Knihovnypomáhají
ukrajině
ČESKÉ KNIHOVNY A UKRAJINŠTÍ UPRCHLÍCI
V ROCE 2022Česko očima ukrajinských dětí - z projektu Společně pro Ukrajinu, Krajská knihovna v Pardubicích
1. místo v kategorii od 10 let

Národní knihovna ČR
Svaz knihovníků a informačních pracovníků ČR
Nadace OSF
Praha 2023

Úvod
Necelý rok od ruské invaze eviduje OSN na evropském území bezmála 5 milionů
ukrajinských držitelů dočasné ochrany nebo obdobného statusu. Na celkovém třetím
místě je s přibližně 480 tisíci případy přiznané dočasné ochrany Česko.
Knihovny zareagovaly bezprostředně po vypuknutí konfliktu a s příchodem lidí
prchajících před válkou na Ukrajině veřejně deklarovaly, že jejich informační,vzdělávací a komunitní služby jsou k dispozici i nově příchozím. Do podpory se zapojily
nejen jednotlivé knihovny, ale také knihovnické spolky a sdružení – Sdružení knihoven
ČR a Svaz knihovníků a informačních pracovníků. Velmi důležitá byla finanční podpora
komunitní a vzdělávací roli knihoven ze strany Nadace OSF, která tyto aktivity v roce2022 podpořila částkou 902 000 Kč.
Jednou z prvních aktivit, která směřovala na pomoc a integraci uprchlíků z Ukrajiny,
byl vznik portálu Ukrajina.knihovny.cz. Byla oslovena Moravská zemská knihovna vBrně a její tým Knihovny.cz, který v řádech několika hodin vytvořil portál, kde se odúnora 2022 soustřeďují materiály a zajímavé odkazy pro práci s dětmi nejen v
knihovnách, ale lze je využívat i ve školách při integraci ukrajinských dětí.
Na webu Informace pro knihovny (Národní knihovna ČR) vznikl šířeji koncipovaný
rozcestník Pomoc Ukrajině. Ve spolupráci se SKIP, SDRUK, Knihovnou Ústeckého kraje,
Knihovnou Jiřího Mahena v Brně a Národní knihovnou ČR proběhl cyklus webinářů
Role knihoven v integraci nově příchozích z Ukrajiny. Podrobnější informace oaktivitách knihoven na pomoc ukrajinským uprchlíkům uvádí seznam literatury aodkazů v závěru této zprávy.
Nejdůležitějším přínosem ale bylo, že do pomoci se zapojily jednotlivé knihovny, kterénově příchozím nabídly nejen své tradiční informační služby, ale také široké spektrum
volnočasových aktivit, neformálního vzdělávání a poradenství. Knihovny tak potvrdily
svou úlohu jako vzdělávací, kulturní a komunitní centra svých obcí. Pro další rozvoj
pomoci ukrajinským uprchlíkům, ale také pro shrnutí zkušeností, které mohou býtužitečné pro další aktivit knihoven, jsme se rozhodli uspořádat krátký průzkum, který
umožnil zmapovaní aktivit knihoven v roce 2022.

PhDr. Vít Richter
Praha, 30. března 2023

1

Charakteristika průzkumuPrůzkum proběhl ve dnech 10. 2. až 28. 2. 2023 formou webového dotazníku.
Dotazník připravil Knihovnický institut NK ČR ve spolupráci se Svazem knihovníků ainformačních pracovníků ČR a Nadací OSF, byl vyhlášen pomocí elektronických
konferencí. Velký dík patří kolegyni Lindě Jansové, která připravila a zajistila provoz
dotazníku a také všem, kteří se podíleli na přípravě dotazníku.
Průzkumu se zúčastnilo 115 knihoven. Ukrajinským uprchlíkům nejvíce pomáhaly
knihovny ve větších městech – Národní knihovna ČR, Moravská zemská knihovna,Městská knihovna v Praze, krajské knihovny, knihovny pověřené výkonem
regionálních funkcí a městské knihovny (celkem 92), ale také obecní knihovny (18) aněkolik specializovaných knihoven (5). Nejvíce pomáhajících knihoven bylo veStředočeském kraji (22), Královéhradeckém kraji (14) a v Praze (13).
Děkujeme všem knihovnám, které se průzkumu zúčastnily.

Knihovna města Hradce Králové
Upoutávka na aktivity pro ukrajinské uprchlíky

2

Shrnutí hlavních výsledků průzkumu

Nejvíce podporovanými skupinami byly rodiny s dětmi (74 %) a děti do 15 let.
Naopak nejméně se knihovny věnovaly aktivitám pro seniory (27 %).
Knihovny nabízely zejména knihy, tištěná periodika, DVD apod., a také učebnice aelektronické informační zdroje (více než 80 %). Důležitou složkou pomoci bylo
poradenství (72 %), kurzy češtiny a další vzdělávací programy (více než 60 %).
Důležitým aspektem pomoci knihoven byla spolupráce s dalšími organizacemizaměřenými na pomoc ukrajinským uprchlíkům.
Reakce ze strany ukrajinských uprchlíků na pomoc knihoven byla celkově velmi
pozitivní (97 %).
Pokud jde o hodnocení pomoci knihovny ukrajinským uprchlíkům ze stranyběžných uživatelů knihoven, i zde převažovalo pozitivní hodnocení (81 %).
Určitý pocit nejistoty zaznamenáváme při odpovědí na otázku, zda se knihovně
dařilo propojovat místní obyvatele s ukrajinskými uprchlíky. Více než čtvrtina
knihoven odpověděla kladně, naopak 35 % knihoven se přiklonilo spíše kodpovědi ne. Vedle toho 38 % knihoven nedokázalo na tuto otázku odpovědět.
Třetina knihoven (33 %) zaznamenala, že potřeby a očekávání uprchlíků ve vztahu
ke službám knihovny se postupně proměňovala. Naopak 42 % knihoven se
domnívá, že potřeby zůstávají stále stejné.
Velmi pozitivním zjištěním bylo, že naprostá většina knihoven (94 %) mohla
konstatovat, že jejich aktivity ve vztahu k ukrajinským uprchlíkům jejich zřizovatel(obec) podporoval. S negativní reakcí ze strany zřizovatele se setkaly je 3 %knihoven.
Třetina knihoven se pro pomoc Ukrajincům rozhodla s cílem pomoci a být
solidární (32 %). Hlavním motivem byla především válka na Ukrajině (16 %) a s tím
spojený příchod uprchlíků (20 %), a také zájem o pomoc ze strany příchozích (10%). Důležitým motivem pro pomoc byla i spolupráce s různými organizacemi
nabízejícími pomoc (16 %).
Zlepšení služeb pro ukrajinské uprchlíky by pomohlo lepší personální zajištění
pomoci (38 %), více knih a dalších informačních zdrojů v ukrajinštině (59 %),obecně také lepší finanční zajištění pomoci (33 %), ale také lepší propagace
nabízených služeb mezi ukrajinskou komunitou (32 %) a v neposlední řadě také
lepší spolupráce s dalšími organizacemi nabízejícími pomoc (28 %).

3

Otázky
1. Zaměření na cílové skupiny z řad ukrajinských uprchlíků. (s. 7)
2. Nejčastější aktivity knihoven pro ukrajinské uprchlíky. (s. 8–13)
3. S jakými reakcemi na poskytování těchto nových služeb jste se ze strany
ukrajinských uprchlíků setkávali nejčastěji? (s. 14)
4. Jak byste popsali reakce běžných uživatelů na aktivity knihovny zaměřené na
pomoc ukrajinským uprchlíkům? (s. 15)
5. Daří se vám v rámci naplňování komunitní role knihovny propojovat místní
obyvatele s ukrajinskými uprchlíky? (s. 16)
6. Změnily se potřeby a očekávání ukrajinských uprchlíků ve vztahu ke službám
knihovny v průběhu roku 2022? (s. 17–20)
7. Podporoval vaše aktivity týkající se ukrajinských uprchlíků váš zřizovatel? (s. 21–23)
8. Co by vám pomohlo k tomu, abyste služby pro ukrajinské uprchlíky mohliposkytovat ještě lépe? (s. 24–27)
9. Co se stalo prvotním podnětem pro zapojení vaší knihovny do pomoci ukrajinským
uprchlíkům? (s. 28)

4Vyhodnocení průzkumuÚčast v průzkumu – typy knihovenměstská knihovna pověřená výkonem regionálních funkcí

44

38 %

městská knihovna nevykonávající regionální funkce

35

30 %

obecní knihovna

18

16 %

krajská knihovna

13

11 %

specializovaná knihovna

5

4%

CELKEM115

100 %Knihovny poskytující podporu ukrajinským uprchlíkům v roce 2022
(115 knihoven)5Účast v průzkumu - krajeStředočeský kraj

22

19 %

Královéhradecký kraj

14

12 %

Hlavní město Praha

13

11 %

Moravskoslezský kraj

98%

Zlínský kraj

8

7%

Kraj Vysočina

7

6%Ústecký kraj

7

6%

Jihočeský kraj

6

5%

Jihomoravský kraj

65%

Liberecký kraj

6

5%

Pardubický kraj

54%Plzeňský kraj

54%

Olomoucký kraj

4

3%

Karlovarský kraj33%

Knihovny poskytující podporu ukrajinským uprchlíkům v roce 2022
(115 knihoven)61. Zaměření na cílové skupiny z řad ukrajinských uprchlíků

rodiny s dětmi

85

74 %

děti do 15 let včetně

78

68 %

dospělí v produktivním věku

65

57 %

mládež od 15 let výše

35

30 %

senioři

31

27 %Podpora ukrajinským uprchlíkům – zaměření na cílové skupiny(115 knihoven)72. Nejčastější aktivity knihoven pro ukrajinské uprchlíky

nabízela fyzické dokumenty v ukrajinštině (např. tištěné knihy,tištěná periodika, DVD apod.)

