Anexă la Dispoziția MEnr.282 din 28 iunie 2016
REPERE METODOLOGICE PRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUIEDUCAȚONAL LA DISCIPLINA CHIMIE
I. Planul cadru de învăţămînt: reper obligatoriu în proiectare
Planul-cadru de învăţămînt asigură cadrul educaţional necesar pentru formarea personalităţiicu spirit de iniţiativă, capabile de autodezvoltare, care demonstrează independenţă de opinie şiacţiune, este responsabilă, deschisă pentru dialogul intercultural în contextul valorilor naţionale şiinternaţionale. Planul-cadru trebuie să asigure fiecărui elev oportunităţi de formare şi dezvoltare aunui sistem de competenţe suficiente pentru a accede la următoarele niveluri de învăţămînt.
În scopul asigurării calităţii procesului educaţional la chimie în învăţămîntul gimnazial şiliceal, în anul de studii 2016-2017 va continua implementarea curriculumului modernizat, aprobat
prin ordinul Ministerului Educaţiei nr. 245 din 27 aprilie 2010 şi respectiv ordinul nr. 121 din 27
februarie, 2010 [1,2].
Învăţămîntul gimnazial
Conform planului – cadru pentru învăţămîntul gimnazial, aprobat prin ordinul Ministerului
Educației nr.242 din 25 martie 2016, în anul şcolar 2016-2017 pentru predarea chimiei în clasa aVII-a este planificată o oră pe săptămînă, iar în clasele a VIII-a şi a IX-a - cîte 2 ore pe săptămînă.
Învăţămîntul liceal
Studierea chimiei în licee se va efectua conform planului cadru de învăţămînt pentru anul şcolar2016-2017, aprobat prin ordinul Ministerului Educației nr. 242 din 25 martie 2016, după cum
urmează în tabelul de mai jos.
Numărul de ore prevăzut pentru studierea chimiei este:
Profil real
Clasa a Х-a - 3 ore
Clasa a ХI-a - 2 ore
Clasa a ХII-a - 3 ore

Profilurile umanistic,
educaţie fizică şi sport
Clasa a Х-a - 1 oră
Clasa a ХI-a - 1 oră
Clasa a ХII-a - 1 orăProfilArtă şi muzică
Clasa a Х-a - 1 orăClasa a ХI-a - 1 oră
Clasa a ХII-a - 1 orăII. Sugestii privind proiectarea didacticăProcesul educaţional la chimie este orientat spre formarea la elevi a următoarelor
competenţe specifice:• Competenţa de a dobîndi cunoştinţe fundamentale, abilităţi şi valori din domeniul chimiei.
• Competenţa de a comunica în limbajul specific chimiei.
• Competenţa de a rezolva probleme / situaţii-problemă.
• Competenţa de a investiga experimental substanţele şi procesele chimice.
• Competenţa de a utiliza inofensiv substanţele chimice.
Competenţele specifice disciplinei sunt deduse în temeiul competenţelor-cheie, competenţelortransdisciplinare, potenţialului formativ al disciplinei, particularităţilor ariei curriculare ţinîndu-seseama de vîrsta elevilor. Învăţarea chimiei deschide posibilităţi pentru dobîndirea achiziţiilor
fundamentale din acest domeniu şi aprecierea valorilor ştiinţifice naţionale/universale.

1Conţinuturile şi activităţile de predare – învăţare - evaluare recomandate de curriculum
vor asigura suportul pentru formarea competenţelor specifice proiectate, stimulînd elevii săcomunice într-un limbaj ştiinţific argumentat, să propună idei şi soluţii de rezolvare a problemelor,să investigheze experimental comportarea substanţelor chimice şi să acţioneze autonom şi creativ îndiferite situaţii de viaţă.
Accentul se va pune pe explicarea utilizării substanţelor în funcţie de compoziţia – structura –tipul legăturii chimice - proprietăţile fizice şi chimice – obţinerea şi influenţa lor asupra omului şimediului. La rezolvarea problemelor de chimie se va pune accentul pe analiză, deducerea
algoritmilor, evaluarea metodelor de rezolvare, formularea concluziilor.
În procesul educaţional la chimie elevii îşi vor forma competenţe de învăţare, inclusiv prin:
activităţi de elaborare a obiectivelor personale de învăţare, planificarea învăţării în mod individualsau în grup, realizarea lucrărilor de laborator, experimentale şi creative.
