REPERE METODOLOGICEPRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL GIMNAZIAL LA DISCIPLINAEDUCAŢIE TEHNOLOGICĂ
ÎN ANUL DE STUDII 2021-2022Chișinău, 2021

I. IMPLEMENTAREA DOCUMENTELOR POLITICILOR EDUCAȚIONALEÎN ANUL DE STUDII 2021-2022
1.1. Cadru normativ de organizare a procesului educațional

 Codul Educației al Republicii Moldova, modificat LP138 din 17.06.16, MO184192/01.07.16 art.401, intrat în vigoare 01.07.16.
 Planul-cadru pentru învăţământul primar, gimnazial și liceal anul de studii 2021 – 2022
(aprobat prin ordinul nr.737 din 16.06.2021);
 Curriculum național. Educaţie Plastică pentru clasele V-VII (aprobat prin ordinul nr. 906
din 17.07.2019);
 Ordin nr. 1249 din 22 iulie 2018 cu privire la aprobarea Instrucțiunii privind
managementul temelor pentru acasă, în învățământul primar, gimnazial și liceal; Ordin nr.1619 din 10.12.2019, Cu privire la aprobarea Programului activităților
extrașcolare în învățământul primar și secundar, ciclul I și II; Ordin nr.1467 din 12.11.2019, cu privire la modificarea și completarea Nomenclatorului
tipurilor de documentație școlară; Ordin nr. 70 din 30.01.2020, cu privire la aprobarea Regulamentului privind evaluarea șinotarea rezultatelor învățării, promovarea și absolvirea în învățământul primar şi
secundar; Ordin nr.737 din 16.06.2021, privind aprobarea Planului-cadru pentru învățământul
primar, gimnazial și liceal, anul de studii 2021-2022;
 Ordin nr.269 din 09.03.2020, privind aprobarea Regulamentului-cadru cu privire lafuncționarea consiliului de administrație al instituției de învățământ general; Ordin nr. 351 din 19.03.2020, cu privire la aprobarea „Metodologiei privind continuarea
la distanță a procesului educațional în condiții de carantină în învățământul primar,
gimnazial și liceal”;
 Ordin nr.581 din 23.06.2020, cu privire la aprobarea Metodologiei de evaluare a
instituțiilor de învățământ general și Metodologiei de evaluare a cadrelor de conducere
din învățământul general; Ordin nr.590 din 26.06.2020, cu privire la editarea cataloagelor școlare, aprobarea
Instrucțiunilor de completare în anul de studii 2020-2021;
 Ordin nr. 840 din 13.08.2020, cu privire la aprobarea Reglementărilor speciale privindorganizarea anului de studii 2020-2021, în contextul epidemiologic de COVID-19, pentru
instituțiile de învățământ primar, gimnazial, liceal și extrașcolar.
În proiectarea și realizarea procesului educațional la disciplína Educaţie tehnologică se vor
respecta prevederile Ghidului de implementare a curriculumului disciplinar în clasele VIX(2018).
Pentru elevii cu CES, cadrele didactice vor elabora planuri educaționale individualizate în baza
curricula disciplinelor (2018), în conformitate cu ghidul metodologic „Individualizarea procesului
educațional prin adaptări curriculare”, aprobat prin Ordinul ME nr. 671 din 1 august 2017.

1.2. Metodologia privind evaluarea criterială prin descriptori
 Procesul de evaluare în clasele V-IXva fi realizat pe baza Curriculumului Naţional
Disciplina Educaţie tehnologică clasele V-IX(2018)în conformitate cu “Metodologia deevaluare criterială prin descriptori la disciplinele Educație muzicală, Educație plastică,2

Educație tehnologică și Educație fizică”, aprobată prin Ordinul Ministerului Educației,Culturii și Cercetării al Republicii Moldova nr. 1324 din 08 septembrie 2018.
 Regulamentul privind evaluarea și notarea rezultatelor învățării, promovarea și absolvireaîn învățământul primar și secundar (aprobat prin ordinul MECC nr. 70 din 30.01.2020).
1.3. Instrucțiunea privind completarea catalogului școlar
Evidența curentă a frecvenței și performanțelor elevilor, precum și a conținuturilor
educaționale, se va realiza în catalogul școlar în conformitate cu „Instrucțiunea privind
completarea catalogului școlar, clasele I-IV; (anexa 2) clasele V-XII”, aprobată prin Ordinul
MECC nr.590 din 26.06.2020.
Cadrele didactice sunt obligate să înregistreze în catalog rezultatele școlare ale elevilor
conform normelor în vigoare, art.16, pct.4, pct.5 din Codul educaţiei nr.152 din
17.07.2014.Amintim că, rezultatele școlare ale elevilor la disciplina „Educație trhnologică” vorfi apreciate în bază de criterii și descriptori, fără note, la clasele V-IX. La evaluările
formative proiectate și la evaluările sumative, în bază de criterii și descriptori se acordă
calificative: foarte bine, bine, suficient. Astfel, în catalog se vorînregistra rezultatele școlare aleelevilorconform: Calificativele se vor nota cu majuscule de tipar: FB – „foarte bine”; B – „bine”; S –„suficient”;
 Calificativele se vor scri în catalog la data realizării respectivei evaluări.
 În cazul în care elevul a absentat la o evaluare formativă proiectată, la acea dată seînregistrează absența lui. Cadrul didactic decide necesitatea perioadei de recuperare și
realizează evaluarea elevului la o altă data. La data respectivă se înregistrează calificativulobținut, iar în rubrica „Observații” (pe pagina din dreapta) se scrie majuscula de tipar „R” –recuperare. Pentru alte tipuri de evaluare nu se realizează evaluări repetate.
2. REPERE METODOLOGICE PRIVIND PROCESUL EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA EDUCAŢIE TEHNOLOGICĂ
2.1. Orientări generale ale procesului educaţionalÎn anul de studii 2021-2022 procesul educaţional la disciplina Educație tehnologică se vaorganiza/desfăşura în conformitate cu prevederile Planului-cadru pentru învățământul primar,
gimnazial și liceal,(aprobat prin Ordin nr.737 din 16.06.2021); şi va constitui 1 oră/săptămânal,pentru clasele I-IX
În învăţământul gimnazial la disciplina Educaţie tehnologică, clasele pot fi divizate în douăgrupe, dacă în clasă sunt 25 și mai mulți elevi. Nu se va impune separarea elevilor pe genuri.
Disciplina Educaţie tehologică în clasele V-IX se studiază în baza unui sistem modular ce
asigură formarea competenţelor specifice disciplinei. În anul curent de studiu, se va asigura
predarea a două module din lista celor propuse la clasa respectivă. Toate modulele disciplinei au
statut opţional.
Alegerea modulelor se face de bun acord de către elevi şi profesor, la începutul anului destudiu şi este condiţionată de modulele studiate în anul precedent şi resursele/ dotările
disponibile.
3În scopul formării competenţelor proiectate, profesorul poate să reeşaloneze modulele, îndependenţă de condiţii disponibile (doleanţa elevilor, structurii anului şcolar etc.), dar serecomandă parcurgerea integrală a modulului, a căror unităţi de competenţă sunt într-un raportde inter-relaţionare şi contribuie, prin mesajul educaţional (unităţile de conţinut), la realizarea
competenţelor specifice.
Atenţionăm că:în cazul realizării învăţământului la distanţă să se selecteze cu mare atenție
modulele disciplinei recomandate în concordanţă cu Prioritizarea curriculară în condițiile
crizei epidemiologice COVID-19 pentru fiecare clasă (tabelul 3.1, 3.2), tinând cont deposibilităţile existente la nivel de resurse şi dotări disponibile.
În cazul în care clasa nu va fi divizată, recomandăm selectarea următoarelor module: „Arta
culinară şi sănătatea”, „Colaje şi decoraţiuni”, „Activităţi agricole”, „Meşteşuguri populare şi
moderne (ceramica, împletitul din fibre vegetale, arta mărgelitului) ”, „Designul vestimentar”,„Educația digitală”, „Robotica” „Domenii profesionale”, „Designul spațiilor verzi”, „Design deinterior”. Modulul „Domenii profesionale” se recomandă a fi implementat în toate clasele a IX-a
din instituțiile de învățământ preuniversitar.
Orientarea generală a procesului educaţional al disciplinei este determinata de accentul
pus pe învățare, iar predarea și evaluarea se orientează pentru activizarea învățării.
Eficientizarea procesului de predare-învăţare a disciplinei Educaţie tehnologică la treapta
gimnazială se va realiza prin: crearea situațiilor de învățare care îi pot oferi elevului experienţe noi în cunoașterea tehnologiilor; selectarea modulelor şi conţinuturilor ce ar încuraja elevii să devină productivi, inovativişi întreprinzători; creării unor medii de învățare cu eficiență înaltă și favorabile învățării centrată pe elev;
 asigurarea atingerii finalităţilor/ achiziţionării competenţelor prin diversificarea şi
integrarea conţinuturilor; valorizarea propriei vocaţii ale elevilor în scopul orientării şcolare şi profesionale; activităţile propuse să se bazeze pe studiere, cercetare, proiectare şi parţial, confecţionarede obiecte; formularea sarcinilor şi problemelor înaintate spre soluţionare să implice generare deidei, elaborare de proiecte tehnologice, individuale sau de grup, ce ar prevedea realizare
de produse creative pentru satisfacerea unor necesităţi umane, excluderea activităţilor
şablonate; asigurarea stării de bine la ore ca condiție indispensabilă pentru succesul învățării.
Se va încuraja transferarea achizițiilor dobândite în cadrul lecţiilor în contexte
educaționale/sociale/culturale,elevii fiind învăţaţi să realizeze produse utile pentru uz personalşi social, valorificând astfel competenţe antreprenoriale.
2.2.Evaluarea în cadrul disciplinei Educaţie tehnologică
Evaluarea rezultatelor școlare la disciplina „Educație tehnologică” este o componentă
funcțională importantă a procesului educațional. Strategiile de evaluare se concep astfel încât să
solicite elevilor eforturi intelectuale, practic-acţionale şi să îi ajute să se dezvolte şi să semodeleze în plan cognitiv, spiritual, psihomotor şi afectiv-motivaţional.
Evaluarea se va axa pe măsurarea-aprecierea competenţelor specifice disciplinei, care suntconcepute ca finalităţi de bază ale procesului de învăţământ. Astfel, scopul evaluării vizează
stimularea evoluţiei experienţelor tehnologice şi a gradului de formare a finalităților disciplinei.
La disciplina „Educație tehnologică” se vor realiza: evaluarea inițială – predictivă;evaluarea formativă – continuă; evaluarea sumativă – finală.
4