92

80 %

nabízela základní informační služby a základní poradenství pro
ukrajinské uprchlíky

83

72 %

spolupracovala s organizacemi zaměřujícími se na pomoc
ukrajinským uprchlíkům

71

62 %

nabízela (posílila) fond učebnic českého jazyka
pro cizince

65

57 %

nabízela na svém webu základní informace o svých službách
v ukrajinštině

62

54 %

nabízela ukrajinským uprchlíkům vzdělávání (např. kurzy češtiny
či angličtiny)

53

46 %

disponovala pracovníky ve službách, kteří komunikují
v angličtině

52

45 %

nabízela své prostory pro akce
ukrajinských uprchlíků

52

45 %

organizovala pro ukrajinské uprchlíky
komunitní aktivity

46

40 %

spolupracovala v rámci integrace ukrajinských uprchlíků seškolami43

37 %měla základní informace o svých službách v ukrajinštině
na sociálních sítích

40

35 %

posílila cizojazyčný fondobecně

40

35 %nabízela online dokumentyv ukrajinštině

39

34 %

aktivně vyhledávala další online zdroje a příležitosti ke spoluprácis ukrajinskými uprchlíky

38

33 %

disponovala pracovníky ve službách,kteří komunikují v ruštině

36

31 %

zapojila do aktivit pro ukrajinské uprchlíky
dobrovolníky

35

30 %

nabízela pozvánky na své akce takév ukrajinštině

28

24 %

8

jiné

20

17 %

nabízela hardware pro ukrajinské uprchlíky (např. cizojazyčné
klávesnice či webové kamery)

15

13 %

disponovala pracovníky ve službách, kteří komunikují
v ukrajinštině

12

10 %

zaměstnávala ukrajinské uprchlíky

11

10 %

disponovala pracovníky ve službách, kteří jsou vyškoleni pro
práci s potenciálními důsledky jazykové bariéry mezi
knihovníkem a uživatelem

10

9%nabízela elektronické slovníky pro ukrajinské uprchlíky

7

6%

bezplatná registrace7

6%

nabízela jazykový software pro ukrajinské uprchlíky

3

3%

Polina Bobyrenko, 9 letČestné uznání ve Velké výtvarné soutěži, MěK Frýdek-Místek

9

Nejčastější aktivity knihoven pro ukrajinské uprchlíky
v roce 2022
(115 knihoven)

Nabídka akcí pro ukrajinské uprchlíky
Knihovna města Hradce Králové

10Příklady aktivit - komentáře

Cizojazyčný fond budujeme a rozšiřujeme průběžně. V souvislosti s válkou jsme se vícezaměřili na rozšíření fondu v ukrajinštině, jinak však tato krize náš cizojazyčný fondzásadně neovlivnila. Online dokumenty v ukrajinštině, jazykový software a el. slovníky
jsme nabízeli jako volně dostupné zdroje (vyhledávali jsme je a odkazovali na ně),žádné vlastní ani licencované jsme nenabízeli. Do ukrajinštiny jsme překládali
pozvánky na vybrané akce, především na ty pro rodiny s dětmi.
https://mkostrov.cz/index.php?l=cs&p=aktuality
https://ukrajina.knihovny.cz
https://www.knihovnatabor.cz/knihovna-pomaha
https://www.kvkli.cz/ukrajina
https://www.npmk.cz/knihovna/sluzby/podpora-pedagogu-ve-vzdelavaniukrajincu
KK Pardubice je zapojena do projektu IROP "Společně pro Ukrajinu" v rámci Interreg.
Knihovna organizovala seznámení ukrajinských uprchlíků se službami v knihovně
včetně procházky po městě od místa jejich ubytování do knihovny. Od 7. 3. 2022Městské informační centrum (MIC) spadající pod knihovnu spolupracuje s
Magistrátem města Karviné při registraci obyvatel Ukrajiny, kteří mají zajištěné
ubytování v Karviné. Následně zasílá data na odbor sociálních věcí Magistrátu města
Karviné. Pracovníci MIC poskytují potřebné informace (kontakty, adresy, mapky,
telefonní čísla, informace o institucích, možnostech ubytování, zdravotnických
zařízeních – nemocnice, pojišťovny, informace o pracovních příležitostech, zařazenídětí do škol, charitativních organizacích), o víkendu je v provozu pohotovost
prostřednictvím služebního mobilu (od 8:00 do 18:00 hodin). K 31. 12. 2022 se na MIC
zaregistrovalo 184 ukrajinských občanů, 40 občanů Ukrajiny přišlo opětovně srůznými dotazy (např. možnost soudního překladu oddacích a rodných listů, kontakt
na konzulát Ukrajiny), a uskutečnilo 36 telefonických hovorů.
V roce 2022 navštívilo knihovnu (všechny její pobočky) 426 ukrajinských návštěvníků.
Kromě uvedeného v dotazníku jsme v MěK Tanvald organizovali dva bezplatné kurzyčeštiny pro Ukrajince, které probíhaly v knihovně pravidelně 2x v týdnu po tři měsíce.
Po ukončení kurzů, absolventi dostali památné diplomy a knihy o Tanvaldu.
Jeden PC v knihovně byl vydělen jen pro Ukrajince (i do současnosti), kam jsme
instalovali programy MPSV na vyřízení soc. dávek. Asistovali jsme při vyplňovánížádostí na humanitární dávky, tlumočili jsme a pomáhali s vyplněním dotazníků.
Vysvětlovali jsme jim strukturu úřadů v ČR, zdravotnictví, školství. Asistovali a tlumočili
jsme při jednáních (na úřadech; ve zdravotnických institucích – dětský lékař, zubař,obvodní lékař, nemocnice); při nabízení pracovních příležitostí personalisty v našemměstě a okolí; ve školách.

11V krizových situacích jsme pomáhali pracovníkům úřadu práce řešit problémy s
Ukrajinci.
S vedením města jsme pomáhali při řešení konfliktních situací v dočasných ubytovacích
místech Ukrajinců v Tanvaldu a okolí. Pomáhali jsme jim uspokojovat jejich základníživotní potřeby (zprostředkování oblečení, hraček pro děti, kontakt na organizace v
našem městě, které se starají o sociálně potřebné). Snažili jsme se zapojit některéběžence do života ve městě. Na náš popud bylo v Majáku Tanvald vyčleněno místo, kde
se mohly setkávat maminky s dětmi. Toto setkávání bylo odborně vedeno jednou zběženek s pedagogickým vzděláním – Допомагайка, vždy jedno odpoledne v týdnu.
Kontaktovali jsme jazykové školy a směrovali tam běžence, kteří měli zájem se učitčeštinu.
Kurz českého jazyka s podklady Ústavu pro jazyk český Akademie věd.
Organizovali jsme hlavně kurzy (jazykové, výtvarné, jóga atd.) pro uprchlíky azaměstnávali jsme je také jako lektory.
Pokus o organizování setkání v knihovně pro ukrajinské maminky s dětmi ztroskotal na
malém zájmu.
Poskytovali jsme především prostory na výuku českého jazyka ve spolupráci se školou.
Vyučující byla pracovnice školy.
Sehnala jsem učebnice pro ukrajinské děti, vše jsem předala dětem v Opočně, v
knihovně mám základních pár učebnic, ale do fondu jsem je nedávala.
V prostoru sálu Kulturního centra bylo zřízeno komunitní centrum pro uprchlíky.
V rámci spolupráce s dalšími organizacemi jsme se například o prázdninách podíleli napříměstském táboře pro ukrajinské děti, jejich maminky v té době byly na kurzechčeštiny, které sice pořádala jiná organizace, ale my jsme poskytli prostory.
V rámci akce SWAP jsme část vybraných věcí poskytli azylovému centru pro ukrajinské
uprchlíky.
Označily jsme všechny místnosti v knihovně vícejazyčně (včetně ukrajinštiny).
Poskytovali jsme přístup k výpočetní technice a na wi-fi a pomáhali s papírováním
ohledně povolení k pobytu atd.
Nabídli jsme naši společenskou místnost na setkávání.
Poskytovali jsme půlroční registraci zdarma a rozšířili náš fond o knihy v ukrajinštině aučebnice a slovníky, abychom pomohli s učením českého jazyka. V rámci toho jsme
kopírovali i listy pracovních sešitů.
V tomto roce byla zorganizována Výtvarná dílna pro ukrajinské a české děti na
podporu integrace dětí uprchlíků a Podpůrná skupina pro osoby zasažené válečným
konfliktem. Ukrajinská krize byla také impulsem pro vytvoření sběrného místa pro
potravinovou banku přímo v prostoru knihovny a stala se stálou aktivitou SVK HK. Vícena www.svkhk.cz.
V únoru zahajuje svou činnost klub ukrajinských dětí v pobočce knihovny, která sídlí nazákladní škole (ve spolupráci se školou).

