai rămâne a fi o constantă, competența plurilingvă
nu mai este un atu personal (personal skills), dar a devenit o necesitate. Cunoașterea cel puțin
a unei limbi străine rezultă din contextul economico-social, caracterizat prin interesul sporit apăturii active a societății, în special a tinerilor, de a-și exprima opțiunea de studiu sau deangajare pe piețele din exterior. Astfel, chiar și într-o perspectivă strict pragmatică, tinerii din
Republica Moldova nu sunt doar motivați, dar și impuși să facă dovada competenței
plurilingvă pentru a fi competitivi și a-și facilita traiectoria propriei inserții profesionale.
În acest context, implementarea consecventă a prevederilor Codului Educației
constituie o prerogativă. Obiectivul comun asumat, în anul 2017 – 2018, va viza punerea înaplicare, începând cu anul 2018, a prevederilor articolului 9 (punct.7 și 8) cu referire la
asigurarea condițiilor „de formare şi dezvoltare a competenţelor de comunicare în limbile
engleză, franceză şi rusă în toate instituţiile publice de învăţământ general.
CADRU NORMATIV DE ORGANIZARE A PROCESULUI EDUCAȚIONAL
Documentele de tip reglator, în baza cărora se va organiza procesul educațional la limbistrăine, în anul de studii 2017-2018, sunt: Codul Educației al Republicii Moldova. Chișinău, 2014, nr. 152 din 17.07.2014.
Publicat în Monitorul Oficial al Republicii Moldova, nr. 319-324, art. nr. 634 din
24.10.2014.
 Curriculumul modernizat la Limbi străine I, învățământul primar, gimnazial, liceal(aprobat prin ordinul ME nr. 244 din 27 aprilie 2010);
 Curriculumul modernizat la Limbi străine II, clasele a V-a a XII-a (aprobat prin ordinul
ME nr. 428 din 10 mai 2016);
 Planul-cadru pentru învăţământul pentru primar, gimnazial și liceal anul de studii
2017 – 2018, aprobat prin ordinul ME nr.180 din 29 martie 2017
 Ghidul de implementare a curriculumului modernizat în învăţământul liceal pentru
Limba străină I şi II, ediţia 2010;
 Ghidul de implementare a Curriculumului modernizat în învăţământul gimnazial, ediţia
2011.