Proiectele didactice de lungă durată (proiecte didactice anuale) şi proiectele didactice descurtă durată (proiecte zilnice ale lecțiilor de chimie) vor fi elaborate de către cadrele didactice în
conformitate cu curriculumul modernizat la chimie și ghidurile elaborate atît pentru gimnaziu, cît şi
pentru liceu.
Proiectarea didactică de lungă durată va presupune o perspectivă îndelungată asuprapredării-învățării disciplinei chimia și se va ține cont de corelarea competențelor, subcompetențelorcu conținuturile, strategiile didactice şi timpul. Succesiunea capitolelor şi temelor este la discreția
profesorului, dar se va ține cont de specificul disciplinei şi de realizarea subcompetențelor specificeobiectului.
- La proiectarea didactică se va ține cont de următorul algoritm:- determinarea/precizarea competenţelor specifice şi subcompetenţelor ce se formează princonţinutul respectiv;- analiza resurselor;- elaborarea strategiilor didactice;- evaluarea [3, 4, 14].
Deşi profesorii pot modifica consecutivitatea unor teme în procesul predării – învăţării –evaluării, e necesar să se acorde atenţie succesiunii acestora în conformitate cu logica internă adisciplinei, corelarea cu conţinuturile altor obiecte de învăţămînt etc.
Se recomandă a fi dezvoltate elevilor competenţele-cheie/ transversale, precum: respectarea
igienei propriii, asumarea responsabilităților, comunicarea interculturală, respectarea dreptului laopinie etc. în învățămîntul gimnazial şi suplimentar pentru liceu, educație pentru calitate, educațiepentru mass media, activitatea antreprenorială etc.
III. Repere privind predarea-învăţarea-evaluarea disciplinei
În procesul de predare-învățare-evaluare, profesorii de chimie îşi vor concentra atenţia asupraurmătoarelor aspecte:- elaborarea calitativă a proiectării didactice de lungă durată şi proiectarea zilnică alecţiilor în conformitate cu cerinţele Curriculumului la chimie pentru gimnazii şi licee;- aplicarea metodelor interactive in cadrul predarii chimiei;- formarea la elevi a competenţelor de aplicare a limbajului chimic, de lucru cu manualele,
literatura didactică, schemele, tabelele şi cu alte surse informaţionale;- formarea la elevi a competenţelor de rezolvare a problemelor;- formarea la elevi a competenţelor de realizare a experimentului chimic în corespundere
cu regulile tehnicii securităţii, prevenirea utilizării incorecte a substanţelor şi a efectelordăunătoare;2-crearea condiţiilor pentru manifestarea capacităţilor creative ale elevilor şi dezvoltareainteresului pentru studiul chimiei.
Se va mai ţine cont de următoarele aspecte:

 Utilizarea formulelor, ecuaţiilor chimice, modelelor şi schemelor pentru reprezentarea şiexplicarea compoziţiei, structurii şi proprietăţilor substanţelor dezvoltă la elevi gîndireaabstractă şi gîndirea critică.
 Rezolvarea şi elaborarea exerciţiilor, problemelor şi situaţiilor – problemă prin aplicarea şitransferul algoritmilor chimici studiaţi favorizează înţelegerea avantajelor pe care le oferăchimia în soluţionarea problemelor contemporaneităţii.
 Investigarea experimentală a proprietăţilor şi obţinerii substanţelor chimice, studierea acţiunii
unor produse şi procese chimice asupra omului şi mediului relevă necesitatea de a asigura
securitatea personală şi socială şi de a promova modul sănătos de viaţă.
 Efectuarea experienţelor de laborator şi a lucrărilor practice conform instrucţiunilor propuseşi respectarea regulilor de securitate asigură suportul pentru utilizarea inofensivă asubstanţelor în diverse situaţii cotidiene.
 Elaborarea unor proiecte, comunicări, lucrări creative, efectuarea investigaţiilor experimentale
la chimie oferă elevilor oportunităţi pentru manifestarea creativităţii şi independenţei îngîndire şi acţiune, interesului cognitiv şi încrederii în forţele proprii, perseverenţei înrezolvarea problemelor şi responsabilităţii în luarea deciziilor.
IV. Recomandări cu privire la evaluarea rezultatelor şcolare4.1. Recomandări generale.
Evaluarea rezultatelor şcolare influenţează considerabil calitatea procesului educaţional.
Profesorii de chimie vor pune accentul pe caracterul pozitiv şi dinamic al evaluării, prinstabilirea progresului în formarea şi dezvoltarea de competenţe. Este necesară diversificarea
metodelor active şi interactive de evaluare: observarea sistematică a activităţii şi comportamentului
elevului, studiul de caz, evaluarea asistată de calculator, investigaţia, proiectul, portofoliul etc.