12

Ve spolupráci s Charitou jsme založili skupinu Kalina a od 24. 5. se scházíme
pravidelně každý čtvrtek na pobočce. Jedná se o skupinu ukrajinských dětí, maminek ababiček.
Zorganizovali jsme výstavu ukrajinské umělkyně žijící dočasně v Náchodě. Všechnyobrazy se prodaly.
Zprostředkování dovozu knih z Ukrajiny v ukrajinštině.

Velikonoční tvoření s ukrajinskými dětmi
Krajská vědecká knihovna v Liberci, 2022

13

3. S jakými reakcemi na poskytování těchto nových služeb
jste se ze strany ukrajinských uprchlíků setkávali nejčastěji?

výrazně negativní0%

spíše negativní0%něco mezi

3

3%

spíše pozitivní

59

51 %

výrazně pozitivní

53

46 %

CELKEM

115

100 %Reakce na pomoc ze strany ukrajinských uprchlíků
(115 knihoven)14

4. Jak byste popsali reakce běžných uživatelů na aktivity
knihovny zaměřené na pomoc ukrajinským uprchlíkům?
výrazně negativní0%

spíše negativní0%výrazně pozitivní87%něco mezi

22

19 %

spíše pozitivní

85

74 %

CELKEM

115

100 %Reakce běžných uživatelů na akce pro ukrajinské uprchlíky(115 knihoven)15

5. Daří se vám v rámci naplňování komunitní role knihovny
propojovat místní obyvatele s ukrajinskými uprchlíky?

jednoznačně ano

3

3%

spíše ano

28

24 %

spíše ne39

34 %jednoznačně ne1

1%

neumím to posoudit

44

38 %

CELKEM115

100 %Daří se při aktivitách propojovat místní obyvatele s ukrajinskými
uprchlíky? (115 knihoven)16

6. Změnily se potřeby a očekávání ukrajinských uprchlíků
ve vztahu ke službám knihovny v průběhu roku 2022?
rozhodně ano

7

6%

spíše ano

30

26 %

spíše ne45

39 %rozhodně ne4

3%

neumím to posoudit

29

25 %

CELKEM115

100 %Změnily se potřeby a očekávání ukrajinských uprchlíků
ve vztahu ke službám knihovny v průběhu roku 2022?
(115 knihoven)17Masarykova veřejná knihovna ve Vsetíně

Nazar Pavliuk (6 let) - Lidé za 3000 letČestné uznání ve Velké výtvarné soutěži, MěK Frýdek-Místek

18

Příklady a komentáře

Během posledního roku jsme posílili cizojazyčný fond ukrajinských knih, ale zájem ze
strany Ukrajinců je zatím malý.
Dříve to byl internet, wi-fi zdarma a informace o místě, dopomoc s telefonem, bezpečné
zázemí. Nyní se již orientují, v knihovně využívají kopírovací služby a ve velké mířevýuku češtiny. Cení si osobního přístupu a pozitivního vztahu s pracovníky knihovny.
Dříve vyhledávali pomoc, nyní často využívají možnost připojení k internetu a
informace si hledají sami.
Individuální návštěvy knihovny se týkaly především potřeby půjčovat si literaturu v
ukrajinštině nebo ruštině. V průběhu roku ze strany ukrajinských uprchlíků vyvstávala
potřeba mít k dispozici více knih ve svém rodném jazyce – bohužel není nabídka.
Potřeba s pomocí při registraci na úřadech prostřednictvím Městského informačního
centra byla nejintenzivnější v 1. pololetí roku 2022, postupně slábla.
Kromě ukrajinské literatury už zkoušejí číst i knihy v češtině, méně využívají internet pro
komunikaci s úřady.
Na začátku hledali hlavně informace a kurz češtiny velmi pomohl, často žádali
informace o práci. Nyní by pomohla např. psychologická pomoc pro děti, které sodstupem času silně dolehla jejich situace (otec zůstal na Ukrajině, maminka s dětmi unás). Nemáme absolutně kapacitu na řešení takových situací, zároveň ale díky osobním
vztahům máme jejich důvěru nám tyto problémy vůbec sdělit.
Nabízeli jsme knihy pro děti v ukrajinštině, avšak děti a mládež si raději půjčují knihy včeštině, případně v angličtině.
Nechodí...
Největší zájem o neformální kurzy českého jazyka a následné konverzace, volnočasové
aktivity pro dospělé a výtvarný kroužek pro děti. Velmi naplněná je možnost
psychologické pomoci od odborníka. Pozitivní dopad má zaměstnání dvou
ukrajinských knihovnic na hlavní pracovní poměr a další tři máme na dohodu oprovedení práce. Zasažený rádius je cca 2500 lidí.
Po získání důvěry a pocitu, že jsou vítání, začaly maminky brát děti do knihovny dodětského koutku a pak se dále poptávat na možnosti nabídky knihovny.
Pomáhali jsme velké skupině žen a dětí od Kyjeva, kteří se loni v létě vrátili na Ukrajinu.
Ostatní Ukrajinci, kteří zůstali, tu buď už měli nějaké zázemí, nebo se postupně
adaptovali, našli si práci a nyní jsou soběstační. V současné době probíhá v knihovně
1x týdně výuka češtiny, kam dochází skupina cca 10 Ukrajinců.
Postupně přestali naše služby využívat, mnozí se vrátili na Ukrajinu.
Ukrajinští uprchlíci, kteří navštěvují knihovnu, se snaží plně integrovat. Po tom, co senaučili jazyk, využívají české knihy, aby si nový jazyk lépe osvojili.

19Uprchlíci využívali knihovnu hlavně od března do června 2022, kdy zde nacházeli
podporu v nelehké situaci, navštěvovali lekce češtiny, chodili na internet, dodávali sinavzájem podporu. V průběhu těchto měsíců se jim také od nás dostalo intenzivní
podpory. Pomohli jsme jim sehnat ubytování, práci, umístit děti do škol, zajistit pomoc
při zdravotních komplikacích. Zřídili jsme sklad oblečení, potravin a drogerie. Vytvořili
jsme informační web v češtině i ukrajinštině s důležitými informacemi pro uprchlíky.
Uspořádali jsme česko-ukrajinský piknik. Byli jsme v kontaktu s rodinami, které serozhodly uprchlíky ubytovat u sebe doma. Každý týden probíhala lekce češtiny pro
cizince. Pro děti jsme udělali výtvarné dílny. Pořídili jsme několik knih v ukrajinštině.
Našich služeb využilo intenzivně 16 dospělých a 17 dětí. Řada Ukrajinců z okolních obcívyužila náš charitativní sklad oblečení. Postupně si všichni našli práci a zařídili si svůjživot. Z obce se většina během léta odstěhovala. Služby knihovny postupně přestaliužívat. Nyní žádné speciální služby pro uprchlíky nenabízíme. Všeho jsme byly schopné
pouze za vysokého osobního nasazení dobrovolníků/ic z řad místních občanů. Moc jimděkujeme.
V poslední době mají více potřebu se spolu scházet.
V současné době zvláštní služby knihovny již nejsou potřeba, většina rodin odešla zpětna Ukrajinu.
Ve spolupráci s MAS pokračují kurzy češtiny pro Ukrajince, máme několik aktivních
registrovaných ukrajinských čtenářů.
Větší poptávka po literatuře v ukrajinštině pro dospělé.
Ze začátku byla ze strany uprchlíků poptávka především po přístupu k internetu a kzákladním informacím (tj. pomoc s orientací v českém prostředí). V současné době je
poptávka po klasických službách knihovny. Přetrvává zájem o jazykové kurzy.
Ze začátku hledali hlavně pomoc s "papírováním" a možností připojit se na internet,případně informace, kam si zajít pro pomoc. S průběhem času jich ubylo a zůstali spíšeti, kteří využívají knihovnu standardním způsobem: půjčují si knihy, jejich děti zde trávísvůj volný čas.
Zpočátku se jednalo nejvíce o poskytování informací a přístup k internetu, nynípřevažuje zájem o prostory a programy, zejména kurzy češtiny.
Zvýšený zájem o knihy v ukrajinštině a ruštině a učebnice češtiny pro cizince.