1



Standardele de eficienţă a învăţării limbilor străine ca normă în evaluarea activităţilor
educaţionale la limbi străine (aprobate prin ordinul ME nr.1001 din 23 decembrie2011);
 Referențial de evaluare la limbi străine din perspectiva formării competențelor (2014);
 Programa pentru examenul de Bacalaureat (aprobată prin ordinul ME 1042 din 27
decembrie 2012)
 Metodologia privind evaluarea criterială prin descriptori, clasele I, II ( aprobată prinord. ME 623 din 28 iunie 2016);
 Regulamentul-tip de organizare și funcționare a instituțiilor de învățământ primar și
secundar, ciclul I și II (ord. ME nr. 235 din 25 martie 2016);
 Regulamentul de evaluare și notare a rezultatelor școlare, promovare și absolvire înînvățământul primar și secundar (ord. nr. 638 din 30 iunie 2016).
În context, în perspectiva continuării politicii de raportare la valorile cadrului european înprocesul predării limbilor străine, demersul educațional se va organiza în complementaritate
cu prevederile Cadrului European Comun de Referinţă pentru Limbi: învăţare, predare,
evaluare (CECRL, 2001) și a Portofoliului European al Limbilor „Ghid pentru profesori și
formatori ai cadrelor didactice”. Cadrului European Comun de Referinţă pentru Limbi(CECRL) este instrumentul lingvistic la nivel European care abordează transversal studierea
limbilor. Acesta reprezintă o bază transparentă, coerentă şi multilaterală pentru elaborarea
programelor de limbi străine. Acest document prezintă scala de evaluare a nivelului decunoaștere a unei limbi şi, totodată, defineşte cele şase niveluri de cunoaştere a unei limbistrăine: A1 şi A2, B1 şi B2, C1 şi C2.
ASIGURAREA CONDIȚIILOR DE ACCES ÎN PROCESUL PREDĂRII LIMBILOR
STRĂINE
Procesul educațional la limbi străine se va organiza în complementaritate cu prevederile
Cadrului European Comun de Referinţă pentru Limbi: învăţare, predare, evaluare (CECRL,
2001) și a Portofoliului European al Limbilor „Ghid pentru profesori și formatori ai cadrelor
didactice”. Numărul de ore alocat este în strictă conformitate cu prevederile Planul-cadru
pentru învăţământul primar, gimnazial și liceal anul de studii 2017 – 2018.
Instituțiile de învățământ care pot asigura condițiile necesare pentru a studia a doua limbă
străină, începând cu 2 ore săptămânal în clasa a V-a, vor asigura continuitatea procesului pedurata întregii perioade a ciclului gimnazial. În acest caz, instituțiile de învățământ vor
prezenta Planul de învățământ pentru coordonare Organului Local de Specialitate în
Domeniul Învățământului și pentru aprobare Ministerului Educației. În vederea asigurării
condițiilor de acces a elevilor și sporirii oportunităților de formare, Ministerul Educației aelaborat și aprobat Curriculumul modernizat la Limbi străine II, clasele a V-a a XII-a (aprobat
prin ordinul ME nr. 428 din 10 mai 2016).
Totodată, în conformitate cu articolul 46 din Regulamentul-tip de organizare șifuncționare a instituțiilor de învățământ primar și secundar, ciclul I și II (ord. ME nr. 235 din
25 martie 2016), „la admiterea în învățământul liceal se va ține cont de limba străină studiată
de către solicitant în învățământul gimnazial”. În situația în care elevul poate face dovada, în
2baza unor certificate cu recunoaștere internațională, nivelului de cunoaștere a limbii străine
necesar, acesta poate opta pentru continua studierea altei limbi decât a celei studiate în cadrulșcolii.
Procedura de transfer a elevilor va fi reglementată conform prevederilor respectivului
regulament. În cazul în care elevii se transferă într-o instituție în care se studiază altă limbă
străină decât cea studiată de elev, conducătorul instituției de învățământ își asumă
responsabilitatea pentru lichidarea restanțelor de program. În acest sens, se va convoca oședință cu șeful comisiei metodice, profesorul la clasă, dirigintele de clasă și părinții elevului.
Se va elabora planul individual de studiere a conținuturilor curriculare conform Planulcadru pentru învăţământul pentru primar, gimnazial și liceal anul de studii 2017 – 2018 și aprevederilor Regulamentului de evaluare și notare a rezultatelor școlare, promovare și
absolvire în învățământul primar și secundar (ord. nr. 638 din 30 iunie 2016). Se va ține contde interesul superior al copilului și, în dependență de factorii care au motivat transferul
elevului, se va acorda suportul necesar. În vederea reintegrării rapide și eficiente, o atenție
sporită va fi acordată copiilor reîntorși de peste hotare.
DOMINANTA CURRICULARĂ
Ministerul Educației asigură cu resursa curriculară necesară predarea limbii engleze,limbii franceze, limbi germane, limbi spaniole, limbi italiene și limbi turce. Precizăm că
predarea, în cadrul instituțiilor de învățământ general de stat, a altor limbi străine, în lipsa
suportului curricular aprobat de Ministerul Educației nu este admisă.
Până la realizarea noii reforme curriculare, profesorul va continua și în acest an de studii
implementarea curriculumului modernizat (2010, 2016) la limba străină. Astfel, centrarea
demersului educațional pe formarea / dezvoltarea competențelor constituie axa de care se va
ghida cadrul didactic în proiectarea/realizarea parcursului didactic la limbi străine. Viziunea
abordată va urmări atingerea standardelor de competență la disciplină, în corespundere cu
cele cinci domenii definitorii: Domeniul de comunicare (competențe lingvistice,competențe
comunicativeși
competențe
pragmatice);
Domeniul
cultură
(competențe
socio/pluriculturale); Domeniul comparație (competențe metodologice), Domeniul
conexiune (competențe interdisciplinare), Domeniul comunitate (competențe civice).
Reiterăm faptul că domeniile de formare a competenţelor se realizează gradual, pe
cicluri de școlaritate: Ciclul primar - domeniile comunicare, cultură (cu iniţiere în domeniul conexiune,comparație); Ciclul gimnazial - domeniile comunicare, cultură, conexiune, comparaţie (cu iniţiere în
domeniul comunitate);
 Ciclul liceal - domeniile comunicare, cultură, conexiune, comparaţie şi comunitate.
TEMĂ DE CERCETARE ȘI APLICARE