 Evaluarea iniţială (EI) se va realiza la început de an şcolar/semestru/modul, pentru a
determina gradul de formare la elevi a preachiziţiilor necesare studierii cu succes a noii unități
de învățare. Nu are rol de control, iar rezultatele se valorifică în scopul eficientizării
procesului ulterior de predare-învăţare-evaluare. Poate fi atât instrumentală (pe baza unor
instrumente de evaluare elaborate) cât și noninstrumentală.
 Evaluarea formativă (EF) se proiectează și se realizează, de regulă, la finele unităților deînvățare ale modulelor. Are ca obiectiv cunoaşterea sistematică şi continuă a rezultatelor
curente şi a progresului elevilor. Oferă profesorului posibilitatea intervenţiei imediate, permite
aplicarea în timp optim a unor măsuri corective, care să modifice rezultatele elevilor în sensul
dorit. Se raportează la unităţile de competenţe şi unităţile de conţinut parcurse în perioada
vizată. Este instrumentală și se realizează pe bază de produse şcolare recomandate, princonceperea unor subiecte relevante.
 Evaluarea sumativă (ES) se proiectează şi se realizează la finele unui parcurs de învăţare
semnificativ: semestru, an şcolar. Se raportează la unităţile de competenţe şi unităţile deconţinut proiectate pentru semestrul dat, respectiv – la finalitățile stipulate la sfârșitul clasei
date. Este instrumentală și se realizează pe bază de produse şcolare recomandate, princonceperea unor subiecte care să acopere întreaga arie tematică abordată.
Pentru a elabora instrumente de evaluare, profesorul trebuie să selecteze și, eventual, săîmbine produse relevante din lista celor recomandate, urmărind unitățile de competențe supuseevaluării și conținutul parcurs, în contextul respectivei strategii de evaluare:

Produse axate
pe probe
practice

Produse axate
pe explorareacțiune

Lista
produselor
recomandate
P1.Elaborarea proiectului tehnologic deconfecţionare/realizare a unuiobiect/produs utilitar/decorativ specificmodulului.
P2. Elaborarea unui meniu/ curriculum
vitae, etc.
P3. Lucrare practică (de exersare)utilizând materiale, ustensile, tehnici
specifice modulelor Meşteşuguri
populare/ Colaje şi decoraţiuni/ Artaculinară şi sănătatea/ Activităţi
agricole,etc;
P4. Lucrare practică Confecționarea
obiectului utilitar specific unuimeșteșug, respectând succesiunea
operațiilor tehnologice;P5. Lucrare practică de sădire/ creştere
a plantelor/ asamblarea şidezasamblarea modelelor deroboţi/crearea mediilor simulate delucru/etc;
P6. Test practic
P7. Proiect individual/de grup
P8. Colaborare în echipă
5

Strategia de evaluare Oportunități derecomandată
realizare în(EI, EF, ES)format digital
EF


EF



EI, EFEF, ESEF, ES

EI, EF, ES
EF, ESEFProduse axate P9. Mesaj argumentativ (oral/ scris);pe comunicare P10. Referat (scris/în format digital);
P11. Prezentare (orală/electronică).
P12. Portofoliu: album tematic
ProduseP13. Portofoliu de progres.
cumulativeP14. Expoziție/ vernisaj personal(ă)/ de
grup