20

7. Podporoval vaše aktivity týkající se ukrajinských
uprchlíků váš zřizovatel?
jednoznačně ano

80

70 %

spíše ano

28

24 %

neumím to posoudit

4

3%

spíše ne33%

jednoznačně ne00%

CELKEM115

100 %Podporoval vaše aktivity týkající se ukrajinských uprchlíků váš zřizovatel?
(115 knihoven)21Příklady a komentáře
Akce pro Ukrajince se zřizovatelem koordinujeme a zřizovatel nás velmi podporuje.
Byl zřízen transparentní účet a z něho se financovaly náklady na provoz dětské
skupiny, která často navštěvovala knihovnu.
Byli jsme zahrnuti do informačních materiálů Libereckého kraje a města Liberec, onašich aktivitách kraj informoval na svém Facebooku. Aktuálně jsme součástí
přeshraničního projektu Libereckého kraje s názvem Jsme s Vámi – společně pro
Ukrajinu financovaného z programu Interreg.
Jsme menší město – takže zřizovatel poskytoval informace o rodinách (pokud
informace měl) a poskytoval informace ostatním institucím o možnostech knihovny.
Knihovna je součástí obce a všechny tyto aktivity jsou společné. Knihovna koná,zřizovatel financuje (rozpočet knihovny je součástí rozpočtu obce).
Město jako zřizovatel pomáhalo s žádostí o vybavení komunitního centra společně sbudováním ubytovny pro uprchlíky.
Pan primátor je velký podporovatel pomoci, sám nabídl dlouhodobý azyl ve své rodině
mladé studentce – Ukrajince.
Pan starosta odvezl materiální sbírku do kontaktního bodu sběru pomoci.
Po vyřešení prvotních akutních záležitostí (prostory pro ubytování uprchlíků atd.)
město Litvínov začalo určité aktivity koordinovat s námi a vnímalo nás jako jeden zklíčových informačních bodů. Byla to vzájemná spolupráce.
Podpořili náš nápad a postupně finančně zacílit např. mzdu pro lektora. Hledali dotace
apod.
Povedla se spolupráce se sociálním odborem městského úřadu. Nicméně náš zřizovatel
jazykové kurzy finančně nepodpořil, takže jsme lektory museli hledat mezi
dobrovolníky.
Pracovníci knihovny a dobrovolníci pomáhali při stěhování nábytku ukrajinských
uprchlíků do bytů, ve spolupráci s magistrátem města Karviné/statutárním městem
Karviná.
Knihovna se účastnila benefičního koncertu pro Ukrajinu, který pořádala v Karviné
Iniciativa Dokořán za podpory statutárního města Karviné. Pracovníci knihovnyzajišťovali během koncertu knižní blešák a sběr hraček pro Ukrajinu.
Zřizovatel také úzce spolupracoval s Městským informačním centrem při registraci
uprchlíků.
Přiznaná dotace z IROP bude vyplacena ex post, povoleno předfinancování mezd anákup techniky – výše dotace je 55 tis. euro.
Systematická a proaktivní integrační politika zřizovatele včetně finanční podpory je pronás klíčová.
UPM vytvořilo nové pracovní místo pro ukrajinskou historičku umění.

22

Vše probíhalo ve spolupráci s obcí (zmíněno výše).
Vzhledem k tomu, že pomáháme Ukrajincům s vyřešením různých problémů, velkou
pomoc nám poskytuje krizový manager městského úřadu; kromě toho nás informuje ozměnách ve vládních nařízeních, zákonech.
Zaměstnavatel nám nebránil.
Zřizovatel naše aktivity podporoval jak morálně, tak i finančně (např. dotace
konkrétních aktivit).
Zřizovatel váhal nad legalitou poskytování služeb knihovny zdarma.

Česko očima ukrajinských dětí - z projektu Společně pro Ukrajinu
Krajská knihovna v Pardubicích
3. místo v kategorii od 10 let

238. Co by Vám pomohlo k tomu, abyste služby pro ukrajinské
uprchlíky mohli poskytovat ještě lépe?
dostatečné personální zabezpečení(např. knihovníci a lektoři ovládající ukrajinštinu)

44

38 %

knihy v ukrajinštině

41

36 %

finanční prostředky

38

33 %

výraznější propagace nabízených služeb v rámci ukrajinské
komunity

37

32 %lepší spolupráce s ostatními organizacemi, které se věnují
pomoci ukrajinským uprchlíkům

32

28 %

jiné typy dokumentů v ukrajinštině

26

23 %

dostatečné prostory

26

23 %

další vzdělávání knihovníků v oblasti interkulturního
knihovnictví

26

23 %

kontakty na možné partnerské organizace

24

21 %

větší sdílení dobrých i horších zkušeností
z knihoven s poskytováním služeb ukrajinským uprchlíkům

23

20 %

rozvoj jazykových dovedností knihovníků ve službách

23

20 %

posílení mediální gramotnosti
knihovníků (zejména v oblasti boje s dezinformacemi)

22

19 %

nic konkrétního mě nenapadá, vše potřebné mámek dispozici

22

19 %

informace o relevantních výzvách
k podávání projektů v různých dotačních programech

20

17 %

výraznější podpora nebo součinnost zřizovatele

10

9%

jiné

3

3%

24

Co by pomohlo ke zlepšení služeb pro ukrajinské uprchlíky?
(115 knihoven)

Kurz češtiny s hlídáním dětíŠmidingerova knihovna Strakonice, 2022

25

Příklady a komentáře

Aktivity pro uprchlíky jsme platili z dotace, která pokryla veškeré náklady.
S ukrajinskou komunitou v kraji jsme propojeni přes osobní kontakty a sociální sítě,rovněž tak s ostatními organizacemi pomáhající uprchlíkům. Narážíme občas na
nepochopení ostatní veřejnosti, která je pod vlivem různých dezinformací. Finanční
prostředky bychom rádi začali využívat hlavně pro mediální vzdělávání veřejnosti.
Děláme ve velké množství akcí a poskytujeme spoustu služeb pro širokou veřejnost. To
personálně vytíží všechny pracovníky naší knihovny. V případě nemoci se dostáváme
do prodlev v jednotlivých agendách. Proto i naše aktivity v této oblasti musely být v
určité míře, kterou jsme dokázali zvládnout.
Finanční prostředky na lektory.
Finanční prostředky – především na personál. Personál považuji za základní zdroj –pokud se jedná o jakékoliv aktivity nad rámec základních služeb.
Chybějí nám finanční prostředky na personální zajištění – pokud bychom chtěli
rozšiřovat služby pro ukrajinské uprchlíky nebo více pracovat s ukrajinskou komunitou,
rádi bychom zaměstnali někoho přímo z ukrajinské komunity (to by bylo skvělé) nebonavýšili úvazky/přijali dalšího člověka do knihovny mimo služby (stávající zaměstnanci
už nemají větší kapacity na rozvoj dalších činností). Na trvalé navýšení úvazků nám ale
finanční prostředky chybí. Zatím se nám daří získávat drobné odměny pro dobrovolné
lektory kurzů českého jazyka.
Jsme malinký kolektiv a jsme schopni nabídnout spíše naše prostory a zprostředkovatvýuku češtiny externistou, než abychom zvládli konkrétní pomoc vlastními silami.
Informaci je spousta, ale nejsme schopni je využít, protože sotva stíháme naší běžnou
práci.
Nyní už v naší obci uprchlíci nejsou, takže knihovna teď aktivní není. Pokud by sesituace změnila, tak bych postupovala jak minulý rok.
Počet ukrajinských uprchlíků se v našem malém městě velmi snížil (odjeli zpátky na
Ukrajinu nebo se přestěhovali do větších měst), knihovna proto v současné doběnevyvíjí v tomto směru žádné aktivity.
Pokud máme možnost, pomáháme dětem, které žijí v Opočně – učebnice, výtvarný
materiál, různé pracovní listy. Pokud obdržíme nějaký zajímavý materiál, v současné
době jim je zasílám elektronicky.
Posílení finančních prostředků na nákup knihovního fondu v ukrajinštině. Větší
nabídka knihovního fondu, který je možné v ukrajinštině koupit.
Ukrajinsko-české knihy.

