MINISTERUL EDUCAŢIEI, CULTURII ŞI CERCETĂRII
AL REPUBLICII MOLDOVACURRICULUM NAȚIONALGEOGRAFIE
Clasele X-XII			• Curriculum disciplinar			• Ghid de implementareChişinău, 2020
1

CURRICULUM DISCIPLINAR
Aprobat:- Consiliul Național pentru Curriculum, proces verbal nr. 22 din 05.07.2019- Ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr. 906 din 17.07.2019
COORDONATORI:
 Angela CUTASEVICI, Secretar de Stat în domeniul educației, MECC
 Valentin CRUDU, dr., șef Direcție învățământ general, MECC, coordonator
al managementului curricular Corina LUNGU, consultant principal, MECC, coordonator al grupului delucru
EXPERȚI-COORDONATORI:
 Vladimir GUȚU, dr. hab., prof. univ., USM, expert-coordonator general Rodica NEAGA, dr., grad didactic superior, IPLT „Orizont”, Chișinău,expert-coordonator pe aria curriculară Educație socioumanisticăGRUPUL DE LUCRU:
 Elena BEREGOI (coordonator), grad didactic superior, IPLT „MihailKogălniceanu”,  Chișinău
 Svetlana AXÎNTI, grad didactic superior, LCI „Prometeu-Prim”, Chișinău
 Mariana JIOARĂ, grad didactic superior, IPLT „Onisifor Ghibu”, Orhei Raisa LAZARI, grad didactic superior, IPLT „Aleksandr Pușkin”, Chișinău
 Elena SOCHIRCĂ, dr., conf. univ., US Tiraspol
 Vitalie SOCHIRCĂ, dr., conf. univ., USM
 Angela VÎȘCOVSCHI, grad didactic superior, IPLT „Evrika”, Râbnița

Geografie : Curriculum naţional : Clasele 10-12 : Curriculum disciplinar : Ghidde implementare / Ministerul Educaţiei, Culturii şi Cercetării al Republicii Moldova ;coordonatori: Angela Cutasevici, Valentin Crudu, Corina Lungu ; grupul de lucru: Elena
Beregoi (coordonator) [et al.]. – Chişinău : Lyceum, 2020 (F.E.-P. "Tipografia Centrală").
– 92 p. :tab.
Referinţe bibliogr.: p. 89-90 (39 tit.). – 2000 ex.
ISBN 978-9975-3437-1-8.
373.5.091:911(073)
G 31

2

GHID DE IMPLEMENTARE
Elaborat în conformitate cu prevederile Curriculumului disciplinar, aprobatla ședința Consiliului Național pentru Curriculum, prin ordinul Ministerului
Educației, Culturii și Cercetării nr. 906 din 17.07.2019
COORDONATORI:
 Angela CUTASEVICI, Secretar de Stat în domeniul educației, MECC
 Valentin CRUDU, dr., șef Direcție învățământ general, MECC, coordonator
al managementului curricular Corina LUNGU, consultant principal, MECC, coordonator al grupului delucru
EXPERȚI-COORDONATORI:
 Vladimir GUȚU, dr. hab., prof. univ., USM, expert-coordonator general Rodica NEAGA, dr., grad didactic superior, IPLT „Orizont”, Chișinău, expertcoordonator pe aria curriculară Educație socioumanisticăGRUPUL DE LUCRU:
 Elena BEREGOI (coordonator), grad didactic superior, IPLT „MihailKogălniceanu”, Chișinău
 Svetlana AXÎNTI, grad didactic superior, LCI „Prometeu-Prim”, Chișinău
 Mariana JIOARĂ, grad didactic superior, IPLT „Onisifor Ghibu”, Orhei Raisa LAZARI, grad didactic superior, IPLT „Aleksandr Pușkin”, Chișinău
 Elena SOCHIRCĂ, dr., conf. univ., US Tiraspol
 Vitalie SOCHIRCĂ, dr., conf. univ., USM
 Angela VÎȘCOVSCHI, grad didactic superior, IPLT „Evrika”, Râbnița

3

PRELIMINARII
Actualul Curriculum la Geografie reprezintă documentul normativ principal ce conturează viziunea asupra parcursului educațional la disciplină, proiectând așteptările
societății cu privire la rezultatele scontate ale învățării pentru nivelul III – învăţământul secundar, ciclul II: învăţământul liceal. Acest document este parte componentă aCurriculumului Național, prin care se realizează procesul sistematic și treptat de învățare,dezvoltare, formare și transformare, bazat pe finalități educaționale.
Prezentul Curriculum este a IV-a generație de acest tip de documente și a II-agenerație de curricula centrate pe competențe, constituind o dezvoltare a curricula 2010. Necesitatea schimbărilor a fost determinată de promovarea unor noi politici
educaționale și curriculare cu referire la dezvoltarea sistemului de educație.
Documentele normative naționale și internaționale de politici educaționale, carestau la baza elaborării Curriculumului dat sunt:- Codul Educației al Republicii Moldova, nr. 152 din 17.07.2014, cu modificările ulterioare;- Cadrul de referință al Curriculumului Național, aprobat prin ordinul ME nr. 432
din 29 mai 2017;- Carta Internațională a Educației prin Geografie, 1992 și 2016;- Competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții adoptate deParlamentul și Consiliul European în Bruxelles, în data de 22 mai 2018;- Planul-cadru pentru învățământul primar, gimnazial și liceal, aprobat anual prin
ordinul MECC.
Curriculumul actual asigură dezvoltarea elevului în raport cu particularitățile individuale ale acestuia în calitate de subiect al procesului educațional. El asigură relevanța
studiilor, axarea pe formarea de competențe, pregătirea pentru a face față provocărilor
lumii contemporane, dezvoltă la elevi experiențele individuale şi-i inițiază în activitatea
de instruire și participare activă la viața cotidiană.
Funcțiile Curriculumului sunt:-		 aplicarea politicilor educaționale a statului la nivel de disciplină;-		 reglementarea procesului de predare – învățare – evaluare a Geografiei în contextul unei pedagogii axate pe competențe;-		 construirea demersurilor educaționale pornind de la cerințele educaționale speciale ale elevilor(CES);-		 asigurarea pentru cadrele didactice a reperelor privind proiectarea didactică șidesfășurarea demersului educațional la Geografie;-		 oferirea suportului privind elaborarea manualelor școlare, ghidurilor metodologice, instrumentelor de evaluare și a altor produse curriculare.
Profesorii de geografie vor elabora proiectarea didactică, realizând conexiunea dintre competențe, conținuturi, activități și produse de învățare. Pentru a desfășura unproces educațional de calitate, profesorii de geografie au libertatea de a elabora o strategie proprie de proiectare/organizare a procesului educațional, în vederea formării laelevi a unor valori și atitudini adaptate la cerințele societății contemporane. În funcție
de resursele didactice disponibile și caracteristicele colectivului de elevi profesorul degeografie va decide:4

- gruparea elementelor de conținut în unități de învățare, cu respectarea progresiei graduale de formare a competențelor specifice la Geografie;- operarea, la necesitate, a ordinii parcurgerii conținuturilor, cu respectarea logicii
științifice și didactice a elementelor de conținut în cadrul unei unități de învățare;- modificarea unităților de timp recomandate în tabelul din capitolul II. Administrarea disciplinei, în funcție de circumstanțele reale și de particularitățile individuale ale elevilor;- utilizarea personalizată a  activităților și produselor de învățare recomandate;- proiectarea strategiilor de predare – învățare – evaluare, optând pentru tehnici și
metode actuale, axate pe elev.
Curriculumul este destinat autorilor: de manuale la geografie, de ghiduri metodologice și a altor resurse de învățare (atlase geografice școlare, caiete de lucru ș.a.), profesorilor de geografie, inspectorilor școlari, conducătorilor instituțiilor de învățământ,părinților, elevilor și studenților.

5

I. REPERE CONCEPTUALE
Curriculumul la disciplină pentru învățământul liceal este axat pe finalităţile educaţiei, având ca obiectiv major formarea la elevi a unui sistem de competențe, valori și atitudini prin studierea Geografiei. Pilonii curriculumul sunt: centrarea pe elev, dezvoltarea
competențelor, asigurarea calității și coerenței procesului educațional. Toate elementele curriculare ale procesului educațional (conţinuturile învățării, reperele metodologice de predare – învățare – evaluare ș.a.) sunt orientate spre formarea competențelor.
Curriculumul include următoarele componente: Repere conceptuale, Administrarea
disciplinei, Competențe specifice disciplinei, Unitățile de învățare (care includ unități decompetențe, unități de conținut, activități și produse de învățare recomandate), Reperele metodologice de predare – învățare – evaluare.
Curriculumul ca teorie. Educația elevilor prin intermediul Geografiei este descrisă în
Curriculum din perspectiva armonizării modelului psihocentric (centrat pe individualitatea fiecărui elev) și a celui sociocentric (care presupune acţiunea în grup a elevilor și relaţionarea cu  alţi elevi), în funcție de realitatea educațională concretă și particularitățile
elevilor. Studierea Geografiei este privită nu ca un scop în sine, ci ca o oportunitate de aforma la elevi anumite competențe specifice ca parte a unor competențe-cheie/transversale, prevăzute de documentele naționale Codul educației și cele europene (adoptate de Parlamentul și Consiliul European la Bruxelles la 22 mai 2018). Accentul este pus
pe continuitatea învățământului liceal în baza celui gimnazial, pe necesitățile de cultură generală ale elevilor de liceu, pe dimensiunea practică, aplicativă a Geografiei, pe
studierea unor provocări și probleme ale lumii contemporane, care afectează întreaga
omenire, pe conexiunile interdisciplinare și transdisciplinare.
Curriculumul ca finalitate este axat pe sistemul de competențe care constituie finalităţi educaționale. Atingerea acestora este țelul spre care se orientează și se organizează procesul de predare – învățare – evaluare a Geografiei. Reieșind din conceptul decompetență ca finalitate, ea poate include următoarele componente:• acţiune/activitate, redată printr-un verb;• indicator al domeniului (Cunoaştere şi înţelegere; Aplicare şi operare; Integrare şitransfer);• aspectul condiţional al finalităţii (corelarea competenţelor specifice la Geografie
cu cele cheie/transversale);• indicator general, privind nivelul de realizare a acţiunii sau a produsului în contextul dat de învăţare.
Curriculumul prevede formarea la elevi a 5 competențe specifice la disciplina Geografie comune pentru învățămîntul gimnazial și liceal. Competențele specifice derivă dincompetențele-cheie/transversale și se proiectează taxonomic, fiind dezvoltate la elevipe întreaga perioadă de școlarizare. Pentru formarea și dezvoltarea competențelor specifice sunt indicate unitățile de competență, care vizează rezultatul scontat al învățării
după parcurgerea unui an școlar. Unitățile de competență sunt concepute după principiul gradualității, cu un nivel de complexitate în creștere pentru fiecare etapă a procesului educațional, pentru anii de studiu. În procesul de proiectare a competenţelor
a fost aplicat cadrul taxonomic axat pe domeniile: Cunoaştere şi înţelegere; Aplicare şi

6operare; Integrare şi transfer. Conceptul competențelor din prezentul Curriculum prevede următoarea regulă: o unitate de competență odată inclusă în matricea competențelor
și formată la o etapă a procesului educațional (la o anumită clasă), se va utiliza ulteriorfără a mai fi menționată la clasele superioare. Prin urmare, Curriculumul pornește de lapremisa că elevii din ciclul liceal se vor baza pe competențele specifice la Geografie deja
formate la treapta gimnazială, dezvoltând și extinzând sistemul lor de competențe. Matricea dezvoltării competențelor specifice la Geografie pentru învățământul gimnazial și
cel liceal integrată este prezentată în Tabelul nr. 2.
În clasele de liceu, spre deosebire de clasele gimnaziale, predomină unitățile decompetență din domeniile „Aplicare şi operare” și, în special, „Integrare şi transfer”,
și mai puțin cele de „Cunoaștere și înțelegere”. Unitățile de competență sunt corelate cu activitățile și produsele de învățare, care reflectă modalitatea de formare acompetențelor. Valorile și atitudinile cuprind seturi de finalități de ordin general, carese dezvoltă prin studierea Geografiei, însă nu pot fi exprimate în termeni de acțiuni sau
comportamente ușor observabile și evaluabile.
Un alt element al organizării procesului de învățământ la Geografie sunt obiectivele operaţionale ale unei lecţii. Formularea lor corectă trebuie corelată cu unităţile decompetenţă. Anume prin atingerea obiectivelor operaţionale, în cadrul lecţiei, elevii
asimilează preachiziţii iniţiale, constituente ale competenţelor.
Conținuturile Curriculumului are 3 componente structurale: cognitivă (conceptualteoretică), aplicativă (procedural-practică) și atitudinal-comportamentală. Criteriile deselectare a conținuturilor învățării la Geografie sunt:• logico-științific, ținându-se cont de paradigma științifică, cea metodologică și noile tendințe în domeniul Geografiei, orientarea practică a conținutului și asigurarea caracterului operațional al achizițiilor, promovarea interdisciplinarității șitransdisciplinarității;• psihopedagogic, prin asigurarea continuității învățării și facilitarea trecerii de la otreaptă de școlarizare la alta, prin respectarea capacității persoanei de a învăța,adaptarea Curriculumului disciplinar la cerințele educaționale speciale ale elevilor(CES), interesele și particularitățile de vârstă și individuale ale elevilor, prin identificarea conținuturilor astfel încât acestea să întrunească necesitățile unei culturi
generale și aplicarea în viața cotidiană, prin asigurarea accesibilității conținuturilorînvățării;• filosofic, ținându-se cont de dezvoltarea social-culturală a societății, în acord axiologic cu patrimoniul cultural și aspirațiile unui popor.
Cu referire la unitățile de conținut la Geografie, Curriculumul actual vizează următoarele aspecte:
 identificarea unor noțiuni geografice principale și a unei liste de obiective geografice, studierea cărora este necesară pentru dobândirea achizițiilor de bază laGeografie; structurarea conținuturilor pe unități de conținut/module, în raport cu procesulde evaluare a rezultatelor învățării la disciplină reglementat de organele abilitate(de exemplu, în varianta de bază sunt prevăzute câte 6 evaluări sumative pe an înclasele a X-a și XI-a și 4 evaluări sumative pe an în clasa a XII-a);7 realizarea unor lucrări practice (câte 2 în clasele a X-a și a XI-a și una în clasa
a XII-a) pe teme relevante, cu un caracter aplicativ și care contribuie semnificativ
la formarea unor competențe specifice la elevi; lucrările practice au statut obligatoriu și vor fi evaluate cu notă;   accentuarea conținuturilor care se referă la valorificarea rațională și la protecția
patrimoniului natural și cultural mondial, pentru formarea competenței specificenr. 5, inclusiv prin implicare activă și acțiuni concrete; selectarea conținuturilor care reflectă interacțiunea dintre componentele realității geografice observate direct și indirect, de la ansamblul planetar până la orizontul local, ce vizează caracterul integrat al învățării patrimoniului natural și social-economic.
 completarea unităților de conținut cu elemente de studiere geografică a țării noastre și a ținutului natal al elevilor (îndeosebi în clasa a XII-a), atât prin conținuturileștiințifice, cât și prin realizarea lucrării practice obligatorii;
 marcarea cu asterisc (*) a unor unități de conținut din clasele a X-a-a XII-a care nu
sunt prevăzute pentru examenul de certificare (bacalaureat); stabilirea unor unități de conținut din clasele a XI-a și a XII-a, prevăzute pentru
extensie curriculară, conform modelului III din planul-cadru.
Eșalonarea pe clase a conținuturilor curriculare în învățământul liceal respectă înmare parte Curriculumul ediția anului 2010. Elementele de noutate ale eșalonării sunt:a) modificarea denumirii și a unor unități de conținut în clasa a XII-a, pornind de lanecesitatea de a finaliza învățământul geografic liceal cu o disciplină de sinteză,care include și geografia țării noastre și care reflectă gradul de dezvoltare a Republicii Moldova în lumea contemporană;b) unele restructurări ale unităților mari de conținut (module) la toate clasele, dictate de necesitatea de a repartiza mai uniform modulele pe unități de timp și a lecorela cu numărul de evaluări sumative pe an;c) introducerea unor unități de conținut cu caracter practic, ce vizează viața cotidiană și multitudinea problemelor cu care se confruntă societatea umană în perioada actuală: Procesele și fenomenele geografice de risc (în clasa a X-a); Probleme
actuale (în clasa a XI-a); acestea sunt completate și de rubrica Studii de caz, careinclude o listă de activități de învățare și conținuturi menite să consolideze și să
aprofundeze achizițiile elevilor la Geografie (în toate clasele liceale);d) descărcarea unor module prin excluderea unor unități de conținut, în special a
excesului de conținuturi geologice în modulul Litosfera din clasa a X-a.
În clasa a X-a elevii vor studia Geografia fizică generală, care include elemente generale despre Pământ ca planetă, apoi studiază geosferele și mediile geografice zonale
ale Terrei ca sinteză spațială a componentelor mediului, conținutul fiind structurat în 6
module: Pământul – individualitate în univers; Litosfera; Atmosfera terestră; Hidrosfera; Biosfera și solul; Mediile geografice.
Clasa a XI-a prevede studierea Geografiei umane a lumii, cu o structurare tradițională
a materiei în următoarele 6 module: Harta politică; Condițiile și resursele naturale;
Populația și așezările umane; Economia mondială; Caracterizarea economico-geografică a statelor Europei; Caracterizarea economico-geografică a statelor extraeuropene.

8

Această structurare urmărește corelarea unităților de conținut cu numărul de evaluări
sumative pe an.
În clasa a XII-a se va studia disciplina Geografie: Republica Moldova și lumea contemporană, care abordează mediul geografic al Terrei și poziția țării noastre în lumea
contemporană, din perspectiva problemelor fundamentale de ordin geografic, la nivel
local, regional și global. Accentul este pus pe rolul aplicativ al Geografiei în dezvoltarea
sustenabilă a lumii contemporane și a Republicii Moldova. Conținuturile sunt structurate în 4 module: Mediul geografic; Calitatea, valorificarea și protecţia mediului în lume șiîn Republica Moldova; Problemele globale ale lumii contemporane; Dezvoltarea sustenabilă în lume și în Republica Moldova.
Curriculumul ca proces presupune 3 categorii de activităţi: de preimplementare (realizarea proiectării instruirii pe etape/niveluri: proiectarea didactică de lungă durată,proiectarea pe unități de învățare, proiectarea lecțiilor); de implementare/funcţionare,prin desfășurarea propriu-zisă a procesului de predare – învățare – evaluare  și monitorizarea acestuia; de postimplementare, prin realizarea conexiunii inverse (feedbackului) și optimizarea procesului de predare – învățare – evaluare. În acest sens, Curriculumul ca proces la Geografie vizează ansamblul proceselor educative și experiențelor deînvățare prin care trece elevul pe parcursul său școlar, punându-se accent pe abordarea
constructivistă, învățarea prin acțiune, axarea pe experiențele elevilor, învățarea în mediul virtual ș.a. Unele repere privind metodologia proiectării didactice la Geografie suntprezentate în Ghidul de implementare a curriculumului.
Curriculumul ca produs reprezintă un set de documente curriculare, în care se proiectează și se explică ceea ce se urmărește în școală, în clasă sau în afara ei, atunci cândelevii sunt conduși de cadrele didactice printr-un ansamblu de experiențe de învățare.
Curriculumul la Geografie ca produs stipulează produsele curriculare, concretizate îndouă categorii de documente curriculare: de tip proiectiv (proiectări didactice de lungă durată, pe unități de învățare și de scurtă durată) și de tip metodologic (manualeșcolare, ghiduri metodologice, seturi multimedia, softuri educaționale, teste de evaluare, auxiliare școlare ș.a.).

9

II. ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Geografie, ca disciplină școlară, este parte componentă a ariei curriculare „Educație
socioumanistică” și poate varia ca statut (obligatoriu/la alegere/extensie), în funcție deoferta educațională a Planului-cadru. Bugetul de timp săptămânal al disciplinei este de2 ore şi anual de 68 ore pentru clasele X-XI şi o oră săptămânal sau 33 ore anual pentru
clasa a XII-a, aspect reflectat în Tabelul nr.1.
Statutul
Aria curriculară
disciplinei

ClasaNumărul de unități Numărul Asigurare didactică/de conținut pe clasă de ore
curriculară

a X-a
Educație
Obligatorie
a XI-asocioumanistică
a XII-a

6

68

6

68

4

33

ManualGhid metodologic  Atlas geografic școlar

Tabelul nr. 1 Administrarea disciplinei şcolare Geografie, ciclul liceal.
Adaptarea Curriculumului la disciplină pentru diferit buget de timp anual se va realiza în conformitate cu Instrucţiunea metodologică privind implementarea noilor Plancadru dezvoltate în învăţământul liceal.
Detalierea orientativă și modalitatea de structurare a activităţii de predare – învățare
– evaluare  la Geografie în raport cu conţinuturile curriculare se stabileşte prin Reperele
metodologice de organizare a procesului educaţional la disciplină, aprobate anual prin
ordinul ministrului.
La proiectarea extensiei curriculare la disciplina Geografie cadrul didactic va respecta unitățile de conținut propuse pentru clasele a XI-a și a XII-a,  prevăzute pentru
extensie curriculară, conform modelului III din planul-cadru.

III. COMPETENȚE SPECIFICE DISCIPLINEIGEOGRAFIE
1. Interpretarea realității geografice prin mijloace şi limbaje specifice, manifestând interes pentru dezvoltarea sustenabilă a mediului;
2. Raportarea realităţii geografice la auxiliare statistice, grafice și cartografice, dovedind spirit analitic și practic;
3. Explorarea unor situații-problemă ale mediului local, regional și global, demonstrând
responsabilitate și respect față de natură și societatea umană;4. Investigarea spaţiului geografic prin conexiuni interdisciplinare, din perspectiva educaţiei pe tot parcursul vieții;5. Valorificarea patrimoniului natural și cultural sub aspect social, intercultural, antreprenorial, demonstrând spirit civic.