3În procesul de consultare a opiniei elevilor aceștia ne-au împărtășit convingerea că,alături de competența de comunicare în limba română (competență care este, dealtfel, opremisă și o condiție inerentă pentru studierea unei limbi străine) formarea competenței decomunicare în limbi străine este o dimensiune cheie pentru edificarea propriului proiect decarieră. În sistemul actual de învățământ încă mai predomină abordarea monodisciplinară.
Totodată, paradigma modernă a educației implică o viziune holistică asupraprocesului educațional, prin identificarea elementelor transferabile din cadrul mai multor
discipline școlare. Abordarea transdiciplinară implică interpătrunderea a mai multor
discipline, sub forma integrării curriculare. Abordarea transdisciplinară permite „învățarea însocietatea cunoașterii” pregătește elevul pentru viață, centrându-se pe aspecte relevante alevieții cotidiene. Așa de exemplu, competențele de comunicare în limba străină vor contribui în
perspectivă la inserția profesională a viitorului absolvent, pot deveni instrumentul informare șide învățare pe tot parcursul vieții.
Pornind de la necesitățile de formare ale tinerilor și în vederea asigurării unei viziuniîmpărtășite a tuturor profesorilor în raport cu prioritățile pe care ni le propunem, precum și acorelării dominantei didactico-metodice cu prevederile Codului Educației anunțate, înperspectiva asigurării unui proces de învățare centrat pe necesitățile de formare ale elevului,
propunem următoarea temă de cercetare și aplicare propusă pentru anul școlar 2017-2018
este:„Formarea competențelor transdisciplinare în cadrul ariei Limbă și Comunicare.
Strategii didactice de integrare a competențelor elevului la limba străină: Proiectul
educațional.”
În vederea fortificării perspectivei acționale în procesul predării, responsabilii de limbistrăine din cadrul OLSDI vor asigura valorificarea temei de cercetare și aplicare prin: Familiarizarea profesorilor cu prevederile reperelor metodologice la disciplină; Diseminarea și argumentarea, în cascadă, a temei de cercetare și aplicare; Livrarea aspectului metodico-științific - consultanță și organizare de seminare tematice(în anexa 3 este propusă o listă de bibliografie recomandată).
STRATEGIA DE PROIECTARE
Recomandările specificate conform reperelor metodologice din anul precedent suntvalabile. Proiectarea de lungă durată se va conduce de documentele oficiale (Planul-cadru
pentru învățământul primar, gimnazial și liceal pentru anul de studii 2017-2018, Curriculumul
la limba străină, 2010) și concepția educațională a disciplinei. Va discrimina elementele
obligatorii de cele opţionale: conținuturile curriculare sunt obligatorii pentru studiu, fiind
reflectate în manualele școlare, iar alegerea motivată a textului și distribuirea judicioasă atimpului este la discreția profesorului.
Se solicită, în continuare, proiectarea demersului educațional pe unități de învățare
care permit abordarea didactică holistică a demersului educațional. În acest sens, cadrul
didactic are libertatea de a opta pentru unul din modelele recunoscute din literatura despecialitate, respectând principii directorii din varianta propusă (conform Curriculumului
modernizat 2010)
4

Data

Tema

Competențe Conținuturi
specificeFonetică Gramatică Vocabular Sociocultural

Strategia didactică
NoteNumărul de ore inclus în unitatea de învățare va varia între 7 – 10 lecții. Respectarea
principiului abordării complexe solicită profesorului ca în cadrul fiecărei lecții să coreleze
armonios și eficient cele patru deprinderi integratoare:

Audierea/ receptarea mesajelor orale – statutul de receptor/auditor;
Lectura/ receptarea mesajelor scrise – de lector/cititor;
Comunicarea scrisă/ producerea mesajelor scrise și interacțiunea – statul de scriptor;
Comunicarea orală/ producerea mesajelor orale și interacțiunea – statutul devorbitor/locutor;
 Interacțiunea orală – statutul de locutor-interlocutor;
 Interacțiunea scrisă – statutul de scriptor-lector/cititor;
 Medierea lingvistică, inter/culturală – statutul de mediator.