Se recomandă aplicarea metodelor diferite de evaluare, autoevaluare, evaluare colectivă şi îngrup. Formele de evaluare vor fi alese în dependenţă de obiectivele planificate şi de specificul
materialului studiat. Este importantă aplicarea sarcinilor de integrare a cunoştinţelor din diferite
compartimente ale cursului de chimie, precum şi formarea sistematică a deprinderilor elevilor de aopera cu instrumentele moderne de evaluare: fişe, grile (pentru înregistrarea progresului elevului),lucrări de creaţie (pentru identificarea unor elemente de performanţă ale elevilor), testedocimologice de generaţie nouă (cu sarcini complexe, cu răspuns deschis, itemi nestructuraţi şi
structuraţi, care vizează anumite competenţe-sinteză) etc.
Este nevoie ca profesorul să-şi organizeze un sistem de evaluare continuă la clasă şi aceastăevaluare va avea o arie de acoperire mai vastă - şi ca modalități de evaluare, şi ca subiecte pe care seva centra evaluarea. Evaluarea continuă va fi prezentă pe tot parcursul activității de instruire prindiverse strategii şi tehnici aplicate de profesor şi oferă un feedback relevant în legătură cu eficiența
demersului didactic desfăşurat.
Printre părțile de evaluare continuă pot fi menționate:- întrebări inerente explicațiilor la clasă;- sarcini imediat următoare;- realizarea temelor pentru acasă;- probe curente;3

-implicarea în discuții etc.

Evaluarea formativă, fiind o varietate a evaluării continuă, reprezintă procedura prin care
profesorul evaluează dacă s-a atins un obiectiv operaționalizat.
Evaluarea activităților experimentale reprezintă o componentă importantă a învățării
disciplinei chimia şi o forma experimentala de control şi apreciere a cunoştinţelor chimice, adeprinderilor speciale.
Modalităţile prin care un profesor de chimie poate evalua astfel de activităţi sînt:- a) observarea activităţii elevilor în timpul lucrului şi notarea fiecarui elev;- b) compararea activităţii elevilor cu planul de lucru din schema realizatăde profesor înaintea lucrării;- c) analiza lucrării scrise intocmite de elev în urma activităţii practice;- d) aprecierea activităţii experimentale.
- Se propune un tabel orientativ de apreciere a activității experimentale:
Componentele activității experimentale
Ponderea acțiunii (%)-Planificarea experimentalăRealizarea activității experimentale
Observarea, măsurarea și înregistrarea datelor
Prelucrarea datelor și formularea concluziilor

20%
25%
30%
25%

În acest an urmează să implementăm noul instrument în domeniul evaluării şcolare ”Referenţialul de evaluare la chimie” ( în continuare – Referenţialul), care este dezvoltat pe treptede învăţămînt gimnazial, liceal, profilurile umanistic şi real.
Referenţialul este dezvoltat pe următoarele principii:- principiul corectitudinii, care presupune că toţi elevii au şanse egale şi sînt plasaţi în
condiţii egale, fără a fi defavorizaţi sau avantajaţi pe unii sau pe alţţii, iar criteriile deevaluare sînt clare şi cunoscute de toţi participanţii la proces;- principiul credibilităţii, presupune că evaluarea foloseşte metode care conduc cu
consecvenţă la aceeaşi decizie privind competenţele evaluate, iar evaluatorii demonstrează
competenţe de evaluare;- principiul flexibilităţii, presupune că evaluatorii au capacitate de adaptare a procesului deevaluare la varietatea contextelor în care se desfăşoară;- principiul validităţii, presupune că metodele de evaluare conduc la producerea de informaţii
relevante în raport cu ceea ce urmăreşte evaluarea.
Referenţialul de evaluare la chimie are în structură competenţa curriculară specifică,produsele pentru măsurarea competenţei, criteriile de evaluare a produselor respective,indicatorii de competenţă. În anexă la acest document sînt prezentate cîteva modele deapreciere a grupelor de produse pentru măsurarea competenţei cu note şi descriptori.
Referenţialul va permite profesorului selectarea şi utilizarea metodelor/tehnicilor
eficiente de evaluare, în baza criteriilor, indicatorilor şi a descriptorilor; notarea elevului
urmează să fie mai argumentată, explicată şi obiectivă. Acesta mai urmează să garanteze
elevului posibilitatea de autoevaluare, de evaluare reciprocă, să fortifice o relaţie
pozitivă/constructivă între profesor şi elev, să diminueze stresul şi să devină atractivă pentru
elev. În final referenţialul va orienta întregul proces educaţional spre necesităţilecomunităţii/societăţii.