10

11

V

XI

1.1. Utilizarea
1.1. Caracterilimbajului
zarea, în scris și
geografic în
oral, a realităţii
explicarea
geograficerealităţii
social-econogeograficemice,  utilizândnaturale a Terrei corect limbajul
geografic

X

1.1. Explicarea
unei realități
spațialeinvestigate(direct sau
indirect) prinutilizarea
corectă alimbajuluigeografic
1.2. Ierarhizarea elementelor, proceselorşi fenomenelor
realităţii geografice dupădiferite criterii

XII

1.2. Sistema1.2. Tipizarea
1.2. Tipizarea
tizarea unor
elementelor,elementelor,elemente,
proceselor şi
proceselor şi
procese şi
fenomenelor
fenomenelor
fenomene so- naturalesocialcial-economice conform
economicedupă anumite anumitor criterii conformcriterii
anumitor criterii
1.3. Interpreta- 1.3. Prezentar- 1.3. Aprecierea 1.3. Evaluarea 1.3. Diferenție- 1.3. Argumenrea informațiilor ea algoritmizată realităţii georealităţii georea realității
tarea relaţiilor
despre realita- a realităţii geo- grafice social- grafice naturale geograficedintre elementea geografică
grafice naturale economice prin a Terrei prin mi- social-econote, procese și
regională, utiprin mijloace şi mijloace şi lim- jloace şi limbaje mice, în baza
fenomenelizând termeni limbaje specibaje specifice specificediferitor surse
geografice prin
specifici
fice
de informații,mijloace şi limutilizând limba- baje specifice
jul geografic

1.2. Clasificarea
elementelor,  
proceselor și
fenomenelor
geografice,după criteriiprestabilite

1.2. Sistematizarea unor elemente, proceseşi fenomene
naturale dupăcriterii prestabilite

IX

1.2. Asocierea
elementelor, proceselor  și fenomenelor geograficedate după criteriiprestabilite

VIII
1.1. Formu1.1. Utilizarea
larea, în cuvinte terminologiei
proprii, ageograficesensului terme- pentru
nilor geografici caracterizarea
explicând reali- realităţii
tatea geografică   geograficesocialeconomiceVIIUNITĂȚI DE COMPETENȚĂ (pe clase)

1.1. Recunoașterea 1.1. Expunerea,
sensului termeîn cuvinte pronilor geografici în prii, a sensului
descrierea realităţii termenilor
geografice  
geografici, încaracterizarea
realităţii geografice  VI

1.3. Aprecierea 1.3. Descrierea
unor elemente,   structurată aprocese și
realităţii geofenomene
grafice, utilizândgeografice ob- termeni  specifici
servate direct
sau indirect

1. Interpreta1.1. Utilizarea
rea realității
unor termeni
geografice, prin geografici
mijloace şi lim- în contexte
baje specifice,   simple
manifestând  interes pentru
dezvoltarea
sustenabilă amediului1.2. Gruparea
dirijată a  unor
elemente
geograficedate, conformcriteriilor
prestabilite  

COMPETENȚE
SPECIFICE

3.1. MATRICEA DEZVOLTĂRII COMPETENȚELOR SPECIFICE LA GEOGRAFIE12

3.1. Identificarea
ghidată asituațiilorproblemă ale
mediului la nivel
regional

3.1. Perceperea situațiilorproblemă ale
mediului lanivel local

3. Explorarea
unor situațiiproblemă ale
mediului  local,
regional și
global, demonstrând responsabilitate și
respect față denatură și societatea umană

3.1. Deducerearelațiilor cauzale ale situațiilorproblemă din
mediul socialeconomic la
nivel național,
regional și
global

2.2. Caracteri- 2.2. Caracterizarea comzarea componentelor
ponentelor
naturale alesocial-econoTerrei, utilizând mice, utilizândauxiliare staauxiliare statistice, graficetistice, graficeşi cartograficeşi cartograficetematice
tematice
2.3. Explorarea 2.3. Explorarea
realității geogra- realității socialfice naturale a economice,
Terrei, aplicând aplicând auxiauxiliare statis- liare statistice,
tice, grafice şi
grafice şi cartocartograficegrafice2.2. Relaționarea elementelor social-economice în baza
suporturilor
statistice, grafice şi cartografice

3.1. Estimarea
impactului
unor situațiiproblemă
ale mediului
natural, la nivel
global2.1. Stabilirea
2.1. Argumenrelațiilor cauzale tarea realității
ale realității
social-ecogeograficenomice, în baza
naturale asuporturilor
Terrei, analizând statistice, grareprezentările
fice și cartogragrafice și
ficecartografice

2.1. Reprezentarea grafică și
cartografică aunor elementesocial-economice utilizânddate statistice2.3. Formularea unor convingeri despre
realitatea geografică socialeconomică, înbaza suporturilor statistice,grafice şicartografice
3.1. Recunoaș- 3.1. Analizarea 3.1. Analizaterea situațiilor- relațiilor
rea relațiilor
problemă alecauzale alecauzale ale
mediului launor situațiiunor situațiinivel regional
problemă
problemă soale mediului
cial-economicenatural, la nivel la nivel local şi
local și național național

2.1. Identifi2.1. Poziționarea
2.1. Localizarea 2.1. Raportarea
carea unor
elemenelor
elementelorelementelor,modalități degeografice perealității
proceselor,
reprezentareprezentări cargeografice pefenomenelor
re grafică și
tografice, utilizând reprezentări
naturale lacartografică
rețeaua de paralele cartografice,auxiliare staa realității
și meridiane prin- conformtistice, graficegeografice uti- cipale
coordonatelor și cartograficelizând semne
geograficetematice
convenționale
2.2. Localiza2.2. Determinarea 2.2. Rezolva2.2. Interpretarea elemendistanțelor dintre rea exercițiilor        rea datelor statelor geoelementele geogra- geografice, întistice, graficegrafice pe  
fice, pe auxiliare
baza suportuşi cartograficereprezentări
cartograficerilor statistice, pentru caractegrafice și
grafice şi carto- rizarea realității
cartograficegraficegeograficedupă punctelenaționalecardinale
2.3. Formula- 2.3. Ordonarea
2.3. Caracteri- 2.3. Explicarea
rea unor viziuni ghidată a elemen- zarea realității proceselor şi feproprii despre telor, proceselor   geografice regi- nomenelor  narealitatea
și fenomenelor
onale, în bazaturale, utilizândgeografică
geografice, în resuporturilor sta- auxiliare graficeîn baza unor
prezentări grafice tistice, grafice şi şi cartograficereprezentări
și cartograficecartograficecartografice

2. Raportarea
realităţii
geografice ladate/auxiliare
statistice,grafice șicartografice,dovedindspirit analitic șipractic

3.1. Argumentareasoluțiilor pentru situațiileproblemă ale
lumii contemporane

2.2. Interpretarea realității
geografice a lumii contemporane, aplicândauxiliare statistice, grafice şicartograficetematice
2.3. Aprecierea
realității geografice investigate
prin aplicarea
datelor statistice, grafice șicartografice

2.1. Estimarea
realității geografice a lumii
contemporane,prin raportarea
la auxiliare
statistice, grafice şi cartografice13

3.2. Recunoașterea 3.2. Comparadirijată a relațiilor rea  situațiilorcauză–efect,
problemă aleîn cadrul unor
mediului lasituații-problemă
nivel regional,
ale mediului, laîn baza unuinivel regionalalgoritm

3.2. Realizarea
studiilor decaz, privindsoluționarea
unor situațiiproblemă ale
mediului natural, la nivel local
și național

3.2. Deducerea 3.2. Elaborarea
unor măsuri
soluțiilor pende soluționare tru situațiilea situațiilorproblemă ale
problemă ale
mediului natumediului, laral, în contextul
nivel local și
dezvoltării
naționalsustenabile

3.2. Elaborarea
unor proiecte
de soluţionare
a situațiilorproblemă ale
mediului socialeconomic la
nivel național,
regional şi
global4. Investiga4.1. Identifica- 4.1. Recunoașterea 4.1. Caracteri- 4.1. Explica4.1. Argumen- 4.1. Explorarea 4.1. Investigarea spaţiuluirea  elemenghidată a caracte- zarea ghidată a rea realităţii
tarea realităţii relațiilor dintre rea compogeografic, prin telor spațiului risticilor regionale spaţiului geogeografice  
geografice soci- componennentei socialconexiuni ingeografic,
ale spaţiului geografic regional, naționale, reali- al-economice, tele mediului
economice,
terdisciplinare, folosind noţigrafic, utilizând TIC cu ajutorul TIC, zând conexiuni realizând cone- natural, în baza a mediului
din perspectiva uni din ştiinţe,în baza unuiinterdisciplinare xiuni interdisci- unor conexiuni geografic,
educaţiei petehnologii șialgoritm
plinareinterdisciplinare realizând conetot parcursul
matematică
xiuni interdiscivieții
plinare4.2. Orientarea 4.2. Aplicarea
4.2. Realizarea 4.2. Explorarea 4.2. Investiga- 4.2. Transfera- 4.2. Argumenîn spaţiul geo- dirijată a unor
studiilor de caz spaţiului
rea spaţiului
rea unortarea relațiilor
grafic, folosind elemente din
cu referire lageografic local uman-geogra- abilități din şti- dintre cominstrumenteştiinţe, tehnologii spaţiul geografic și național, uti- fic, utilizândinţe, tehnologii ponentele
și mijloaceși matematică în
regional, utilizând conexiuni conexiuni
și matematică
spațiului
specificestudierea spaţiului lizând conexiuni interdisciplinare interdiscipliîn studierea
geografic socialgeografic regional interdisciplinarenarespațiului geoeconomic, coregrafic natural al lând achizițiile
Terreidobândite laalte disciplineșcolare5. Valorificarea 5.1. Identifica- 5.1. Identificarea
5.1. Distinge5.1. Explicarea 5.1. Estimarea 5.1. Aprecierea 5.1. Aprecierea
patrimoniului rea diversității unor elemente
rea rolului
diversității natu- impactului
diversității natu- diversității  natural șinaturale  șiale patrimoniului
diversității natu- rale a spațiului uman asuprarale a patrimo- culturale acultural, sub
culturale, anatural și cultural rale și culturale național, înpatrimoniului niului geografic   patrimoniului
aspect social,
realității georegional  în mediul geo- raport cu cel
natural și
mondialgeografic monintercultural,
graficegrafic regional
regional
cultural, dindialantreprenorial,   
perspectiva
demonstrânddezvoltării
spirit civic
sustenabile

3.2. Distingerea ghidată
a cauzelor
unor situațiiproblemă ale
mediului lanivel local

5.1. Evaluarea
patrimoniului
natural și cultural, din perspectiva dezvoltării
sustenabile

4.2. Investigarea spațiului
geografic aplicând conexiuniinterdisciplinare

4.1. Evaluarea
realității geografice  a lumii
contemporane
realizând conexiuni interdisciplinare

3.2. Proiectarea
unor acțiuni
de soluționare
a situațiilorproblemă ale lumii contemporane în funcție
de dinamica
acestora

14

Total: 512

5.2. Descrierea
unor elemente
ale patrimoniului
natural și cultural,din diferite regiuni
ale Terrei

125.2. Compararea trăsăturilorspațiului  geografic regional,
valorificândpatrimoniul
mondial   

125.2. Deducerea
unor măsuri
de protecție apatrimoniului
natural național

12

12

12

12

5.2. Propu5.2. Elaborarea 5.2. Deduce5.2. Realizarea
nerea unormăsurilor civice, rea ghidată
proiectelor deproiecte cu
ce vizează
a acțiunilor
valorificare
un caracter  valorificarea
antreprenoriale, rațională a patantreprenorial   rațională aprivind valorifi- rimoniului natucu referire la
patrimoniului
carea rațională ral și cultural,
patrimoniul  
natural mondial a patrimoniului din perspectiva
natural și cultucultural mondial dezvoltării
ral naționalsustenabile

Tabelul nr. 2 Matricea dezvoltării competențelor la disciplina Geografie, ciclul gimnazial și liceal

125.2. Enumerarea unoracțiuni deprotecție apatrimoniului natural și
cultural

15

1.3. Evaluarea realităţii
geografice naturale a Terrei,
prin mijloace şi limbaje
specifice.

• Universul şi Sistemul Solar*• Soarele şi influenţa sa asupra Pământului*
1.2. Structurarea  elementelor, proceselor şi fenomenelor• Caracteristicile și proprietăţile fizice alenaturale, conform anumitor criterii prestabilite;Pământului: forma, căldura internă,Completarea organizatorilor grafici cu informația
gravitaţia terestră
solicitată, după diferite criterii; Compararea unor
• Mişcarea de rotaţie şi mișcarea de revoluţie
elemente, procese și fenomene naturale, utilizânda Pământului
criterii prestabilite.
• Reprezentarea cartografică a spaţiuluiterestru: globul geografic, harta geografică şi 1.3. Elaborarea comunicărilor scrise și orale, cu referire la  planulrealitatea geografică naturală evaluată; Argumentarea• Ora pe Glob calculată în baza rețelei decaracteristicilor elementelor, proceselor, fenomenelor
grade/hărții fuselor orare (lucrare practică)naturale, utilizând limbaje specifice; Realizarea
individuală și în grup a proiectelor/posterelor/
LITOSFERA
prezentărilor și secvențelor video cu referire laNoţiuni: litosferă, scoarță terestră, astenosferă,realitatea geografică studiată.
mişcare tectonică, placă litosferică,   platformă,scut, regiune de orogen, proces endogen,proces  exogen, eroziune, alunecări de teren,formă de relief, unitate de relief.

1.1. Identificarea noțiunilor geografice, în conținutul din
manual și alte surse de informare; Aplicarea limbajuluigeografic, în explicarea realității geografice naturale;
Construirea unor texte scrise și orale, utilizând limbajul
geografic.  

PĂMÂNTUL – INDIVIDUALITATE ÎN UNIVERS
Noţiuni: Univers, Sistem Solar,  mişcare
de rotaţie, mişcare de revoluţie, gravitaţie
terestră.

1.1. Utilizarea limbajuluigeografic, în explicarea
realităţii geografice naturalea Terrei.

1.2. Tipizarea elementelor,
proceselor şi fenomenelor
naturale, conform anumitor
criterii.

Activități și produse de învățare recomandateUnități de conținut

Unități de competență

Clasa a X-aGeografie fizică generală

IV. UNITĂŢI DE ÎNVĂȚARE

16

2.3. Explorarea realității
geografice naturale a Terrei,
aplicând auxiliare statistice,grafice şi cartografice.

2.2. Caracterizarea
componentelor naturale
ale Terrei, utilizândauxiliare statistice, grafice şicartografice tematice.

2.1. Stabilirea relațiilor cauzale
ale realității geograficenaturale a Terrei, analizândreprezentările grafice șicartografice.

• Structura internă a Pământului
2.1. Identificarea unor relaţii cauzale, în baza observării
• Compoziţia chimică, mineralogică
directe sau indirecte a realităţii geografice,şi petrografică a scoarţei terestre și
reflectate pe suporturile grafice și cartografice;însemnătatea ei practică*Interpretarea reprezentărilor grafice și cartografice• Dinamica scoarței terestre. Procesele(hărților tematice, a climogramelor, a profilurilor,
endogene. Mişcările tectonice oscilatorii
a bloc-diagramelor ș.a.) în determinarea relațiilor
actualecauză-efect; Aprecierea legăturilor cauzale dintre• Vulcanismul. Cutremurele de pământ
elementele, fenomenele și procesele geografice• Plăcile litosferice şi dinamica lor*
naturale, raportându-le la diverse auxiliare grafice și• Relieful: caracteristici generale, clasificarea
cartografice.
formelor de relief• Unităţile majore de relief ale uscatului şi ale 2.2. Descrierea algoritmizată a componentelor naturale
bazinelor oceaniceale Terrei, utilizând auxiliare statistice, grafice şi• Procesele exogene şi tipurile de relief create:
cartografice tematice; Compararea componentelor
gravitaţional, torenţial, fluvial, litoral, carstic,
naturale, în baza suporturilor statistice, grafice şieolian, glaciar, biogen, antropic
cartografice tematice; Analizarea fenomenelor și• Procesele și fenomenele geografice de risc:  
componentelor naturale, prin construirea schemelor  
cutremure de pământ, erupţii vulcanice,logice sau grafice (mecanismul de formare a vânturilor,
alunecări de teren, avalanșe
a circuitului apei în natură ș.a.).
• Rolul scoarţei terestre în natură și pentru
societatea umană
2.3. Studierea analitică a suporturilor statistice, graficeşi cartografice tematice, în investigarea realității
ATMOSFERA TERESTRĂ
geografice; Aplicarea hărților tematice, în rezolvareaNoţiuni: atmosferă, radiaţie solară, izotermă,  
de exerciții de determinare a coordonatelor geografice,amplitudine termică,  presiune atmosferică,de calculare a orei locale, distanțelor pe glob/hartă ș.a;umiditatea aerului, ciclon, anticiclon,  hartă
Aplicarea gradientului termic și baric, în rezolvarea desinoptică, masă de aer, alizeu, muson, climă,exerciții tematice; Deducerea unor prognoze, în bazazonă climatică.
suporturilor statistice, grafice și cartografice ce vizează
modificările componentelor naturale; Construirea• Compoziţia şi structura atmosferei
unor reprezentări grafice, în baza datelor statistice;• Radiaţia solară şi influenţa ei asupra Terrei*
Localizarea unor elemente naturale, pe suporturile
cartografice tematice.

17

4.2. Transferarea unor abilități
din ştiinţe, tehnologii șimatematică în studiereaspațiului geografic natural al
Terrei.

HIDROSFERA
4.2. Modelarea unor elemente, procese și fenomeneNoţiuni: hidrosferă, salinitate, tsunami, maree,   
naturale (erupție vulcanică,  munte, profil, valecurent oceanic, aisberg, debitul râului, bazin
fluvială ș.a) prin utilizarea diferitor aplicații/simulări/hidrografic, deltă, estuar, liman.
experimente; Investigarea spațiului geografic natural(dinamica scoarței terestre, a atmosferei, a apelor• Circulația și repartiția apei pe Glob.
oceanice ș.a.), prin utilizarea unor softuri educaționale,
Componentele hidrosferei
a unor animații, filme documentare tematice.

• Temperatura aerului. Variaţia temperaturii
3.1. Identificarea unor situații-problemă ale mediului
aerului pe verticală. Repartiţia geografică anatural, în baza diferitor surse; Analizarea situațiilortemperaturii aerului
problemă, identificate prin formularea concluziilor• Presiunea atmosferică. Repartiţia geografică
specifice; Enunțarea propriilor ipoteze despre
a presiunii atmosferice
impactul unor situații-problemă asupra mediului• Vânturile: tipuri, importanţa
natural; Argumentarea propriilor opinii ce se referă la• Umiditatea aerului. Produsele condensării
impactul proceselor/fenomenelor studiate (seismelor,vaporilor de apă*alunecărilor de teren, modificărilor climatice ș.a.),• Precipitaţiile atmosferice. Repartiţia
asupra mediului natural.  
geografică a precipitaţiilor atmosferice
3.2. Elaborarea soluțiilor pentru • Masele de aer și fronturile atmosferice*
3.2. Modelarea consecințelor unor situații-problemă ale
situațiile-problemă ale• Vremea şi prevederea ei
mediului natural pentru componentele naturii și
mediului natural, în contextul • Clima. Factorii de formare a climei
societatea umană, printr-un experiment mintal sau
dezvoltării sustenabile.
• Zonele climatice. Tipurile de climă
proiect; Realizarea unor dezbateri, mese rotunde,• Hărţile climatice şi climogramele, utilizate
discuții panel tematice, cu referire la dezvoltarea
în descrierea unei zone climatice (lucraresustenabilă; Propunerea unor posibile soluții pentru
practică)rezolvarea situaților-problemă ale mediului natural.
• Schimbările climatice globale
4.1. Explorarea relațiilor dintre• Procesele și fenomenele geografice de risc: 4.1. Prezentarea relațiilor dintre componentele mediului
componentele mediului
ploile acide, grindina, poleiul, tornada,
natural, utilizând achiziții dobândite la biologie, chimie,
natural, în baza unor
seceta, fulgerul, smogul
fizică și matematică; Analizarea unor imagini, scheme
conexiuni interdisciplinare.
• Rolul atmosferei în natură și pentru
și filme tematice; Elaborarea proiectelor integrate, desocietatea umană. Protecția aerului
evidențiere a relațiilor dintre componentele mediului
atmosferic
natural.

3.1. Estimarea impactului
unor situații-problemă ale
mediului natural, la nivel
global.

18• Oceanul Planetar. Proprietăţile chimice şi
5.1. Descrierea diversității naturale prin eseuri structurate,  fizice ale apelor oceanicereferate, proiecte de investigaţie; Analizarea diversității
• Dinamica apelor în ocean: mişcări
naturale prin studierea textului din manual, excursiilor
ondulatorii, mişcări ritmice, mişcări deimaginare pe hartă, vizitelor și excursiilor tematice;translaţie marină*Completarea unui portofoliu cu informații tematice.
• Râurile: elementele râului, surse de
5.2. Elaborarea măsurilor civice
alimentare,  regimul de scurgere, importanța 5.2. Analizarea critică a valorificării patrimoniului natural
pentru valorificarea rațională • Lacurile: clasificare, caracteristici generale,mondial, în baza unor exemple concrete/studiu de caz;a  patrimoniului natural
importanţa
Proiectarea unui set de măsuri civice de valorificare a
mondial.
• Apele subterane, mlaştinile și  gheţarii:
patrimoniului natural, în baza unor discuții tematice;caracteristici generale, importanța*Implicarea în acțiuni de protecție a patrimoniului• Procesele și fenomenele geografice denatural.
risc:  valuri puternice, tsunami, aisberguri,
inundaţii
Studii de caz:
• Rolul hidrosferei  în natură și pentru- Influenţa formei şi dimensiunilor Pământului asuprasocietatea umană. Protecția apelor
caracteristicilor sale;- Impactul modificărilor climatice globale asupra
BIOSFERA ȘI SOLUL
componentelor naturii și societății umane;Noţiuni: biosferă,  sol,  pedogeneză.
- Consecințele modificărilor genetice ale lumii organicepentru mediul geografic al Terrei.
• Biosfera. Factorii de răspândire a lumii
organice*
Produse școlare specifice:• Solul. Factorii de pedogeneză
- Fișe de observații realizate în baza excursiilor și vizitelor• Principalele tipuri de sol pe Terra
tematice la obiective naturale;• Procesele și fenomenele geografice de risc:     - Harta-contur completată cu următoarele obiective
dispariţia unor specii ale lumii organice,geografice:pandemiile• Rolul biosferei și a solului în natură și pentru Mări: Neagră, Mediterană, Roşie, Nordului, Baltică,societatea umană. Protecția biodiversității și Barents, Kara, Bering, Japoniei, Chinei de Est, Coralilor,a solurilor
Arabiei, Caraibilor.  
Fose oceanice: Marianelor, Filipinelor.

5.1. Aprecierea diversității
naturale a patrimoniului
geografic  mondial.

19• Mediul geografic: caracteristici generale• Mediile ecuatoriale și subecuatoriale• Mediile tropicale și subtropicale• Mediile temperate• Mediile subpolare şi polare

MEDIILE GEOGRAFICENoţiuni: mediul geografic.

Notă: Obiectivele geografice menționate, în Curriculumul
gimnazial la clasele a V-a, a VI-a și a VII-a sunt obligatorii
pentru clasa a X-a.

Golfuri: Persic, Bengal, Hudson, Alaska, Mexic, Californiei,
Guineei, Marele Golf Australian.
Strâmtori: Drake, Davis, Bering, Gibraltar, Bosfor,
Dardanele, Bab el Mandeb.
Insule: Groenlanda, Antilele Mari, Madagascar, Sri Lanka,
Canare, Marea Britanie, Irlanda, Islanda, Filipine, Noua
Guinee,  Noua Zeelandă, Japoniei,  Arhipelagul Indonezian(Malaez).
Peninsule: Alaska, Florida, Somalia, Iberică, Apenină,Balcanică, Crimeea, Arabia, India, Indochina, Coreea,
Kamceatka,  Asia Mică.
Munţi: Cordilieri, Stâncoşi, Appalaşi, Anzi, Scandinavici,
Pirinei, Alpi, Carpaţi, Apenini, Caucaz, Himalaya, Tian Shan,
Ural, Marii Cumpene de Ape, Alpii Australiei, Atlas, Capului.
Vulcani: Popocatepetl, Kilimanjaro, Kenya, Vezuviu, Etna,
Krakatau, Hekla.
Podişuri: Moldovei Centrale, Podolic, Siberiei Centrale,
Iranian, Deccan, Tibet, Etiopiei, Africii de Est, Australiei deVest, Preriilor, Mexic, Braziliei, Patagoniei.
Câmpii: Amazonului, Mississippi, Litorală Atlantică,Mozambic, Europei de Est, Germano-Polonă, Română,  Precaspică, Siberiei de Vest, Indo-Gangetică, Marea Câmpie
Chineză, Mesopotamiei, La Plata, Marile Câmpii.      Râuri: Sena, Rin, Dunărea, Nipru, Volga, Tigru, Eufrat, Ind,
Gange, Obi, Lena, Amudaria, Sârdaria, Huang He, Yangtze(Chiang Jiang), Colorado, Mississippi, Sf. Laurenţiu, Orinoco,
Amazon, Parana, Nil, Niger, Congo, Zambezi, Murray.
Lacuri: Ladoga, Caspic, Marea Moartă, Aral, Balhaş, Baikal,
Eyre, Winnipeg, Marele Lac Sărat, Marile Lacuri, Titicaca,
Victoria, Ciad, Tanganyika.

20

La sfârșitul clasei a X-a, elevul poate:
explica realitatea geografică naturală a Terrei, utilizând limbajul geografic;
opera cu simboluri, semne convenționale pentru a interpreta și expune realitatea geografică naturală;investiga anumite situații-problemă cu privire la componentele mediului natural și procesele asociate lui;relaționa componentele naturii în baza unor conexiuni interdisciplinare;argumenta constructiv necesitatea protecției diversității patrimoniului natural al Terrei,

manifestând atitudini și valori specifice:respect pentru diversitatea naturală a mediului geografic;
curiozitate pentru explorarea mediului geografic natural;
implicare în acțiuni de protecție a patrimoniului natural mondial.

-

-

21

1.1. Utilizarea limbajului geografic specific, în diferite
contexte; Identificarea termenilor geografici, în textele
din manual și alte surse de informare.

Activități și produse de învățare recomandate• Harta politică a lumii: noțiune, etapele deevoluție și modificările principale
1.2. Sistematizarea elementelor, proceselor și fenomenelor• Schimbările cantitative și calitative ale hărții
social-economice, după criterii cantitative și calitative;
politice a lumii în perioada contemporană
Ordonarea proceselor și fenomenelor social• Tipologia statelor lumii
economice, după modul lor de succesiune în timp, în• Probleme actuale: conflictele teritoriale*
baza unor repere stabilite.

HARTA POLITICĂ
Noţiuni: hartă politică, poziție economicogeografică, stat monarhie, stat federal.

Unități de conținut

1.3. Diferențierea realității
CONDIȚIILE ȘI RESURSELE NATURALE
1.3. Analizarea particularităților unor elemente, procese
geografice social-economice, Noţiuni: condiții naturale, resurse naturale,
și fenomene social-economice (resurse naturale,în baza diferitor surse de  resurse agroclimatice, fond funciar, resurse
populație și așezări umane, ramuri ale economiei,
informații, utilizând limbajul economice.
state ale lumii ș.a.), utilizând limbajul geografic;
geografic.
Identificarea tendințelor și legităților de dezvoltare/• Condițiile și resursele naturale: noțiuni
evoluție a elementelor, proceselor și fenomenelor
generale. Clasificarea resurselor naturalesocial-economice.
• Resursele extraatmosferice și ale atmosferei
2.1. Argumentarea realității
• Resursele hidrosferei
2.1. Interpretarea semnelor convenționale, utilizatesocial-economice, în baza
• Resursele litosferei
în reprezentările grafice şi cartografice tematicesuporturilor statistice, grafice • Resursele biosferei. Resursele de sol(diagrame, grafice, hărți, hărți-schemă); Elaborarea
și cartografice.
• Valorificarea rațională a condițiilor și  
unor reprezentări grafice, în baza unor date ofertate,
resurselor naturale ale Terrei*
privind resursele naturale, populația, ramurile• Probleme actuale: epuizarea unor resurse
economiei, statele lumii; Emiterea unor judecăți deminerale, degradarea resurselor naturale
valoare, cu privire la anumite procese și fenomenesocial-economice, în baza suporturilor statistice,grafice și cartografice.