Proiectarea activității didactice va respecta principiul învățații centrate pe elev. În acest
context, valorificarea temei de cercetare și aplicare ce implică implementarea proiectul
educațional oferă cadrului didactic oportunitatea creării situațiilor interactive și motivantepentru comunicarea și interacțiunea dintre elevi la nivel de clasă, de instituție și chiar cu elevi
din alte orașe și țări.
Utilizarea proiectului în cadrul lecției presupune respectarea mai multor etape, îndependență de tipul de proiect realizat (anexa 1). În linii generale, există câteva etape comune:enunțarea temei, stabilirea sarcinilor de învățare, specificului parametrilor produsului așteptat;
delegarea rolurilor în cadrul echipei (pentru proiectul de grup), repartizarea sarcinilor
membrilor grupului; stabilirea agendei de lucru (cu specificarea termenilor de lucru),
identificarea resurselor și a partenerilor (exemplu: familia, profesori de la alte disciplineșcolare etc.), stabilirea metodelor de cercetare, elaborarea proiectului, prezentarea proiectului.
Așa de exemplu, profesorul poate propune elevilor să realizeze benzi desenate în baza unei
teme de civilizație de la limba străină. În acest caz, se vor valorifica competențe de la varia
discipline școlare, iar prin intermediul bulelor de dialog, inclusive competența de comunicare
scrisă.
Selectarea resursele procedurale este o prerogativă a cadrului didactic prin care acesta își
confirmă măiestria didactică. În conformitate cu CECRL, recomandăm utilizarea judicioasă,dar și creativă a strategiilor didactice, în mod special, a tehnicilor și metodelor didactice carestimulează dezvoltarea gândirii critice a elevilor. Se vor utiliza în mod asumat și responsabil
tehnologiile informaționale, inclusiv instrumentele Web 2.0 care oferă multiple oportunități
de formare a competenței-cheie de comunicare într-o limbă străină. Utilizarea instrumentelor5digitale implică condiția ca instituția de învățământ să dețină mai multe tipuri de resursemateriale (tablă interactivă, computer conectat la Internet etc.), dar și umane (cadre didacticeformate).
Indiferent de numărul de elevi din instituția școlară sau a tradițiilor pe care le are,conducătorul instituției trebuie să doteze comisia metodică cu un casetofon. Aceasta
constituie un minim necesar. Lecțiile cu elemente audiție se vor realiza în cadrul fiecărei
unități didactice. Durata secvențelor de audiției în cadrul lecției variază în dependență denivelul elevilor, realizându-se o creștere graduală. Se recomandă ca minim 30% din numărul
lecțiilor dintr-o unitate de învățare să includă elemente de audiție. Utilizarea suporturilor
audio-vizuale facilitează procesul de dezvoltare a unor parametri de pronunție corectă în
limba străină; se va încuraja vizionarea la domiciliu a varia emisiuni cognitive, filme artisticeși documentare, spectacole etc., corelate conținuturilor educaționale și realizate în limbastrăină.
Lectura constituie un element important în procesul formării personalității copilului.
Volumul textelor în limba străină propuse de cadrul didactic va crește de la o treaptă la alta.
Se recomandă selectarea unei cărți pentru lectură colectivă din momentul în care elevii dețin
nivelul de competență A1+. În acest caz, se vor propune texte adaptate. În corespundere cu
principiul autonomiei implicării active a elevilor, precum și a principiului valoric profesorul
va decide împreună cu elevii titlurile de carte selectate.

DISCIPLINELE OPȚIONALE
Finalitatea curricula pentru disciplinele opționale este de a potența cadrul de ofertare al
Curriculumului Național, prin deschidere în raport cu interesele, cerințele educaționale șipotențialul fiecărui elev. Disciplinele opționale reprezintă componenta flexibilă a Planuluicadru și au scopul de a contribui la formarea competențelor transversale ale elevilor.
Acestea sunt aprobate de către Ministerul Educației conform procedurii prestabilite.
Lista disciplinelor opționale este disponibilă pe site-ul ME și pot fi accesate în subdirectoriul
CURRICULUM pe site-ul Ministerului Educației. Precizăm că disciplinele opționale pot fi
realizate în clase sau în grupe a câte cel puțin 12 elevi în mediul rural și 15 elevi în mediul
urban. La nivel managerial, procesul de selectare a disciplinelor opționale se realizează în
conformitate cu prevederile Planului-cadru pentru învăţământul pentru primar, gimnazial și
liceal anul de studii 2017 – 2018.
Se va urmări ca disciplinele opționale să fie integrate în orarul de bază, fiind
specificate conform titulaturii aprobate oficial de ME. Precizăm că disciplina opțională nu
constituie pregătire pentru disciplinele de examen, chiar dacă, conform Repere teoretice şi
metodologice pentru disciplinele opţionale aprobate, unul dintre cele 4 tipuri de curiculaopționale este cel de aprofundare. Proiectarea demersului didactic pentru disciplina opțională
(proiectarea de lungă durată și proiectarea pe unității de învățare) se realizează în conformitate
cu cerințele generale de proiectare pentru disciplina limbi străine.