4.2. Recomandări pentru pregătirea/realizarea testului de bacalaureat la Chimie4În procesul de pregătire pentru examenul de bacalaureat este necesar de atras atenţiacandidaţilor asupra următoarelor momente: Fiecare item trebuie citit foarte atent şi analizat detaliat atît la nivel de conţinut, cerinţe, cît şi lanivel de prezentare a răspunsurilor. Ca regulă, din cauza analizei superficiale a sarcinii, elevii
dau răspunsuri incomplete, eronate, cu inexactităţi sau în altă formă decît cea solicitată: simbolul
chimic în loc de denumire, formulă moleculară în loc de formulă de structură, etc.
 În cazul sarcinilor cu caracter selectiv, de tipul „adevărat-fals”, „încercuieşte litera
corespunzătoare”, „stabileşte corelaţiile”, trebuie evitate corectările şi tăieturile.
 La scrierea ecuaţiilor reacţiilor chimice se va/se vor:
- respecta „gramatica chimică”: corectitudinea alcătuirii tuturor formulelor chimice şiplasarea corectă a tuturor coeficienţilor;- selecta exemplele de reacţii în conformitate strictă cu cerinţele sarciniilor: se vor scrieecuaţiile reacţiilor chimice cu substanţele propuse, de tipul indicat, reacţii posibile în special încazul reacţiilor de schimb ionic;- presenta ecuaţiile în forma solicitată: EM, EIC, EIR; notînd corect cationii şi anionii,semnalul analitic; utilizînd formulele de structură pentru substanţele organice, dacă acest lucru
este menţionat în sarcină.
 La realizarea sarcinilor bazate pe aplicarea metodei bilanţului electronic:- se vor indica gradele de oxidare ale tuturor elementelor, utilizînd notările corespunzătoare(ca regulă, elevii confundă notarea gradelor de oxidare cu cea a sarcinilor ionilor);- după plasarea în ecuaţie a coeficienţilor determinaţi prin bilanţ, se vor stabili coeficienţiinedeterminaţi şi se va egala integral ecuaţia reacţiei;- se va verifica dacă au fost realizate toate cerinţele indicate în sarcină, inclusiv indicarea
corectă a oxidantului, reducătorului şi a proceselor corespunzătoare.
 La realizarea sarcinilor la chimia organică, axate pe nomenclatură, relaţii de omologie şiizomerie se vor:
- respecta principiile nomenclaturii sistematice: se va indica prin cifră poziţia legăturilor
multiple sau a grupelor funcţionale, cu excepţia cazurilor, în care există o singură poziţie posibilă(de exemplu: nu se acceptă denumirile butanol, butenă fără indicarea poziţiei grupei funcţionalesau a legăturii duble);- stabili corect relaţiile de omologie, izomerie, de deosebit izomerii de diferite tipuri.
La rezolvarea problemelor de calcul se vor:
- nota corect datele problemei în compartimentul „Se dă”;
- respecta toate etapele rezolvării, argumentînd prin notările corespunzătoare fiecareraţionament sau calcul realizat;- realiza atent calculele matematice, se va verifica corectitudinea lor;
- indica în calculele realizate unităţile de măsură ale mărimilor fizice, notîndu-le şi- utilizîndu-le corect (ca exemplu, M şi Mr; [H+] şi [OH-]; pH şi pOH);- argumenta calculele prin corelaţiile respective, notate direct în ecuaţie sau separat lacalcularea „” sau „m”, „V” a substanţei după ecuaţia reacţiei, determinarea substanţei înexces;- argumenta cifrele notate în ecuaţia chimică sub formulele subliniate în cazul rezolvăriiproblemelor prin metoda proporţiilor;- Dacă în problemă se cere de expus o opinie sau o concluzie vizavi de rezultatul obţinut, eatrebuie argumentată.
 La indicarea domeniilor de utilizare a substanţelor trebuie de arătat domeniile concrete deutilizare, evitînd frazele comune de tipul ”se utilizează pe larg, în industrie sau în medicină”.
Se recomandă formularea foarte concretă a răspunsurilor, de exemplu: etanolul se utilizează încalitate de materie primă chimică pentru producerea acidului acetic/ esterilor; în industriaalimentară la producerea băuturilor alcoolice; în medicină în calitate de solvent, antiseptic, etc.