EI, EFEF
EF, ES
EF
ES
ES

Rezultatele școlare ale elevilor la disciplina „Educație tehnologică” vor fi apreciate în bazăde criterii și descriptori, fără note. La evaluările formative proiectate și la evaluările sumative,în bază de criterii și descriptori se acordă calificative: foarte bine, bine, suficient (fig. 1).
ELEVULCARE A DOBÂNDIT COMPETENȚE
• constituite stabil, • care necesită
• aflate în curs decapabile deantrenament pentru
formareautodezvoltare
consolidare
REALIZEAZĂ PRODUSE ȘCOLARE• corect• cu greşeli mici
• cu greşeli
• complet• cu incompletitudini• cu incompletitudini
mici• coerent• cu incoerențe
• cu incoerențe mici• fără ezitări
• cu ezitări depășite ca• cu ezitări mici,
rezultat al sprijinuluidepășite ca rezultat al(indicațiilor,ghidării (întrebărilor
explicațiilor) oferit
orientative) oferite dede profesor
profesor
ATESTĂ REZULTATELE ȘCOLARE APRECIABILE PRIN
foarte bine
bine
suficientindicatori deperformanță

descriptori deperformanță

calificative

Figura 1. Aprecierea rezultatelor școlare la disciplina „Educație tehnologică” în clasele V-IX,
în contextul ECD
Sepromovează orientarea demersului evaluativ către stimularea autoreflecției,autocontrolului şi autoreglării, în ideea acceptării elevilor ca parteneri în actul evaluării.
Evidențiem condițiile necesare pentru realizarea eficientă a autoevaluării: prezentarea sarcinii de lucru (produsului) și a criteriilor de succes; încurajarea elevilor pentru a-şi pune întrebări legate de modul de realizare a sarcinii(conștiențizarea criteriilor);
 aplicarea controlată a unor grile de autoverificare; încurajarea evaluării în cadrul grupului sau al clasei (evaluarea reciprocă); completarea unei fișe de autoevaluare la finalizarea unei sarcini de lucru relevante.
Atenție!
Numărul de ore per modul conform curriculumului reconceptualizat în clasele a V-a a IX-a este de 15 ore. Fiecare modul va finaliza cu evaluare sumativă, urmată de lecția deanaliză a probei de evaluare. Aceasta include activități postevaluative diferențiate proiectate în
6

proiectul de lungă durată și se înregistrează în catalogul școlar. În context, atenționăm asupranecesității de realizare pe parcursul modulului a 2 evaluări formative.
Nu se vor acorda note insuficiente la evaluările formative, rolul acestor evaluări fiind
ghidarea elevului spre succes. De asemenea, evaluările formative se evaluează doar în bază deprodus.
Pentru a proiecta procesul evaluării și a elabora instrumente de evaluare la educația
tehnologică, cadrul didactic trebuie să selecteze produsul relevant din lista celor recomandate (seadmite și propunerea unui produs opțional) în corespundere cu unitățile de competența(e)supusă evaluării, prin corelare cu conținutul de învățare și activitățile de învățare și evaluare
recomandate.
Cadrul didactic în proiectul de lungă durată proiectează numărul de evaluări inițiale (EI),
formative (EF) și sumative (ES)la fiecare modul; precum și evaluarea produselor pe parcursul
anului. Astfel, cadrul didactic va putea să-și clarifice dacă repartizarea orelor pe module îi va
permite să deruleze eficient procesul ECD; totodată, se creează o viziune de ansamblu asupraprocesului didactic la disciplină.
Tabelul 1. Proiectarea evaluărilor la educația tehnologică, clasa a VI-a
Organizarea procesului de evaluare Educația tehnologică, clasa a VI-aUnitățile de învățare (modulele)Semestrul 1
Arta culinară şi sănătatea
Total semestrul 1
Semestrul 2Meşteşuguri populare şi moderne Artaacului
Total semestrul 2
Total anEvaluări
EI

EF

ES

15
15

1
1

2
2

1
1

15

1

2

1

15
a 3312

1
2

2
4

1
2

Nr. ore/unitate1

2.3. Instrucțiuni privind managementul temelor pentru acasă
Instrucțiunea privind managementul temelor pentru acasă în învățământul primar,
gimnazial și liceal (ordinul MECC nr. 1249 din 22.08.2018).
Ordinul MECC nr. 1249 din 22.08.2018, stabileşte aspecte importante privind temele pentruacasă:
 Rolul temelor pentru acasă în realizarea finalităţilor educaţionale; Recomandări metodologice privind managementul temelor pentru acasă; Timpul estimative alocat efectuării acestora de către elevi;
 Specificul temelor pentru acasă.
1

3 ore la discreția cadrului didactic*
7

Realizarea în calitate de temă pentru acasă a unor sarcini complexe:lucrare practică, portofoliu,
referate va fi eșalonată în timp, pe parcursul semestrelor, prin corelarea activităților realizate înclasă (ghidat) și acasă (lucru individual).
Atenţionăm despre faptul că: în ciclul gimnazial în primele două săptămâni de studiu nu se dau teme pentru acasă; în perioada de vacanță, după probele de evaluare sumativă și în zilele de activități
transdiciplinare (ciclul primar), nu se vor da teme pentru acasă.
 nu se admite utilizarea temelor pentru acasă ca instrument de pedeapsă: teme cu volum
mare și grad înalt de complexitate, exerciții repetitive, teme necunoscute și neexersate înclasă.
Tipologia sarcinilor pentru temele de acasă:teme pentru acasă cu scop de valorificare a cunoştinţelor;teme pentru acasă cu scop de formare/dezvoltare a competențelor;teme pentru acasă de creare a dexterităților și atitudinilor tehnologice/artistice.
temele pentru acasă la disciplinele din aria curriculare Tehnologii pot fi realizate
inclusiv în formă practică, scrisă, oralăși digitală.
2.4. Proiectarea didactică a disciplinei Educaţie tehnologică
Conceptul central al proiectării curriculare la disciplină este proiectarea didactică
personalizată.Curriculumul disciplinar constituie reperul principal, document reglator pentru
proiectarea personalizată a activităţii didactice la clasă.Proiectarea didactică
personalizatărealizează o confluență a normativității didactice cu creativitatea și competența
profesională a pedagogului – benefică, întâi de toate, pentru elev.
Proiectarea demersului didactic a disciplinei se va realiza eșalonat pe două niveluriintercondiționate:- proiectarea de lungă durată (pentru un an școlar);- proiectarea de scurtă durată: elaborarea proiectelor de lecție (sau altă formă deorganizare, de exemplu, excursie).
Structura recomandată a proiectului de lungă durată şi a proiectului de scurtă durată este
prezentată în Ghidul de implimentare a curriculumului disciplinar.
Se stimulează creativitatea şi libertatea cadrelor didactice în proiectarea demersului
educaţional. În premisa realizării competenţelor proiectate și a parcurgerii integrale aconţinuturilor obligatorii, învăţătorul, în funcţie de specificul resurselor umane şi materiale, aredreptul: să modifice timpul efectiv pentru parcurgerea conţinuturilor; să utilizeze personalizat și să completeze activităţile de învăţare și produsele școlare
recomandate; să proiecteze şi să realizeze strategii originale de predare-învăţare şi evaluare, optândpentru tehnici şi metode variate.
 profesorul poate să propună, prin proiectarea didactică şi alte unităţi de conţinut, caredupă părea lui, sau prin consultarea elevilor, părinţilor, membrilor comunităţii, vor
contribui la formarea competenţelor specifice. În propunerea unităţilor de conţinut,
profesorul va ţine cont şi de resursele disponibile.
Pentru elevii cu CES, cadrele didactice vor elabora planuri educaționale individualizate în
baza curricula disciplinară.
8