6

EVALUAREA
Evaluarea este o componentă esențială a procesului educațional care contribuie laconștientizarea progresului. Prevederile cu privire la normele obligatorii de evaluare arezultatelor învățării sunt stipulate în Regulamentul privind evaluarea și notarea rezultatelorșcolare, promovarea și absolvirea în învățământul primar și secundar (ord. ME nr. 638 din 30
iunie 2016). Totodată, prevederile cu privire la procedura de evaluare la limba străină înclasele a II și a III sunt stipulate în Metodologiile și ghidurile privind implementarea evaluării
criteriale prin descriptori.
Conform prevederilor Planul-cadru pentru învăţământul pentru primar, gimnazial și
liceal anul de studii 2017 – 2018, orarul evaluărilor sumative la disciplinele școlare se va
elabora astfel, încât numărul de probe de evaluare la o clasă să nu depășească o disciplină pezi și trei discipline pe săptămână. La finele semestrelor, în ciclul liceal, la disciplinele la caresunt administrate teze semestriale, conform ordinului Ministerului Educației, pentru a evita
suprasolicitarea elevilor, nu vor fi desfășurate și lucrări de evaluare sumative.
Este obligatoriu ca fiecare unitate de învățare să se finalizeze cu lecția de evaluarecare va fi urmată de lecția de analiză a probei de evaluare (fixate în proiectarea de lungă
durată, proiectarea unității de învățare și în catalogul școlar). Lecției de evaluare i se alocă ooră academică. Evaluarea sumativă la sfârșitul semestrului poate fi desfășurată pe durata adouă lecții.
La treapta primară, produsele realizate de către elevi vor fi apreciate în baza criteriilor deevaluare şi vor fi comentate cu ajutorul descriptorilor, fără calificative. Se recomandă ca
profesorul să monitorizeze succesul școlar al elevului în portofoliu de evaluare al clasei încare se vor aduna, periodic, grile de evaluare pe anumite competenţe, diagrame, fişe deobservare, teste, probe etc., diverse materiale ce dovedesc performanţele şcolare ale elevilor.
La sfârşitul anului şcolar, fiecare elev va primi tabelul de performanţă şcolară, care include
descriptorii individuali în conformitate cu finalităţile curriculare la disciplină.
Formele de evaluare pot fi diferite. Pe parcursul fiecărui semestru se vor desfășura
evaluări scrise (teste complex, compuneri de diferit tip, dictări, dictări cu sarcini, rezumatul detext, eseul etc.), evaluări orale (povestirea, dialogul și monologul tematic, discursul, interviuletc.) și evaluări practice. Anual se recomandă a fi desfășurate 2evaluări practice și 4
evaluări orale. Ponderea evaluărilor orale este dictată de contextual specific de formare acompetenței de comunicare în limba străină. Abilitatea de a putea recepta și media mesajele
orale în varia situații de comunicare lingvistică, adaptându-se mediului și demonstrândcompetențe socioculturale constituie o dominant esențială a profilului absolventului
sistemului de învățământ, specificate și prin Standardele de eficiență a învățării.
Este important să orientăm elevul spre activități de autoevaluare și evaluare reciprocă.
Acest exercițiu contribuie la responsabilizarea elevului, în special, dacă profesorul elaborează
în colaborare cu elevii grilele de evaluare. La toate treptele de școlaritate, recomandăm
realizarea dictărilor de cuvinte și a dictărilor de sintagme cu valorificarea unor ortograme mai
dificile pentru unii elevi. Selecția cuvintelor poate fi realizată și în baza unui criteriu, deexemplu, gramatical sau comunitatea semantică.