 Pentru minimalizarea situaţiilor stresante se recomandă propunerea elevilor de algoritmi
comportamentali: cum să se concentreze, în ce ordine să realizeze sarcinile, cum să repartizezeraţional timpul dispus pentru realizarea testului şi verificarea lui, etc.
5V. Asigurarea didacticăChimie. Curriculum pentru învăţămîntul gimnazial. Chişinău: 2010.
Chimie. Curriculum pentru învăţămîntul liceal. Chişinău: Editura ”Știința”, 2010
Standarde de învăţare eficientă. Chişinău: Editura ”Lyceum”, 2012
Mihailov E., Velisco N., Cherdivară M. ş. a. Chimia. Ghid de implementare a curriculumului
modernizat la chimie pentru treapta liceală. Chisinau, Editura „Cartier”, 2010
5. Velişco N., Mihailov E. Chimia. Ghid de implementare a curriculumului modernizat pentru
treapta gimnazială. Chisinau, Editura „Lyceum”, 2011
6. Dragalina G. (coord.), Druţă V., Cupcinenco V., Ţapcov V. Chimie. Ghid metodologic deimplementare a curriculumului modernizat în învăţămîntul liceal.- Chişinău, Editura Ştiinţa,2007.
7. Velişco N., Mihailov E., Cherdivara M., Godoroja R., Litvinova T., Revenco M., Chimie.
Programe pentru examenul de bacalaureat -2013 (profiluri: real, umanistic, arte şi muzică,sport).- www.edu.md
8. Guţu V. Cadrul de referinţă al Curriculumului Naţional. Chişinău, Editura Ştiinţa, 2007.
9. Pâslaru Vl., Achiri I., Cabac V., Bolboceanu A., Raileanu A., Spinei I. Concepţia evaluăriirezultatelor şcolare. Ministerul Educaţiei şi Tineretului, 2006, www.edu.md
10. Cartaleanu T., Cosovan O., Goraş-Postică V. ş. a. Formare de competenţe prin strategii
didactice interactive. Chişinău: C. E. Pro Didactica, 2008
11. Educaţia centrată pe cel ce învaţă. Ghid metodologic. Coordonator Vl. Guţu. Chişinău: CEPUSM, 2009.
12. Cartaleanu T., Ghicov A. Predarea interactivă centrată pe elev. Ghid metodologic pentru
formarea cadrelor didactice din învăţămîntul preuniversitar. Chişinău: Ştiinţa, 2007
13. Dragalina G., Velişco N. Chimia: manual pentru clasa a 7-a. Chişinău: Editura ARC, 2012.
14. Velişco N. Ghidul profesorului de chimie, clasa a 7-a. Chişinău: Editura ARC, 2012
15. Kudriţkaia S., Velişco N., Dragalina G., Pasecinic B. Chimia: manual pentru clasa a 8-a.
Chişinău: Editura ARC, 2013.
Ghidul profesorului de chimie, clasa a 8-a. Chişinău: Editura ARC, 2013.
16. Dragalina G., Velişco N., Kudriţkaia S., Pasecinic B. Chimia: manual pentru clasa a 9-a.
Chişinău: Editura ARC, 2016.
17. Kudriţkaia S., Velişco N. Chimie: manual pentru clasa a X-a de liceu profil real, profil
umanist. Chişinău: Editura Arc, 2012.
18. Botnaru M. , Roman M. Chimia organică, cl.11. – Chişinău: Editura Lumina, 2013.
19. Dragalina G. Chimie organică: manual pentru clasa a XI-a.- Chişinău, Editura Ştiinţa, 2003.
20. Dragalina G., Velisco N., Bulmaga P., Revenco M. Chimia. Manual pentru clasa a 12-a.
Editura „ARC”, 2011.
21. Evaluarea continuă la clasă. Ghid metodologic pentru formarea cadrelor didactice dinînvățămîntul preuniversitar. Editura ”Știința”, 2007.
22. Caiete de lucrari practice la chimie pentru cursul de chimie gimanzial şi liceal, ediţia a II-a,anul 2011. Editura „ARC”, Chişinău.
23. Chimie. Examene de bacalaureat. Exerciţii. Probleme. Teste. E. Mihailov, T, Litvinova, M.
Cherdivară ş.a. Editura Arc, 2014.
1.
2.
3.
4.

Nadejda Velişco, doctor în chimie, conferențiar,Ministerul Educaţiei
Elena Mihailov, profesor, grad didactic superior,
Liceul Teoretic „C. Sibirschi”, mun. Chișinău6