Aspecte specificeprivind proiectarea didactică la disciplina Educație tehnologică în anulde studii 2021-2022în contextul epidemiologic COVID-19 sunt propuse p. 3.1, 3.2, 3.3.
3.ASPECTE SPECIFICE PRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA EDUCAȚIE TEHNOLOGICĂ ÎN ANUL DE STUDII 2021-2022
3.1. RECUPERAREA/CONSOLIDAREA ȘI EVALUAREA INIȚIALĂ
LA ÎNCEPUTUL ANULUI DE STUDII 2021-2022
În conformitate cu prevederile pct 8.1. ale Reglementărilor speciale privind demararea
anului de studii în contextul epidemiologic COVID-19, se propune un scenariu didactic dealternativă ale aspectelor specifice privind organizarea procesului educațional la disciplina
Educație tehnologică.
În clasele V-IX se vor proiecta și realiza în mod obligatoriu activități special destinate
recuperării/consolidării achizițiilor curriculare dobândite de elevi în anul școlar precedent, cu
preponderență vizând cele învățate în perioada 09.03–15.03.2021. Aceste activități vor fiîncadrate în unitatea de învățare nr. 1 din proiectul de lungă durată.
În procesul proiectării de lungă durată, cadrele didactice vor analiza finalitățile curriculare
pentru clasa precedentă și le vor determina pe cele necesare de recuperat/consolidat, reieșind dinsituația concretă a fiecărei clase de elevi. Se vor proiecta 2-3 lecţii de recuperare/consolidre laînceputul unităţii de învățare nr. 1, a modulului selectat. Luând în consideraţie specificul
disciplinei şi numărul de ore alocat modulelor (15), va fi necesară o comasare rezonabilă aconținuturilor curriculare ale modulului, în baza prioretizării curriculare. Se va pune accent peformarea competențelor și pe atingerea finalităților proiectate în curricula disciplinare.
Structura proiectului de lungă durată se va prelua din Ghidul de implimentare acurriculumului disciplinar.
Pentru a facilita proiectarea didactică de lungă duratăla disciplina Educaţie tehnologică, înI semestru al anului curent, propunem un exemplu orientativ de proiectare acomponentelorAdministrarea disciplineişi Proiectarea didactică a unităţilor de învăţare, la clasa
a VI-a.
ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Unitățile de învățare
(module)

Nr.
ore

EI

Nr. evaluări
EF

Semestrul 1 Modulul Meșteșuguri populare și moderne (Arta acului)
1. Specificul meșteșugului Cusutul
41
și brodatul tradițional
2. Tehnici de cusut și brodat
41
3. Realizarea unui articol simplu
51
4. Evaluarea
șivalorificarea
2articolului
Total semestrul 1:
1 modul
15
1
2

9

ES

1
1

ObservațiiPROIECTAREA DIDACTICĂ A UNITĂȚILOR DE ÎNVĂȚARE
Un.
comp.

Nr.
Data
Resurse
EvaluareObs.
ore
Modulul Meșteșuguri populare și moderne (Arta acului)
1. Specificul meșteșugului Cusutul și brodatul tradițional – 4 ore
1. Varietatea tehnolgiilor.
1Planșe didaticeObservarea
R/C
Etape de realizare a
Prezentări PPT,
comportamentul
proiectelor tehnologice.
lucrări realizate înui
diverese tehnici.
performanțional
2. Posibilități de soluționare
1
Obiecte decorative,
EI
R/C
a unor probleme utilitarpiese vestimentare.
Conversație înpractice, manifestândMateriale video.
bază deatitudine creativă.
chestionar
3. Articole de port popular.
1
M. cl.VI, p.134-137
Motive ornamentale
1.1.
tradiționale brodate pe
1.2.
piese ale portului popular.
4. Materiale și ustensile1
M.cl.V, p. 37-38
utilizate în broderie.
Mostre de materiale
Proprietățile, caracteristicilePlanșă didactică cu
și proveniența materialelor
Reguli de Protecție
utilizate în broderie: normea Muncii
sanitar-igienice și reguli deprotecție a muncii.
2. Tehnici de cust și brodat – 4 ore
2.1. 1. Broderia netedă (artistică)1Planșă didactică
2. Puncte de cusut și brodat:
1
M. cl.VI, p.139
plin plat, de umplere.
Album cu cusături
3. Puncte de cusut și brodat:
1
Exemple de lucrări
feston, încrucișat.
4. Puncte de cusut și brodat:
1
M. cl.VI , p.140
EF P1găurica dublă, zig-zag.
Lucrare modelLucr. pract:puncte debroderie
artistică
3. Realizarea unui articol simplu – 5 ore
3.1. 1. Proiectarea unui articol
1
M. cl.VI, p.142
3.2.
simplu decorat cu broderie.
2. Analizarea și selectarea
resurselor materiale
necesare realizării
proiectului.
3. Realizarea practică a1
M. cl.VI, p.142
articolului proiectat: croirea
stofei, amplasarea decorului
pe suprafața articolului.
4. Realizarea practică a1
M. cl.VI p.139-142
Detalieri de conținut

10

articolului: realizareapunctelor de broderie.
Operații de finisare
5. Lecție de sineză.
Prezentarea articolului
decorat cu broderieM.cl.VI, p.142
Probă de evaluare

1

6. Activități diferențiate de1
postevaluare
4. Evaluarea și valoroficarea articolului – 2 ore
4.1.
1. Posibilități de utilizare și
1decorare a articolului.
2. Legătura meșteșugului cu
activitățile
cotidiene.Activități
diferențiate depostevaluare.

EF P2Prezentarea
articolului
realizat conformproiectului

Activitați
diferențiate
Probă de evaluare

ES P3
Expoziție delucrări

Activitați
diferențiate

1Atenţie! În anul de studii 2021-2022 este recomandabil la începutul anului școlar proiectareade lungă durată doar pentru semestrul I, iar la finalizarea acestuia - proiectarea pentru semestrulII, ţinând cont de evoluţia crizei epidemiologice COVID-19.
În catalogul clasei, la Educaţia tehnologică, completările pe pagina din dreapta, vor fiinițiate cu denumirea temelor/subiectelor pe materia de studiu din anul 2020-2021, în
conformitate cu Planul de recuperare/consolidare, menționându-se la rubrica Note(recuperare/consolidareșinumărul
de
ore).
După
realizarea perioadei
derecuperare/consolidare,completările pe aceeași pagină vor continua conform Proiectului didactic
de lungă durată pentru anul de studii 2021-2022.
Rezultatele activităților de recuperare/ consolidare vor fi determinate în cadrul evaluării
inițiale a unităților de competență prioritare, prevăzute în curriculum pentru sfârșitul clasei
precedente, și vor fi valorificate ulterior în cheea diferențierii și individualizării.
Evaluarea inițială se va realiza în cadrul unității de învățare nr. 1 a modulului selectat,
alegând cu precădere forme noninstrumentale, pe baza unor tehnici potrivite care să asigure
elucidarea lacunelor elevilor.
Rezultatele elevilor la evaluarea inițială de la începutul anului școlar nu vor fi apreciate.
Învățătorul va adopta o abordare calitativă, centrându-se pe elucidarea deficiențelor decunoaștere, înțelegere și aplicare, va formula aprecieri calitative, folosind cuvinte încurajatoare și
evidențiind aspectele la care elevul trebuie să fie atent pe viitor.
ATENȚIE!În perioada evaluărilor inițiale la începutul anului școlar se va exclude
stresarea elevilor și a părinților. Această perioadă coincide cu adaptarea/ readaptarea școlarilor
la procesul educațional în condițiile crizei epidemiologice COVID-19 și trebuie să instaleze ostare de bine pentru toți participanții la acest proces.