7

TEMA PENTRU ACASĂ
Tema pentru acasă asigură realizarea etapei de extindere în procesul demersului
educațional. Aceasta nu trebuie să devină un instrument de suprasolicitare a elevului princonstrângere, rutină și plictis. Este indiscutabil faptul că tema pentru acasă poate constitui un
exercițiu eficient de asigurare a consolidării procesului de receptare și interiorizare a unorconținuturi. În mod special, este necesară exersarea în vederea asigurării deprinderiiintegratoare de comunicare scrisă, în perspectiva formării competenței comunicative și
pragmatice a elevi
Totodată, conform specificărilor din Planul-cadru pentru învăţământul pentru primar,
gimnazial și liceal anul de studii 2017 – 2018, volumul zilnic al temelor pentru acasă nu
trebuie să depășească numărul de ore recomandat: pentru clasa I - 1 oră, pentru clasa a II-a –1,5 ore, pentru clasele a III-IV-a – 2 ore, pentru clasele V-VII –2,5 3 ore şi în clasele VIII-XII– 4 ore. În consecință, profesorul trebuie să demonstreze flexibilitate și creativitate atunci
când propune tema pentru acasă.
În contextul implementării temei de cercetare și aplicare, recomandăm realizarea
proiectelor educaționale individuale, în perechi sau în grup, valorificându-se conținuturile
specifice disciplinei, în corespundere cu strategia didactică personalizată și originală aprofesorului la clasă. În acest caz, profesorul va evalua un produs complex, realizat pe durata
a cel puțin a unei săptămâni de lucru. Sarcinile de proiect se vor axa pe investigație
colaborativă, probleme interesante din realitatea cotidiană a elevului. În perioada de realizare
a proiectului, profesorul nu va solicită elevilor realizarea altor teme pentru acasă.
MĂIESTRIA DIDACTICĂ
Profesorul trebuie să fie conștient de complexitatea și relațiile intrinseci dintre toate
elementele care contribuie la realizarea învățământului de calitate. În acest sens, el sedocumentează, cercetează, are o viziune clară și corect orientată în organizarea demersului
didactic și investește în propria formare, conștient fiind de rolul pe care-l ocupă în procesul deedificare a personalității elevilor săi.
Se recomandă ca fiecare profesor să participe la varia activități cu caracter metodicodidactic (seminare, traininguri, conferințe, formări online etc.). Pe durata unui an academic,
cadrul didactic, încurajat de administrația instituției școlare, va participa la cel puțin 3
activități de formare (nivel local, național sau internațional). Totodată, va participa lainterasistențe și va prezenta lecții publice pentru colegii săi și/sau profesori din alte instituții,indiferent de faptul dacă este în perioada de atestare. La începutul anului școlar, în lunaaugust, în cadrul atelierelor de lucru ale comisiilor metodice, se vor analiza ofertele deplanificare a activității cadrului didactic pentru anul 2017 – 2018, în care se vor specifica
tipurile de activități (seminare, ore publice, activități extrașcolare) în corespundere cu tema decercetare și aplicare selectată, precum și alte aspecte relevante demersului educațional la limbistrăine.
În vederea asigurării perspectivei acționale în procesul predării limbii străine,responsabilii de limbi străine din cadrul OLSDI vor asigura valorificarea tema de cercetare și
aplicare prin:
8





Familiarizarea profesorilor cu prevederile reperelor metodologice la disciplină;Diseminarea și argumentarea, în cascadă, a temei de cercetare și aplicare;
Livrarea aspectului metodico-științific (consultanță și organizare de seminare tematice).
Totodată, la nivelul instituției școlare, se va urmări:Elaborarea unui plan de activitate (parte a Planul de activitate al comisiei metodice)
Implementarea aspectelor teoretico-metodice în cadrul orelor;
Publicarea buletinelor școlare și/sau a articolelor






PARTENERII ȘI PLATFORME:
În perioada anului academic 2017 – 2018, în colaborare cu Ambasada SUA în
Moldova, Ministerul Educației va promova „Anul Limbilor Europene” sub auspiciile căruia
vor fi organizate mai multe evenimente, orientate spre promovarea de parteneriate șioportunități pentru elevi și profesorii de limbi străine.


CREFECO (Centrul Regional Francofon pentru Europa Centrală și Orientală)(http://crefeco.org/display.php?fr/Actualit%C3%A9sP%C3%A9dagogiques/894);
 iFprofs (https://www.ifprofs.org/;
 eTwinning (www.etwinning.net);
 iEARN(www.iearn.org); http://www.ise.md/; http://www.ise.ro/; http://iearnmoldova.weebly.com/projects.html;
 http://americanenglish.state.gov/
 http://www.eduforics.com/es/materiales-primeros-pasos-aprendizaje-basadoproyectos/
 https://www.facebook.com/groups/platformeonline/ (Platforme Educaționale Online
pentru cadrele didactice din Republica Moldova);
 https://www.teachingenglish.org.uk/
 http://www.readwritethink.org/
 http://www.bbc.co.uk/worldservice/learningenglish/teach/ http://www.francofil.net/fr/fle_fr.html
 http://enseigner.tv5monde.com/
 http://spanish-resources.com/ și altele.
Aplicații Web 2.0 recomandate: Prezi https://prezi.com/ (pentru realizarea prezentărilorinteractive), Pixton https://www.pixton.com/ (pentru realizarea de produse), Storybird
http://storybird.com/(pentru
realizarea
istoriilorcuimagini),thinlink
http://www.thinglink.com/(realizarea
unei
imaginiinteractive),
EDpuzzle
https://edpuzzle.com/ (creare de lecții interactive), LearningApps https://learningapps.org/(crearea diferitor tipuri de exerciții).