1.2. Tipizarea elementelor,
proceselor şi fenomenelorsocial-economice, conformanumitor criterii.

1.1. Caracterizarea, în scris și
oral, a realităţii geograficesocial-economice, utilizândcorect limbajul geografic.

Unități de competență

Clasa a XI-a
Geografia umană a lumii

22• Dinamica numerică și mișcarea naturală a
2.3. Analizarea elementelor, proceselor și fenomenelor
populației. Politici demograficesocial-economice, din realitatea observată (elemente• Mobilitatea teritorială a populației: factoride dinamică și structuri ale populației, ramuri alede mobilitate, tipizare, importanță
economiei, state ale lumii ș.a.); Deducerea tendințelor
• Repartiția geografică și densitatea populației
în dinamica elementelor, proceselor și fenomenelor• Structurarea populației după diferite
social-economice la nivel mondial, regional și statal,
criterii. Structura rasială, etno-lingvistică șiîn baza analizei suporturilor statistice, grafice şi
confesională a populației*cartografice; Aprecierea realității geografice umane• Structura pe grupe de vârstă și pe genuri ala nivel mondial, regional și statal, în baza analizei
populației. Speranța de viață la naștere
suporturilor statistice, grafice şi cartografice.
• Structura socio-economică a populației.
Resursele umane
3.1. Identificarea unor situații-problemă ale mediului• Habitatul uman. Așezările rurale și așezările
social-economic la nivel statal, regional și global,
urbane: caracteristici generale, clasificare*prin studierea diferitor surse de informații; Stabilirea• Urbanizarea. Formele de aglomerare urbană
relațiilor cauzale ale unor situații-problemă cu un• Probleme actuale: îmbătrânirea demografică
caracter social-economic la nivel statal, regional șia populației, capcana demografică, focare
global.
de conflicte rasiale, etnice și religioase,  
urbanizarea falsă, migrația ilegală
3.2. Elaborarea unor măsuri de soluționare a situațiilor• Dinamica și structura populației a douăproblemă ale mediului social-economic la nivel statal,
regiuni, la alegere, evaluate comparativ
regional și global, în baza unor studii de caz/proiecte/(lucrare practică)postere tematice/referate; Emiterea unor judecăți
de valoare, cu privire la  proiectele de soluționare
a situațiilor-problemă ale mediului social-economicla nivel regional și global, ca rezultat al discuțiilor
tematice/dezbaterilor.

2.3. Explorarea realității socialeconomice, aplicândauxiliare statistice, grafice şicartografice.

3.2. Elaborarea unor proiecte
de soluţionare a situațiilorproblemă ale mediuluisocial-economic la nivelnațional, regional şi global.

3.1. Deducerea relațiilor cauzale
ale situațiilor-problemă din
mediul social-economic la
nivel național, regional și
global.

POPULAȚIA ȘI AȘEZĂRILE UMANE
2.2. Interpretarea datelor statistice, cu privire la procesele șiNoţiuni: rată a natalității, rată a mortalității,fenomenele social-economice; Aplicarea organizatorilor
bilanţ natural al populaţiei,  speranță de viață
grafici, în caracterizarea elementelor, proceselor șila naștere, politică demografică, tranziție
fenomenelor social-economice (analizarea piramidelordemografică, emigrație, imigrație, bilanţ pe grupe de vârste și genuri); Argumentarea
migratoriu al populaţiei, exod de intelecte,asemănărilor și deosebirilor dintre elemente, procese
resurse umane, indicator de dezvoltare umană,şi fenomene social-economice, în baza unor auxiliare
urbanizare, aglomerație urbană, megalopolis.
statistice, grafice şi cartografice tematice.

2.2. Caracterizarea
componentelor socialeconomice, utilizândauxiliare statistice, grafice şicartografice tematice.

23

4.2. Argumentarea relațiilor
dintre componentelespațiului geografic socialeconomic, corelândachizițiile dobândite cu altediscipline școlare.

• Structura economiei mondiale. Diviziunea
geografică internațională a muncii• Agricultura mondială: factori și tendințe dedezvoltare, structura pe ramuri• Cultura plantelor: caracterizarea
subramurilor, importanța
• Creșterea animalelor: caracterizarea
subramurilor, importanța
5.1. Aprecierea diversității
• Industria: factori de amplasare și tendințe
culturale a patrimoniului
de dezvoltare, structura pe ramuri
geografic mondial.
• Caracterizarea ramurilor industriei: materii
prime și produse finite, structura pe
subramuri, repartiția spațială, importanța
- Industria energetică
- Industria metalurgică
5.2. Deducerea ghidată a- Industria constructoare de mașini și deacțiunilor antreprenoriale
prelucrare a metalelorpentru valorificarea rațională
- Industria chimică*a  patrimoniului cultural- Industria ușoară
mondial.
- Industria alimentară
• Sectorul serviciilor: rolul în economie,
structura pe ramuri• Transporturile și comunicațiile
• Turismul: factori de dezvoltare, clasificare.
Marile zone turistice ale Globului

4.1. Investigarea componentei
ECONOMIA MONDIALĂ
social-economice a mediului Noţiuni: economie mondială, produs interngeografic, realizândbrut, ramură de specializare internațională,conexiuni interdisciplinare.
balanță energetică, export, import, balanță
comercială, integrare economică, nod detransport.

Studii de caz:
- Prognoza schimbărilor pe harta politică a lumii ca
urmare a evenimentelor și proceselor internaționale.

5.2. Elaborarea de proiecte individuale sau de grup cu
caracter antreprenorial, privind valorificarea rațională
a  patrimoniului cultural mondial; Discuții tematice/dezbateri cu referire la acțiunile de valorificarerațională a patrimoniului cultural mondial.

5.1. Enumerarea componentelor patrimoniului cultural
mondial, studiind diferite surse de informații;Realizarea de comunicări/mese rotunde/dezbateri
cu referire la modalitățile de valorificare rațională
a patrimoniului cultural mondial, din perspectiva
dezvoltării sustenabile.

4.2. Explicarea unor diferențe social-economice și culturale
prin aplicarea interdisciplinarității; Realizarea unor
investigații/proiecte integrate individuale și de grup ale
mediului social-economic, despre resursele naturale,
populația și economia statelor lumii, în baza unuialgoritm.

4.1. Rezolvarea de exerciții cu privire la unii indicatori
demografici și economici; Reprezentarea și procesareaconținuturilor cu caracter geografic, prin intermediul
TIC și a surselor multimedia; Interpretarea unor
date referitoare la diversitatea umană și economică,utilizând informații dobândite la istorie, educație
pentru societate și biologie.

24- Gradul de asigurare cu resurse de apă/resurse forestierea diferitor regiuni de pe Terra.
- Resurse regenerabile de energie și viitorul economiei
mondiale.
- Creșterea numerică a populației mondiale șiconsecințele asociate.
- Fenomenul de migrație a forței de muncă la nivel local,
regional și global.
- Politici demografice pronataliste și denataliste pe
CARACTERIZAREA ECONOMICO-GEOGRAFICĂ
exemplul unor state.
A STATELOR EUROPEI- Regiuni industriale (Axa Rhinului, Tehnopolul Silicon• Marea Britanie, Franța, Germania, România,Valley, regiunea industrială Sao Paolo – Rio de Janeiro –Ucraina,  Rusia.
Belo Horizonte) caracterizate conform unui algoritm.
- Tendințe ale populației Globului în practicarea
CARACTERIZAREA ECONOMICO-GEOGRAFICĂ
economiei verzi.
A STATELOR EXTRAEUROPENE- Rolului Organizației țărilor riverane Mării Negre în• Asia: China, Japonia, India
cooperarea regională.
• America de Nord: SUA- Portalurile geoinformaționale Google Maps și Google• America de Sud: Brazilia
Earth utilizate în analiza unor elemente, procese și• Africa: Egipt, Republica Africa de Sud
fenomene social-economice.
• Australia și Oceania: Uniunea Australiană
Produse școlare specifice:Conținuturi propuse pentru extensie- Fișe de observații realizate în baza excursiilor și vizitelor
curriculară:tematice la obiective turistice;- Evoluția hărții politice a lumii de la Marile- Harta-contur completată cu obiective geografice socialdescoperiri geografice până în prezent
economice:- Resursele regenerabile de energie:
importanța și valorificarea lor practică
Statele și capitalele studiate conform Curriculumului.
- Resursele agroclimatice și rolul lor pentru
Megalopolisuri : Tokaydo (Japonia), Boswash (SUA),
agricultura mondială
Chippits (SUA), San San (SUA), Megalopolisul European.
- Aprecierea gradului de asigurare cu resurse Bazine de resurse naturale de importanță mondială:naturale a economiei mondiale
Carbonifere: Ruhr, Silezia Superioară, Donețk, Kansk-Acinsk,
Appalași, Datong, Damodar.

• Relațiile economice internaționale: formele
principale, importanța. Principaleleorganizații de integrare economică (UE,NAFTA, ASEAN, OPEC)• Probleme actuale: agricultura itinerantă,hazarde tehnologice*• Cartea de vizită a unui obiectiv/destinații
turistice (lucrare practică)25- Analizarea unor auxiliare statistice, grafice
Petroliere și gazeifere: Golful Persic, Siberia de Vest.
și cartografice referitor la procesele
Aglomerații urbane: Tokyo-Yokohama, Jakarta, Dheli,demografice
Manila, Seoul-Incheon, Shanghai, Sao Paolo, Mexico City,- Estimarea unor prognoze demografice la
Dhaka, Paris, Londra, Moscova.
nivel global și regional
Porturi maritime: Singapore, Shanghai (China), Shenzhen- Migrația populației. Analizarea fluxurilor(China), Hong Kong (China), Busan (Coreea de Sud),
migraționale și a consecințelor lor
Jebel Ali (Emiratele Arabe Unite), Rotterdam (Olanda),- Analiza SWOT a migrațiilor internaționale
Antwerpen (Belgia), Hamburg (Germania), Los Angeles- Rolul economiei verzi în dezvoltarea(SUA).
sustenabilă a economiei mondiale
Canaluri: Suez, Panama, Dunărea – Main – Rin.
- Importanța nanotehnologiilor în progresul
Centre urbane cu aeroporturi mari: Beijing, Atlanta, Dubai,
economiei mondiale
Los Angeles, Tokyo, Chicago, Londra, Frankfurt pe Main.
- Relațiile financiar-bancare în economia
mondială
- Locul și rolul Uniunii Europene în economia
mondială
- Caracterizarea comparativă a Italiei și
Norvegiei- Gradul de asigurare cu resurse de apă/resurse forestiere a diferitor regiuni de pe
Terra- Resurse regenerabile de energie și viitorul
economiei mondiale- Creșterea numerică a populației mondiale șiconsecințele asociate- Fenomenul de migrație a forței de muncă lanivel local, regional și global- Politici demografice pronataliste și
denataliste, pe exemplul unor state- Regiuni industriale (Axa Rhinului, Tehnopolul
Silicon Valley, regiunea industrială Sao
Paolo – Rio de Janeiro – Belo Horizonte)
caracterizate conform unui algoritm

26

Produse școlare specifice:- Fișe de observații realizate în baza excursiilor
și vizitelor tematice la obiective turistice;- Harta-contur completată cu obiective
geografice social-economice:
Statele și capitalele studiate conform
Curriculumului.
Megalopolisuri: Tokaydo (Japonia), Boswash(SUA), Chippits (SUA), San San (SUA),
Megalopolisul European.
Bazine de resurse naturale de importanță
mondială:Carbonifere: Ruhr, Silezia Superioară, Donețk,Kansk-Acinsk, Appalași, Datong, Damodar.
Caracterizarea economico-geografică a statelor:
Spania, Elveția, Canada, Argentina, Nigeria,
Arabia Saudită, Coreea de Sud- Tendințe ale populației Globului înpracticarea economiei verzi- Rolului Organizației țărilor riverane Mării
Negre în cooperarea regională
- Portalurile geoinformaționale Google Maps
și Google Earth utilizate în analiza unor
elemente, procese și fenomene socialeconomice

27

-

-

-

manifestând atitudini și valori specifice:gândire critică și reflexivă despre realitatea uman-geografică;respect și toleranță față de natură, diversitatea culturală și valorile general umane;   
interes pentru valorificarea și protecția patrimoniului natural și cultural mondial, din perspectiva dezvoltării sustenabile;apreciere critică și curiozitate în integrarea achizițiilor geografice cu cele din alte discipline școlare;
implicare în activități de voluntariat, referitoare la soluționarea situațiilor-problemă și protecția mediului la nivel național și mondial.

La sfârșitul clasei a XI-a, elevul poate:descrie realitatea social-economică, geografică în diferite contexte, utilizând limbajul geografic;
interpreta analitic auxiliare statistice, grafice şi cartografice tematice (tabele, diagrame, grafice, scheme, hărți);proiecta soluții pentru unele situații-problemă ale mediului la nivel local și național, utilizând informații geografice și de la alte disciplineșcolare;estima impactul globalizării, colaborării regionale și internaționale în valorificarea sustenabilă a patrimoniului cultural;elabora proiecte cu un caracter antreprenorial, privind valorificarea și protecția patrimoniului cultural mondial,28

1.1. Lucrul cu dicționarele geografice, în vederea exersării
limbajului geografic; Identificarea limbajului geografic
specific în diverse surse de informare, inclusiv massmedia; Elaborarea unor texte/proiecte tematice
ample, cu limbaj geografic adecvat.

Activităţi şi produse de învăţare recomandate

2.1. Interpretarea semnelor convenționale utilizate
în reprezentările grafice şi cartografice tematice;
Stabilirea legăturilor cauzale, a legităților și atendințelor de dezvoltare a realității geografice,analizând suporturile statistice, grafice și cartografice;Completarea/elaborarea de scheme/tabele/hărțicontur tematice; Localizarea pe hartă a unor elemente,
procese și fenomene geografice.

1.3. Diferențierea particularităților specifice elementelor,
proceselor, fenomenelor realității geografice, utilizândlimbajul specific; Aprecierea critică a relațiilor
dintre elemente, procese și fenomene ale realității
geografice, folosind limbaje specifice, din perspectiva
dezvoltării sustenabile.

• Învelișul geografic: părți structurale,
particularități și legități*• Componentele mediului geografic: abiotice, 1.2. Aplicarea tehnicilor de organizare grafică a informației
biotice, antropicedupă diferite criterii (clasificări/sistematizări ale• Interacțiunea dintre componentele mediului
elementelor, proceselor și fenomenelor realității
geografic la nivel local, regional și global*
geografice ș.a.); Completarea unor tabele cu• Mediul geografic al Republicii Moldova:  
informațiile solicitate, clasificând elementele,
particularităţi în context european șiprocesele şi fenomenele realităţii geografice, dupămondialdiferite criterii.

MEDIUL GEOGRAFICNoţiuni: mediu geografic, mediu natural,
mediu antropizat, mediu antropic.

Unităţi de conţinut

1.3. Argumentarea relaţiilor
CALITATEA, VALORIFICAREA ȘI PROTECŢIA
dintre elemente, procese și
MEDIULUI ÎN LUME ȘI ÎN REPUBLICA
fenomene geografice, prin
MOLDOVA
mijloace şi limbaje specifice. Noţiuni: calitatea mediului, degradarea
mediului, poluarea mediului, efect de seră,monitoringul mediului,  patrimoniu natural,
patrimoniu cultural, arie naturală protejată,2.1. Estimarea realității
parc național.
geografice a lumii
contemporane, prin
• Calitatea mediului în lume și în Republica
raportarea la auxiliare
Moldova. Monitoringul mediului *statistice, grafice şi• Calitatea, valorificarea și protecția mediului
cartografice.
aerian• Calitatea, valorificarea și protecția mediului
acvatic

1.2. Ierarhizarea elementelor,
proceselor şi fenomenelor
realităţii geografice, dupădiferite criterii.

1.1. Explicarea unei realități
spațiale investigate (direct
sau indirect), prin utilizarea
corectă a limbajuluigeografic.

Unităţi de competenţă

Clasa a XII-a
Geografie: Republica Moldova și lumea contemporană

29• Calitatea, valorificarea și protecția vegetaţiei 2.2. Aplicarea cunoştinţelor acumulate la argumentarea
naturalerealității geografice a lumii contemporane, aplicând• Calitatea, valorificarea și protecția lumii
auxiliare statistice, grafice şi cartografice tematice;animaleComunicări orale sau scrise/proiecte individuale sau• Calitatea, valorificarea și protecția solului și
de grup despre aprecierea critică a realității geograficesubsolului
investigate; Interpretarea schemelor/tabelelor/• Conservarea și protecția naturii şi ahărților tematice și deducerea concluziilor.
2.3. Aprecierea realității
patrimoniului cultural.
geografice investigate• Ariile protejate în lume și în Republica
2.3. Utilizarea suporturilor statistice, grafice și cartograficeprin aplicarea suporturilor
Moldova
în aprecierea dimensiunilor geopolitice ale lumii
statistice,  grafice și• Patrimoniul mondial UNESCO: natural,contemporane; Dezbateri tematice cu referire la
cartografice.
cultural și mixt. Situri din Republica Moldova
subiectele investigate; Reflecții personale cu referire
pe lista Patrimoniului mondial UNESCO*la interpretarea suporturilor statistice, grafice şi• Calitatea, valorificarea și protecția mediului
cartografice tematice.
în comuna/localitatea natală (lucrare
3.1. Argumentarea soluțiilor
practică).
3.1. Proiectarea unor soluții pentru situațiile-problemă
pentru situațiile-problemă
ale lumii contemporane, în baza unor studii de caz;ale lumii contemporane.
PROBLEMELE GLOBALE ALE LUMIIInterpretarea critică a soluțiilor propuse; Emiterea
CONTEMPORANE
unor judecăți de valoare, cu privire la  eficiența
Noţiuni: modificări climatice globale,soluțiilor propuse; Dezbateri și discuții tematice cudeşertificare, malnutriţie, criză energetică,referire la situațiile-problemă ale lumii contemporane.
globalizare, hazard natural, hazard antropic,
3.2. Proiectarea unor acțiuni
conflict geopolitic.
3.2. Monitorizarea dirijată a soluțiilor propuse, ținând contde soluționare a situațiilorde dinamica evoluției situațiilor-problemă abordate;problemă ale lumii• Modificările climatice, despădurirea și
Argumentarea prin exemple concrete a proiectelor
contemporane, în funcție dedeşertificarea la nivel global, regional șide acțiuni pentru soluționarea problemelor lumii
dinamica acestora.
local.
contemporane (malnutriţia, problema energetică,• Poluarea mediului sub aspect global și local.
problema menţinerii păcii ş.a.); Realizarea unor
• Asigurarea societății umane cu resurseproiecte de cercetare tematice.
naturale la nivel mondial și în Republica
Moldova

2.2. Interpretarea realității
geografice a lumii
contemporane, aplicândauxiliare statistice, grafice şicartografice tematice.

30• Asigurarea cu  apă potabilă la nivel mondial 4.1. Prezentarea cu ajutorul TIC a unor rezultate, cercetări
și local
proprii, investigații, utilizând calcule matematice;• Problema demografică și a migrației
Accesarea conținuturilor multimedia cu caracter
populației la nivel mondial și în Republica
geografic, ca argumente ale evaluării realității
Moldova
geografice studiate; Prezentarea unor date referitoare• Problema alimentară la nivel mondial și înla diversitatea geografică, utilizând informații din
Republica Moldova
biologie, chimie, istorie (problema ariilor protejate, a• Globalizarea și impactul ei asupra Republicii
poluării, a păcii ș.a.).
Moldova*
4.2. Investigarea spațiului• Hazardurile naturale şi antropice la nivel
4.2. Elaborarea comunicărilor, a proiectelor de investigaţie
geografic, aplicând conexiuni
mondial și în Republica Moldova
tematice; Lecţii-conferinţă cu prezentarea rezultatelorinterdisciplinare.
• Decalajele social-economice dintre
proiectelor tematice a spațiului geografic investigat;
statele înalt dezvoltate şi cele  în curs deElaborarea/scrierea unor scrisori/demersuri către
dezvoltare*administrația publică locală, cu referire la problema• Conflictele  geopolitice și pacea pe Terra.
investigată.
Problema terorismului*
5.1. Evaluarea patrimoniului
5.1. Aprecierea critică a componentelor patrimoniului
natural și cultural, din
DEZVOLTAREA SUSTENABILĂ ÎN LUME ȘI
natural și cultural național și mondial, studiind diferite
perspectiva dezvoltării
ÎN REPUBLICA MOLDOVA
surse de informații; Observarea stării patrimoniului
sustenabile.
natural și cultural mondial, studiind textul din manualNoţiuni: dezvoltare sustenabilă.
și diferite surse de informare; Comunicări orale
sau scrise, cu referire la modalitățile de valorificare• Dezvoltarea sustenabilă:  caracteristicirațională a patrimoniului natural și cultural mondial,
generaledin perspectiva dezvoltării sustenabile; Excursii și vizite• Dezvoltarea sustenabilă în lumea
tematice.
contemporană și în Republica Moldova*
5.2. Realizarea proiectelor de• Rolul educației geografice în dezvoltarea
5.2. Elaborarea de comunicări orale sau scrise/proiecte  
valorificare rațională asustenabilă*individuale sau de grup, privind valorificarea rațională
patrimoniului natural și• Rolul Uniunii Europene în dezvoltarea
a patrimoniului natural și cultural național și mondial.
cultural, din perspectiva
sustenabilă a lumii contemporane*
Discuții tematice/dezbateri cu referire la acțiunile
dezvoltării sustenabile.
imediate de valorificare rațională a patrimoniului
natural și cultural național și mondial; Implicarea înactivități de voluntariat locale și naționale tematice.

4.1. Evaluarea realității
geografice a lumii
contemporane, realizândconexiuni interdisciplinare.

31Conținuturi propuse pentru extensie
curriculară:- Aprecierea actelor normative, cu referire laprotecția mediului geografic în Republica
Moldova- Relații în mediul geografic- Degradarea mediului- Poluarea transfrontalieră
- Acorduri internaționale, privind protecția
mediului- Prognoze de evoluție a mediului geografic- Evaluarea politicilor de dezvoltare
sustenabilă, aplicate în țările Uniunii
Europene și în Republica Moldova
Produse școlare specifice:- Fișe de observații realizate în baza excursiilor și vizitelor
tematice la obiectivele patrimoniului natural și cultural;- Harta-contur completată cu obiectivele geografice:Parcuri naționale: Yellowstone, Groenlanda, Galapagos,  
Serengeti, Kaziranga, Cheile Bicazului-Hășmaș, Grand
Canyon, Mammonth Cave, Hawaii, Amazonia, Virunga,
Kilimanjaro, Kruger.
Rezervații naturale: Balenelor, Kalahari, Marea Rezervație
Gobi, Cheile Turzii, Cheile Bicazului.
Rezervația Biosferei: Delta Dunării.
Obiective din lista patrimoniului mondial UNESCO:
Bisericile pictate din nordul Moldovei (România), Muntele
Athos, Machu Picchu, Taj Mahal, Dubrovnik, Petra,
Schönbrunn.
Obiective naturale: Marea Barieră de Corali.
Arii protejate din Republica Moldova:
Parcuri naționale: Orhei.
Rezervaţii ştiinţifice: „Codrii”, „Plaiul Fagului”, „Pădurea
Domnească”, „Prutul de Jos”, „Iagorlâc”.
Rezervații peisajere: Suta de Movile, Rudi-Arionești, La
Castel.
Monumente ale naturii: Peștera „Emil Racoviță”, CheileButești, Izvorul Jeloboc.
Situri din Republica Moldova pe lista Patrimoniului
mondial UNESCO: Arcul geodezic Struve.

Studii de caz:
- Situații-problemă despre starea mediului geografic la
nivel local/național/global.
- Rolul ONU în reglementarea problemelor globale alelumii contemporane și ale Republicii Moldova.
- Rolul OSCE în asigurarea securității regionale.

32

La sfârșitul clasei a XII-a, elevul poate:
evalua realitatea geografică, utilizând limbajul geografic;
aprecia realitatea geografică, în baza analizei unor auxiliare statistice, grafice și cartografice tematice;proiecta soluții pentru situațiile-problemă ale lumii contemporane, în baza unor studii de caz;investiga realitatea geografică a lumii contemporane, realizând conexiuni cu alte discipline școlare;realiza proiecte investigative de valorificare rațională a  patrimoniului natural și cultural mondial din perspectiva dezvoltării sustenabile,

manifestând atitudini și valori specifice:opinii personale despre realitatea geografică a lumii contemporane;interes și atitudine pragmatică în demersuri de investigare a realității geografice a Republicii Moldova, în contextul lumii contemporane;
respect și toleranță față de natură, diversitatea culturală și valorile general umane;   
responsabilitate pentru valorificarea și protecția patrimoniului natural și cultural mondial și național din perspectiva dezvoltării sustenabile;
implicare în activități de voluntariat, ce vizează soluționarea situațiilor-problemă și protecția mediului la nivel național și mondial.