3.2. PRIORITIZAREA CURRICULARĂ
11ÎN CONDIȚIILE CRIZEI EPIDEMIOLOGICE COVID-19
În condițiile crizei epidemiologice COVID-19, este recomandabilă o prioritizare
curriculară.În condiţiile realizării activităţilor de învăţare la distanță venim cu un șir derecomandări, care necesită corelarea acestora cu fiecare unitate de învăţare în parte.
Atenţionăm că:în cazul realizării învăţământului la distanţă să se selecteze cu mare atenție
modulele disciplinei recomandate, tinând cont de modulele studiate în anul precedent, opinia
elevilor, posibilităţile existente la nivel de resurse şi dotări disponibile, reflectând în proiectarea
didactică aspectele de Prioritizare curriculară în condițiile crizei epidemiologice covid-19(tabelul 2, 3).
În tabelul 3.1 se prezintă unitățile de competență care se recomandă ca extindere sauopțional la unele module. Celelalte unități de competență ale modulelor prezentate rămân a fi
obligatorii.
Cadrele didactice vor ține cont de prioritizarea curriculară:● la proiectarea didactică de lungă și de scurtă durată;● la elaborarea/ alegerea probelor de evaluare.
În condițiile unui învățământ tradițional toate aceste prioritizări se exclud.
Tabelul 2. Unități de competență recomandate ca extindere sau opționalîn condițiile crizei epidemiologice COVID-19
Legendă: ** - extindere; * - opțional

Modulul
1. Artaculinară șisănătatea
2.Meșteșug
uri populareși moderne:
Arta acului;Clasa V
1.2*; 3.1**
3.2*
4.1.**.

1.2**;
2.1*;3.2*.

Clasa a VI-a2.1**;
3.2*.

Clasa a VII-a

1.2**;
2.1*; 2.2*.

1.2*;
3.1*.

Arta
mărgelitului

4.Activități
agricole

Clasa a IX-a-1.2*; 3.2*.

Croşetarea

3. Colaje șidecorațiuni

Clasa a VIII-a-1.2*;3.1**;
3.2**.

2.1*; 3.2**.

1.2*;
2.2*; 3.2*.

2.2*;
3.2*

-

9.Design
vestimentar
10. Design
de interior
14.Domenii
profesionale
12

1.2**;
3.1*.
1.2*;
3.2*.

1.2*;
3.2*.

-

-

1.2*;
3.2*.
1.2*;
3.2*.

1.2*;
3.2*
2.1*;
3.2*
1.2*.

Atenţie! În anul de studii 2020-2021 este recomandabilă la începutul anului proiectarea delungă durată doar pentru semestrul 1, iar la finalizarea acestuia - proiectarea pentru semestrul 2,ţinând cont de evoluţia crizei epidemiologice COVID – 19.
Proiectarea demersului didactic pentru studierea materiei noi, va fi determinată în funcție derezultatele elevilor la Evaluarea inițială. Astfel, va fi stabilit punctul de pornire a procesului
instructiv-educativ, ținând cont de eventualele „goluri” cauzate de starea excepțională din
perioada instruirii la distanță şi de corelarea unităţilor de competenţă şi a unităţilor de conţinut înbaza prioritizării curriculare.
Tabelul 3.Exemplu de corelare a unităţile de competenţă la unităţile de conţinut
în baza prioritizării curriculare
Legendă: ** - extindere; * - opționalUnități de competențe
1.1.Recunoașterea
specificului meșteșugului
Cusutul și brodatul
tradițional.
1.2. Identificarea
materialelor și ustensilelor
specifice meșteșugului.
2.1. Realizarea punctelorde broderie calculată,respectând normele
sanitar-igienice și deprotecție a muncii.
3.1. Elaborarea
proiectului de realizare aunui articol cu decor
brodat.
3.2. Realizarea unuiarticol cu decor brodat,
respectând succesiunea
operațiilor tehnologice.
4.1. Aprecierea calității
lucrărilor proprii și ale
colegilor din perspectiva
reinvestirii beneficiilorobținute.

Unităţi de conţinut

Prioritizare

1.2**;

2.1*;

3.2*.

1. Specificul meșteșugului Cusutul și brodatul tradițional• Istoria și evoluția meșteșugului. Articole de port popular, deuz casnic și de ritual decorate cu broderie. Ornamentica șicromatica broderiilor tradiționale• Varietatea materialelor și ustensilelor utilizate în broderie:pânză de bumbac, in, cânepă; fire colorate; ace etc. ** Norme
sanitarigienice și de protecție a muncii.
2. Tehnici de cusut și brodat*• Broderia pe fire numărate (calculată)• Puncte de cusut și brodat specifice broderiei pe firenumărate• Tehnica realizării punctului de găurică
3. Realizarea unui articol simplu• Proiectarea unui articol simplu, decorat cu broderie• Analizarea și selectarea resurselor materiale necesare
realizării proiectului• Realizarea practică a articolului proiectat.* Croirea stofei.
Compunerea decorului pe suprafața articolului. Realizareapunctelor de broderie. Operații de finisare.
4. Evaluarea și valorificarea articolului• Posibilități de utilizare și decorare a articolului• Valorificarea meșteșugului Arta acului în activități
cotidiene.