26

V naší obci se v první vlně ubytovalo několik rodin, pro které jsem zajištovala
informační servis, materiály v ukrajinštině, lékaře, sociální pomoc. Z dostupných zdrojů
na internetu jsem jim tiskla společenské hry, sháněla časopisy a prostřednictvím MVS i
knihy. Postupně jsem je zapojovala do komunitního života, zvala na akce knihovny iakce obecní. V této době se již většina rodin z obce odstěhovala. Někteří se vrátili zpětdomů, jiní si našli stále ubytování v okolních městech.
V současné chvíli bojujeme s nezájmem Ukrajinců o naši jazykovou kavárnu.
Zdá se nám, že není poptávka po dalších typech komunitních akcí v knihovně ze stranynově příchozích z Ukrajiny. Několikrát jsme se pokusili zorganizovat setkání
ukrajinských maminek s dětmi na principu Bookstartu nebo zapojit je dobookstartových akcí pro všechny, ale jednalo se o jednotlivé případy a nic trvalejšího z
toho nevzniklo. Oproti tomu je naše nově zřízená polička dětských knih v ukrajinštině
hojně využívána a setkává se s příznivým ohlasem, další knihy objednáváme iprostřednictvím MVS. Informací a metodických materiálů máme dost, ochotu a vůliněco ukrajinským příchozím v knihovně nabídnout máme také, ale zdá se, že řešípřevážně jiné starosti a od knihovny očekávají opravdu jen knížky.

Bookstart pro ukrajinské dětiKnihovna města Hradce Králové

27

9. Co se stalo prvotním podnětem pro zapojení vašíknihovny do pomoci ukrajinským uprchlíkům?

válka na Ukrajině, agrese Ruska

18

16 %

příchod uprchlíků

22

20 %

zájem, poptávka ze strany uprchlíků

11

10 %

snaha pomoci, solidarita

36

32 %

nabídka materiálů, prostor, specializace knihovny

7

6%

spolupráce s obcí a různými organizacemi

18

16 %

Co bylo prvotním podnětem pro zapojení knihovny do pomociukrajinským uprchlíkům? (115 knihoven)28Příklady odpovědí na jednotlivá témata
Válka na Ukrajině, agrese Ruska
24. únor 2022, válka na Ukrajině, napadení Ukrajiny, agrese Ruska.
Informace o začátku války a o migraci uprchlíků do našeho města.
Válka na Ukrajině a příchod většího množství uprchlíků do města. S ukrajinskou
menšinou jsme dříve nepracovali.
Válka na Ukrajině, příchod a poskytnutí ubytování ukrajinským uprchlíkům ve městě aokolních vesnicích.
Vypuknutí války a příchod ukrajinských uprchlíků do našeho města.
Začátek války na Ukrajině, výzvy v médiích, výzva zřizovatele a např. také SKIP.
Zahájení vojenského útoku na Ukrajinu a záplava informací ve všech dostupných
médiích.
Prvotním podnětem se stala válka na Ukrajině. Dříve jsme cíleně s ukrajinskou
menšinou nepracovali.
Dříve jsme s ukrajinskou menšinou nepracovali. Podnětem pro zapojení byla situace,která nastala – napadení Ukrajiny Ruskem, snaha pomoci a solidarita s uprchlíky. Do
pomoci s registrací ukrajinských uprchlíků bylo zapojeno také Městské informačnícentrum, které je součástí knihovny.
Společenská a politická situace – válečný konflikt.

Příchod uprchlíků
Do města přibylo několik rodin, které potřebovaly všemožnou pomoc, hledali jsmemožnost naší formy pomoci, rozhodli jsme se najít lektora češtiny pro integrační kurz,
kterého jsme vybavili rozličnými podpůrnými prostředky (učebnice, metodické pokyny,
elektronické zdroje).
Individuální návštěvy ukrajinských uprchlíků v knihovně, zvyšující se počty dětí – snaha
pomoci s jejich integrací – ukrajinský klub v knihovně ve spolupráci s F-pointem.
Informace o jejich hromadném příjezdu do Přerova získané prostřednictvím místních
médií. Dříve jsme s ukrajinskou menšinou nespolupracovali.
Konkrétní rodina, která se přistěhovala do obce velmi brzy po začátku napadení
Ukrajiny Ruskem (asi v březnu 2022?).
Migrace Ukrajinců do našeho regionu.
Osobní setkání s uprchlíky.
Příchod skupin maminek s dětmi do ubytovacích zařízení ve městě.
Příchod ukrajinských rodin do města.
Příchod ukrajinských uprchlíků do našeho města a nadprůměrné zapojení do pomociMěsta Teplice nad Metují, našeho zřizovatele.
Příchod uprchlíků do města, potřeba informovanosti, kde mohou najít pomoc, kde
mohou trávit volný čas, součinnost se zřizovatelem.
29Příjezd maminek s dětmi do Náchodu a potřeba obohatit program pro nejmenší, který
denně organizoval DD.
Přítomnost většího počtu ukrajinských rodin v našem městě. I dříve jsme se běžně
setkávali s ukrajinskými uživateli (většinou dětmi již částečně integrovanými akomunikujícími v češtině) a poskytovali jsme jim stejné služby jako ostatním, nic
speciálního jsme pro ně nepodnikali.
Usídlení ukrajinských uprchlíků v našem městě. Požadavek školy pro spolupráci s
ukrajinskou asistentkou k zajištění učebnic a knih k výuce českého jazyka.
V našem městě se ukrajinská menšina moc nevyskytovala. Pracovat s ní jsme začali až
po rozpoutání války.
Situace prvních uprchlíků po zahájení konfliktu, již v průběhu března jsme začaliorganizovat první aktivity, od 1. 4. 2022 jsme spustili kurzy češtiny, volnočasové aktivity
pro děti i dospělé (výtvarka, divadlo, jóga, hudební kurzy, letní příměstské tábory...).
Velký přísun uprchlíku do našeho regionu a jejich snaha začlenit se do společnosti.

Zájem, poptávka ze strany uprchlíků
Aktuální situace v únoru 2022, příliv uprchlíků, pocit sounáležitosti, využití aktivit
knihovníků a prostor knihovny.
Dříve jsme s ukrajinskou menšinou nepracovali, nebyl o to zájem, začali jsme až spříchodem uprchlíků.
Poptávka po prostorách pro výuku českého jazyka a distribuci informací.
Poptávka po výuce českého jazyka, dotace MVČR na lektory a učebnice zdarma (PPF).
Poptávka po vzdělávací literatuře. Zapojení dobrovolníků z řad zaměstnanců při
zajištění důstojných životních podmínek.
Poptávka ze strany organizací po výukových prostorách.
Potřeba prostor pro výuku českého jazyka.
Prvotní podnět bylo množství uprchlíků, kteří utíkali před válkou. Cítili jsme potřebu
vyjít jim vstříc a alespoň trochu pomoci. Jedna z knihovnic poskytla ubytování
ukrajinské mamince s 2 dětmi. Práce s ukrajinskou menšinou se nijak nelišila, Ukrajincipřed válkou (i po vypuknutí konfliktu) se snaží zapojit, naučit se jazyk. Nevyžadovaližádné speciální zacházení.
Prvotním podnětem byl zájem Ukrajinců o jazykové kurzy češtiny, které jsme pro ně
následně připravili.
Prvotním podnětem byl zájem ukrajinských uprchlíků o služby knihovny.
Ukrajinské děti a jejich snadnější nástup do škol a kolektivu.