--V. REPERE METODOLOGICEDE PREDARE – ÎNVĂȚARE – EVALUARE
Actualul Curriculum la liceu de Geografie își propune formarea la elevi a competențelor specifice Geografiei prin activizarea elevilor, implicarea și participarea deplină
în procesul propriei formări, prin stabilirea de interacțiuni intelectuale, verbale, socialemoționale și afective cu cadrul didactic și asimilarea conținuturilor curriculare.
Curriculumul liceal la Geografie, ediția anului 2019 este orientat spre: valorizarea
predominantă în cadrul procesului de predare – învățare – evaluare  a activității mentale realizate de elevi, în vederea dezvoltării capacităților cognitive, prin implicare directă și activă, rezolvarea problemelor și luarea deciziilor, în situații reale sau simulate;orientarea către metacogniție, către procedurile de monitorizare și reglare, pe care elevul care învață, le aplică asupra propriilor procese mentale și a cunoștințelor pe care leare cu privire la acestea; evidențierea rolului de mediator în cunoaștere și al cunoașterii
pe care îl deține profesorul/cadrul didactic, pentru adaptarea elevilor la specificul și
provocările sarcinilor de învățare, pentru menținerea atenției și facilitarea evaluării rezultatelor.
În prezenta ediție a Curriculumului între unitățile de competență și activitățile deînvățare și produse există o legătură directă, acestea corelând între ele. Totodată,există corelarea cu unitățile de conținut pe care cadrul didactic trebuie să o realizeze.
Activitățile de învățare sunt formulate diversificat, punându-se accentul pe lucrul individual al elevului în baza auxiliarelor construite, investigației individuale sau în grup și
implicarea activă în procesul formării sale.
Unitățile de conținut sunt formate din câteva rubrici: rubrica Noțiuni în care sunt
incluse noțiunile de bază la fiecare unitate de conținut, care au caracter obligatoriu șitrebuie reținute de elevi; rubrica Obiective geografice, care include principalele denumiri geografice pentru fiecare unitate de conținut. Acestea, la fel ca și lucrările practice, au un statut obligatoriu și presupun aplicarea lor în activitățile legate de lucrul cuhărțile tematice și harta-contur ș.a. Studiile de caz și Produsele școlare specifice includ
un șir de activități, realizarea cărora presupune angajarea activă și interactivă a elevilor
în desfășurarea de activități de analizare și dezbatere colectivă/individual a unui „caz”,
a unei situații-problemă, de identificare și examinare a variantelor de acțiune și de luare de decizii în conformitate cu propriul sistem de valori. Rubrica Finalități include
capacitățile și atitudinile specifice Geografiei pe care le va dobândi elevul la sfârșitul
fiecărui an de studiu.
În conformitate cu finalitățile educaționale urmărite, profesorul poate stabili formele de organizare a activității elevilor în cadrul demersului didactic, după cum urmează:a) Organizarea frontală a activității elevilor, care presupune îndrumarea activității
tuturor elevilor din clasă, simultan, într-un anumit interval de timp. În aceste
situații profesorul transmite informații, explică, demonstrează, argumentează,dirijează activitatea elevilor, iar aceștia rezolvă sarcinile de instruire comunicate
de către profesor sau se autoinstruiesc;

33b) Organizarea colectivă a activității elevilor, care reprezintă alcătuirea grupurilor/
echipelor, în cadrul cărora elevii cooperează între ei în atingerea unor finalități
comune;c) Organizarea individuală a activității elevilor, ce se realizează în variate situații
educaționale.
Activitatea elevilor poate fi organizată individual sau în colectiv, în contexte formale, nonformale sau informale, prin care elevii își însușesc prin eforturi proprii, noicunoștințe, competențe, comportamente etc. și găsesc soluții originale, creatoare la
problemele cu care se confruntă, eventual sub supravegherea profesorului, dar fărăparticiparea lui directă și fără sprijinul acestuia. Printre modalitățile/metodele de lucru
individual menționăm studiul independent în baza manualului și alte resurse curriculare, observația sistematică și independentă, lectura activă, referatul, proiectul, portofoliul ș.a.
Realizarea unui proces de predare – învățare – evaluare stimulativ și interactiv necesită alegerea strategiei didactice optimale, care presupune stabilirea metodelor și
tehnicilor didactice adecvate, corelarea lor cu formele de organizare corespunzătoarea activității elevilor. Strategiile didactice sunt legate în special de tipul comportamental și stilul didactic al profesorului. În cadrul Geografiei școlare se recomandă aplicarea strategiilor didactice interactive, în care profesorul este parțial exterior procesului educațional, punându-se accent pe învățarea prin cooperare între elevi. În această
situație, profesorul practică o abordare diferită a strategiei educaționale, prin organizarea activității de învățare, cu ajutorul unor auxiliare diversificate, pe care ulterioro monitorizează. În acest caz, predarea propriu-zisă este foarte mult diminuată, iar
preocuparea principală a profesorului este cea de a organiza și monitoriza învățarea
desfășurată predominant între elevi, utilizând materiale de lucru.
Abordarea strategiilor didactice interactive, se încadrează în problematica generală adezvoltării paradigmei educaţionale, cu referire la dimensiunea de predare – învățare –evaluare, evidenţiind caracterul activ-participativ din partea celor ce învaţă şi posibilitatea de cooperare şi de comunicare eficientă.
Totodată, Curriculumul propune mai multe modalități de organizare a conținuturilorînvățării și de realizare, în grade diferite, a conexiunilor între diverse domenii ale
cunoașterii, printre care și interdisciplinaritatea și transdisciplinaritatea.
În cadrul demersului didactic la Geografie se vor utiliza o gamă de metode şi procedee, îmbinate şi corelate sub forma unor modalități metodologice variate. În funcţie deconţinut şi de tipologia lecţiei, metodele de instruire se îmbină sub diferite forme şi sebazează pe mijloace şi materiale didactice adecvate, în anumite secvenţe ale lecţiei, pemăsura structurării ei logice.
Pentru formarea competențelor specifice planificate cadrele didactice pot utiliza
toate tipurile de metode:- Metode expozitive de comunicare orală (povestirea, expunerea liberă, expunerea sistematică, descrierea ș.a.);- Metode conversativ-interogative (de tip dialog) (conversația liberă, conversația
dirijată, conversația euristică, conversația evaluativă, brainstorming, dezbaterea,
discuția în grupuri mici (socratică), discuția frontală, discuția individuală, problematizarea, discuția de grup (focus grup), forumul);34

- Metode explicative (demonstrative) (explicația mediată, explicația nemediată,demonstrația, explicația bazată pe utilizarea resurselor de instruire, demersul argumentativ, demersul structurat pe o situație problemă, experimentul);- Metode bazate pe explorarea informațiilor scrise (lucrul cu manualul, explorarea informației scrise (articole, cărți, texte ș.a.), lectura, explorarea informației
cartografice, explorarea informației virtuale, studiul independent, informarea și
documentarea);- Metode bazate pe explorarea informațiilor cartografice (explorarea informației
cartografice, trecerile de scară, transformarea informației cartografice, construirea unor schițe cartografice simple);- Metode de instruire bazate pe modele și imagini (explorarea informației grafice,a modelelor, imaginilor, utilizarea organizatorilor grafici, utilizarea modelelor fizice, explorarea informațiilor video, instruirea programată);- Metode bazate pe explorarea realității obiective (colectarea datelor primare,observarea liberă, observarea dirijată, observare explicativă, analiza documentelor);- Metode bazate pe acțiune (explorarea realității, exercițiul și rezolvările de probleme, studiul de caz, lucrările practice, lucrul cu fișele, simularea, e-learning,proiectul, portofoliul ș.a.);- Metode și tehnici de dezvoltare a spiritului critic și creativ (metoda cubului, predării reciproce, mozaicului, cvintetului, tehnica ciorchinelui, tehnica turul galeriei, sinectica, Frisco, brainwriting, Philips 6-6, controversa creativă, vizualizarea
creativă);- Metode de formare a sistemului de atitudini și valori (structurile ilustrative,
structurile situaționale, analiza critică, opinia, exemplul, contraexemplul, recompensa, constrângerea).
Prin metodele selectate se asigură fiecărui elev dreptul la performanță şcolară şi laatingerea standardelor educaționale disciplinare. Cadrele didactice vor adapta sarcinilede învăţare conform nivelului elevilor, inclusiv pentru cei aflaţi în risc de eşec şcolar,
pentru elevii cu CES și pentru elevii cu aptitudini deosebite la Geografie (dotați), profesorii au obligaţia de a stabili sarcini de învăţare diferențiate.
Profesorul are libertatea şi responsabilitatea în alegerea strategiilor didactice axate pe formarea de competențe. Curriculumul la Geografie orientează cadrul didactic
în aplicarea strategiilor didactice formative, aplicarea metodelor active și interactive, aplicarea activităților de învățare axate pe problematizare, investigație, studiu decaz. De asemenea, acest document educațional îi orientează pe profesori la formareacompetențelor, la stabilirea interconexiunii dintre competențele specifice, unități decompetență, conținuturi şi strategii didactice, la realizarea instruirii prin cooperare, larealizarea unei evaluări permanente a performanțelor şcolare.
O predare – învățare interactivă este asistată de o evaluare interactivă (formativă)și de practica autoevaluării. Evaluarea formativă poate include următoarele tipuri dereglări:a) efectuate de profesor;b) efectuate de perechi de elevi (asociate cu sintagma „interevaluare”);c) efectuate de elevul însuși (asociate cu termenul „autoevaluare”).

35

Obiectul evaluării este procesul sau produsul care va fi evaluat. Evaluarea interactivă se bazează pe evaluarea procesului și mai puțin pe evaluarea produsului. Operațiile
evaluării sunt pașii ce trebuie parcurși în procesul de evaluare până la momentul emiterii unei judecăți de valoare, asupra prestației sau rezultatului unui elev: măsurarea;
aprecierea; decizia. Metodele de evaluare se referă la modalitățile prin care se evaluează procesul de învățare și rezultatele celui care învață. La disciplina Geografie, cadrul
didactic poate aplica:- Metode și tehnici de evaluare orală (tehnica expunerii cunoștințelor, tehnica descrierii orale, tehnica explicației orale, tehnica chestionării orale frontale, tehnica
chestionării orale a unui grup, tehnica chestionării orale individuale);- Evaluarea prin probe scrise (examinări scurte, de tip obiectiv; testul, lucrarea scrisă semestrială (teza), lucrarea scrisă/proba aplicată la sfârșit de capitol, temelede acasă);- Metode de evaluare prin probe practice (evaluarea prin rezolvare de exerciții, deprobleme, experimentul, evaluarea prin aplicarea unor algoritmi, analiza și interpretarea hărților tematice, fotografiilor, graficelor ș.a.);- Metode complexe de evaluare (proiectul, portofoliul, posterul, investigația ș.a.).
Prin examenul de bacalaureat la Geografie, ca disciplină la solicitare, se va evaluadacă au fost formate competenţele specifice Geografiei şi dacă au fost atinse standardele de eficiență la Geografie.  
Probele de evaluare utilizate la clasă vor conţine itemi şi sarcini prin intermediulcărora se vor evalua, prioritar, nu doar cunoştinţe şi capacităţi separate, ci formarea decompetenţe. Exemple de astfel de itemi şi sarcini profesorul le va putea selecta din Ghidul metodologic, culegerile de teste la Geografie şi din programa la Geografie pentru
examenul de bacalaureat. Evaluările, realizate la Geografie, vor include în mod obligatoriu şi itemi rezolvarea cărora necesită conexiuni interdisciplinare, transdisciplinare. Vor
fi propuse spre realizare şi proiecte integrative, inclusiv proiecte de tip STEM și STEAM,
ca metodă de evaluare. Important este ca fiecare actant educațional să conştientizezecă evaluarea în orice context trebuie să fie obiectivă.

36

GHID
DE IMPLEMENTAREA CURRICULUMULUIDISCIPLINAR

37

1. REFERINȚE CONCEPTUALE/TEORETICE ALE
CURRICULUMULUI LA DISCIPLINA GEOGRAFIE
1.1. Conceptul de curriculum la disciplina Geografie
Primul principiu al Pilonului european al drepturilor sociale prevede că orice persoană aredreptul la educație, formare profesională și învățare pe tot parcursul vieții, pentru a dobândi șia menține aptitudini care îi permit să participe deplin în cadrul noii societăți și să gestioneze cu
succes tranzițiile pe piața forței de muncă. În acest context, susținem că orice elev are dreptul
la studierea Geografiei, întrucât, prin intermediul disciplinei date, elevii își formează o viziune
adecvată despre planeta pe care trăim – Terra, despre diversitatea naturală și culturală la nivel
local, național, regional, european și mondial, necesară pentru a participa activ și pe deplin laviața civică și socială.
Conceptul curriculumului actual la Geografie, ediția 2019, se axează pe prevederile actelor
normative naționale și recomandările Curriculumului de bază pentru învățământul general, reconceptualizat în 2018.
Curriculumul la disciplina Geografie pentru învățământul liceal este elaborat în baza următoarelor repere conceptuale:-curriculumul este structurat astfel încât să reflecte principalele elemente ale procesului
educațional, care vizează reperele conceptuale, administrarea disciplinei, competențele
specifice formate la disciplină, unitățile de învățare și reperele metodologice de predare– învățare – evaluare a Geografiei;-conceptul teoretic curricular al Geografiei este racordat la cele mai recente realizări și
tendințe în domeniul științelor educației și al științelor geografice pe plan național șiinternațional, în primul rând prin preluarea bunelor practici și ajustarea lor la realitatea
educațională și cea geografică a țării noastre;-

finalităţile educaționale reprezintă scopul studierii Geografiei, acestea fiind centrate pe formarea de competențe, reflectate în matricea competențelor pentru învăţământul liceal, în
contextul dezvoltării graduale a competențelor dobândite în învăţământul gimnazial;-

sub aspectul sistemului de conținuturi geografice, al structurării și al consecutivității studierii acestora, este asigurată continuitatea în studierea Geografiei în învăţământul liceal,prin menținerea și dezvoltarea punctelor forte ale generațiilor anterioare de curriculum
la Geografie din Republica Moldova (edițiile 2000, 2006, 2010);-

curriculumul, privit ca și proces, presupune o reconceptualizare a Geografiei și valorificarea noilor oportunități de predare – învățare – evaluare la un nivel calitativ și deeficiență mai înalt, prin optimizarea sistemului de competențe, a conținuturilor științifice,a activităților și produselor de învățare, în lumina rigorilor actuale;-curriculumul, ca și produs, prevede setul de documente curriculare, de tip proiectiv și
metodologic, necesare procesului educațional la Geografie.

38

1.2. Demersuri inovative ale curriculumului la disciplina Geografie
Inovații de ordin conceptual/teoretic
Curriculumul la disciplina Geografie pentru învățământul liceal respectă concepția didactică
a generațiilor anterioare de curriculum, însă în clasa a XII-a propune o abordare nouă, atât a denumirii, cât și a conținutului materiei studiate. Pentru prima dată, cursul de Geografie prevede
expres studierea problematicii geografice a țării noastre în contextul lumii contemporane, pornind de la orizontul apropiat/cunoscut elevului și ajungând la abordarea globală. În ansamblu,
pentru clasele liceale, accentul este pus pe caracterul aplicativ, practic al Geografiei, pe studierea unor provocări și probleme de caracter geografic ale lumii contemporane, pe conexiunileinterdisciplinare și transdisciplinare.
Inovații de ordin teleologic
Sistemul de competențe la Geografie pentru clasele liceale se încadrează, ca parte componentă, în sistemul de competențe în vigoare pentru învățământul general. Din punct de vedere
ierarhic, un nivel superior competențelor specifice la Geografie îl au competențele-cheie, cele
transversale și transdisciplinare. De asemenea, competențele specifice la Geografie sunt precedate de competențele generale și specifice pentru Educația timpurie (nivelul 0, conform Codului
educației al Republicii Moldova nr. 152 din 17.07.2014, cu modificările ulterioare) și cele pentruînvăţământul primar (nivelul 1, conform Codului educației).
Ierarhia sistemului de competențe pentru învățământul general (Curriculum de bază, sistem de competențe pentru învățământul general, p. 5):• competențele-cheie;• competențele transversale;• competențele transdisciplinare;• competențele generale și specifice pentru Educația timpurie;• competențele specifice Geografiei;• unitățile de competențe la Geografie pentru învățământul liceal.
Competențele specifice la Geografie au fost elaborate în baza competențelor-cheie/transversale prevăzute de documentele naționale (art. 11. Finalităţile educaţionale din Codul educației)și a competențelor-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții recomandate de Consiliul Europei (Bruxelles, 22 mai 2018).
În formularea celor 5 competențe specifice disciplinei Geografie, s-a ținut cont atât de prevederile documentelor normative menționate mai sus, cât și de tendințele dezvoltării științelor
educației și a științelor geografice pe plan național și internațional. Drept reper în redactareafiecărei competenţe specifice a servit Structura competenţei în funcţie de finalitate:• acţiune/activitate reprezentată printr-un verb;• domeniu redat prin aspecte specifice disciplinei, aspectul condiţional al finalităţii (domeniul, disciplina, subiectul);• nivel/modalitate/normă reflectată prin forme, metode, mijloace de realizare a acţiunii;• contextul reflectat prin situaţia de învăţare, rezultatul propriu-zis, indicator general privind nivelul de realizare a acţiunii sau a produsului în contextul dat de învăţare
(Tabelul 1.1.).

39

Tabelul nr. 1.1. Competenţe specifice disciplinei GeografieVerb:acţiune/activitate

Domeniu/
disciplină/subiect

Interpretarea

realității geografice

Raportarea

realității geografice

Explorarea

Nivel/modalitate/normă

Context/rezultat

prin mijloace şi limbaje
specificemanifestând  interes
pentru dezvoltarea
sustenabilă a mediului.
dovedind spirit  analitic
și practic.
demonstrând
responsabilitate și
respect față de natură
și societatea umană.
din perspectiva
educației pe tot
parcursul vieții.
demonstrând spirit
civic.

la suporturi statistice,grafice și cartograficeunor situații-problemă ale mediului local,
regional și global

Investigareaspațiului geografic

prin conexiuniinterdisciplinare

Valorificarea

patrimoniului natural și sub aspect social,
culturalintercultural,
antreprenorial

Cele 5 competențe specifice disciplinei Geografie, comune pentru învățământul gimnazial și
cel liceal, sunt construite prin prisma prevederilor documentelor normative menționate mai sus,dar și a tendințelor actuale ale științelor educației și ale științelor geografice pe plan național șiinternațional. Corelarea dintre competențele-cheie și competențele specifice la Geografie este
prezentată în tabelul ce urmează.
Tabelul nr. 1.2. Corelarea dintre competențele-cheie și competențele specificeCompetențele specificela disciplina Geografie

Competenţele-cheie din
Codul educației
al Republicii Moldova (2014)a), b), c) Competențe decomunicare (în limba română,în limba maternă, în limbistrăine);f) Competențe de a învăța săînveți.
2. Raportarea realităţii
f) Competențe de a învăța să
geografice la suporturi statistice, înveți.
grafice și cartografice, dovedind
spirit  analitic și practic.
3. Explorarea unor situațiig) Competențe sociale și civice.
problemă ale mediului  local,
regional și global, demonstrând
responsabilitate și respect fațăde natură și societatea umană.
1. Interpretarea realității
geografice prin mijloace şilimbaje specifice,  manifestând  interes pentru dezvoltarea
sustenabilă a mediului.

40

Competențele-cheie pentruînvățarea pe tot parcursulvieții recomandate de Consiliul
Europei (Bruxelles, 2018)
1. Competențe de alfabetizare;
2. Competențe multilingvistice;
5. Competențe personale,sociale și de a învăța să înveți.
5. Competențe personale,sociale și de a învăța să înveți.
5. Competențe personale,sociale și de a învăța să înveți;6. Competențe cetățenești;8. Competențe de sensibilizare
și expresie culturală.

4. Investigarea spaţiuluid) Competențe în matematică,geografic prin conexiuniștiințe și tehnologie;
interdisciplinare, din perspectiva g) Competențe sociale și civice.
educaţiei pe tot parcursul vieții.
5. Valorificarea patrimoniului
natural și cultural sub
aspect social, intercultural,
antreprenorial,  demonstrândspirit civic.

3. Competențe în domeniulștiinței, al tehnologiei, al
ingineriei și al matematicii;
5. Competențe personale,sociale și de a învăța să înveți.
g) Competențe sociale și civice; 5. Competențe personale,h) Competențe antreprenoriale sociale și de a învăța să înveți;și spirit de inițiativă;6. Competențe cetățenești;i) Competenţe de exprimare
7. Competențe antreprenoriale;culturală şi de conştientizare a 8. Competențe de sensibilizare
valorilor culturale.
și expresie culturală.

Gradul de corelare dintre competențe este diferit bineînțeles, însă contează, în special, faptul
că, prin studierea Geografiei și formarea celor 5 competențe specifice disciplinei, se contribuie la formarea unor competențe-cheie/transversale la elevi, ceea ce, în fond, trebuie să constituie scopul prioritar al procesului educațional la Geografie, și nu studierea în sine a unorconținuturi științifice de caracter geografic.
Din competențele specifice derivă unitățile de competență, care se dezvoltă la elevi pe parcursul unui an școlar și prin care se contribuie la formarea competențelor specifice. Unitățile
de competență sunt proiectate pe domenii (1. Cunoaştere şi înţelegere; 2. Aplicare şi operare;
3. Integrare şi transfer). Astfel, la competențele specifice 1 și 2, unitățile de competență acoperă
toate cele 3 domenii, iar la celelalte competențe specifice – doar 2 domenii, ajungându-se la un
total de 12 unități de competență la toate clasele. De exemplu, în clasa a X-a, la competența specifică 1. Interpretarea realității geografice prin mijloace şi limbaje specifice, manifestând  interes
pentru dezvoltarea sustenabilă a mediului, sunt prevăzute 3 unități de competență:Tabelul nr. 1.3. Categoria pe domenii a unităților de competență
1.1. Utilizarea limbajului geografic în explicarea realităţii
geografice naturale a Terrei.
1.2. Tipizarea elementelor, a proceselor şi a fenomenelor
naturale conform anumitor criterii.
1.3. Evaluarea realităţii geografice naturale a Terrei prin
mijloace şi limbaje specifice.

de Cunoaştere şi înţelegere
de Aplicare şi operare
de Integrare şi transferUnitățile de competență sunt structurate după principiul gradualității, ceea ce presupune
formarea progresivă a acestora, prin creșterea gradului de complexitate/dificultate de la un ande studii la altul. Totodată, liniile de unități de competență la fiecare competență specifică aucontinuitate din învățământul gimnazial în cel liceal. Subliniem faptul că unitățile de competență
formate la o anumită clasă servesc ca bază pentru  unitățile de competență din clasele superioare, fără a mai fi menționate ulterior. De exemplu, la competența specifică 3, formarea graduală aliniei de unități de competență va urma traseul:

41

42

Competența
specifică
3. Explorarea
unor situațiiproblemă
ale mediului
local, regional
și global,
demonstrând
responsabilitate
și respect fațăde natură și
societateaumană.
Gradul decomplexitate/
dificultate

3.2. Proiectarea
unor acțiuni
de soluționare
a situațiilorproblemă
ale lumii
contemporane
în funcție
de dinamica
acestora.
Prevedeabilitatea
elevilor de aproiecta uneleacțiuni desoluționare
a situațiilorproblemă
ale lumii
contemporane  în contextul dat.

3.2. Elaborarea
unor proiecte
de soluţionare
a situațiilorproblemă ale
mediului socialeconomic la
nivel național,
regional şi
global.
Prevedeabilitatea
elevilor de aelabora unele
proiecte desoluţionare
a situațiilorproblemă socialeconomice(deoarecese studiază
Geografiaumană) la
nivelul indicat.

3.2. Elaborareasoluțiilor lasituațiileproblemă ale
mediului natural
în contextul
dezvoltării
sustenabile.

Prevede analiza Urmărește
elaborarea
unor situațiide către elevi
problemă ale
mediului local a unor soluții
(din localitate) la situațiileproblemă aleși național(din țară), cu
mediului natural
deducerea de (deoarece secătre elev astudiază natura
Globului) înunor posibilemăsuri (acțiuni) contextul dat.
de soluționare.

Prevede unele
Presupune
studii de caz laabilitatea
nivel local (dinelevului delocalitate) și
a comparaanumite  situații- național (dințară) privind
problemă alecăutarea
mediului launor soluții
nivel regionalla situațiile(în cadrul
problemă ale
continentelor
mediului natural
și al oceanelor(deoarece sestudiate),studiază natura
aplicând unțării noastre).
algoritm dat.

Presupune doar Urmărește
recunoașterea  
distingerea(identificarea) dirijată (cuimplicareade către elev
profesorului)a cauzelorde către elev aunor situațiirelațiilor cauzale
problemă din
ale unor situațiimediul local(mai cunoscut problemă ale
elevului), prin mediului laghidarea denivel regionalcătre profesor. (în cadrul
continentelorstudiate).

Clasa a XII-a

3.2. Deducerea
unor măsuri
de soluționare
a situațiilorproblemă ale
mediului lanivel local șinațional.

Clasa a XI-a

3.2. Compararea   3.2. Realizarea
situațiilorstudiilor deproblemă ale
caz privind
mediului la nivel soluționarea
regional în baza unor situațiiunui algoritm.
problemă ale
mediului natural
la nivel local șinațional.

Clasa a X-a

3.2. Recunoașterea dirijată arelațiilor cauzăefect în cadrul
unor situațiiproblemă ale
mediului la nivel
regional.

Clasa a IX-a

3.2. Distingerea
ghidată acauzelor
unor situațiiproblemă ale
mediului lanivel local.

Clasa a VIII-a

Clasa a VI-a

Clasa a V-a

Clasa a VII-aTabelul nr. 1.4. Structura unităților de competență după principiul gradualității

În procesul de proiectare didactică, profesorul va urmări relaționarea competențelor de diferite categorii ierarhice. Prezentăm 2 exemple de derivare din competențele de nivel superiora celor de nivel inferior și corelarea acestora cu unitățile de conținut, activitățile și produsele deînvățare:Tabelul nr. 1.5. Derivarea competențelor
Clasa a XI-a (Geografia umană a lumii)
Competențe
specifice laGeografied) Competențe
4. Investigarea
în matematică,spaţiuluiștiințe și
geografic printehnologie;
conexiunig) Competențe
interdisciplinare,sociale și civice
din perspectiva(Codul educației, educaţiei pe tot2014).
parcursul vieții.
Competențecheie

3. Competențe în
domeniul științei,al tehnologiei,
al ingineriei și almatematicii;
5. Competențe
personale,sociale și de aînvăța să înveți
(Bruxelles, 2018).

Unități decompetență

Unități deconținut

4.1. Investigarea Unitatea decomponenteiconținut:socialCaracterizarea
economice  
economicoa mediului
geografică ageografic,
statelor Europei
realizândTema/conexiuni
Subiectul:interdisciplinare. România

Activități și produsede învățare
4.2. Explicarea
unor diferențe
social-economiceși culturale
prin aplicareainterdisciplinarității;Realizarea unor
investigații/proiecte integrate
individuale și degrup ale mediuluisocial-economic
privind resursele
naturale, populația
și economia statelorlumii în baza unuialgoritm.