3.3. ADAPTAREA DEMERSURILOR DIDACTICEÎN CONTEXTUL ÎNVĂȚĂRII DIRECTE ȘI/ SAU LA DISTANȚĂ

În condițiile specifice de organizare a procesului educațional, demersul didactic se va axa peurmătoarele prevederi:13accentuarea actului de învățare, de la învățarea față în față - la învățarea individuală/independentă;● plasarea accentului pe însușirea tehnicilor de învățare independentă și pe aplicarea lor în
studierea materiei noi.
În cazul comunicării la distanță, se vor valorifica trei forme recomandate de Metodologia
privind continuarea la distanță a procesului educațional în condiții de carantină, aprobată prin
ordinul MECC nr. 351 din 19.03.2020: sincronă, asincronă, mixtă.
Procesului de predare-învăţare a disciplinei Educaţie tehnologică la distanţă se va realiza prin
activităţi mixte, sincron şi asincron. Pentru comunicarea sincronărămân a fi recomandate încontinuare: Zoom, Google Meet etc., care déjà au fost utilizate. Instrumente de gestionare aclasei de elevi: moodle, Google classroom etc., sunt propuse din considerentele că pot lăsadovezi ale activității școlare pentru toți beneficiarii procesului educativ (elevi, cadre didactice,părinți).
Procesul instructiv-educativ trebuie sa fie organizat în așa mod, ca activitățile sincron să fie
combinate cu cele asincron.
Propunem un model orientativ de combinare a activităţilor de predare-învăţare la distanță în
cadrul unui modul:
1. Unitatea de conținut „Specificul meșteșugului/ Istoricul meșteșugului” - se recomandă de a
propune elevilor activități de cercetare, analiza a surselor web (parţial propuse de profesor),
pentru a acumula informația într-un produs în format electronic, spre ex.: StoryJumper,
Fotojet, Canva.
2. Conținutul „Varietatea materialelor și ustensile specifice” se poate studia prin intermediul
unui joc didactic, de exemplu cu ajutorul platformei LearningApps. Elevii ar putea realiza
sarcina propusă desinestătător, în baza conversațiilor cu sprijin în observare. Acesteconținuturi pot fi predate şi asincron, prin intermediul platformelor Studii.md,
GoogleClassroom.
3. Conținuturile unității „Tehnici de lucru/ Tehnologii de prelucrare” se recomandă să fie
predate sincron, cu demonstrarea parţială a procedeilor de realizare a tehnicilor, tehnologiilor
propuse spre studiere. Se recomandă uilizarea înregistrărilor video, realizate de către profesor
preventiv, a tutorialelor video din spațiul virtual, cu explicații clare, pe etape a procesului
tehnologic propus spre studiere. Platformele recomandate pentru asemenea activităţi suntZoom, Google meet, Skype etc.
În cadrul sesiunilor sincron cu elevii, profesorul trebuie să monitorizeze activitatea
elevilor şi să facă comentarii cu indicații concrete asupra unei sau altei sarcini sau probleme,apărute pe parcursul exersării.
4. „Realizarea unui articol simplu ” este unitatea de conținut care se recomandă a fi realizată
atât sincron, cât și asincron, acestei unități de conţinut acordându-i-se cel mai mare număr deore.
Etapa de proiectare a articolului ar fi recomandat să se realizeze în cadrul orelor cu
conexiune sincron, pentru a coordona direct activitatea elevilor, respectiv profesorul va
propune sarcini clare pentru a fi realizate:- selectarea diverselor modele de articole similare,- elaborarea schițelor de articol, respectând principiile compoziției decorative,- selectarea și analiza resurselor necesare realizării articolului.
La etapa de realizare practică a articolului proiectat, profesorul poate activa atât asincron
cu elevii, cât și organizând periodic conferințe video, pentru a consulta elevii în soluționarea
situațiilor de problemă.
Realizarea articolului poate fi realizată de elevi cu succes doar în cazul când va fi propus
algoritmul de realizare a unui articol.
●

145. „Evaluarea produsului” in situația instruirii la distanță, la fel poate fi realizată într-un mod
creativ, atractiv pentru elevi. Produsul ar putea fie evaluat, prezentat prin elaborarea unuicolaj foto, realizat de însăși autor, prezentând etapele de realizare, resursele etc., în același
timp profesorul poate propune elevilor să realizeze un slide show, care ar conține poze cu
cele mai reușitelucrări. Având permisiunea părinților SlideShow-ul poate fi plasat în mediul
online pentru a organiza voting, sau pentru a fi propuse spre vânzare în cadrul unor proiecte
caritabile etc.
Propunem un model orientativ de combinare a activităţilor de predare-învăţare la distanță în
cadrul modulului Colaje şi decoraţiuni.
Unitate de conținut 1: „Ce este colajul?” – se recomandă de a propune elevilor activități deanaliză a imaginilor, surselor web, pentru a forma competența de recunoaștere a specificului
colajului și decorațiunilor. Aceasta va fi o activitate de inițiere, care ar fi bine să se desfășoare
sincron, profesorul având rolul de inițiator al curiozității pentru studierea acestui modul. Se vor
propune spre vizionare, analiză imagini atractive, care să motiveze elevii spre activitatea creativă
în continuare.
Evaluarea inițială ar fi recomandat să se realizeze prin intermedul unui joc.
https://learningapps.org/display?v=pujc5ey8j20
Conținuturile „Materiale și ustensile, Proprietățile calitative ale mateialelor, Reguli sanitarigienice și de protecție a muncii”, pot fi propuse elevilor pentru studiu independent, profesorul
fiind ghidul în procesul de studiere a acestor conținuturi. Se pot propune sarcini de recunoaștere
a regulilor de protecție a muncii din imagini (Prezentare PPT).
.
https://learningapps.org/display?v=p0dehb2zt20.
„Tehnica realizării colajelor”, la fel poate fi studiată de către elevi, fiind ghidați de către
profesor. Se pot propune elevilor imagini cu colaje și decorațiuni realizate în diverse tehnici,
eleviiavândsarcinasă
enumereprocedeele
utilizate..https://learningapps.org/display?v=pkf9p37ej20
Unitatea de conținut 2: „Varietatea Decorațiunilor”. Competența 2.1. este recomandat să fie
formată în cadrul activităților ghidate direct de către profesor, adică sincron. Se recomandă
dirijarea învățării prin intermediul unor indicați conctete, etapizate a pașilor care trebuie să fie
parcurși de către elevi pentru a obține rezultatul dorit. La această etapă a instruirii suntrecomandate instrucțiuni video, sau algoritmizate.
Pentru a evalua exercițiile/ sarcinile realizate se propune elevilor de a face poze și a prezenta
profesorului.
Unitatea de conținut 3: „Realizarea unui articol simplu ”- necesită la început interacțiunea
directă dintre profesor și elev, apoi elevul crează articolul proiectat independent, solicitânt lanecesitate indicațiile profesorului. Pentru a coordona această etapă profesorul va veni cu algoritm
binedefinit pentru realizarea practică a articolului. Se pot prezenta etapele de realizare a
articolului în poze, video tutoriale, sau explicații scrise.
Pentru a utiliza timpul eficient se va urmări ca elevii să pregătească toate mateialele și
ustensilele necesare în prealabil.
„Evaluarea și valorificarea articolului” poate fi realizată cu ajutorul diverselor instrumente.
Elevul poate realiza slide show, sau PPT din poze cu etapele de lucru, acestea fiind însoțite decomentarii, ar demonstra nivelul competențelor formate în acestă perioadă.Profesorul va întocmi

15

o fișă de evaluare/autoevaluare pentru ca elevul să aibă posibilitatea să autoevalueze articolul șiîntreg procesul de confecționare a lui.
Ca suport pentru activități asincron de dirijare a învățării și de învățare independentă, este
recomandabil de a propune elevilor algoritmi de realizare a sarcinilor/ metode/ tehnici deînvățare prezentate clar, succint, pertinent în corespundere cu particularitățile de vârstă aleelevilor. În acest scop pot fi folosite resursele oferite pe paginile web mecc.gov.md și
educatieonline.md.
Proiectarea unei lecţii realizate la distanţă se va axa pe aceiaşi metodologie ca şi lecţia
obişnuită. Deci, vom porni de la selectarea unităţilor de competenţă, în raport cu care vom
selecta unităţile de conţinut recomandate de curriculumul disciplinar, apoi vom formulaobiectivele operaţionale ale lecţiei, în dependenţă de tipul acesteea (ex: lecţie de formare acapacităţilor de dobândire a cunoştinţelor, lecţie de formare a capacităţilor de aplicare acunoştinţelor, lecţie mixtă etc. sau cadrul ERRE).
Structura unei lecţii tradiţionale se păstrează, aspectul specific al lecţiei la distanţă apare în
proiectarea strategiilor didactice, volorificându-se cele digitale: texte, prezentări, jocuri didacticeetc. în format digital. Se va acorda atenţie deosebită la dozarea timpului pentru etapele lecţiei,micşorându-se timplul activităţilor de predare, mărindu-se timpul destinat activităţilor deînvăţare/ învăţare independentă.
Tabelul 4. Modelul mixt de învățare: scenarizare orientativă
EtapeleActivități
lecției ERRE
Evocare▪ Momentul organizatoric desalut.
▪ Verificarea/analiza temelor
pentru acasă/ actualizareacunoștințelor (la necesitate)Timp(min.)
1-2▪ Prezentarea propriu-zisă asubiectului lecției.