30

Snaha pomoci, solidarita
Občanská solidarita pracovníků knihovny.
Odpovědnost a povinnost.
Pocit bezmoci z války, touha pomáhat, s ukrajinskou menšinou jsme dříve nepracovali.
Pocit, že by měli mít stejné příležitosti jako místní, snaha o jejich propojení s místními
občany a zapojení do života obce.
Podnětem byla jednoznačně potřeba těmto lidem pomoci a usnadnit a zpříjemnit jimživot mimo domov.
Podnětů bylo více, situace přímo volala o pomoc lidem v nouzi.
Pomoc matkám, aby se rychleji začlenily do společnosti.
Pomoc Ukrajině a lidem kteří odešli do ČR.
Potřeba něco dělat, nějak pomoci.
Potřeba pomoci lidem v nouzi, následně nás oslovil zřizovatel. Dříve jsme s ukrajinskou
menšinou nepracovali.
Potřeba pomoci, součinnost s městskou částí.
Potřeba reagovat na vzniklou situaci – pomoci přicházejícím uprchlíkům do našehoměsta se zorientovat, učit se češtinu, najít si zaměstnání. Ve městě na úrovni
neziskových organizací vznikla hned v březnu 2022 neformální platforma, ve které bylaknihovna členem a která se snažila operativně reagovat na aktuální potřeby uprchlíků.
Knihovna pak v rámci této platformy mohla nabídnout právě prostory pro jazykové
kurzy a pomoc s celkovou koordinací kurzů a dalších aktivit.
Potřeba uprchlíků pravidelně se setkávat se svojí komunitou. Pomoci jim rychle senaučit dorozumět česky.
Prvotní snaha z naší strany zapojit se do pomoci, následně dotazy ze strandobrovolníků, kteří uprchlíky ubytovali nebo jim jinak pomáhali, a také ze stranysamotných uprchlíků.
Snaha jakkoli aktivně pomoci nové vlně lidí z Ukrajiny prchajícími před válečným
konfliktem.
Snaha pomoci tím, co umíme (předávání informací, vzdělávání apod.).
Snaha pomoci, zejména studentům a vědeckým pracovníkům.
Snaha poskytnout informace.
SOLIDÁRNOST.
Vlastní empatie, dále žádost spolku Abakus Opočno o pomoc dětem v Opočně.
V Mokrém máme jednu rodinu s chlapcem na 1. stupni ZŠ. Dostává od obce a knihovnydárky jako všechny ostatní děti s trvalým pobytem. Na akcích v obci (spíše venkovní) se
zapojuje celá rodina. Obdržel také učebnice, časopis v ukrajinštině, různé výtvarnémateriály.
Dříve jsme s ukrajinskou menšinou nepracovali, nežili zde v takové míře.
Vlastní lidskost a snaha pomoct lidem, kteří se ocitli nedobrovolně v nouzi.

31

Vlna solidarity ve společnosti; dostupnost knihovny jako veřejného prostoru pro
všechny; sdílení zkušeností, aktivit, nápadů a materiálů mezi knihovnami.
Dříve jsme s ukrajinskou menšinou nepracovali. Prvotní impuls bylo pomoci, jakkoliv –poskytnutí elektřiny k nabíjení, asistence u PC v případě nalezení potřebných informací.
Posléze nabídka jazykových kurzů.
Ihned po ubytování uprchlíků v blízkém okolí nutná pomoc s potravinami a dodání
základních věci potřebných k životu.
Je to potřeba – pro jejich orientaci a zklidnění zde, pro naši společnost a školství, abyrozuměli.
Iniciativa naší dobrovolnice Ukrajinky, která výrazně pomáhala nejen v naší instituci.
Od počátku konfliktu na Ukrajině jsme sledovali vývoj situace a začali jsme spontánně
sdílet rady a pomoc uprchlíkům, které k nám přicházely z různých důvěryhodných
zdrojů.
Oslovil nás člověk, který chtěl uspořádat sbírku potravin a zdravotnického materiálu v
obci, a získané věci dovézt na Ukrajinu a cestou zpět přivézt z hranic prchající ženy sdětmi.
Knihovna posloužila jako příhodné místo pro shromažďování sbírky. My knihovnicejsme věděly, že se také chceme do pomoci ukrajinským uprchlíkům osobně více zapojit.
Několik dalších lidí, kteří se pohybují v komunitě kolem knihovny to cítilo podobně, a
tak vznikla skupina dobrovolníků/ic, která začala pomáhat po dobu několika měsíců.
Potřeba komunikace.
To je na dlouhé vyprávění. :-) V roce 2021 jsem se v knihovně seznámila s UkrajinkouKáťou, která přijela na týden za manželem, později zde byla na kratší pracovní pobyt a
pak usilovala o získání povolení, aby se mohla přestěhovat do ČR i s dětmi. Mezitím se
naučila výborně česky. Stěhovala se dva dny po vypuknutí války. Staly se z náspřítelkyně a spolu jsme pak koordinovaly pomoc pro další uprchlíky ve spolupráci sobcí, školou, spolky a místními organizacemi.
Vzali jsme si "pod křídla" dvě ukrajinské rodiny - dvě maminky a celkem pět dětí.

Z Bookstartu pro ukrajinské dětiKnihovna města Hradce Králové

32

Nabídka materiálu, prostor, specializace knihovny
Dostatečná nabídka materiálů, dalších zdrojů a podkladů na webu
https://ukrajina.knihovny.cz, tematické webináře.
Každý se zapojuje do pomoci podle své hlavní činnosti – tedy přístup k internetu,
informace na webových stránkách pro Ukrajince, knihy v ruštině a ukrajinštině.
Nabídnout bezpečný prostor pro setkávání, pomoc v životních situacích, trávení
volného času.
Naše zaměření je pro národnostní menšiny.
Přeložený leták SDRUK v ukrajinštině, co vše knihovny nabízí, ani jsem si neuvědomila,
co všechno poskytujeme, co by mohlo jiným pomoci, osobní postoje.
Ubytování v budově, kde sídlí knihovna.
Ve fondu máme mnoho výukových materiálů pro práci s cizojazyčnými žáky, proto jsme
se zaměřili na pomoc pedagogům, kteří vyučují ukrajinské děti.

Sofia Braiko, 14 let

33

Spolupráce s obcí a různými organizacemi
Existence Centra pro ukrajinské uprchlíky v bezprostředním sousedství knihovny a z
toho vyplývající oboustranná spolupráce s ním.
Celé město Litvínov se zapojilo poměrně aktivně a knihovna nebyla výjimkou. Byla tosamozřejmost. Dlouhodobě se snažíme pomáhat různým skupinám lidí a nejen jim. V
rámci určitého ekologického "aktivismu" naše knihovna dlouhodobě podporujenapříklad místní útulek nebo Záchrannou stanici volně žijících živočichů ZS Falco.
Rovněž zaměřuje své aktivity na cíle udržitelného rozvoje. Pomoc válečným uprchlíkům
tedy byla jasná od první chvíle. Hledala se spíše cesta jak než zdali vůbec.
Dlouhodobě spolupracujeme s organizacemi, které se věnují integraci uprchlíků (např.
DIAKONIE ČEC, Člověk v tísni), před válkou jsme však aktivity necílili primárně na
ukrajinskou komunitu. Prvotním podnětem byl šok a následná vlna solidarity a empatie(potřeba pomoci a možnost pomoci).
Dříve jsme s ukrajinskou menšinou nepracovali. Nicméně po vzniku konfliktu na
Ukrajině jsme byli ve výjimečné situaci (stěhovali jsme knihovnu a rozjížděli její provoz v
provizorních prostorech). Po vyhodnocení situace, kdy se v našem městě
vykrystalizovaly skupiny pracující s ukrajinskými uprchlíky, jsme se postupně v nových
prostorech začali zapojovat do činností, které nebyly pokryty jinými subjekty a
bezprostředně navazovaly na činnost knihovny.
V podstatě prvním impulsem bylo knihovnou uspořádané setkání a následná diskuze
subjektů a jednotlivců, kteří se pomocí ukrajinským uprchlíkům zabývali
nekoordinovaně.
KACP v prostorách MKP bezprostředně po začátku invaze, dříve minimálně/nahodile.
Kdy dříve. Nepracovali. Byli jsme součástí pracovní skupiny na integraci.
Od začátku války na Ukrajině se město Tanvald zapojilo do pomoci běžencům v našem
regionu. Knihovna je součásti města. Všechny naše iniciativy vedení města podpořilo, ikdyž to bylo nad rámec naší pracovní náplně. I přesto, že jsme v knihovně jenom dvě,našim čtenářům jsme poskytovali služby v plném rozsahu, na které byli zvyklí.
Prvotní impulsem bylo setkání s první běženkou s malou holčičkou v našem městě v
budově městského úřadu, ve které sídlí také naše knihovna. Paní vypadala velice
bezradně a my jí nabídli pomoc.
Po sbírce materiální pomoci, kterou naše knihovna pořádala, byla další aktivita reakcína nastěhování uprchlíků do budovy obecního úřadu, kde sídlí i knihovna.
Pomoc ostatních neziskovek v období počátku válečného konfliktu.
Projekt MV ČR "Integrace držitelů dočasné ochrany" byl ukončen.
Protože spolupracujeme se všemi stupni škol, měli jsme informace o dětech, které knám přišly a díky tomu i o jejich rodičích.
Reagovali jsme na aktuální situaci, vše ve spolupráci s obcí.
Spolupráce s místní základní školou.