Inovații de ordin conținutal
Curriculumul asigură continuitatea conținuturilor științifice de bază ale Geografiei, prevăzute
de curriculumul anterior, păstrând structurarea și consecutivitatea studierii acestora, în funcție
de gradul lor de complexitate. Totuși, în mod prioritar, accentul principal va fi pus pe caracterul
practic al conținuturilor studiate, raportate la nevoile și interesele elevilor. De asemenea, în clasa
a XII-a este prevăzută studierea problematicii geografice a Republicii Moldova în contextul lumii
contemporane. Conținuturile sunt selectate din perspectiva rolului lor în achiziționarea de către
elevi a unor cunoștințe, abilități și atitudini funcționale pentru formarea de competențe.
Prin urmare, au fost introduse unele unități noi de conținut: Procesele și fenomenele
geografice de risc (în clasa a X-a) și Probleme actuale (în clasa a XI-a), care presupun studierea
unor subiecte de problemă și situații-problemă, caracteristice mediului geografic la nivel local,național, regional și global. Aceste conținuturi se vor studia atât sub raport științific (de relații
cauzale, repartiție spațială, soluționare etc.), cât și sub raport practic, îndeosebi de formare laelevi a unor abilități și atitudini adecvate, a regulilor de comportare și de bune practici. În funcție
de posibilitățile reale, este oportună încurajarea implicării personale a elevilor în acțiuni de informare, sensibilizare și rezolvare a unor situații-problemă din mediul geografic al localității natale sau al țării, de implicare în activități de voluntariat, care vizează protecția mediului. Aceste

43

unități de conținut au rezervat bugetul necesar de timp (câte o oră) pentru a fi studiate, iar,
ulterior, materia studiată se va regăsi și la evaluările sumative.
Cu referire la structurarea conținuturilor științifice, în clasa a X-a la Geografia fizică generală,se respectă algoritmul clasic de studiere a naturii Terrei: mai întâi sunt abordate caracteristicile
și particularităţile generale ale Pământului, apoi  se studiază geosferele și ca sinteză – mediile
geografice. Se va urmări creșterea graduală (la un nivel superior) a materiei fizico-geograficeparcurse în clasele gimnaziale (noțiuni, unități de conținut, legități geografice, obiective geografice etc.), precum și dezvoltarea competențelor deja formate și dobândirea achizițiilor noi. S-aprodus o descongestionare a conținuturilor, îndeosebi a celor din domeniul Geologiei și a celor
de caracter științifico-teoretic.
În clasa a XI-a, la studierea Geografiei umane a lumii, conținuturile științifice sunt tradiționale,
au aceeași consecutivitate, fiind ușor modificată doar structurarea lor. Astfel, sunt 6 unități deconținut, corelate cu cele 6 evaluări sumative pe an.
Un element de noutate sunt conținuturile „Probleme actuale” la primele 4 unități deconținut, care vor fi abordate în cheia problematizării.
Accentuăm importanța deosebită a lucrărilor practice prevăzute de curriculum în formarea
unor competențe specifice la Geografie. Suportul metodic de realizare a lucrărilor practice va fi
reflectat în manualul și ghidul profesorului pentru fiecare clasă.
Inovații de ordin metodologic
În curriculumul actual la Geografie, unitățile de competență, activitățile și produsele deînvățare sunt într-o legătură directă, acestea corelând între ele. Totodată, există corelarea cuunitățile de conținut, pe care cadrul didactic trebuie să o realizeze individual pentru fiecarelecție. Activitățile de învățare sunt formulate diversificat, punându-se accent pe interacțiunea
elevului cu suporturi construite, pe investigația individuală sau în grup și pe implicarea activă acelui educat în procesul formării sale.  
În cadrul lecţiilor de geografie, pot fi organizate multe situaţii de învăţare cu caracter practic,
în care activitățile au ca scop dobândirea cunoştinţelor procedurale (să analizeze un peisaj; săinterpreteze o hartă; să construiască o diagramă sau cartoschemă, să măsoare un indicator al mediului cu un instrument sau aparat etc.). Verbele cel mai frecvent utilizate pentru proiectarea unei
situaţii în care elevii să dobândească acest tip de cunoştinţă sunt: a estima, a calcula, a măsura,a întocmi, a elabora, a se orienta, a utiliza, a aplica, a comenta, a rezolva, a combina, a modela, aexperimenta, a reprezenta etc., dar şi cele specificate în tabelele următoare.
Prezentăm intervenţiile pedagogice, care favorizează dobândirea şi consolidarea cunoştinţelor
procedurale.
Pentru înţelegerea modului concret de aplicare în practică a acestor activități, avem ca exemplu calcularea temperaturii şi a precipitaţiilor medii anuale într-un punct oarecare.
Prezentarea decupajului din realitate şi a importanţei procedurii: Fiecare loc de la suprafaţa
terestră este caracterizat prin anumite valori ale temperaturilor şi ale precipitaţiilor. Există hărţi
ale izotermelor, în care punctele cu aceeaşi temperatură sunt unite printr-o linie, şi hărţi ale izohietelor, în care punctele cu valori egale ale precipitaţiilor sunt unite. Pentru a realiza aceste hărţi,avem nevoie de temperaturile medii anuale şi precipitaţiile medii anuale din mai multe puncte depe suprafaţa respectivă.
Demonstrarea şi descrierea procedurii (subproceduri şi etape succesive). Pentru a calcula
temperatura medie anuală într-un punct se procedează astfel:

44a) Măsurarea temperaturilor zilnice: măsurăm temperatura de 4 ori pe zi, la orele 24:00, 6:00,
12:00, 18:00 și obţinem valorile de 10 oC, 24 oC, 20 oC şi 18 oC;b) Calcularea mediei zilei respective: adunăm cele 4 valori şi obţinem cifra 72; împărțim sumala 4 (media aritmetică) şi obţinem media zilei respective;c) Calcularea mediei lunare: adunăm mediile temperaturilor din toate zilele lunii şi le împărţim la numărul de zile ale lunii; astfel, obţinem temperatura medie a lunii respective;d) Calcularea mediei anuale: adunăm temperaturile medii din fiecare lună, le împărţim la 12și obţinem media anului respectiv;e) Calcularea mediei multianuale: adunăm temperaturile medii anuale din toţi anii în care au
fost efectuate măsurători, împărţim suma la numărul anilor respectivi și obţinem media
multianuală a temperaturii.
Valorile medii pentru precipitaţiile atmosferice se calculează similar.
Situaţie de învăţare a procedurii:-		 Calculaţi temperatura zilei, ştiind că valorile înregistrate sunt: 12 oC, 26 oC, 24 oC, 18 oC.
-		 Calculaţi temperatura medie lunară, ştiind că valorile temperaturilor medii zilnice sunt: …
-		 Calculaţi temperatura medie anuală, ştiind că valorile temperaturilor medii lunare sunt: …
-		 Calculaţi temperatura medie multianuală, ştiind că valorile temperaturilor medii anuale
sunt: ...
Evaluarea rezultatelor elevilor se face prin confruntarea rezultatelor obţinute (în perechi).
Consolidarea cunoştinţei procedurale:- Calculaţi temperatura medie a ...
- Identificaţi care este luna cea mai caldă şi luna cea mai rece.
- Realizaţi un grafic cu temperaturile medii lunare obţinute anterior.
Exemple de activități de învăţare, care vizează dobândirea unor cunoştinţe cu caracter practic
și se regăsesc în curriculum la Geografie, sunt redate în tabelul de mai jos, fiind clasificate conform
tipului de operație.
Tabelul nr. 1.6. Aplicaţii pentru formarea deprinderilor şi a priceperilor, pentru învăţarea
tehnicilor şi a procedeelor, pentru rezolvarea exerciţiilor şi a problemelor geografice
Tip deoperaţie
Evaluarea

Autoevaluarea

Capacitatea
intelectuală
Să estimeze/să
aproximezeSă măsoareSă calculezeSă verificeSă apreciezeSă compareSă apreciezeSă verificeSă compare

Activități de învăţare
--să estimeze/să aproximeze/să calculeze/să verifice/să compare date (cifre, suprafeţe, lungimi, lăţimi,altitudini ale statelor, ale continentelor ș.a.);să compare/să aprecieze fenomene, procese, spaţii
după criterii diferite (mărime, culoare, calitate,cantitate, valoare etc.) sau un oarecare algoritm.
să aprecieze, să verifice, să compare performanțe
(memorie, gândire), produse (calitate, cantitate),
atitudini (pozitivă, negativă), afecte, rezultate cu ale
sale sau cu ale altora, situație întâlnită mai ales în
cadrul dezbaterilor tematice.

45

Rezolvarea deprobleme,
exerciţii

Să analizezeSă deducă
Să rezolveSă verificeSă calculeze-

Utilizarea şielaborarea
produselor
verbaleSă expună
Să descrieSă formuleze-

Utilizarea şielaborarea
produselor
scriseSă elaboreze
Să expliceSă proiectezeSă ordonezeSă întocmească
Să extragă
Să utilizeze corectSă corecteze
Să completezeSă selecteze
Să relateze
Să delimitezeSă identificeSă extragă

-Utilizarea şielaborareaorganizatorilor
graficeSă reprezinte
graficSă construiască
graficeSă compare

Utilizarea şielaborarea
produselor
cartograficeSă reprezinte
Să localizeze
Să identificeSă descrieSă stabilească
Să calculeze-să analizeze ce cunoaşte/ce se cere (date, fapte);
să deducă modul de rezolvare a problemei/a
exerciţiului/a situaţiei-problemă/a cazului;să rezolve probleme/exerciţii/situaţii-problemă/cazuri;să calculeze (suprafeţe, densităţi, gradientul termic,
rata natalității/a mortalității ș.a.).
să expună/să formuleze/să elaboreze un discurs;să descrie ştiinţific/geografic un peisaj real sau dupăo imagine/un eveniment/proces/obiect al realității
geografice;să pronunţe corect numele proprii ale obiectelor
geografice.
să interpoleze anumite idei/un text într-un text nou;să elaboreze o comunicare după un plan, un
rezumat, o lucrare ştiinţifică;să redacteze un articol cu un subiect anume pentru
o revistă;să argumenteze o ipoteză într-o concluzie proprie;
să elaboreze schema logică a unui proces sau a unuifenomen geografic;
să redefinească principalele noțiuni din dicţionarul
geografic;
să elaboreze un plan de acţiune, respectând anumite
cerințe;să ordoneze/să întocmească o listă bibliografică laun subiect;să extragă ideile principale/definiţiile dintr-un text;
să completeze spaţiile libere din text;
să identifice textul, titlul, autorul, anul apariţiei,editura, localitatea în care a fost editat;să delimiteze textul în fragmente logice;să identifice cuvintele necunoscute din text.
să reprezinte, printr-un desen schematic, un
fenomen/proces geografic;
să construiască grafice, utilizând datele din tabele;
să reprezinte datele din tabel pe o diagramă;să compare datele din două tabele.
să reprezinte pe o hartă schematică relieful/hidrografia unei regiuni;
să localizeze/să identifice elemente pe hartă (unpunct, un areal, un traseu);să identifice tipul hărţii, scara, semnele
convenţionale;46

Utilizarea şirealizarea
imaginilor
fotograficecu caracter
geografic
Utilizarea şielaborarea
produselor
obiectuale

Să colecţioneze
Să elaborezeSă identificeSă alcătuiască

Rezolvarea
situaţiilor-pro
blemă şi a ca
zurilorSă analizeze
Să identificeSă selectezeSă proiecteze
Să compareSă argumenteze-

Să experimenteze Să proiecteze
Să construiască
-MăsurareaSă măsoare-

Colectarea

Să decupeze
Să ordoneze-

Explorarea
mediuluiSă explorezeSă identificeSă analizezeSă deducă
Să prognozeze
Să elaboreze
Să investigheze-să descrie/să explice anumite aspecte după hartă;să calculeze distanţe/suprafeţe/altitudini după scarahărţii;să stabilească relaţii între elementele de pe hartă.
să identifice mesajul imaginii/a fotografiei;să alcătuiască o colecţie de imagini/fotografii/uncolaj de fotografii pe o anumită temă cu caracter
geografic, de exemplu: Fenomene și procese de risc,la unitatea de conținut, ce se regăsește în clasa a X-a
și a XII-a.
să demonstreze/să experimenteze fenomene/
procese cu machete, modele;să proiecteze/să construiască machete, modele,mulaje, proiecte, de exemplu: construcția mulajului
unui vulcan și demonstrarea erupției.
să analizeze/să selecteze/să grupeze/să compare
informaţiile cunoscute;să identifice informaţiile necesare, utile, esenţiale/
neesenţiale;să propună/să compare soluţiile;să rezolve problema, exerciţiul, cazul;
să argumenteze soluţia cea mai bună/optimă.
să măsoare cu diferite instrumente şi aparate(termometru, barometru ș.a.) suprafeţe,temperaturi, presiunea atmosferică ș.a.
să decupeze fotografii, articole;să ordoneze/să selecţioneze plante, imagini/
fotografii, articole, roci, minerale.
să exploreze direct și indirect realitatea geografică
reprezentată pe fotografii, diapozitive, grafice, hărţi,în filme etc.;
să analizeze componentele mediului, ale realităţii
geografice și relaţiile dintre componentele lui;să deducă relaţiile din mediu, cauzele fenomenelor,condiţiile în care se produc, efectele lor;să prognozeze evoluţia unor procese/fenomene dinmediul geografic.

Alte inovații
Un obiectiv major al curriculumului este realizarea conexiunilor interdisciplinare prin corelarea curriculumului la Geografie cu celelalte discipline școlare din învăţământul liceal(Biologie, Istorie, Chimie, Fizică, Matematică, Informatică ș.a.), atât prin formularea competențelor (îndeosebi a competenței specifice 4), cât și prin ajustarea conținuturilor, a activităților și aproduselor de învățare recomandate etc.

47

2. REFERINȚE PROIECTIVE ALE
CURRICULUMULUI LA DISCIPLINA GEOGRAFIE
2.1. Proiectarea de lungă durată
Implementarea curriculumului dezvoltat la disciplina Geografie prevede schimbări atât ale
sistemului de competențe și ale conţinuturilor geografice, cât şi, implicit, ale proiectării didactice.
Conceptul de proiectare didactică desemnează o serie de operaţii, prin care se stabilesc anticipat paşii ce vor fi parcurşi în realizarea lecţiei, unitatea de conţinut ce urmează a fi predată,strategiile didactice aplicate, modalităţile de evaluare a randamentului şcolar, precum şi interconexiunea acestora. În procesul proiectării, sunt corelate şi transpuse componentele curriculumului prin selectarea mijloacelor, a metodelor şi a formelor de predare – învățare – evaluare
adecvate. Unitățile de competență, unitățile de conţinut, precum și activitățile și produsele deînvățare selectate urmează a fi reflectate integral în procesul proiectării.
Adaptarea curriculumului la disciplină pentru diferit buget de timp anual se va realiza în conformitate cu Instrucţiunea metodologică privind implementarea noilor Plan-cadru dezvoltate înînvăţământul liceal.
La proiectarea extensiei curriculare la disciplina Geografie, cadrul didactic va respectaunitățile de conținut propuse pentru clasele a XI-a și a XII-a,  prevăzute pentru extensie curriculară, conform modelului III din Planul-cadru. Modalitatea de structurare și detaliere a unităților
de conținut și de timp la disciplină este reflectată în tabelul de mai jos.
Tabelul nr. 2.1. Repartizarea unităților de conținut pe clase și unitățile de timp recomandate
Unitate de conținut
1. Pământul – individualitate în Univers
2. Litosfera
3. Atmosfera terestră
4. Hidrosfera
5. Biosfera. Solul
6. Mediile geografice

Total ore
Clasa a X-a

Clasa a XI-a
1. Harta politică
2. Condițiile și resursele naturale
3. Populația și așezările umane
4. Economia mondială
5. Caracterizarea economico-geografică a statelor
europene
6. Caracterizarea economico-geografică a statelor
extraeuropene48

Ore pentru lucru
individual

9
14
18
11
7
9
5
8
11
19
11
14

Pentru modelul III
al Planului-cadru,conținuturile se vor
studia similar celor
pentru extensie.

Clasa a XII-a

1. Mediul geografic
2. Calitatea, valorificarea și protecția mediului înlume și în Republica Moldova
3. Problemele globale ale lumii contemporane
4. Dezvoltarea sustenabilă în lume și în Republica
Moldova5
10
13
5Pentru modelul III
al Planului-cadru,conținuturile se vor
studia similar celor
pentru extensie.

Proiectarea didactică de lungă durată reprezintă acţiunea complexă de anticipare a moduluide desfăşurare a activităţilor de educaţie/instruire. Aceasta se va realiza conform recomandărilor MECC, axându-se pe proiectarea unităţilor de învăţare, care vor cuprinde un bloc de lecţii
ce vor avea o legătură logică tematică, cronologică, în scopul racordării/asocierii elementelor
curriculare: competenţe specifice, unităţi de competenţă, unităţi de conţinut, activităţi şi produse de învăţare recomandate.
Proiectarea de lungă durată este un document administrativ, care se elaborează de către cadrul didactic, la începutul anului de învăţământ. Are un caracter personalizat, ce oferă libertate
profesorului în luarea deciziilor referitoare la modalităţile pe care le consideră optime în asigurarea procesului educaţional la clasă.
La elaborarea proiectării de lungă durată, se va ţine cont de următoarele aspecte:- eşalonarea unităţilor de conţinut în conformitate cu stipulările cadrului normativ privind
predarea Geografiei;- eşalonarea unităţilor de conţinut în conformitate cu principiul de abordare a disciplinei
Geografie recomandate de Curriculum național;- stabilirea succesiunii parcurgerii unităţilor de conținut;- corelarea competenţelor specifice/a unităţilor de competenţă cu unităţile de conţinut
vizate;- stabilirea numărului de ore alocat pentru fiecare unitate de învăţare şi de conţinut;-     stabilirea unui sistem de evaluare complex, specific disciplinei Geografie.
Proiectarea de lungă durată cuprinde: antetul; proiectul de administrare a disciplinei şi proiectele unităţilor de învăţare.
Antetul proiectării de lungă durată va include: disciplina; numărul de ore semestrial şi anual;numărul de evaluări sumative şi lucrări practice, semestrial şi anual; modelul Planului-cadru; sediscută la şedinţa comisiilor metodice, se coordonează cu directorul adjunct pe instruire şi se
aprobă de către managerul instituţiei de învăţământ.
Indicații pentru completarea rubricilor din antet:- numărul de ore la disciplină – se scrie în conformitate cu modelul Planului-cadru.
- numărul de ore semestrial/anual – se calculează în funcție de structura anului școlar,
stabilită anual de către MECC;- numărul de evaluări sumative se proiectează o evaluare inițială la începutul studierii
cursului și câte două evaluări sumative pentru fiecare semestru.
Astfel, cadrul didactic va putea crea o viziune de ansamblu asupra procesului didactic la disciplină.

49

2.2. Proiectarea învățării
Organizarea procesului didactic orientat spre implementarea curriculumului la Geografie,ediția 2019, este direct condiționat de orientarea cadrelor didactice spre îmbunătățirea acțiunilor
de proiectare/planificare a întregului demers didactic. Activitatea didactică trebuie orientată
spre  formarea  graduală a  competențelor  specifice disciplinei, fiind direct proporțională atingerii finalităților și a achizițiilor specifice educației elevilor prin Geografie.
În scopul asigurării unui demers didactic de calitate, profesorii de geografie vor elabora proiectarea didactică, asigurând pe orizontală conexiunea dintre competențe, unități decompetență, conținuturi, activități de învățare.
Cadrul didactic își poate manifesta libertatea în elaborarea propriei strategii didactice, a macroproiectării (proiectarea de lungă durată), a proiectării pe unități de conținut și a microproiectării învățării (proiectarea lecției).
În procesul de planificare, se va ține cont de următoarele principii:• eşalonarea conţinuturilor în conformitate cu principiul de abordare a disciplinei Geografie stabilit în curriculum;• definitivarea succesiunii parcurgerii unităţilor de conținut;• asocierea competenţelor specifice/a unităţilor de competenţă/a unităţilor de conţinut cu
activitățile de învățare recomandate;• stabilirea numărului de ore pentru fiecare unitate de învăţare şi a conținuturilor corespunzătoare;• proiectarea evaluării obligatorii la finisarea unei unități de conținut, în corespundere cu  Programa de bacalaureat.

50

51

3. Abordarea unor situațiiproblemă ale mediului local,
regional și global, demonstrând responsabilitate și respect față de natură și societatea umană.

2. Raportarea realității
geografice la suporturi
statistice, grafice șicartografice, dovedind spirit
analitic și practic.

1. Interpretarea realității
geografice prin mijloace şilimbaje specifice, manifestândinteres pentru dezvoltarea
sustenabilă a mediului.

Competenţe specificeUnităţi de conţinut

Noţiuni1.1. Utilizarea limbajului
1. Universul şi
Univers;
geografic în explicarea realităţii Sistemul Solar
Sistem Solar
geografice naturale a Terrei.
2. Evaluare inițială
1.2. Tipizarea elementelor, a„Soarele şiproceselor şi a fenomenelor
influenţa sa asupranaturale conform anumitorPământului”
criterii.
3-4. Caracteristicile și Gravitație
1.3. Evaluarea realităţii
proprietăţile fizice ale terestră
geografice naturale a TerreiPământului: forma,prin mijloace şi limbajecăldura internă,specifice.
gravitaţia terestră
2.1. Stabilirea relațiilor cauzale
ale realității geograficenaturale a Terrei, analizândreprezentările grafice și
5. Mişcarea de rotaţie Mişcare decartografice.
a Pământuluirotaţie2.3. Explorarea realității
6. Ora pe Glob calculată în baza rețelei degeografice naturale a Terrei,
grade/a hărții fuselor orare (lucrare practică)aplicând suporturi statistice,
7. MişcareaMişcare degrafice şi cartografice.
de revoluție arevoluție
3.2. Elaborarea soluțiilorPământului
la situațiile-problemă ale
mediului natural în contextul
dezvoltării sustenabile.
1

1

1

2

1

1

Obiective
Ore Data
geografice

I. Unitatea de învățare: „PĂMÂNTUL – INDIVIDUALITATE ÎN UNIVERS” 9hUnităţi de competenţă

SECVENȚĂ DE PROIECT DE LUNGĂ DURATĂ LA GEOGRAFIA FIZICĂ GENERALĂ,CLASA A X-A, CONFORM CURRICULUMULUI NAȚIONAL, 2019

Studii de caz:Influenţa
formei şi adimensiunilorPământului
asupracaracteristicilor
sale

Note

52

2. Raportarea realității
geografice la suporturi
statistice, grafice șicartografice, dovedind spirit
analitic și practic.

1. Interpretarea realității
geografice prin mijloace şilimbaje specifice, manifestândinteres pentru dezvoltarea
sustenabilă a mediului.

4. Investigarea spațiului
geografic prin conexiuniinterdisciplinare, dinperspectiva educaţiei pe tot
parcursul vieții.

9. Evaluare sumativă la unitatea de învățare
„Pământul – individualitate în univers”

8. Reprezentarea cartografică a spațiuluiterestru: globul geografic, harta geografică și
planul

13. Mişcările
tectonice oscilatorii
actuale1.1. Utilizarea limbajului
10. Structura internă
geografic în explicarea realităţii a Pământului
geografice naturale a Terrei.
1.2. Tipizarea elementelor, aproceselor şi a fenomenelor
11. Compoziţia
naturale conform anumitor
chimică, mineralogică
criterii.
şi petrografică a
1.3. Evaluarea realităţii
scoarţei terestre
geografice naturale a Terreiși însemnătatea eiprin mijloace şi limbaje
practică
specifice.
12. Dinamica scoarței
2.1. Stabilirea relațiilor cauzale terestre. Procesele
ale realității geograficeendogenenaturale a Terrei, analizândreprezentările grafice șicartografice.
Procesendogenplatformă,scut,
regiune deorogenMișcaretectonică

Litosferă,scoarță
terestră,astenosferă

II. Unitatea de învățare: „LITOSFERA” 13h

4.1. Explorarea relațiilor
dintre componentele mediului
natural în baza unor conexiuniinterdisciplinare.
4.2. Transferarea unor
abilități din ştiinţe, tehnologii
și matematică în studiereaspațiului geografic natural al
Terrei.
1.1.,1.2., 1.3., 2.1., 2;3., 4.1.,

1

1

1

1

1

1

53

4. Investigarea spațiului
geografic prin conexiuniinterdisciplinare, dinperspectiva educaţiei pe tot
parcursul vieții.
5. Valorificarea patrimoniului
natural și cultural sub
aspect social, intercultural,
antreprenorial, demonstrândspirit civic.

3. Abordarea unor situațiiproblemă ale mediului
local, regional și global,
demonstrând responsabilitate
și respect față de natură și
societatea umană.

2.2. Caracterizarea
14. Vulcanismul.
Vulcani: Popocatepetl,
componentelor naturale ale
Cutremurele
Kilimanjaro, Kenya,
Terrei, utilizând suporturi
Vezuviu, Etna, Krakatau,
statistice, grafice şi cartograficeHekla
tematice.
15. Plăcile litosferice Placă
2.3. Explorarea  realității
şi dinamica lor
litosferică
geografice naturale a Terrei,
16. Relieful:aplicând suporturi statistice,caracteristici generale,
grafice şi cartografice.
clasificarea formelor
3.1. Estimarea impactului unor de relief
situații-problemă ale mediului 17. Unităţile majore
Unitate de Conform
natural  la nivel global.
de relief ale uscatului relief
curriculu3.2. Elaborarea soluțiilor
şi ale bazinelormului
la situațiile-problemă ale
oceanice
mediului natural în contextul
18-20. Procesele
Procesdezvoltării sustenabile.
exogene şi tipurile
exogen,4.1. Explorarea relațiilor
de relief create: gra- eroziune,
dintre componentele mediului vitaţional, torenţial,alunecări
natural în baza unor conexiuni fluvial, litoral, carstic, de teren,interdisciplinare.
eolian, glaciar, biogen, formă de
5.2. Elaborarea măsurilor
antropic
reliefcivice privind valorificarea
21. Procesele și fenorațională a  patrimoniului
menele geografice denatural mondial.
risc: cutremure, erupţii vulcanice, alunecări
de teren, avalanșe
22. Rolul scoarţei
terestre în natură și
pentru societatea
umană1.1.,1.2., 1.3., 3.1., 3.2., 4.1.
23. Evaluare sumativă la unitatea de învățare
„Litosfera”
1

1

1

3

1

1

1

1

54

Data

Noţiune:dezvoltare
sustenabilă

Nr. deUnităţi deoreconţinut
1
Dezvoltarea
sustenabilă:caracteristici
generale
Evocare- Vizionarea secvenței de film „Casa – planetaPământ”. („Дом – планета Земля”)
https://youtu.be/3qEMfkmNH2w
Discuție în baza filmului.