9

BIBLIOGRAFIE
1. B.I.E.F.; Gerard, Francois-Marie; Pacearcă, Ştefan. Evaluarea competenţelor: ghid
practic. Bucureşti: Aramis Print, 2012.
2. Bocoş, Muşata-Dacia. Instruirea interactivă: repere axiologice şi metodologice. Iaşi:Polirom, 2013.
3. Callo, Tatiana. Educaţia comunicării verbale. Chişinău: Litera, 2003.
4. Cartaleanu, Tatiana. Expunerea: exersare şi evaluare. Chişinău: Arc, 2016.
5. Ceobanu, Ciprian. Învăţare în mediul virtual. Ghid de utilizare a calculatorului în
educaţie. Iaşi: Polirom, 2016.
6. Cozolino, Luis. Predarea bazată pe ataşament. Bucureşti: Trei, 2017.
7. Guţu I., Brînză E. ș.a. Limba Străină 1. Curriculum pentru învîțămîntul primar (clasele
II-IV). Chișinău, F.E.-P. “Tipografia Centrală”, 2010.
8. Guţu I., Brînză E. ș.a . Curriculum pentru disciplina Limba străină 1. Clasele V-IX.
Chișinău : Cartier, 2010.
9. Guţu I., Brînză E. ș.a. Curriculum pentru disciplina Limba străină 1. Clasele X-XII.
Chișinău : Știința, 2010.
10. Guţu I., Brânză E. ș.a. Curriculum pentru disciplina Limba străină 2. Clasele X-XII.
Chișinău : Știința, 2010.
11. Guţu, S.Voroniuc, M.Calchei, N.Grîu (coord.). Curriculum la disciplina Limbastrăină II. Clasa a Va - XIIa. ME al RM, 2016.
12. Gherguţ, Alois. Educaţia incluzivă şi pedagogia diversităţii. Iaşi: Polirom, 2016.
13. Gordon, Thomas; Burch, Noel. Profesorul eficient. Bucureşti: Trei, 2011.
14. Hattie, John. Învăţarea vizibilă. Ghid pentru profesori. Bucureşti: Trei, 2014.
15. Khan, Salman. O singură şcoală pentru toată lumea: să regândim educaţia. Bucureşti:Publica, 2015.
16. Marzano, Robert. Arta şi ştiinţa predării. Bucureşti: Trei, 2015.
17. Neacşu, Ioan. Metode şi tehnici de învăţare eficientă. Iaşi: Polirom, 2015.
18. Oprea, Crenguţa-Lăcrămioara. Strategii didactice interactive. Bucureşti: Editura
Didactică şi Pedagogică, 2007.
19. Pânişoară, Ion-Ovidiu. Profesorul de succes: 59 de principii de pedagogie practică.
Iaşi: Polirom, 2009.
20. T.Petcu, L.Gafton. Ghid pentru implementare a curriculumului modernizat. Limbastrăină I. Chișinău, Cartier, 2010.
21. Peter Senge (coord.) Şcoli care învaţă. A cincea disciplină aplicată în educaţie.
Bucureşti: Trei, 2016.
22. Peñarrubia Lozano, Carlos y Roberto Guillén (2012), Interdisciplinariedad curricular:Interrelación de contenidos de enseñanza. Editorial Académica Española
23. Rey, Bernard, Defrance, Anne, Pacearcă, Ştefan, Carette, Vincent, Kahn, Sabine.
Competenţele în şcoală. Formare şi evaluare. Bucureşti: Aramis Print, 2012.
24. Robinson, Ken. O lume ieşită din minţi: revoluţia creativă a educaţiei. Bucureşti:Publica, 2011.
25. Sâmihăian, Florentina. O didactică a limbii şi literaturii române: provocări actuale
pentru profesor şi elev. Bucureşti: Art, 2014.
26. Ulrich, Cătălina. Învăţarea prin proiecte. Ghid pentru profesori. Iaşi: Polirom, 2016.
27. Wagner, Tony. Formarea inovatorilor. Cum crești tinerii care vor schimba lumea demâine. Bucureşti: Trei, 2014.
28. Ionescu, M., „Instrucţie şi educaţie”, ed. IV, Editura Erikon, Cluj-Napoca Petrescu, P.,
Pop, V. :Transdisciplinaritatea – o nouă abordare a situaţiilor de învăţare, Editura
Didactică şi Pedagogică, Bucureşti 2007.
10