34

Spolupráce s odborem sociálních věcí městského úřadu.
Spolupráce se zřizovatelem a společností ADRA.
ÚMČ ihned poskytl ubytování cca 70 uprchlíkům.
V Krajské knihovně Karlovy Vary bylo otevřené KACPU po dobu 8 měsíců.
Zapojili jsme se do projektu Knihovna pomáhá.
Žádost o pomoc ze strany škol a místní organizace Romodrom.

Ukázka z časopisu Malý tvořivec – ukrajinská verze.

35Seznam knihoven, které v roce 2022 pomáhaly
ukrajinským uprchlíkům
Obec/město

Název knihovny

Kraj

BenešovMěstská knihovna BenešovStředočeský kraj

Bílovice nad Svitavou

Obecní knihovna Bílovice nad Svitavou

Jihomoravský kraj

Brno

Moravská zemská knihovna v BrněJihomoravský krajČernilovMístní knihovna v Černilově

Královéhradecký krajČeská LípaMěstská knihovna Česká Lípa

Liberecký krajČeská Skalice

Knihovna Barunky Panklové

Královéhradecký krajČeské Budějovice

Jihočeská vědecká knihovna v Českých
Budějovicích

Jihočeský krajČeský Dub

Podještědské muzeum a knihovna

Liberecký krajČeský Krumlov

Městská knihovna v Českém Krumlově

Jihočeský krajDěčínMěstská knihovna Děčín

Ústecký kraj

Dobruška

Městská knihovna Dobruška

Královéhradecký krajDobříš

Městská knihovna Dobříš

Středočeský kraj

Dolní Lhota

Místní knihovna Dolní Lhota

Zlínský krajDomažliceMěstská knihovna Boženy Němcové Domažlice

Plzeňský kraj

DoubekKnihovna Doubek

Středočeský kraj

Frenštát pod
Radhoštěm

Městská knihovna Frenštát pod RadhoštěmMoravskoslezský krajFrýdek-Místek

Městská knihovna Frýdek-MístekMoravskoslezský krajHavířovMěstská knihovna HavířovMoravskoslezský kraj

Havlíčkův Brod

Krajská knihovna Vysočiny

Kraj Vysočina

Hodonín

Městská knihovna Hodonín pobočka Brandlova

Jihomoravský kraj

Horní Cerekev

Městská knihovna

Kraj VysočinaHořiněves

Obecní knihovna Hořiněves

Královéhradecký kraj

Hradec Králové

Studijní a vědecká knihovna v Hradci Králové

Královéhradecký kraj

Hradec Králové

Knihovna města Hradce Králové

Královéhradecký kraj

Hradištko

Obecní knihovna HradištkoStředočeský kraj

ChebMěstská knihovna v Chebu

Karlovarský kraj

Chomutov

Chomutovská knihovnaÚstecký krajChotěboř

Knihovna I. Hermanna a IC Chotěboř

Kraj Vysočina

Jičín

Knihovna Václava Čtvrtka v Jičíně

Královéhradecký kraj

JihlavaMěstská knihovna Jihlava

Kraj Vysočina

Jílové u PrahyMěstská knihovna Jílové u PrahyStředočeský kraj

36

Karlovy Vary

Krajská knihovna Karlovy Vary

Karlovarský kraj

Karviná

Regionální knihovna Karviná

Moravskoslezský kraj

KladnoMěstská knihovna KladnoStředočeský kraj

KladnoStředočeská vědecká knihovna v Kladně

Středočeský kraj

KolínMěstská knihovna KolínStředočeský kraj

KrnovMěstská knihovna Krnov

Moravskoslezský krajKroměříž

Knihovna Kroměřížska

Zlínský krajKroměříž

Školní knihovna Arcibiskupského
gymnázia v Kroměříže

Zlínský kraj

Liberec

Krajská vědecká knihovna v Liberci

Liberecký kraj

Litoměřice

Knihovna Karla Hynka Máchy v LitoměřicíchÚstecký kraj

LitvínovMěstská knihovna LitvínovÚstecký kraj

Lysá nad LabemMěstská knihovna Lysá nad LabemStředočeský krajMělníkMělnické kulturní centrum – Městská knihovnaStředočeský kraj

MikulovMěstská knihovna Mikulov

Jihomoravský kraj

Miletín

Knihovna K. J. Erbena

Královéhradecký kraj

MiloviceMěstská knihovna MiloviceStředočeský kraj

Mladá Boleslav

Knihovna města Mladá Boleslav

Středočeský kraj

Mníšek pod BrdyMěstská knihovna Mníšek pod BrdyStředočeský kraj

Mokré

Knihovna U Mokřinky

Královéhradecký kraj

Moravská TřebováMěstská knihovna Ladislava z Boskovic
v Moravské Třebové

Pardubický kraj

Moravský BerounMěstská knihovna a Informační centrum

Olomoucký kraj

MostMěstská knihovna MostÚstecký kraj

NáchodMěstská knihovna Náchod

Královéhradecký kraj

NeratoviceMěstská knihovna NeratoviceStředočeský kraj

Nítkovice

Místní knihovna v Nítkovicích

Zlínský krajNový Bydžov

Městská knihovna, TIC a klub MEKKANový Bydžov

Královéhradecký kraj

Olomouc

Knihovna města Olomouce

Olomoucký kraj

Opava

Knihovna Petra Bezruče v OpavěMoravskoslezský kraj

Ostrava

Knihovna města Ostravy

Moravskoslezský kraj

Ostrava

Moravskoslezská vědecká knihovna v OstravěMoravskoslezský kraj

37

OstrovMěstská knihovna Ostrov

Karlovarský kraj

Pardubice

Krajská knihovna v Pardubicích

Pardubický krajPečkyMěstská knihovna Svatopluka Čecha

Středočeský krajPelhřimovMěstská knihovna Pelhřimov

Kraj Vysočina

PísekMěstská knihovna Písek

Jihočeský kraj

PlasyMěstská knihovna v PlasíchPlzeňský krajPlzeňKnihovna města Plzně

Plzeňský kraj

PoličkaMěstská knihovna Polička

Pardubický kraj

PrahaMěstská knihovna v Praze

Hlavní město Praha

Praha

Knihovna Uměleckoprůmyslového musea v Praze

Hlavní město Praha

PrahaMěstská knihovna v Praze

Hlavní město Praha

Praha

Pedagogická knihovna J. A. Komenského

Hlavní město Praha

Praha

Knihovna Domu národnostních menšin

Hlavní město Praha

Praha

Národní knihovna ČR

Hlavní město Praha

Praha

Knihovna Václava Šorela

Hlavní město Praha

Praha

Knihovna Goethe-Institutu v Praze

Hlavní město Praha

Praha – Petrovice

Místní knihovna

Hlavní město Praha

Praha 16 - Radotín

Místní knihovna Radotín

Hlavní město Praha

Praha 2

Knihovna na Vinohradech

Hlavní město Praha

Praha 8 - Březiněves

Knihovna Praha Březiněves

Hlavní město Praha

Praha 9 - Vinoř

Knihovna Vinoř

Hlavní město Praha

Provodín

Knihovna Provodín

Liberecký krajPřerovMěstská knihovna v Přerově

Olomoucký kraj

RokycanyMěstská knihovna RokycanyPlzeňský krajRožnov pod Radhoštěm

Městská knihovna Rožnov pod Radhoštěm

Zlínský kraj

Sadská

Městská knihovna K. VikyStředočeský kraj

SedlčanyMěstská knihovna SedlčanyStředočeský krajSlanýKnihovna Václava Štecha Slaný

Středočeský kraj

Slavičín

Městská knihovna Slavičín

Zlínský kraj

Statenice

Knihovna J. M. HovorkyStředočeský kraj

StochovMěstská knihovna StochovStředočeský kraj

StrakoniceŠmidingerova knihovna Strakonice

Jihočeský krajStříbroMěstská knihovna Stříbro

Plzeňský krajŠtokyKnihovna Štoky

Kraj Vysočina

TáborMěstská knihovna Tábor

Jihočeský kraj

TanvaldMěstská knihovna Tanvald

Liberecký kraj

Teplice nad MetujíMěstská knihovna Teplice nad Metují

Královéhradecký kraj

38

TišnovMěstská knihovna

Jihomoravský krajTřebechovice pod
OrebemHeldova městská knihovna Třebechovice pod
OrebemKrálovéhradecký krajTřebíč