Etapele lecției

Realizarea sensului- Definirea noțiunii: dezvoltare sustenabilă.
Activitate în grup:- Grupul I – actualitatea problemei Dezvoltare
2.2. Interpretarea sustenabilă;- Grupul II – factorii ce au determinat apariția
realității
geografice a lumii conceptului de dezvoltare sustenabilă;- Grupul III – roluri asumate pentru dezvoltarea
contemporane,
sustenabilă/durabilă.
aplicând- Prezentarea comunicărilor elaborate de către
suporturigrup. Completarea schemelor. Elaborarea
statistice, graficeconspectului de reper. Concluzii.
şi cartografice
Activitate frontală:tematice.
- Identificarea principalelor caracteristici ale
4.1. Evaluarea
dezvoltării sustenabile.
Activitate individuală:realității
geografice a lumii - Identificarea a 2-3 acțiuni  personale, ce reflectă
dezvoltarea sustenabilă.
contemporane,
realizândconexiuni
interdisciplinare.

Unităţi decompetenţă
1.1. Explicarea
unei realități
spațialeinvestigate(direct sau
indirect) prinutilizarea corectă
a limbajuluigeografic.

Tehnologie
didactică
Textul din
manualMateriale
video

Revisteștiințifice,documente,
resurse video
etc.

PostereMonitorizarea  activităţii în grup

Textul din
manualAlte surse deÎntocmirea produsului informare decomun, a conspectului profil
de reperAplicareacunoştinţelor
acumulate laargumentarea
realității geografice alumii contemporane,
aplicând suporturi
statistice, grafice şicartografice tematice

Identificarea
limbajului geografic
specific în diverse
surse de informare,inclusiv mass-media;
Examenul de
DEX-ulfilm; Studierea
fragmentelor de text;
Discuție dirijată

Activităţi de învăţare

Model de proiectare pe unitate de învățare la Geografie: „Republica Moldova și lumea contemporană”, clasa a XII-a
Unitatea de învăţare: „Dezvoltarea sustenabilă a lumii contemporane și Republica Moldova”

55

1

Extensie- Elaborarea unei comunicări scrise pe o pagină:„Clonarea – o șansă pentru reabilitarea
biodiversității Planetei”.
Dezvoltarea
1.1. Explicarea
Evocareunei realități
sustenabilă
Activitate frontală:spațialeîn lumea- Discuţii în baza unităţii de conţinut studiate
contemporană investigate
anterior;și în Republica (direct sau- Vizionarea secvenței de film „Ce ar fi dacă pe
indirect) prin
MoldovaPământ nu ar fi omul?” („Что если бы земля
utilizarea corectă
существовала без человечества”)
a limbajului
https://youtu.be/ElOXl4B2l4s;
geografic.
- Discuții în baza secvenței de film.
3.1. Argumentarea soluțiilor
Realizarea sensului
la situațiile- Vizionarea secvenței  de film „Prezentarea
problemă
obiectivelor  de dezvoltare durabilă ONU-2030”
ale lumii
https://youtu.be/pRFsA6G3Pr8.
contemporane.

Proiectarea unorsoluții la situațiileproblemă ale lumii
contemporane în baza
unor studii de caz

Aprecieri criticeStudierea
fragmentelor de text
Studierea
documentelor
statistice, grafice etc.

Discuție dirijată
Judecăți

Reflecție
Activitate frontală:Stabilirea legăturilor- Enunțarea a 2-3 specii de organisme dispărute în cauzale
Republica Moldova sau pe cale de dispariție;- Prezentarea altor componente ale mediului (1-2 Apreciere critică
exemple), ce reflectă necesitatea implementării
dezvoltării sustenabile;- Identificarea dovezilor privind necesitatea
dezvoltării sustenabile pentru planeta Pământ.
Activitate individuală:- Elaborarea unui  mesaj pentru generația tinerilor
din 2050 în baza tehnicii Eseu de 5 minute: „Totul
este în mâinile noastre!”

Textul din  manual,alte surse
informative
Materiale
video

Resurse TIC
Reviste, ziare
Eseu de 5
minute56

Extensie- Identificarea cadrului legal al Republicii Moldova,
ce reflectă dezvoltarea sustenabilă, procesânddiverse surse.

4.1. Evaluarea
Activitate frontală:Interpretarea critică a Textul  din  realității
- Identificarea exemplelor cunoscute, ce demonsoluțiilor propuse
manualgeografice a lumii strează dezvoltarea sustenabilă în lume și în ReDiverse sursecontemporane,
publica Moldova.
Emiterea unor
de informare
realizândActivitate în grup:
judecăți de valoare
conexiuni- Caracterizarea dezvoltării sustenabile:
cu privire la eficiența
interdisciplinare. - Grupul I –   în plan mondial;soluțiilor propuse- Grupul II – în Republica Moldova;
Resurse TIC
4.2. Investigarea - Grupul III – la nivel local.
Asalt de ideispațiului- Prezentarea produselor de grup. Concluzii. Notițe  
geografic,
în caiete.
Organizator grafic:
Site-ul
aplicând
Activitate în perechi:
Organismele
Organizației  
conexiuni- Determinarea obiectivelor dezvoltării sustenabile internaționaleNațiunilor
interdisciplinare.
pentru Republica Moldova.
și dezvoltarea
Unite înActivitate individuală:sustenabilă
Moldova- Identificarea organismelor internaționale, ce seocupă de dezvoltarea sustenabilă.
Reflecție
Activitate individuală:- Enunțarea, de către elevi, a  rolului  fiecărui
Diverse sursecetățean  în dezvoltarea sustenabilă.
de informare
Activitate frontală:- Enumerarea a  3 acțiuni urgente, care ar asigura
dezvoltarea sustenabilă în Republica Moldova.

57

1

Rolul educației
geografice în
dezvoltarea
sustenabilă

dezvoltării
sustenabile.

Reflecție
Activitate frontală:- Enumerarea cauzelor care diminuează
dezvoltarea sustenabilă a societății;- Identificarea interacțiunii componentelor
mediului și a societății din perspectiva dezvoltării
sustenabile.

2.2. Interpretarea Evocare
realității
Activitate frontală:geografice a lumii - Cum are loc dezvoltarea sustenabilă în lumea
contemporane,contemporană?
aplicând
- Ce prevede dezvoltarea sustenabilă în țarasuporturi
noastră?
statistice, grafice - Care sunt organismele internaționale preocupate
şi cartograficede dezvoltarea sustenabilă?
tematice.
- Ce prevede cadrul legal al Republicii Moldova
privind dezvoltarea sustenabilă?
5.1. Evaluarea
Realizarea sensului
patrimoniului
natural și cultural Activitate frontală:din perspectiva    - Opinii referitoare la relația geografiei cu
problema dezvoltării sustenabile.
dezvoltării
Activitate
individuală:sustenabile.
Metoda SINELG- Procesarea textului: „Geografia și dezvoltarea
5.2. Realizarea
sustenabilă”;
proiectelor  deDiscuții.
Concluzii. Notițe în caiete.
valorificare
Activitate
individuală:rațională a  - Estimarea rolului educației geografice pentru
patrimoniului
generația de mâine, care va deveni responsabilă
natural și culturalde Dezvoltarea sustenabilă.
din perspectiva
Expunere de opinii
Elaborare de judecăți
Discuție tematică
Comunicare orală

Comunicări orale
sau scrise cu referirela modalitățile devalorificare rațională
a patrimoniului
natural și cultural
mondial, dinperspectiva
dezvoltării
sustenabile

Discuție dirijată înbaza subiectelor
abordate în contextul
temei studiate
anterior

Interpretarea
schemelor/atabelelor/a hărților
tematice și deducerea
concluziilor

Textul din
manualAlte surse deinformare58

1

Expunerea de opinii

Aprecierea critică
a relațiilor dintre
elemente, proceseși fenomene ale
realității geografice,folosind limbaje
specifice, dinperspectiva
dezvoltării
sustenabile

Proiectarea unorsoluții la situațiileGrupul
II–
Exempledebune
practiciîndomeniul
problemă ale lumii
4.1. Explorarea
dezvoltării
sustenabileîn
statelemembreale
UEcontemporane înrelațiilor dintre(Suedia,după
exemplul  Stockholm,
Islandaetc.);
baza unor studii decomponentele
GrupulIII–
Contribuția
Republicii
Moldovaîn
caz
mediului natural
asigurarea
dezvoltării
sustenabileaUE.
în baza unor
Activitate frontală:Asalt de idei
conexiuni
Identificarea
roluluistatelorînalt
dezvoltateîninterdisciplinare.
dezvoltarea sustenabilă a lumii contemporane.

Extensie- Elaborarea unei  PPT din 7-10 diapozitive cu
subiectul: „Construim viitorul la noi acasă”.
Rolul Uniunii
1.3. Evaluarea
EvocareEuropene în
realităţii
Activitate frontală:dezvoltarea
geografice- Argumentarea  rolului  geografiei în dezvoltarea
sustenabilă
naturale a Terrei
sustenabilă;a lumii
prin mijloace şi- Evaluarea reciprocă a produselor PP cu subiectul:
contemporane* limbaje specifice.
„Construim viitorul la noi acasă”;- Reactualizarea cunoștințelor cu privire la UE.
3.2. Estimarea
impactului
Realizarea sensului
unor situațiiActivitate frontală:problemă ale- Enumerarea structurilor de conducere a UE.
mediului natural Activitate în grup:în contextul
Grupul I – Identificarea organismelor UE
dezvoltării
preocupate de dezvoltarea sustenabilă și
sustenabile.
obiectivele acestora;

Activitate individuală:- Comentarea proverbului: „Pământul nu este omoştenire de la strămoşii noştri, ci un împrumutde la copiii noştri”.

Textul din
manual,Alte surse deinformarePosterul

TIC-ulResurse TIC

59

1

Dezbatere
Proiect  individual

Discuția în panel

Identificare de relații
dintre componentele
mediuluiPrezentări de imagini

Extensie- Elaborarea unui miniproiect ce prevede domeniul
economic pentru dezvoltarea sustenabilă în
statele pretendente de aderare la UE.
1.3.,2.2.,3.2.,4.1., Evaluare sumativă la unitatea de învățare „Dezvoltarea sustenabilă în
4.2., 5.2.
lume și în Republica Moldova”

Reflecție
Activitate în echipe:- Dezbatere la subiectul: „ Societatea umană
are șanse de supraviețuire prin dezvoltarea
durabilă?”.

Activitate individuală:- Identificarea priorităților UE privind dezvoltarea
sustenabilă.
Studiu de caz: Influența asupra procesului deasigurare a dezvoltării sustenabile a UE și
dezacordul de implicare a unor state din regiune.

Test deevaluare cu
diferite tipuri
de itemi

2.3. Proiectarea zilnică sau proiectarea lecției este o activitatea permanentă, pe care o efectuează fiecare profesor. În acest instrument didactic, este reflectată organizarea și desfășurarealecției, astfel încât obiectivele propuse să fie realizate.
Un proiect de lecție este o parte componentă a unui sistem de lecții, planificat în proiectulunității de învățare. Scopul unui demers didactic constă în dezvoltarea personalității elevului, însusținerea acestuia prin formarea treptată a anumitor competențe, care îi vor asigura progresul.
Eficiența lecției rezidă în modul de interacțiune complexă a competențelor, în felul cum ea
este integrată în procesul de învățământ ca sistem, deoarece în lecție se obiectivează elementele acestora: competențele, unitățile de competență, obiectivele lecției, resursele, conținuturile,
strategiile didactice.
Proiectarea unei lecții presupune anumite operații logice, pe care trebuie să le parcurgă cadrul didactic:- se selectează conținutul în baza căruia va fi organizată lecția;- se formulează obiectivele lecției, care se desprind din unitățile de competență;- se identifică strategiile didactice, prin care pot fi realizate obiectivele lecției;- se stabilesc materialele necesare pentru desfășurarea orei;- se aleg mijloacele de învățământ.
Ținând cont de specificul disciplinei Geografie, cea mai funcțională și utilă structură a proiectului didactic zilnic este cadrul ERRE.
Un proiect didactic al lecției conține:• Antetul;• Demersul didactic propriu-zis sau scenariul lecției.
Un model de proiect didactic cu secvențele și detalierile strategic-metodologice prevăzute îl
reprezintă exemplul de mai jos.
PROIECT DIDACTIC
Disciplina: Geografie
Clasa: a X-a (profil real și umanistic)
Subiectul lecției: Protecția biodiversității și a solului
Motivaţia: această lecție este valoroasă, întrucât elevii vor cunoaște și vor putea realiza
anumite acțiuni, care vor contribui la protecția componenților naturali: organismele vii și solul
Tipul lecţiei: mixtă
Data:
Competenţe specifice:- Interpretarea realității geografice prin mijloace şi limbaje specifice, manifestând  interes
pentru dezvoltarea sustenabilă a mediului;- Explorarea unor situații-problemă ale mediului local, regional și global, demonstrând responsabilitate și respect față de natură și societatea umană;- Valorificarea patrimoniului natural și cultural sub aspect social, intercultural, antreprenorial, demonstrând spirit civic.
Unităţi de competenţă:1.3. Evaluarea realităţii geografice naturale a Terrei prin mijloace şi limbaje specifice.
3.1. Estimarea impactului unor situații-problemă ale mediului natural la nivel global.
3.2. Elaborarea soluțiilor la situațiile-problemă ale mediului natural în contextul dezvoltării sustenabile.
5.2. Elaborarea măsurilor civice privind valorificarea rațională a patrimoniului natural
mondial.

60

Obiective operaționale:
O1 să enumere factorii care influențează biodiversitatea și solurile, analizând textul din manual;O2 să estimeze starea biodiversității și a solului, prin exemple concrete, în plan global și local,
studiind mai multe surse de informare;O3 să identifice cele mai vulnerabile regiuni pe Terra cu afecțiuni negative asupra biodiversității și a solului cu ajutorul suporturilor cartografice;O4 să propună măsuri care vor diminua riscurile asupra biodiversității și a calității solului: în
Republica Moldova și pe Terra.
Tehnologie didactică:Resurse procedurale: lucrul cu manualul, discuția dirijată, prezentare Power Point, brainstorming, problematizarea, scrierea imaginară, scriere liberă.
Resurse materiale: manualul, hărțile tematice, resurse TIC, postere.
Forme de organizare a activităţii: frontală, individuală, în grup, în perechi.
Evaluare: evaluarea formativă, proiectul, conversaţia de verificare, aprecierea verbală.

61

62

REALIZAREASENSULUI

Secvențele
lecției
EVOCARE

10'

O2
O3

3'

5'

6'

Timp

O1

Obiective

Se enumeră factorii care influențează biodiversitatea șisolurile.
Lucrul în grup:
Grupul I – Estimează starea biodiversității și a solului înplan global;
Grupul II – Estimează starea biodiversității și a solului în
Republica Moldova
Grupul III – Identifică și localizează pe hartă regiunile
cu cea mai vulnerabilă situație privind impactul negativ
asupra biodiversității și a solului.
Lucrul în perechi:
Se propune de a identifica câte 2-3 exemple de planteși animale care au dispărut de pe teritoriul Republicii
Moldova și 2-3 exemple – incluse în Cartea Roșie.

Activitate în
perechiElaborare de poster

Activitate în
grup

Comunicare orală
Lucrul cu hărțile
tematice
GPP
Apreciere verbală

Lucrul cu textul din
manual și diverse
surse de informare

Brainstorming
Completare de poster

Prezentare Power
Point
Judecăți

Tehnologie
didactică
Discuție dirijată
referitoare la subiect
Tehnica BliţActivitate
frontală

Activități deForme depredare – învățare – evaluare
activitate
Verificarea cunoștințelor anterioare la subiectul Rolul
Activitate
biosferei și al solului pentru natură și societatea umană
frontală
Captarea atenției
Activitate
Scrieţi ceea ce vedeţi, vă imaginaţi la auzul acestui enunţ; individuală
la ce credeţi că se referă?; care este sensul lui?; de ce seafirmă acest lucru?: Nu putem schimba pe alţii, dar, dacă Evaluare
ne putem schimba pe noi înşine, putem înceta schimbarea reciprocă
înfăţişării Pământului. (Melody Beattie)
Se propune spre vizualizare o prezentare Power Point
privind anumite situații ale modificărilor asupra
biodiversității în ultimii 100 de ani.
Activitate
Se discută secvența video.
frontală

DEMERSUL DIDACTIC

63

EXTINDERE

REFLECȚIE

O4

2'

5'

4'

10'

Lucrul în grup: Elaborarea microproiectului
Grupul I – Elaborarea unui miniproiect privind protecția
biodiversității în plan global;
Grupul II – Elaborarea unui miniproiect privind protecția
biodiversității în Republica Moldova;
Grupul III – Elaborarea unui miniproiect privind protecția
solului în plan global;
Grupul IV – Elaborarea unui miniproiect privind protecția
solului în Republica Moldova.
Activitate frontală: ProblematizareȘtiindu-se că în Republica Moldova 26 % din soluri sunterodate, această pondere fiind în creștere din an în an,care pot fi consecințele pentru țară?
Activitate individuală:Scrieți un text care ar conține mesaje pentru autoritățile
locale privind acțiunile urgente pentru protecția solului,ca factor ce influențează bunăstarea economică a țării,pornind de la afirmația: Natura suntem noi înșine.
Identificați, din diverse surse, 2-3 proiecte investiționale
în Republica Moldova, care ar conține activități deprotecție a biodiversității sau a solului.
Activitate
individuală
Activitate
individuală

Activitate
frontală

Activitate degrup

Comunicare scrisă
Evaluare reciprocă

Expunere de judecăți

Proiect de grup
Apreciere verbală

3. REFERINȚE METODOLOGICE ȘI PROCESUALE ALE
CURRICULUMULUI LA DISCIPLINA GEOGRAFIE
3.1. Logica și principiile de elaborare a strategiilor didactice în baza
curriculumului reactualizat
Strategiile didactice sunt percepute ca o activitate de proiectare a unor ansambluri deelemente ale procesului educațional (activitatea elevului, activitatea profesorului, sarcinile
educaționale, mijloacele de învățământ, experiențele, exercițiile, metodele, procedeele de lucru, formele de organizare a procesului de predare – învățare – evaluare).
Strategiile didactice de predare – învăţare – evaluare sunt atât ale profesorilor, cât şi aleelevilor. Oferindu-le elevilor posibilitatea alegerii strategiei proprii pentru stabilirea scopurilor
şi sprijinindu-i să-şi monitorizeze progresele, se obţin câştiguri importante în procesul didactic.
A preda elevilor strategiile de învăţare este o activitate eficientă, care se desfășoară în 3 fazeposibile:
1. modelarea prin demonstrarea comportamentelor dorite;
2. activităţi asistate, în care elevii sunt ajutaţi direct de către profesor;
3. activităţi practice, în care elevii acţionează independent.
Punând în valoare potențialul elevilor, aplicând principiile pedagogiei diferenţierii şi ale constructivismului pedagogic, cadrul didactic trebuie să îşi proiecteze strategia didactică astfel încât
de intervenţia sa formativă să beneficieze fiecare elev, iar învăţarea să devină un proces constructiv. În organizarea şi implementarea demersului strategic, profesorul trebuie să pornească
de la următoarele premise cu rol de principii aplicative:- deplasarea accentului dinspre activitatea de predare spre cea de învăţare, centrată peelev;- reconsiderarea rolului profesorului ca organizator şi facilitator al procesului de învăţare în
care sunt implicaţi elevii;- conştientizarea, de către elevi, a necesității implicării în procesul propriei formări;- încurajarea şi stimularea participării active a elevilor în planificarea şi gestionarea propriului parcurs şcolar;- diferenţierea demersurilor didactice în funcție de stilurile de învăţare practicate de către
elevi (Drăghicescu, Petrescu, Stăncescu, 2008, 94).
Logica și principiile de elaborare a strategiilor didactice la disciplina Geografie trebuie sărezide în următoarele elemente specifice:1. orientarea strategiilor didactice pe formarea și dezvoltarea competențelor specifice, avalorilor și a atitudinilor;
2. caracterul predominant observativ al analizei și al înțelegerii realității geografice.
Învățarea geografiei se realizează în mod predominant prin perceperea directă și indirectă (prin imagini, fotografii, animații, secvențe de film/video) a realității observate;
3. utilizarea suporturilor cartografice prin reprezentarea spațială, cartografică a elementelor, a proceselor și a fenomenelor analizate;
4. utilizarea reprezentărilor grafice, a textelor accentuează dimensiunea transdisciplinară a geografiei. Importanța reprezentărilor grafice are la disciplina Geografie anumite

64elemente de specificitate, rezultate din posibilitatea combinării lor cu reprezentările cartografice;5. realizarea activităților în orizontul local prin excursii și vizite tematice (exerciții de observare independentă, dirijată, vizuală sau instrumentală asupra proceselor, a fenomenelor
și a obiectelor geografice; recunoașterea și descrierea proceselor și a obiectelor geografice; aprecierea calitativă a peisajului geografic; luare de atitudini față de impactul fenomenelor geografice de risc asupra mediului).
Strategiile didactice proiectate de către profesorii de geografie ar trebui să se axeze pe dezvoltarea competențelor specifice disciplinei Geografie, pe dezvoltarea capacităților și a abilităților
metacognitive.
Relația dintre competențe și obiective operaționale
Taxonomia obiectivelor educaționale: se disting 3 domenii de încadrare a obiectivelor: domeniul cognitiv; domeniul afectiv; domeniul psihomotor.
Domeniul cognitiv. Taxonomia lui Bloom-Anderson (1956, 2001) ordonează ierarhic 2 categorii de obiective.
Obiectivele informative (cognitive) vizează cunoștințe declarative, adică ce va ști elevul dupăo situație de învățare.
Clasa: a XI-a
Tema: Structura pe grupuri de vârstă și pe genuri a populației. Speranța de viață la naștere
Unitatea de competență: Caracterizarea, în scris și oral, a realităţii geografice social-economice, utilizând corect limbajul geografic.
Exemplu de obiectiv informativ: Să definească noțiunile de structură pe grupuri de vârstă apopulației, structură pe genuri a populației, îmbătrânire demografică a populației, speranță deviață la naștere.
Obiective formative vizează cunoștințele procedurale, adică ce va ști să facă elevul din punctde vedere cognitiv după o situație de învățare.
Clasa: a XI-a
Tema: Structura pe grupuri de vârstă și pe genuri a populației. Speranța de viață la naștere
Unitatea de competență: 2.2. Caracterizarea componentelor social-economice, utilizând suporturi statistice, grafice şi cartografice tematice.
Exemplu de obiectiv formativ: să compare două piramide ale populației din state înalt dezvoltate și state în curs de dezvoltare.
Unitatea de competență: 2.3. Explorarea realității social-economice, aplicând suporturi statistice, grafice şi cartografice.
Exemplu de obiectiv formativ: Să analizeze distribuția spațială a structurii pe genuri apopulației, utilizând harta tematică din atlasul geografic.
Domeniul afectiv. Conform concepției lui Bloom, domeniul afectiv include obiective
care descriu manifestarea intereselor, a atitudinilor și a valorilor, progresul realizat în sferaraționamentului și a capacității de adaptare.
Obiectivele atitudinale (comportamentale) vizează sentimente, atitudini, comportamente,adică ce va ști să fie elevul după o situație de învățare sau după parcurgerea mai multor lecții.

65

Clasa: a XI-a
Tema: Structura pe grupuri de vârstă și pe genuri a populației. Speranța de viață la naștere
Unitatea de competență: 2.2. Caracterizarea componentelor social-economice, utilizând suporturi statistice, grafice şi cartografice tematice.
Exemple de obiective atitudinale: să analizeze corect, complet, sistematic structura pe grupuri de vârstă și genuri a populației Terrei, respectând cerințele specificate; să descrie sentimentele (emoțiile) pe care le are pe parcursul realizării sarcinii de lucru și la finalul ei; să utilizeze
corect datele despre populație.
Domeniul psihomotor. Din perspectivă cognitivistă, se remarcă faptul că taxonomia relevă
o construcție progresivă a deprinderilor – cunoștințelor procedurale motrice sau psihomotorii.
Obiectivele motorii vizează deprinderi motrice, adică ce va ști să facă elevul după o secvență dedemonstrare efectuată de către profesor și după exersarea săvârșită de către el.
Clasa: a XI-a
Tema: Structura pe grupuri de vârstă și pe genuri a populației. Speranța de viață la naștere
Unitatea de competență: 2.3. Explorarea realității social-economice, aplicând suporturi statistice, grafice şi cartografice.
Exemple de obiective psihomotorii: să construiască piramida populației unui stat în baza datelor
oferite de către profesor; să calculeze speranța de viață la naștere, utilizând aplicația Calculatorul
Speranței de Viață de pe site-ul Biroului Național de Statistică (http://statbank.statistica.md/).
În literatura de specialitate, există diverse modele de formulare a obiectivelor, în care enunțul
unui obiectiv cuprinde între două și cinci elemente. Prezentăm, în cele ce urmează, exemple deformulare a obiectivelor pentru o lecție:Exemplu de obiectiv cu 5 componente:
Subiectul
ElevulVerbul(va fi capabil) să
localizeze

Rezultatul
vulcanii activi

Condițiile
pe harta fizică
a lumii

Criteriul
cel puțin 7
vulcani

Exemplu de obiectiv cu 3 componente:
Rezultatul (performanța)Condițiile

Criteriul

Să localizeze vulcanii activi

cu ajutorul hărții fizice a lumii

7 vulcani

Exemplu de obiectiv cu 2 componente:
Rezultatul (performanța)Să localizeze vulcanii activi

Condițiile
7 vulcani

Taxonomia lui Bloom-Anderson ordonează 6 finalități generale: cunoașterea/recunoașterea;înțelegerea/comprehensiunea; aplicarea; analiza; evaluarea; crearea.