29. Ciolan, L. - Dincolo de discipline – ghid pentru învăţarea integrată/cross-curriculară,Ed. Humanitas Educational, Bucureşti, 2003.
30. Trujillo, Fernando (2016), Aprendizaje basado en proyectos. Infantil, primaria ysecundaria. Ministerio de Educación, Cultura y Deporte.
31. Vergara Ramírez, Juan José (2013), Aprendo porque quiero. El aprendizaje basado en
proyectos (ABP) paso a paso, Ediciones Sm.
32. http://mentoratrural.pmu.ro/sites/default/files/ResurseEducationale/63055_modul_1_st
rategii%20trans_final.pdf.

Natalia Grîu, consultant superior,Direcția Învățământ preuniversitar, Ministerul Educației, GDS

11

Anexă
Tipologia proiectelor
Proiectul individual şi de grup (compilaţie)Autor: Tatiana Cartaleanu, dr. conferențiar universitar

Informativ
Obiective şi finalităţi
Este îndreptat spre: documentaresauacumularea
deinformaţii; prelucrare; generalizare; sintetizare; transmiterea datelorcătre alţi actori; promovarea
unor
surse şi demonstrarea
unor
metodedelucru.

1.
2.
3.
4.
5.

6.

De cercetare

Aplicativ/practic

De creaţie

Este îndreptat spre: Este îndreptat spre:

Este îndreptat spre:înţelegerea
 un rezultat concret,
problemei;
desemnat din start;elaborarea unui plan un produs, deseori
de investigaţie;colectiv, în care se
determinarea
vede sau se dizolvă
câmpului de aplicare contribuţia fiecăruia;
a investigaţiei; conturarea
unei
respectarea
unor viziuni practice cu
rigori ale cercetării.
privire la importanţa /fezabilitatea
proiectului dat sau arezultatului.

valorificarea ideilor
creative;
alegerea
unor
produseelocvente
pentru materializarea
ideilor;
distribuirea adecvată
arolurilorşi
sarcinilor;
implicarea
inteligenţelor
multiple ale elevilor
din grupul de creaţie.

Algoritmi
Cercetarea
1.
problemei.
Identificarea surselor.
Prelucrarea datelor. 2.
Sintezaşi
reformularea.
3.
Prezentarea
concluziilorşiargumentarea.
4.
Recomandări.
5.

Identificarea
şi1. Stabilirea produsului1. Examinarea
examinarea
evaluabil în care se va posibilităţilor de careproblemei.
materializa proiectul. dispune grupul.
Formularea
2. Alegerea şi pregătirea2. Alegerea formelor desarcinilor/ scopurilor/ materialelor.
realizare a sarcinii.
obiectivelor.
3. Elaborarea
3. Trierea ideilor.
Înaintarea
unei produsului.
4. Elaborarea
şi/sauipoteze.
4. Verificarea
exersarea.
Aplicarea
unor funcţionalităţii.
5. Prezentarea.
metode de cercetare. 5. Rectificarea.
Prelucrarea
6. Demonstrareaşirezultatelor.
prezentarea
6. Prezentarea.
proiectului.

12Monoproiect – înlimitele
unei
discipline
Eleviidepăşesc
cadrul lecţiei dinclasă,
valorificândsurseşiresurseaccesibile.

Proiect
interdisciplinar –în limitele unei arii
Elevii încearcă sărezolveproblemecomune unor materii
de studii sau unor
subiecte tangente.

Proiecttransdisciplinar –axat pe competenţe
Elevii fac dovada
unor
competenţecheie, la formareacărora contribuie mai
multe
discipline;
proiectul poate lăsaliberă
alegereaconţinuturilor,solicitând o strategie /
metodologie
specifică.

13

Proiect
multidisciplinar –axat pe produs
Elevii aleg singuri
traseul de lucru, înfuncţie de finalitate.
Tot ei sunt cei care îşimobilizează
cunoştinţele de ladiverse materii şi îşi
demonstrează
competenţele.