Městská knihovna v Třebíči

Kraj VysočinaTřeboň

Městská knihovna Třeboň

Jihočeský krajTřinecKnihovna TřinecMoravskoslezský krajÚstí nad Labem

Knihovna Ústeckého krajeÚstecký krajÚstí nad OrlicíMěstská knihovna Ústí nad OrlicíPardubický kraj

VamberkMěstská knihovna Vamberk

Královéhradecký kraj

VarnsdorfMěstská knihovna VarnsdorfÚstecký krajVelký Osek

Obecní knihovna Velký OsekStředočeský kraj

VsetínMasarykova veřejná knihovna Vsetín

Zlínský kraj

Vysoké MýtoKnihovna Vysoké MýtoPardubický kraj

Vyškov

Knihovna Karla Dvořáčka

Jihomoravský krajZábřehMěstská knihovna Zábřeh

Olomoucký kraj

Zlín

Krajská knihovna Františka Bartoše ve Zlíně

Zlínský kraj

Zlonice

Knihovna ZloniceStředočeský krajŽelezný BrodMěstská knihovna Železný Brod

Liberecký kraj

Malá Sofijka v Městské knihovně Tanvald

39

Seznam literatury a odkazů
1. ADLEROVÁ, Zdeňka. Novým sousedům z Ukrajiny je vyškovská knihovna otevřená. Duha: informace o knihácha knihovnách z Moravy, 2022, 36(2), s. 13-14. ISSN 0862-1985. Dostupné také z:
https://duha.mzk.cz/clanky/novym-sousedum-z-ukrajiny-je-vyskovska-knihovna-otevrena
2. BRUI, Oksana; JANSOVÁ, Linda. Ukrajinské knihovny se snaží fungovat i za probíhajících bojů. Bulletin SKIP
[online]. 2022, roč. 31, č. 2 [cit. 2023-03-26]. ISSN 1213-5828. Dostupné z:
https://bulletinskip.skipcr.cz/node/951
3. ČEJKOVÁ, Olga. Aktivity Knihovny Jiřího Mahena v Brně pro lidi přicházející z Ukrajiny v důsledku válečného
konfliktu. Duha: informace o knihách a knihovnách z Moravy, 2022, 36(2), s. 11-12. ISSN 0862-1985. Dostupné
také z: https://duha.mzk.cz/clanky/aktivity-knihovny-jiriho-mahena-v-brne-pro-lidi-prichazejici-z-ukrajiny-vdusledku-valecneho4. ČEJKOVÁ, Olga, ŠEVČÍK, Jan a LIŠOVSKÁ, Pavlína. Zkušenosti s pomocí ukrajinským uprchlíkům v Knihovně
Jiřího Mahena v Brně. Čtenář: měsíčník pro knihovny, 2022, 74(6), s. 210-214. ISSN 0011-2321. Dostupné z:
https://www.svkkl.cz/ctenar/clanek/3651
5. ČERNECKÝ, Jan. Ukrajinské dobrovolnice pomáhají běžencům v ústecké knihovně. Čtenář: měsíčník pro
knihovny, 2022, 74(6), s. 208-209. ISSN 0011-2321. Dostupné z: https://www.svkkl.cz/ctenar/clanek/3652
6. EISMANNOVÁ, Radka. Sdílení a pomoc jako přirozená součást knihoven, aneb, Knihovny Ukrajině. Čtenář:měsíčník pro knihovny, 2022, 74(6), s. 203-204. ISSN 0011-2321. Dostupné z:
https://www.svkkl.cz/ctenar/clanek/3648
7. EISMANNOVÁ, Radka. Knihovny Ukrajině. Tipy pro knihovníky, pedagogy, rodiče i děti. U nás: knihovnickoinformační zpravodaj Královéhradeckého kraje, 2022, 32(2), s. 12-14. ISSN 0862-9366. Dostupné také z:
https://www.svkhk.cz/SVKHK/u-nas-pdf_archiv/20220207.pdf
8. HARTMANOVÁ, Květa. Výstava Ukrajina k vlastnímu vytištění. SKIP [online]. Praha: Klub tvořivých knihovníků,2022, 22. 3. 2022 [cit. 2023-03-26]. Dostupné z: https://www.vystavy-pro-knihovny-zdarma.cz/l/ukrajina/
9. JANOŠKOVÁ, Kateřina. Žlutomodrými knihovnami ze dne na den: třítýdenní proměna v souvislosti s válkou na
Ukrajině ve zkratce. Duha: informace o knihách a knihovnách z Moravy, 2022, 36(1), s. 11-13. ISSN 0862-1985.
Dostupné také z: https://duha.mzk.cz/clanky/zlutomodrymi-knihovnami-ze-dne-na-den
10. Knihovna pomáhá. SDRUK [online]. Praha: Sdružení knihoven ČR, 2022 [cit. 2023-03-26]. Dostupné z:
https://sdruk.cz/knihovna-pomaha/
11. Knihovny Ukrajině: Sdílená platforma materiálů pro práci s ukrajinskými dětmi. Knihovny.cz [online]. Brno:
Moravská zemská knihovna, 2022, 2022 [cit. 2023-03-26]. Dostupné z: https://ukrajina.knihovny.cz/
12. Malý tvořivec: Pracovní listy pro děti v knihovnách. Praha: Svaz knihovníků a informačních pracovníků ČR, Klubtvořivých knihovníků, 2022. ISSN 2694-9504. Dostupné z: https://www.skipcr.cz/odborne-organy/kluby/klubtvorivych-knihovniku/maly-tvorivec
13. Pomoc Ukrajině: Rozcestník na informační zdroje pro podporu ukrajinských občanů. Informace pro knihovny[online]. Praha: Národní knihovna ČR, 2022, 2022 [cit. 2023-03-26]. Dostupné z: https://ipk.nkp.cz/pomocukrajine/pomoc_ukrajine
14. Rok války na Ukrajině: Knihovny v Česku pomáhají s integrací, zaslouží si širší podporu. In: Nadace OSF[online]. Praha: Nadace OSF, 2023, 2. 3. 2023 [cit. 2023-03-26]. Dostupné z: https://osf.cz/2023/03/02/rokvalky-na-ukrajine-knihovny-v-cesku-pomahaji-s-integraci-zaslouzi-si-sirsi-podporu/?
fbclid=IwAR0pp57DWYwPZX8k1T4JwLolyjU7PsbGpswEn1xraMKhxWbUFK-sP6Pj9f0
15. Role knihoven v integraci nově příchozích z Ukrajiny. YouTube [online]. 2022 [cit. 2023-03-26]. Dostupné z:
https://www.youtube.com/playlist?list=PLXPdxTclz4UKr3YOzrukVKyZ4tsRpoCG1
16. TOMÁNKOVÁ, Alena. Knihovny pomáhají Ukrajině. Koncepce.knihovna.cz [online]. Praha: Městská knihovna v
Praze, 2022 [cit. 2023-03-26]. Dostupné z: https://koncepce.knihovna.cz/knihovny-pomahaji-ukrajine/
17. SVOBODA, Luboš a HRDLIČKOVÁ, Markéta. Webarchiv: kolekce webových zdrojů Válka na Ukrajině. ezpravodaj Národní knihovny ČR [online], 2022, 9(3), s. 9 [cit. 2023-03-26]. Dostupné z:
https://text.nkp.cz/soubory/ostatni/ez_2022_3.pdf
18. VOLKOVÁ BALVÍNOVÁ, Alena. Malý tvořivec v ukrajinské verzi. Čtenář: měsíčník pro knihovny, 2022, 74(6), s.
207-208. ISSN 0011-2321. Dostupné z: https://www.svkkl.cz/ctenar/clanek/3650
19. ZADRAŽILOVÁ, Iva, KRČÁL, Michal a PAULUSOVÁ, Alena. Ukrajina.knihovny.cz: rozcestník pro sdílení výukových
materiálů. Duha: informace o knihách a knihovnách z Moravy, 2022, 36(1), s. 10. ISSN 0862-1985. Dostupné
také z: https://duha.mzk.cz/clanky/ukrajinaknihovnycz-rozcestnik-pro-sdileni-vyukovych-materialu

40Dřevěná hvězda
Krajská vědecká knihovna v Liberci, 2022

41

Knihovny pomáhají Ukrajině
České knihovny a ukrajinští uprchlíci v roce 2022

Na základě výsledků statistického šetření zpracoval Vít Richter.
Graficky upravila Marie Šedá.
Fotografie poskytly archivy jednotlivých knihoven; fotografie jsouzveřejněny s dodržením nařízení GDPR.
Národní knihovna České republiky - Knihovnický institut
Praha 2023
Uvedená publikace je volně ke stažení v elektronické verzi
na adrese:
https://ipk.nkp.cz/pomoc-ukrajine/pomoc_ukrajine

42