663.2. Strategii didactice de formare a competențelor specifice disciplinei
Geografie
Competențele specifice se formulează pentru un obiect de studiu, au grad mare de generalitate și complexitate, se formează într-un interval mare de timp (durata învățământului general),au rolul de a orienta demersul didactic către achizițiile finale ale elevului. Unele competențe
specifice sunt polivalente, deoarece pot contribui, cu ponderi diferite, la formarea mai multor
competențe-cheie.  
Unitățile de competență sunt derivate din competențele specifice, se formează pe durata
unui an școlar, sunt particularizate la specificul conținutului Geografiei școlare, și, prin curriculum, li se asociază, pentru fiecare clasă, unități de conținut (capitole și teme), valori și atitudini.
Strategiile didactice de formare a competențelor vor fi proiectate în baza activităților șia produselor de învățare recomandate în curriculum. De exemplu, activitatea de învățare
1.1. Identificarea noțiunilor geografice în conținutul din manual și alte surse de informare; Aplicarea limbajului geografic în explicarea realității geografice naturale; Construirea unor texte
scrise și orale, utilizând limbajul geografic, în clasa a X-a, presupune dezvoltarea limbajului geografic prin: aplicarea diferitor tehnici de lectură, de analiză a diverselor tipuri de texte (texte informative, explicative, descriptive cu caracter științific, descriptive cu caracter literar ș.a.); lucrul
cu diferite surse de informare etc.
Clasa: a X-a
Tema: Dinamica apelor în ocean: mişcări ondulatorii, mişcări ritmice, mişcări de translaţie
marină
Unitatea de competență: 1.1. Utilizarea limbajului geografic în explicarea realităţii geograficenaturale a Terrei.
Obiectivul operațional: să stabilească asocieri referitoare la noțiunea de „maree” în bazacunoștințelor și a experiențelor anterioare.
Etapa: Evocare
Tehnica: Lanțuri asociative (timp necesar: pentru înregistrarea asocierilor proprii – 1 minut;
pentru construirea lanțurilor – 10-12 minute)Tehnica Lanțuri asociative centrează atenția pe o realitate, pe un subiect, pe o noțiune. Ea
nu solicită informații despre realitatea propriu-zisă, ci deschide seria de asocieri individuale ale
elevului caracteristice ei.
1) Profesorul solicită elevilor să scrie în caiet sau pe fișe cuvinte, preferabil, substantive,referitoare la o noțiune dată, de exemplu: MAREE.
2) Elevii, timp de 1 minut, fără a sta pe gânduri, înregistrează cuvintele.
3) În echipe mari, a câte 6-8 elevi, din asocierile individuale, se construiesc lanțurile asociative (pe tablă, pe foi de poster) și se comentează asocierea.
4) Urmează prezentarea lanțurilor asociative din partea fiecărei echipe.
De exemplu:
1. MAREE
Flux
Energie
Port
RetragereOcean

2. MAREE
Lună
RefluxÎnaintareGolfMișcare67

3. MAREE
Navigație
EstuarȚărm
Ritm
EconomieElevii urmează să-și prezinte în echipă asocierile, aranjându-le în lanțuri, prin conexiunea
ideilor actualizate de către persoane diferite. Nu putem ști câte lanțuri asociative vor exista, dar,la prima aplicare a tehnicii, elevii trebuie ajutați să le creeze/formeze.
MAREE:  Lună – Ritm – Flux – Reflux;                Mișcare – Înaintare – Retragere – Port – Navigație;                Ocean – Ritm – Țărm – Estuar;                Mișcare – Energie – Economie.
Fiecare elev trebuie să-și plaseze de sine stătător asocierea într-un anumit lanț și să o comenteze, să asculte, dacă e cazul, opinia colegilor, fără a fi impus să accepte o părere diferită de-a lui.
În final, fiecare echipă obține un desen specific, cu câteva lanțuri asociative.
La toate clasele de liceu, în activitățile de învățare și produsele recomandate sunt prevăzute identificarea, proiectarea situațiilor-problemă ale mediului natural și social-economic. De
exemplu, Activitatea de învățare 3.1. Proiectarea unor soluții la situațiile-problemă ale lumii
contemporane în baza unor studii de caz; Interpretarea critică a soluțiilor propuse; Emiterea
unor judecăți de valoare cu privire la eficiența soluțiilor propuse; Dezbateri și discuții tematice
cu referire la situațiile-problemă ale lumii contemporane, în clasa a XII-a, presupune prezentarea de către profesor a unor situații-probleme ale lumii contemporane și proiectarea de către
elevi a soluțiilor prin intermediul unor tehnici de dezvoltare a gândirii critice, prin diferite tipuri
de dezbateri sau studii de caz. De la o situație-problemă se trece la metoda problematizării,la învățarea prin descoperire, la studiul de caz, la investigație. Situația-problemă este un moment contradictoriu între cunoștințele anterioare despre realitate și noile cunoștințe, pe carele dobândește elevul. Contradicția există atunci când elevul o percepe ca pe un obstacol ce artrebui depășit și când aceasta îi generează o stare conflictuală interioară, o incertitudine asupra corectitudinii situației-problemă sau asupra informațiilor. Caracteristicile situației-problemă
sunt: 1) gradul de dificultate adecvat cunoștințelor, nivelului de dezvoltare a gândirii, abilităților
practice și intereselor elevilor; 2) rezolvarea/soluția, adică elevii cred că situația-problemă are
una sau mai multe alternative de rezolvare; 3) rezolvarea printr-o demonstrație amplă, bineargumentată; 4) drumul parcurs de către elevi în rezolvare, tehnicile și stilul (Cum?) sunt mai
importante decât rezultatele sau cantitatea realizată (Cât?).
Exemplul 1
Clasa: a XII-a
Tema: Asigurarea societății umane cu resurse naturale la nivel mondial și în Republica
Moldova
Unitatea de competență: 3.1. Argumentarea soluțiilor la situațiile-problemă ale lumii contemporane.
Obiectivele operaționale: să stabilească cauzele care au determinat apariția problemei epuizării resurselor minerale; să argumenteze soluționarea acestei probleme de către unele state
ale lumii cu rezerve reduse de resurse minerale; să propună soluții pentru rezolvarea problemei
epuizării resurselor minerale.
Etapa: Realizarea sensului
Resurse procedurale: dezbaterea, argumentarea.
Elevilor li se propune spre citire situația-problemă: „Datorită abundenței resurselor minerale în secolele trecute, problema epuizării acestora nu era actuală pentru economie. În perioada contemporană, consumul exagerat al resurselor minerale determină apariția problemei

68asigurării omenirii cu astfel de resurse. În același timp, unele state ale lumii cu rezerve redusede resurse minerale au soluționat această problemă, realizând un progres economic evident.”
Elevii discută și dezbat care sunt cauzele ce au determinat apariția acestei probleme.
Exemplul 2
Clasa: a XI-a
Tema: Dinamica numerică și mișcarea naturală a populației. Politici demograficeUnitatea de competență: 3.1. Deducerea relațiilor cauzale ale situațiilor-problemă ale mediului social-economic la nivel național, regional și global.
Obiectivul operațional: să argumenteze consecințele pozitive și negative ale creșterii populației Terrei.
Etapa: Reflecție
Tehnica: Rețeaua de discuții – o tehnică prin care fiecare elev este implicat să organizeze
graficul argumentelor Pro și Contra, ca răspuns la o întrebare binară (la care se poate răspunde
afirmativ sau negativ), referitoare la o problemă esențială.
Comunicarea sarcinii de lucru: Reflectați asupra afirmației lui S. Mehedinți: „Putereanațiunilor crește și scade, după cum crește și scade populația lor”, invocând argumente Pro șiContra.
Resurse procedurale: dezbaterea, argumentarea, rețeaua de discuții.
Sarcina de lucru: Desenați rețeaua pe tablă și reflectați la întrebarea scrisă în centrul rețelei.
În partea stângă enumerați câteva argumente Pro, pentru care considerați că puterea națiunilorcrește și scade, după cum crește și scade populația lor, iar în partea dreaptă enumerați argumentele Contra. Lucrați în perechi timp de 5 minute.
Activitate în perechi:
ARGUMENTE PRO
1.
2.

„Puterea națiunilor crește și scade, dupăcum crește și scade populația lor.”

ARGUMENTE CONTRA
1.
2.

Activitate în grupuri: Fiecare pereche prezintă altei perechi ce a scris și adaugă la rețeaua
proprie argumentele identificate de perechea cealaltă. Concluzia la care ajung perechile poate fi
prezentată oral, în scris sau pe un poster. Demersul este continuat printr-o dezbatere.

69

Centrarea pe elev din perspectiva Teoriei Inteligențelor Multiple
Clasa a X-aExemple de sarcini de învățare la tema: Vânturile: tipuri, importanța
Tipul deinteligență

Întrebarea pe care și-opune profesorul în
proiectarea didactică

Exemplu de activitatede învățare

Cum aș putea utiliza
Solicitarea adresată
limbajul verbal – cuvântul elevilor de a analiza
Inteligența
scris sau exprimarea
verbal caracteristicile
lingvistică/verbală – pentru
vântuluiverbală
asimilarea acestui subiect/
acestei teme?
Cum aș putea valorifica
Construcția și analiza
limbajul logico-matematic rozei vânturilor dupăInteligența
– numere, calcule,datele unei stații
logicoclasificări, operații logice, meteorologicematematică
deprinderi de gândire
critică – pentru învățarea
acestui subiect?
Cum aș putea utiliza
Redarea de către elevi
Inteligența
limbajul muzical – sunetul, a zgomotului provocat
muzicală/tonul, ritmul, melodia șide vânt în funcție deritmică
muzica – pentru învățarea viteza acestuia
acestui subiect?
Cum aș putea utiliza
Conceperea modelului
limbajul grafic – grafice,grafic prin intermediul
diagrame, simboluri
TIC pentru ilustrarea
Inteligența
grafice, culori, imagini
musonilorvizual-spațială
– pentru a vizualiza
conceptul, ideea,
fenomenul sau procesul?
Cum aș putea valorifica
Importanța
anumite elemente
vânturilor locale
naturale din mediul(suhoveiul, crivățul) înînconjurător, categoriile și determinarea vremii șiInteligența
datele despre obiecte sau a condițiilor climaticenaturalistă
specii din lumea naturală, locale
abilitățile senzoriale –văzul, auzul, mirosul,
gustul, simțul tactil – înactivitatea didactică?
Cum aș putea valorifica
Ilustrarea brizelor
limbajul chinestezic –de mare și de uscat
Inteligența
mișcările întregului corp/ prin gruparea a douăcorporaltrup și acțiunea cu diferite categorii de elevi (carechinestezică
obiecte – în această
reprezintă brizele desarcină de învățare?
mare și de uscat) prinintermediul gesturilor

70

Unitatea decompetență
1.1. Utilizarea limbajului geografic în explicarea realităţii geograficenaturale a Terrei.
4.2. Transferarea unor
abilități din ştiinţe,tehnologii și matematică în studierea spațiului
geografic natural al
Terrei.
1.3. Evaluarea realităţii
geografice naturale a
Terrei prin mijloace şilimbaje specifice.
4.2. Transferarea
unor abilități dinştiinţe, tehnologii
și matematică în
studierea spațiului
geografic natural
al Terrei.
5.1. Aprecierea
diversității naturale apatrimoniului geografic
mondial.

2.3. Explorarea
realității geograficenaturale a Terrei,
aplicând suporturi
statistice, grafice şicartografice.

Cum aș putea valorifica
Reflecția individuală
limbajul interior – reflecția asupra modului în carepersonală, sentimentele, poate fi valorificată
trăirile afective, stările
energia eoliană
Inteligența
interioare, intențiile,
intrapersonală
motivațiile, interesele
proprii – în conștientizareaînvățării și în asumarea
acesteia?
Cum aș putea utiliza
Discutarea în grupuri
colaborarea și cooperarea a efectelor produse
Inteligența
în cadrul acestei situații de de vânt conform scării
interpersonală
instruire?
Beaufort
Cum aș putea utilizacunoștințele de filosofie și
capacitatea de reflecție șide filosofare a elevilor?
Inteligența
existențială

Discuții/dezbateri
cu privire la faptul
că vântul era omaterializare a forței
elementului aer în
antichitate, o divinitate
reprezentată prinzeități (de exemplu,
zeul vântului Eol lagrecii antici). Cumeste materializat în
societatea de astăzi
vântul din punct devedere existențial?

5.2. Elaborareamăsurilor civice privind
valorificarea rațională
a patrimoniului natural
mondial.

2.3. Explorarea realității
geografice naturalea Terrei aplicândsuporturi statistice,grafice şi cartografice.
1.3. Evaluarea realităţii
geografice naturale a
Terrei prin mijloace şilimbaje specifice.

Clasa: X-a
Tema: Rolul biosferei și al solului în natură și pentru societatea umană. Protecția
biodiversității și a solurilor
Unitatea de competență: 5.2. Elaborarea măsurilor civice privind valorificarea rațională a  
patrimoniului natural mondial.
Obiectivul operațional: să analizeze rolul biosferei și al solului în natură și pentru societateaumană în baza citatelor și a imaginilor.
Etapa: Evocare
Tehnica: Scrierea liberă – tehnică de acumulare și asociere, de elaborare a unui text nefinisat. Este o tehnică elementară de declanșare a creativității, de formare a abilității de a-și ordona
gândurile și de a-și orienta imaginația. Timp necesar: 3 minute pentru scriere și 7 minute pentru
lectura celor scrise.
Profesorul enunță sau afișează citatul în baza căruia se va scrie: Aflând, eu meditez intens;
Cum să prefacem biosfera: De-ar fi pe lume așa consens; Ce paradis ar fi pe Terra! (C. IurașcuTataia). La expirarea timpului, profesorul va solicita lectura unor produse.
Tehnica Bliţ – tehnică elementară de declanşare a scrisului, care presupune utilizarea unuiobiect, a unei imagini, a unui text foarte mic (aforism, proverb, citat), pentru ca elevii să scrie71în baza lui ce văd, ce îşi închipuie, la cinecred că se referă obiectul/textul de reper.
La fel cum bliţul aparatului de fotografiat
luminează pentru o clipă ceea ce va fi întărit în peliculă, bliţul de memorie a elevuluiîncearcă să evoce o vedere, o imagine.
De exemplu, la aceeași temă enunțată
mai sus, la etapa de evocare, profesorulprezintă imaginea laterală, iar elevii timp
de 2-3 minute scriu ceea ce își imaginează
în baza acesteia.
Deosebirea între Scrierea liberă şi Bliţ:deşi în ambele cazuri intenţia noastră estesă declanşăm scrisul, să stimulăm fluxul
verbal, Bliţul se bazează pe imaginea vizuală, iar Scrierea liberă – pe dicteul automat.
La toate clasele sunt prevăzute activități de învățare, ce vizează aplicarea organizatorilor
grafici în caracterizarea elementelor, a proceselor și a fenomenelor naturale și social-economice.
De exemplu, la clasa a XI-a Activitatea de învățare 2.2. Interpretarea datelor statistice cu privire
la procesele și fenomenele social-economice; Aplicarea organizatorilor grafici în caracterizarea
elementelor, a proceselor și a fenomenelor social-economice (analiza piramidelor pe grupe devârste și genuri); Argumentarea asemănărilor și a deosebirilor dintre elemente, procese şi fenomene social-economice pe baza unor suporturi statistice, grafice şi cartografice tematice. Aceste
activități de învățare se axează pe elaborarea și completarea diferitor organizatori cognitivi (grafici), care pot fi elaborați de către elevi în mod individual, în perechi, în grupuri mici și în grupuri
mari. Organizatorii grafici/hărți conceptuale (mind map) se pot utiliza în orice moment al lecției.
Pentru ca elevii să învețe să prelucreze și să organizeze informații, profesorii le vor prezenta modele de organizatori grafici și le vor demonstra procedurile prin care se ajunge la aceste structuri.
Utilizarea organizatorilor grafici constituie o modalitate eficientă de a-i ajuta pe elevi să învețe să
gândească, să vizualizeze și să-și organizeze cunoștințele.
Cele 3 componente esențiale ale unui organizator grafic sunt: conceptul/conceptele-cheie;
conexiunile cu ideile secundare și detaliile care clarifică și disting aceste conexiuni.
Tipuri de organizatori grafici: tabele, matrice, scheme liniare, scheme de tip arbore, schemede tip păianjen, schema piramidală, schema sistemică, schema circulară, diagrame.
Exemple de aplicare a organizatorilor grafici:
Clasa: XI-a
Tema: Urbanizarea. Formele de aglomerare urbană
Unitatea de competență: 1.3. Diferențierea realității geografice social-economice în baza diferitor surse de informații, utilizând limbajul geografic.
Obiectivul operațional: să analizeze consecințele pozitive și negative ale traiului în mediul
urban, completând Tabelul T cu cel puțin a câte trei consecințe.

72

Tehnica Tabelul T. Consecințe pozitive și negative ale traiului în mediul urban
Consecințe pozitive (avantaje)

Consecințe negative (dezavantaje)

Nivel de trai ridicat
Locuri de muncă
Centru de atracție pentru locuitorii zonelorînvecinate
Industrie, transporturi, infrastructură
diversificate și dezvoltate
Sistem sanitar, de educație, cultură
dezvoltatePiețe de desfacere a mărfurilor
Nivel de salarizare ridicat

Suprapopulare
Insuficiența spațiilor de cazare
PoluareDegradarea mediului
Smog
Ambuteiaje, trafic intens
IzolareTaxe locale mariClasa: XI-a
Tema: Probleme actuale: îmbătrânirea demografică a populației, capcana demografică*,focare de conflicte rasiale, etnice și religioase*, urbanizarea falsă, migrația ilegală
Unitatea de competență: 3.1. Deducerea relațiilor cauzale ale situațiilor-problemă ale mediului social-economic la nivel național, regional și global.
Obiectivul operațional: să deducă cauzele principale și secundare ale îmbătrânirii demografice a populației Terrei.
Etapa: Realizarea sensului
Tehnica: Diagrama Ishikawa (diagrama cauză-efect)
CAUZA
Nivel de trai înaltEFECTUL
Mentalitatea populației

Planificarea familială

Dezvoltare
economică

Rata scăzută
a natalității

Cauze primare

Dezvoltaresocială

Speranța de viață
la naștere înaltă

Cauze secundare
Asistență socială înaltă

Asigurări sociale

Calitatea înaltă a vieții
Medicină și asistență
medicală dezvoltată

73

Problema:Îmbătrânirea
demografică apopulației

Clasa: a XII-a
Tema: Globalizarea și impactul ei asupra Republicii Moldova
Unitatea de competență: 1.3. Argumentarea   relaţiilor dintre  elemente, procese și fenomene geografice prin mijloace şi limbaje specifice.
Obiectivul operațional: să argumenteze consecințele pozitive și negative ale procesului deglobalizare pe Terra.
Etapa: Realizarea sensului
Tehnica: Argumente în patru pași/Argumente migratoare (timp necesar: 25 de minute):
1) Profesorul explică sau reamintește componentele unui argument: teza (afirmația),explicația (premisa), dovada (evidența-suportul), concluzia.
TezăUn enunț laconic, care afirmă o idee.

Explicație

2-3 propoziții, menite să dezvăluie esența afirmației, să explice termenii-cheie,
principiile care stau la bază.

Dovadă

Fapte, date statistice, opinii ale experților, analogii etc. care justifică teza.

Concluzie

O frază laconică și clară, care accentuează veridicitatea tezei anunțate.

2) Elevii elaborează, timp de 10 minute, 2 argumente (unul Pro și altul Contra), luând cabază afirmațiile emise la etapa de evocare.
3) Elevii repartizează rolurile: afirmator, negator, observator. Dacă echipa este alcătuită din
4 membri, atunci 2 vor fi observatori.
4) Elevii formează grupuri noi din reprezentanți ai diferitor echipe.
5) Încep dezbaterile: afirmatorul prezintă argumentul Pro, negatorul – contraargumentul,
afirmatorul susține argumentul propriu și combate argumentul propus de negator. Dezbaterea este urmărită de către observatori.
6) Elevii revin în echipele de bază, împărtășindu-și experiența și impresiile acumulate.
7) Profesorul va distribui observatorilor o fișă de observare, solicitându-le să identifice în
discursurile colegilor componentele de bază și să le noteze.
Fișă de observare

TezăDovadă

Concluzie

Nume

Nume

Argumentul afirmator

Combaterea argumentului afirmator

Accentuarea relațiilor
economice internaționaleCreșterea activităților deschimburi economice șicomerciale între statele
implicate; adoptarea șiaplicarea unei politici demediu comune
Schimbul mondial de valoriși bunuri

Globalizarea determină insecuritate pe cele
mai diverse căi: ale agresiunii economicofinanciare, ale terorismului politic transnațional
prin existența societăților multinaționale
necontrolabile, ale traficului ilegal de arme, ale
migrației clandestine.

74

Combaterea argumentului negator
Dezvoltarea comunicațiilor, atransporturilor și a tehnologiei
informațiilor a determinat accesul rapid
al comunităților la progresele științei și
ale tehnologiei realizate în orice parte aplanetei.

Argumentul negatorTeză

Dovadă

Concluzie

Datorită libertății de mișcare
a populației, s-a accentuat
diferența dintre populația
săracă și cea bogată.
Adâncirea decalajelor
economice (în prezent, 258 depersoane miliardare dețin obogăție egală cu cea posedată
de 2,5 miliarde de oameni)
Reducerea locurilor de muncăîn țările în curs de dezvoltare
sau cu un nivel mai scăzut alproductivității muncii.
Creșterea șomajului șifalimentarea firmelor mici și
mijlocii din cauza expansiunii
societăților transnaționale.

Clasa: a XII-a
Tema: Modificările climatice, despădurirea și deşertificarea la nivel global, regional și local
Unitatea de competență: 3.1. Argumentarea soluțiilor la situațiile-problemă ale lumii contemporane.
Obiectiv operațional: să argumenteze opiniile personale cu privire la procesele de despădurire și deșertificare la nivel global, regional și local.
Etapa: Reflecția
Tehnica: Scrierea reflexivă (timp necesar: 20 de minute)Descrierea procesului/a fenomenului geograficDespădurirea reprezintă
acțiunea prin care arborii șiarbuștii sunt tăiați sau arși în
mod nerațional de către om.
Dacă în urmă cu 2 000 de ani,suprafața forestieră deținea
55 % din suprafața uscatului,în prezent, deține 26 %.

Opinia personală
Motivele despăduririlor
sunt utilizarea lemnului
pentru foc, construcții
sau materie primă pentru
industrie și extinderea
terenurilor agricole și aașezărilor umane.

Argumente ProMicșorarea suprafețelor depăduri;
Dispariția speciilor de plante șianimale/reducerea biodiversității;Accelerarea eroziunii terenurilor
defrișate, pierderea unor arbori
cu lemn prețios, creșterea
frecvenței inundațiilor.
În Africa, deșertul Sahara s-aDeșertificarea este fenomenul Procesul de deșertificare extins considerabil, ajungând înde extindere a arealelor
poate fi ținut sub control, nord până la Marea Mediterană,deșertice, de degradare adacă sunt irigate terenurile în vest – până la țărmul
terenurilor din zonele aride
predispuse deșertificării
Oceanului Atlantic, iar spreși semiaride, rezultat din
sau dacă se amenajează
est – până în Somalia. Înspreîmbinarea reducerii cantității perdele forestiere desud deșertificarea avansează,de precipitații atmosferice cu protecție.
afectând zona de stepă numită
unele activități umane.
Sahel.