5-10

Realizare asensuluisincronă

Resurseintervenția directă acadrului didactic, asigurată
de o aplicație

5-10
directă/sincronă

manual, prezentare digitală,fișier video sau intervenția
directă a cadrului didactic,
asigurată de o aplicație;directă/sincronă/asincronă

▪ Dirijarea învățării:1) explicarea sarcinii delucru independent;

Reflecție

Forme deorganizare
directă/5

manual, prezentare digitală,fișier video sau intervenția
directă a cadrului didactic,
asigurată de o aplicație

2) realizarea de către elevi asarcinii propriu-zise.

15

manual, suport auxiliar▪ Acordarea feedback-ului
individual și colectiv.

5-10

16

directă/sincronă/intervenția cadrului
didactic, asigurată de o

asincronă

Extindereaplicație

Total: 45 min.; cel mult 30 min. asincron.
indepen▪ Temă pentru acasă, după15-20
manual, suport auxiliar
caz – diferențiat/dentădupă finaliverificarea ulterioară deindividualizat.
zarea orelorcătre cadrul didactic
din orar
asigurată de o aplicație.

Propunem un model orientativ alalgoritmului de studiere a conținutului „Transformarea unuiarticol vestimentar”, din cadrul modulului „Desgn vestimentar”, propus spre studiere în clasa a
VIII-a.
1. Se propune spre vizionare un colaj de imagini/ poze realizate cu ajutorul resurselor Canva,
Fotojet, în care se poate vedea cum pot fi transformate piese vestimentare simple,adăugându-se decor, sau decupându-se diverse forme, aplicându-se decor pictat. Sarcină
pentru elevi:- să stabilească modalitatea cu ajutorul căreia piesa vestimentarăa fost transformată.
- să își expună părerea despre tehnicile utilizate.
- să determine care dintre tehnici ar fi mai potrivită pentru proiectul propriu (activitate
recomandată în cadrul conferințelor on line Zoom, Google Meet etc).
2. La următoarea etapă elevele prezintă articolul, care urmează a fi transformat și schița cu
rezultatul final proiectat.
3. Profesorul oferă indicații concrete pentru fiecare elev, comentând constructiv fiecare proiect(comentariile și sugestiile pot fi expediate prin mesaj privat, sau sonorizate în timpul
conferinței online).
4. Se recomandă de a propune un algoritm de realizare a transformărilor articolului vestimentar,
algoritmul poate fi înzestrat cu poze ale etapelor de realizare a acestei transformări
(prezentare PPT), în anumite cazuri pot fi atașate și secvențe video înregistrate de către
profesor, sau selectate din mediul online. Acest algoritm poate fi revăzurt de către elevi defiecare dată când apar unele neclarități.
În continuare elevii pot realiza operațiunea selectată, urmând pașii prestabiliți. În cazul
apariției unor neclarități elevul poate solicita ajutor la următoarea întrevedere, sau în cadrul
orelor desfășurate asincron.
Propunem un model orientativ de combinare a activităţilor de predare-învăţare la distanță în
cadrul lecțiilor de educaţie tehnologică, prin prisma cadrului metodologic „Evocare – Realizarea
sensului – Reflecţie – Extindere” (ERRE).
Cadrul ERRE- este un model eficient, favorabil dezvoltării gândirii critice, prin care
profesorii îi îndrumă pe elevi spre înțelegerea și crearea unei atitudini personale asupra celorînvățate. Acest cadru oferă posibilitatea ca elevii să examineze critic informațiile și în baza lor
să-și reconstituie propria imaginație asupra evenimentelor studiate.
La etapa Evocării - se provoacă interesul, se stimulează elevul pentru a se gândi la ceea ceștie și poate să facă. La această etapă se stabilesc de obicei obiectivele învățării, care permit
formarea cunoștințelor, abilităților și aptitudinilor celor ce învață. Presupune implicarea activă a17

elevilor, datorită careia ei devin conștienți de propria lor gândire și își formează limbajul
propriu.Potrivite pentru etapa evocării sunt instrumentele: Mentimeter, Linoit
Aceste instrumente dau posibilitatea de a afla părerea tuturor elevilor în rezolvarea unei
probleme, în timp restrâns.Putem folosi aceste instrumente la evaluarea inițială, apoi studiind
rezultatele, facem anumte concluzii.
La etapa Realizarea sensului - cel care învață vine în contact cu noile informații sau idei.
Această fază de învățare permite profesorului să aibă o influență asupra elevilor și să-și mențină
în mod activ și independent străduința de a-și forma noi concepte. Această etapă permite elevilor
să-și mențină interesul care a fost stabilit în faza de evocare. Rolul profesorului în această etapă
este de a monitoriza această activitate. Subiectul lecției se va realiza prin diverse activități, caresunt relevante pentru obiectivele stabilite. Pentru această etapă a lecției recomandate ar fi
instrumentele Quizlet, Tailornova (pentru modulul Design vestimentar).
Etapa Reflecție permite să se consolideze cunoștințele noi și să-și restructureze activ schemade învățare pentru a include în ea multe concepte noi. Această etapă permite să aibă loc învățarea
durabilă caracterizată de schimbarea propriu zisă, care permite formarea unui nou set decomportamente sau a unor convingeri noi. Aici tot este bine totodată să ne amintim și săînțelegem toată experiența parcursă în activitate.
Etapa Extindere reflectă sistemul de cunoștințe, abilități și aptitudini, care permit formarea
unor competențe și este nevoie de a le aplica în diferite situații de integrare. Sarcina acestei etapeeste de a implica elevii în condiții de integrare autentice, adica de a rezolva situații reale dinviață, care stimulează mobilizarea resurselor interne și externe ale elevilor. Pentru această etapă alecției este binevenită utilizarea platformelor Flipsnack, Padlet, Animoto etc.
La fel, recomandăm utilizarea în cadrul lecţiilor de Educaţie tehnologică a următoarelor
platforme şi instrumente de predare-învăţare la distanţă: pentru exercițiile interactive de stimulare a creativității pot fi utilizate programele:
Mentimeter, Canva, ş.a.
 oportunitatea utilizării tablei interactive online, este propusă prin platformele precumiDroo, Openboard.
 instrumente creatoare de cărți digitale, de exemplu: Book Creator, Flipsnack etc. și celede creare a benzilor animate: Animaker, Pixton, care vor întregi procesul de învățare ladistanță.
Deasemenea, recomandăm utilizarea bibliotecii digitale, care și-a început activitatea culecții filmate, resurse educaționale și alte suporturi didactice, fiind binevenite atât în procesul
instruirii la distanță cât și în cadrul studierii în mod obișnuit/ clasic.
Procesul de evaluare poate fi realizat prin teste/ sarcini practice care pot fi create în:
Kahoot, Quiizizz, Plickers pentru evaluarea şi autoevaluarea interactivă etc.
În condițiile specifice de organizare a procesului educațional, conceptul demersului
didactic se va axa pe următoarele prevederi:
1. plasarea accentului de pe predare pe actul de învățare, de la învățarea față în față peînvățarea individuală/ de sine stătătoare;
2. plasarea accentului pe însușirea tehnicilor de învățare individuală/ de sine stătătoare și
pe aplicarea lor în studierea materiei noi;
3. cadrul didactic va propune elevilor algoritmul de acțiuni și metode/ tehnici deînvățare pentru fiecare lecție care sunt cele mai relevante privind studierea temelor18

respective care va fi determinat de logica studierii disciplinei școlare Educație
tehnologică.
ATENȚIE!
1. Calitățile aplicației digitale folosite au, cu certitudine, valoare considerabilă, dar primordială
este calitatea metodică a materialelor. În acest sens, materialele oferite elevilor prin aplicații
digitale se vor elabora în baza curriculumului şi manualelor aprobate de MECC.
2. Se va exclude avalanșa de aplicații digitale folosite în procesul educațional la distanță, alegânddoar cele mai optimale pentru condițiile concrete.
4.ASIGURAREA MANAGEMENTULUI ȘI ACTIVITATEA ÎNTRUNIRILOR
METODICE
În vederea asigurării procesului educaţional reuşit,pentru activitatea secțiilor metodologice a
profesorilor de Educația tehnologică se recomandă următoarele teme pentru seminare și laboratoare debune practici:

1. Managementul implementării calitative a curriculadisciplinară reconceptualizată 2018 înclasele a V-a - a IX-a;
2. Utilizarea eficientă a noilor tehnologii ale informației și comunicării în învățământul ladistanţă;3. Strategii didactice eficiente în predarea-învățarea-evaluarea disciplinei „Educaţie
tehnologică”în clasele gimnaziale;
4. Parteneriatele cu părinții pentru învățare eficientă a disciplinei Educaţie tehnologică;5. Managementul temelor pentru acasă în învățământul la distanţă;6. Metodologia formării și dezvoltării competențelor transdisciplinare ale elevului în cadrul
disciplinei Educaţie tehnologică;7. Valorificarea tipurilor moderne de învățare la disciplina „Educaţie tehnologică” în claselea V-a – IX-a.
8. Aspecte de realizare a ECD în cadrul disciplinei Educaţia tehnologică.
9. Utilizarea probelor practice în cadrul evaluării rezultatelor școlare.
10. Evaluarea formativă, instrument de asigurare a succesului elevului la Educaţia
tehnologică.
Totodată, în conformitate cu prevederile articolul 85 din Regulamentul-tip de organizare șifuncționare a instituțiilor de învățământ primar și secundar, ciclul I și II, cu privire la atribuțiile
Comisiei metodice la nivelul instituției școlare, se va urmări: Elaborarea unui plan de activitate în vederea valorificării temei de cercetare și aplicare(parte a planului de activitate al comisiei metodice); Implementarea aspectelor teoretico-metodice a temei de cercetare și aplicare în cadrul
orelor;
 Diseminarea experiențelor avansate și a modelelor practice de punere în aplicare a temei decercetare prin publicarea buletinelor școlare și/sau a articolelor de specialitate.
Fiecare comisie metodică are libertatea de a selecta una sau mai multe teme pentru cercetareși aplicare în cadrul seminarelor teoretico-practice la nivel instituțional și raional/municipal.
Totodată, se va încuraja selectarea și derivarea unor aspecte ale temelor propuse pentru
19

dezvoltare în cadrul rapoartelor de autoevaluare și lucrările metodice pentru atestarea cadrelor
didactice.
5.BIBLIOGRAFIE ȘI ADRESE WEB UTILE:
1. Curriculum naţional. Aria curriculară Tehnologii. Disciplina Educaţia tehnologică

clasele V-IX. Curriculum disciplinar. Ghid de implimentare a curriculumului
disciplinar.Liceum, Chişinău 2018.
2. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, MECC, 2017.
3. Evaluare criterială prin descriptorila disciplinele educație muzicală, educație plastică,educație tehnologică și educație fizică, în clasa a V-a. Metodologie de implementare,Chişinău, 2018.
4. Tverdohleb Ana, Croitoru Rodica,Stepan Ana, ”Educaţia tehnologică”, clasa III;
5. Croitoru Rodica, Grosu Elena, Ciobanu Lucia, Educaţia tehnologică clasa IV;
6. Eşanu Angela , Şaragov Ion, Onofreiciuc Nicolai, Simac Ana. Educaţia tehnologică
clasa V-VI.
7. Lichiardopol Gabriela, Stoicescu Viorica, Neaşcu Silvia, Educaţia tehnologică, clasa V,
Bucureşti “Aramis Print”, 2005
8. Colac T., Gîscă A., Posternac G., Postolache E., ProcoavăV., Surcov E., Educaţia
tehnologică clasa VII-VIII;
9. Şaragov Ion, Tverdohleb Ana, Grosu Elena, Sacara Andrei, Plămădeală Vasile. Educaţia
tehnologică clasa IX;
10. Matei S., Cosma D., Ion D. Sârbu, Sârbu M.-A., Metodica predării educaţiei tehnologice,
Ed. Arves, 2008.
11. Grosu Elena, Şaragov Ion, Sacara Andrei, Dicţionar la educaţia tehnologică, Epigraf
2008.
12. Şaragov I., Grosu E., Sacara A., Dicţionar la educaţia tehnologică, Epigraf 2008.
13. Ciavarra H. Ручнаялепка,Moscova, ACT Astreli, 2006.
14. Harman D. Ghid de fotografie digitală, București,Editura „Polirom”, 2009.
15. Husein G. Desen tehnic de specialitate.Bucureşti, E. D. P., 1996.
16. Husein Gh., Tudose M.Desen tehnic. Chișinău, Editura „Știința”, 1993.
17. Manolescu M. Evaluarea școlară. Metode, tehnici, instrumente.București,Editura„Meteor Press”, 2005.
18. Marinescu M. Manualul profesorului de educație tehnologică. București, Editura „Pro
Universitaria”, 2014.








Parteneri și platforme educaționale utile:
http://www.ise.md/;
http://www.ise.ro/
http://prodidactica.md/
http://asociatia-profesorilor.ro/linkuri/selectii-linkuri/
iFprofs (https://www.ifprofs.org/;
eTwinning (www.etwinning.net);
http://www.didactic.ro/resurse-educationale/invatamant-gimnazial;
20

iEARN(www.iearn.org), http://iearnmoldova.weebly.com/projects.html

Platforme și aplicații Web 2.0 recomandate: Prezi https://prezi.com/ (pentru realizarea prezentărilor interactive), Pixton https://www.pixton.com/ (pentru realizarea de produse), Storybird http://storybird.com/ (pentru realizarea istoriilor cu imagini), thinlink http://www.thinglink.com/ (realizarea unei imagini interactive), EDpuzzle https://edpuzzle.com/ (creare de lecții interactive), LearningApps https://learningapps.org/ (crearea diferitor tipuri de exerciții).
 Liveworksheets https://www.liveworksheets.com/ (crearea de teste interactive).
 Linoit http://linoit.com/ (pentru lucru interactiv cu elevii).
 Padlethttps://ru.padlet.com/dashboard (pentru prezentarea lucrărilor).
Valentina Gaiciuc, consultant principal,
Direcția învățământ general, MEC
Ala Vitcovschii, dr., conf. univ.,
UPS „Ion Creangă”, mun.Chişinău
Daniela Holban grad didactic superior,
IPLT ,,Gaudeamus", mun.Chișinău

21