75

Conexiuni interdisciplinare. În studierea Geografiei, interdisciplinaritatea este obligatorie,
având în vedere aplicabilitatea directă în practică a Istoriei, a Matematicii, a Fizicii, a Chimiei, aBiologiei, a Limbii şi literaturii române și a altor discipline școlare. Integrarea reușită ale acestor
discipline poate sensibiliza elevii spre o învăţare conştientă şi, în acelaşi timp, se pot consolida
unele cunoştinţe și competențe nu doar din domeniul geografiei. La treapta liceală, conexiunileinterdisciplinare în studierea geografiei pot fi destul de interesante și rezultative pentru elevi.
Profesorul de geografie poate realiza lecții de tip integrat/interdisciplinar împreună cu profesoriide biologie (Unități de conținut: Biosfera și solul, Mediile geografice – clasa X-a), de matematică
și chimie (Compoziţia chimică, mineralogică şi petrografică a scoarţei terestre și însemnătatea eipractică – clasa X-a) ș.a. În studierea geografiei umane, lecții integrate/interdisciplinare pot fi realizate cu profesorii de istorie, biologie (Cultura plantelor, Creșterea animalelor, Industria ușoară
– clasa a XI-a), precum și cu profesorii de fizică (Industria constructoare de mașini – clasa XI-a).
Clasa: X-a
Tema: Mediile temperate
Unitatea de competență: 4.1. Explorarea relațiilor dintre componentele mediului natural în
baza unor conexiuni interdisciplinare.
Obiectivul operațional: să analizeze o pădure de foioase în baza unor conexiuni interdisciplinare, utilizând diverse surse de informare.
Sarcina de lucru: Studiați o pădure de foioase din perspectiva silvicultorului, a chimistului, a
fizicianului, a pedologului, a biologului etc. Fiecare specialist studiază diferite aspecte/fenomene
ce au loc în pădure. Silvicultorul cercetează speciile existente, dimensiunea, densitatea și vârsta
arborilor, starea lor de sănătate; chimistul analizează cantitatea de oxigen produsă de arbori și
cantitatea de dioxid de carbon consumată; fizicianul studiază temperatura și umiditatea aerului,viteza vântului; pedologul studiază structura, textura, ph-ul solului din pădure; biologul studiază
speciile de plante și animale; ecologistul studiază relațiile dintre plante, animale și mediul lor deviață.
Intervenţia profesorului determină corelaţii obligatorii prevăzute de programele şcolare şi
impuse de logica noilor cunoştinţe, fapt ce duce la interdisciplinaritate.
Clasa: a X-a
Tema: Mediile temperate
Unitatea de competență: 4.1. Explorarea relațiilor dintre componentele mediului natural în
baza unor conexiuni interdisciplinare.
Obiectivele operaționale: să analizeze conținutul unui text descriptiv literar, ce vizează mediul pădurilor de conifere; să extragă informații dintr-un text descriptiv literar cu privire la mediul pădurilor de conifere.
Resursele materiale: textul descriptiv literar din anexă.
Resursele procedurale: discuția dirijată, analiza textului, descrierea literară.
Sarcina de lucru: Veţi lucra în perechi timp de 5 minute. Citiţi textul din anexă. 1) Identificaţi
informaţiile care se referă la: condiţiile de mediu, localizarea, caracteristicile pădurii de conifere.
2) Extrageți din text caracteristicile lumii animale din pădurea de conifere. 3) Identificaţi adaptările biodiversității la condițiile de mediu. 4) Identificaţi problemele cu care se confruntă persoana
în pădurea de conifere.

76Anexă... Au cale lungă, dar ei nu se grăbesc. Parcă ar avea toată veșnicia în față. O iau pe de-a
dreptul, peste culmile împădurite. Cu cât înaintează către răsărit, văile se fac mai adânci șimunții se profilează mai înalți. Copacii tineri cresc subțiri până către Dumnezeu, alături de alții
cu totul putrezi, care abia se mai țin sau zac răsturnați, peste care trebuie să sari ori sub careurmează să te strecori, ca să poți trece.
E o pădure sălbatică, lăsată să crească în voia ei de la facerea lumii, rărită pe alocuri doarde incendiile provocate de fulgere, cu desișuri în care, de cum intri, se face întuneric; cedri cu
foioase uscate, din alți ani, păstrându-și-le lângă cele verzi, brazi sonori, care cresc pe înălțimi
cu rădăcinile înfipte în cer, văi pline cu ienupăr ca niște saltele verzi – taigaua este în întregime
a lor. Hermine trec, nepăsătoare, chiar pe alături. Nu se tem de om. Nu știu că acesta le-ar putea face și rău. De pe ramuri se uită curioși la ei cârduri de goțcani. Potârnichi se încâlcesc prin
iarba crudă. Jderi se rostogolesc pe lângă ei. Vulpi argintii se feresc pe sub copaci prăvăliți. E
un adevărat paradis al vânătorilor. Dar și al pescarilor. [...]
În timpul acelui popas, zăresc mai jos pe o vale adâncă un cerb cu niște coarne uriașe,parcă poartă un pom scuturat de frunze pe frunte, care începe să boncăluiască. Chemarea lui
umple taigaua. Imediat îi răspunde cu muget puternic un alt cerb. Nu peste mult timp apare
și acesta din desișurile de rășinoase, cu coarne la fel de mari, pe care le ține mândru orientatecătre bolți, din când în când aplecându-și-le, ca să nu le agațe în ramuri. Acesta e însoțit de ociută, zveltă și aeriană. („Tema pentru acasă” de Nicolae Dabija)
Clasa: X-a
Tema: Procesele exogene şi tipurile de relief create: gravitaţional, torenţial, fluvial, litoral,
carstic, eolian, glaciar, biogen, antropic
Unitatea de competență : 4.2. Transferarea unor abilități din ştiinţe, tehnologii și matematică
în studierea spațiului geografic natural al Terrei.
Obiectivul operațional: să analizeze acțiunea apelor asupra reliefului prin transferarea unor
abilități și cunoștințe din biologie, fizică și chimie.
Resursele procedurale: proiect, poster, secvențe video.
Resursele materiale: manualul, surse de informare.
Sarcina de lucru: Elevilor li se propune realizarea unui experiment (proiect, studiu), care să
redea acțiunea distrugătoare a apei asupra rocilor și a formelor de relief, asupra construcțiilor
umane, utilizând pentru această cercetare mostre de diferite tipuri de roci (granit, cretă, calcar,
marmură ș.a.) și de materiale de construcție (calcar, ciment ș.a.). Ulterior, elevii vor pregăti unraport cu rezultatele obținute, pe care le vor prezenta în fața colegilor sub formă de secvențe/înregistrări video, postere etc. După discutarea rapoartelor, li se propune elevilor să analizeze șisă formuleze răspunsuri la următoarele sarcini de lucru:- la Biologie: Ce importanță au procesele urmărite în experiment (studiu) pentru organismele vii? Ce rol are apa în celulă și în organism? Ce proprietăți ale apei au importanță
pentru viață?
- la Fizică: Ce particularități fizice ale apei (ale gheții) permit explicarea rezultatelor acestui
experiment?
- la Geografie și Matematică: Ce forme de relief se formează cu implicarea directă a apei
(fie curgătoare, fie înghețată)? Cum modifică apa curgătoare formele de relief? Cum
influențează viteza de curgere a apei asupra formelor de relief? Cum este determinat
debitul apei?

77

-

la Chimie și Literatură română: alcătuiți un eseu sau scenariul unei piese cu subiectul„Călătoria unei picături de apă”, în care să fie urmărite proprietățile fizice și chimice ale
apei, circuitul apei în natură și rolul vegetației în acest proces.
Totodată, profesorul de geografie poate face apel la conexiunile interdisciplinare prin intermediul anumitor noțiuni, concepte, procese studiate la alte discipline școlare:
Matematică
Fizică
Biologie
Geometrie
Structura internă a
Cercuri
Raport:AnimalePământului
concentrice, presiunea
tericolesferăsolidelor →TermiteCompoziţia chimică,temperatură
Colonii demineralogică şi petrografică
Presiunecoralia scoarţei terestre și→ stare deînsemnătatea ei practică*agregareTransformări
Relieful: caracteristici
de stare degenerale, clasificarea
agregare: topire,
formelor de relief
solidificare,vaporizare,
Procesele exogene şi
condensare
tipurile de relief create:
Putere calorică
gravitaţional, torenţial,Dizolvarefluvial, litoral, carstic, eolian,Presiuneglaciar, biogen, antropic
Lucrul, puterea
şi energia
Procesele și fenomenele
mecanică
geografice de risc:  Mişcarea – efectcutremure, erupţii vulcanice,al interacţiunii
alunecări de teren, avalanșe
Acţiunea dedeformare
Rolul scoarţei terestre în
Dilataţie şinatură și pentru societatea
contractareumanăGravitaţie
Unități de conținut

ChimieCristalizare
Stare amorfă
Elemente
native   MetaleProprietățile
apei (solvent)
Proprietățile
carbonatului decalciuLucrările practice sunt centrate pe formarea și dezvoltarea capacităților practice ale elevilor,transpunerea cunoștințelor teoretice în practică, identificarea unor relaţii cauzale pe baza observării directe sau indirecte a realităţii geografice, reflectate pe suporturile grafice și cartografice; interpretarea reprezentărilor grafice și cartografice (a hărților tematice, a climogramelor, aprofilurilor, a bloc-diagramelor, elaborarea unor schiţe logice sau cronologice, realizarea unor
diagrame, profile, cartoscheme sau hărţi, efectuarea măsurătorilor pe hartă, analiza şi interpretarea unor fotografii sau diagrame, analiza peisajelor ș.a.) în determinarea relațiilor cauză-efect.

78

Disciplina: Geografie
Clasa: a X-aSubiectul: Hărțile climatice și climogramele utilizate în descrierea zonelor climatice (lucrare
practică)Motivaţia: această lecție este valoroasă, deoarece analiza hărților climatice și a climogramelor este necesară și utilă în descrierea zonelor climatice, în identificarea tipului de climă, pentru
agricultură și alte ramuri ale economiei.
Tipul lecţiei: Lucrare practică
Competenţa specifică: Raportarea realităţii geografice la suporturi statistice, grafice și cartografice, dovedind spirit  analitic și practic.
Unitățile de competență:2.1. Stabilirea relațiilor cauzale ale realității geografice naturale a Terrei, analizând reprezentările grafice și cartografice.
2.3. Explorarea realității geografice naturale a Terrei, aplicând suporturi statistice, grafice şicartografice.
Proiectarea lucrării practice:Profesorul:- selectează competențele și formulează obiectivele care vor fi formate/atinse/dezvoltate
la elevi;- identifică ansamblul de situații în care se utilizează competența, în care o persoană are
nevoie de această competență;- stabilește importanța competenței, relația dintre nevoile persoanei care învață și scopurile sale pentru a o motiva;- detaliază cunoștințele integrate competenței și demersul procedural. Dacă elevilor li secere să realizeze un produs (în acest caz, analiza hărților climatice și a climogramelor),
atunci profesorul va descrie caracteristicile produsului și va specifica criteriile ce ar trebuisă satisfacă produsul dat, pentru ca persoana care îl realizează să-și valorifice/demonstreze competența sa în realizarea acestuia.
Obiectivele operaționale:- să stabilească semnificația elementelor și a fenomenelor reprezentate pe harta climatică
prin efectuarea unor raționamente;- să identifice contrastele regionale pe harta climatică;- să descrie o zonă climatică, utilizând harta zonelor climatice și harta climatică;- să analizeze o climogramă în baza diagramei;- să dezvolte abilități de citire și interpretare a informației de pe harta climatică și prezentarea acestei informații sub formă de reflecții.
Desfășurarea activității:Prezentarea problematicii de rezolvat și a contextului asociat problematicii de rezolvat.
Pentru moti­varea elevilor, activitatea didactică va fi racordată la o nevoie reală a elevilor sau la
un context desprins din realitate. De exemplu: un om de afaceri englez dorește să facă investiții
în agricultură într-o localitate din Republica Moldova. El nu cunoaște condițiile climatice și nu
poate stabili ce plante ar putea cultiva sau ce animale ar putea crește în această zonă. Pentru a
stabili acest fapt, omul de afaceri ar trebui să analizeze o climogramă.
– Vom învăţa să analizăm o climogramă. La ce este utilă această procedură? De ce credețică ați avea nevoie să analizați climograme? Răspundeţi în perechi la această între­baretimp de un minut.

79

Activitate în perechi;
Activitate frontală: Competența de a analiza o climogramă este necesară și utilă în diferite
situații: pentru identificarea rapidă a elementelor meteorologice într-o anumită regiune; pentru
identificarea tipului de climă în unele zone. Informațiile extrase de pe climogramă sunt utile pentru agricultură/cultura plantelor; pentru construcția șoselelor, a căilor ferate, a clădirilor în locuri
necunoscute; pentru turism (dezvoltarea unei stațiuni turistice destinate sporturilor de iarnă) etc.
Se discută cu elevii dacă procedura este specifică doar geografiei sau poate fi utilizată în altedomenii de activitate, în viaţa cotidiană.
Sarcina de lucru. Studierea și analiza hărților climatice și a climogramelor în descrierea
zonelor climatice. La această etapă, procedura este demonstrată şi descrisă într‑o situaţie concretă, descompusă în etape şi subpro­ceduri. După ce elevii asistă la demonstrarea procedurii,
formulează întrebări asupra aspectelor neclare, apoi aplică procedura, fiind ghidaţi şi monitorizaţi de către profesor.
Dacă elevii studiază climograma împreună cu profesorul, atunci cadrul didactic evaluează
fiecare răspuns al elevilor și le oferă imediat feedback.
Exemple de activități de învățare cu privire la analiza hărților climatice:- analiza varietății de hărți climatice;- studierea legendei hărții climatice;- citirea hărților climatice din atlasele geografice sau manuale;- interpretarea hărților climatice;- stabilirea cauzelor repartiției neuniforme a căldurii și a umidității pe suprafața Terrei, utilizând informația preluată de pe harta climatică;- analizând harta climatică, determinați pe care continente se înregistrează o temperatură
a aerului mai mică de 0º C?
- analizând harta climatică, determinați care continent poate fi numit cel mai cald de pe
Terra? Dar care – cel mai rece? De ce?
- determinați temperaturile minime și maxime absolute ale aerului înregistrate: în partea
de nord-est a Eurasiei; în partea de nord a Africii; pe câmpia Europei de Est.
- determinați cantitatea de precipitații căzută în pustiul Sahara; Antarctida; peninsula Kamceatka; insula Kalimantan.
- elaborați harta recordurilor climatice ale Terrei. Depuneți pe harta-contur, prin semne
convenționale, regiunile în care s-au înregistrat valorile maxime și minime ale temperaturii aerului, valorile maxime și minime ale cantității de precipitații.
- descrieți zonele climatice, utilizând hărțile climatice din atlasul geografic și respectând unanumit algoritm:
Denumirea
zonei climaticePoziția
geografică

Valorile temperaturii
Masele de aer
Tipurile demedii a aerului în lunile
predominantevânturiianuarie și iulie

Cantitatea
medie anuală
de precipitații

Exemple de activități de învățare cu privire la analiza climogramelor:
Climograma este o diagramă complexă, pe care sunt reprezentate precipitațiile medii lunare,curba temperaturilor medii lunare, valoarea anuală a precipitațiilor, temperatura medie anuală
a aerului.

80Elementele unei climograme
Localitatea, poziția
geografică față denivelul mării

Cantitatea
medie anuală
de precipitații înmm

Mersul anual al
temperaturii
aerului în ºC

Precipitațiile
în mmTemperatura
aerului în ºC

Cantitatea
medie lunară deprecipitații
în mm

Lunile anului

Etapele de analiză a unei climograme:- analiza elementelor de întocmire și editare a climogramei (identificarea elementelor deîntocmire și editare a climogramei; identificarea semnelor convenționale în reprezentare);- analiza elementelor matematice ale climogramei (identificarea scării pe abscisă sau pe
ordonată; identificarea tipului de diagramă în funcție de forma de reprezentare grafică);- analiza variației valorilor temperaturii pe climogramă (identificarea intervalului de temperaturi reprezentate, identificarea intervalului de timp reprezentat, identificarea valorii
temperaturii lunare celei mai mici, identificarea „lunii celei mai reci”, identificarea valorii
temperaturii lunare celei mai mari, identificarea „lunii celei mai calde”);- calcularea amplitudinii termice anuale;- identificarea temperaturii medii anuale pe climogramă;- analiza variației valorilor precipitațiilor (identificarea valorii precipitațiilor reprezentate pe axa verticală, identificarea variației precipitațiilor medii lunare pe parcursul unuian, identificarea lunii cu cea mai mică cantitate de precipitații, identificarea valorii
precipitațiilor medii în luna cu cea mai mică cantitate de precipitații, identificarea lunii cu
cea mai mare cantitate de precipitații, identificarea valorii precipitațiilor medii în luna cu
cea mai mare cantitate de precipitații, identificarea anotimpului cu cea mai mare cantitate de precipitații, identificarea anotimpului cu cea mai mică cantitate de precipitații);- identificarea valorii medii anuale a precipitațiilor;- identificarea lunilor secetoase și a lunilor ploioase;- identificarea tipului de climă pe climogramă.
După demonstrarea procedurii de către profesor, elevii o aplică singuri, într‑o situaţie nouă.

81

Disciplina: Geografie
Clasa: a XI-a
Subiectul: Cartea de vizită a unui obiectiv/a unei destinații turistice
Motivaţia: această lecție este valoroasă, deoarece analiza potențialului turistic al unei
destinații turistice este necesară în identificarea punctelor tari, punctelor slabe, a oportunităților
și riscurilor de dezvoltare a turismului în regiunea/localitatea selectată.
Tipul lecţiei: Lucrare practică
Data:
Competenţa specifică: Valorificarea patrimoniului natural și cultural sub aspect social, intercultural, antreprenorial, demonstrând spirit civic.
Unitatea de competență: 5.1. Aprecierea diversității  culturale a patrimoniului geografic
mondial.
Obiectivele operaționale:- să se documenteze asupra dezvoltării turismului în destinația selectată;- să analizeze resursele atractive naturale și antropice în destinația selectată;- să își determine o viziune proprie cu privire la potențialul turistic în destinația selectată;- să elaboreze cartea de vizită a obiectivului/a destinației selectate.
Proiectarea lucrării practice:- selectarea unui obiectiv/a unei destinații turistice;- documentarea cu privire la elaborarea cărții de vizită;- prezentarea cărții de vizită poate fi realizată sub formă de poster, desen, prezentare
Power Point, înregistrare video ș.a.
Cartea de vizită a unui obiectiv turistic/a unei destinații turistice ar trebui să includă următoarea structură:1) Poziția geografică și căile de acces;
2) Resursele turistice naturale ale destinației turistice (resurse geomorfo-turistice, climatoturistice, hidro-turistice, turistic biogeografic, turistic al ariilor protejate);
3) Resursele turistice antropice ale destinației (monumente, muzee, activități și manifestări
cultural-artistice etc.);
4) Amenajările turistice și infrastructura generală și turistică (hoteluri, pensiuni, moteluri și
campinguri, restaurante, pizzerii, cafenele și cluburi, discoteci, agenții de turism, închiriere autoturisme);
5) Circulația turistică. Forme și tipuri de turism (evoluția cererii interne/externe, numărul
de turiști care vizitează obiectivele turistice, gradul de ocupare al potențialului de cazare,
lungimea medie a șederii turiștilor, sezonalitatea cererii turistice, gradul de satisfacere aturiștilor, numărul de vizitatori ai paginii de internet, numărul de rezervări online, nivelulîncasărilor din turism);
6) Matricea SWOT a destinației turistice.
Produsul școlar este rezultatul material, obţinut de către elev la sfârșitul procesului de învăţare, ce poate fi estimat, măsurat şi calificat în baza descriptorilor de evaluare şi notare. Produsele pot fi verbale, scrise, modelate, desenate, în variantă electronică etc. Ele pot fi elaborate
respectând un anumit algoritm/model sau pot fi realizate în funcție de creativitatea elevilor.
Exemple de produse școlare: eseuri, recenzii, materiale grafice și cartografice, proiecte,
observații realizate în vizite tematice, excursii, drumeții, reportaje, portofoliu, studiu de caz,poster ș.a.

82

Pentru a formaliza evaluarea competențelor, este nevoie să se utilizeze instrumente de evaluare, în special, grile de evaluare. Utilizarea instrumentelor de evaluare favorizează rolul activ
al elevului în evaluare. Grila de evaluare permite evidențierea particularităților unui proces sau
ale unei realizări în funcție de criteriile predeterminate. O grilă de evaluare cuprinde o listă decriterii de evaluare și de elemente observabile, asociate fiecărui criteriu. Prin intermediul grilei,
se oferă elevilor un feedback precis și structurat.
Sugestii pentru elaborarea unei grile de evaluare a unui produs
Exemplu: grila de evaluare a unui studiu de caz
Denumirea cazului:Categorie deaspecteAspect studiat

Locul în care s-a constatat cazul
Momentul producerii cazului
Elementele (părțile) integrate procesului în caz
Analiza cazului
Condițiile în care s-a produs cazul
Modul de desfășurare a cazului
Efectele producerii cazului
Cauza care a determinat acest caz
Diagnostic și riscuri existente în acest cazSoluția 1Soluții posibileSoluția 2Soluția 3
Avantajele și dezavantajele soluției 1
Avantajele și
dezavantajele
Avantajele și dezavantajele soluției 2soluțiilor
Avantajele și dezavantajele soluției 3
Argumente și
Argumente și contraargumente pentru soluția 1
contraargumente
Argumente și contraargumente pentru soluția 2
pentru fiecare
Argumente și contraargumente pentru soluția 3soluțieSoluția optimă
Punctaj total

RezolvarePunctaj
0,5
0,5
0,5
1,0
1,0
1,0
0,5
1,0
1,0

1,0

1,0

Exemplu: criterii de evaluare a unui proiect.
Criterii de evaluare a produsului: criterii de conținut, cercetarea în ansamblu, criterii de prezentare.
Exemplu: criterii de evaluare a unui poster – criterii de conținut (claritatea mesajului, accesibilitatea mesajului, noutatea informațiilor/a rezultatelor, claritatea formulării temei, integrarea ilustrațiilor și a tabelelor); criterii de structură (evidențierea titlului, structurarea textului,
dimensiunea și amplasarea rezultatului, dimensiunea și amplasarea concluziei, prezența datelorde identificare a autorului); prezentarea posterului (atractivitate, plasarea ilustrațiilor, corectitudinea textului, calitatea expunerii).

83

Nr. de puncte
Indicatori deperformanță
Competența este:
Descriptori deperformanță
Elevul realizează
produsul școlar:

3 puncte
formată, elevul
este capabil deautodezvoltare.
corect, complet,coerent, sigur,
independent.

2 puncte
formată parțial,necesită exersare.

1 punct
în proces de formare.

cu greșeli
neînsemnate, cuezitări, cu miciincoerențe, ghidat.

cu multe greșeli, cugreșeli grave, parțial,incoerent, cu multsprijin.

Pentru fiecare criteriu se acordă 1-3 puncte. Exemplu: pentru produsul școlar proiect am stabilit 5 criterii de evaluare; numărul maxim posibil de acumulat este de 15 puncte. Se calculează
procentul: dacă elevul a acumulat 13 puncte, atunci 13:15  x 100. Obținem 86%. Nota se acordă
în baza unei scheme de convertire a procentelor în note, de exemplu: 95% – 100% – nota „10”etc.
3.3. Strategiile și instrumentarul de evaluare a rezultatelor învățării (de evidențiat specificul
de evaluare a manifestării graduale a competențelor prin descriptori de performanță)Evaluarea competențelor este o parte integrantă a activităţii educaţionale, care trebuie să
fie organizată şi desfăşurată cât mai aproape de/cât mai mult în condiţiile realităţii, să fie adecvată cerințelor curriculare şi nevoilor specifice elevilor, precum şi membrilor comunităţii, rămânând axată pe stimularea succesului elevilor.
Modalitatea de desfăşurare a evaluării competenţelor este o parte flexibilă a procesului
educaţional. Competenţa poate fi demonstrată prin: aplicarea cunoștinţelor în viaţa cotidiană;utilizarea deprinderilor specifice în situaţii noi, neprevăzute; analiza diferitor opţiuni şi luareade decizii; colaborarea cu diferiţi membri ai grupului în soluţionarea unei probleme comune;
adaptarea la mediul de muncă specific etc.
Tehnologia unei evaluări fondate trebuie să respecte, integral sau măcar parţial, relația:competenţă – standard care urmează să fie evaluat;
obiectiv de evaluare – matrice de specificaţie;formă de evaluare – probă şi sarcini;barem analitic de apreciere – grilă de evaluare;
mod de scorare – convertirea punctajului acumulat în notă.
Astfel, evaluarea axată pe formarea de competenţe este orientată spre produsul final (rezultatele implicării în diverse activități, respectarea principiilor și a normelor unanim acceptate,îndeplinirea atribuțiilor și a sarcinilor primate, prezentarea diverselor rezultate: eseuri, proiecte,
articole pentru publicație etc.) și trebuie concepută nu ca etapă supraadăugată sau suprapusă aprocesului educațional, ci ca act integrat activităţii pedagogice. Este o ocazie de validare a justeţei secvenţelor educative, a componentelor procesului didactic şi un mijloc de delimitare, fixare
şi intervenţie asupra conţinuturilor şi a obiectivelor educaţionale.

84

Tabelul nr. 3. Taxonomia obiectivelor de evaluare
Domeniul

Tipul de itemi

ExempleCompetențe evaluate

Cunoaștere

Itemi obiectivi (dediscriminare binară,de asociere/de tip
pereche, cu alegere
multiplă, de ordonare, derecunoaștere a greșelilor,
textul lacunar, de tip
aritmogrif organizatori)
Itemi obiectivi șisemiobiectiviÎncercuiește litera
corespunzătoarerăspunsului corect:
Fluviul Tamisa străbate
orașul: a) Paris; b) Roma;c) Londra; d) Berlin.

Să precizeze corect olocalizare geografică.

Înțelegere
AplicareItemi semiobiectivi

Analiză

Itemi subiectivi (curăspuns scurt, de tiprăspunsuri structurate,
Tabelul T, Analiza SWOT,
de tip eseu)

EvaluareItemi subiectivi

CreareItemi subiectivi

Completează în ciorchine Să stabilească moduri
8 modalități de folosire a de folosire a apei.
apei.
Ce consecințe areSă deducă consecințele
defrișarea unei păduri
unui fenomen/proces.
situată pe versantul unuideal? Scrie 5 consecințe
posibile.
Prin ce argumenteSă contraargumenteze
contrazici afirmația căo afirmație.
Soarele se rotește în jurulPământului? Scrie 2
argumente pentru asusține afirmația.
Complează în Tabelul TSă formuleze
3 argumente pentru și
argumente pro și
3 argumente contra ...
contra.
Argumentează înSă argumenteze omaximum 15 rânduri
opinie personală sau
opinia personală despre ... una diferită.

Testul, ca instrument de evaluare, poate fi aplicat la realizarea diferitor tipuri de evaluări
după momentul desfășurării. Se utilizează predominant la evaluările inițiale și sumative.    

85

Exemplu de test propus pentru realizarea evaluării inițiale la Geografie în clasa a X-a
Durata testului: 25 min.
Unități de competență

Obiective de evaluare

Itemi

2.2. Caracterizarea
componentelor naturale ale
Terrei, utilizând suporturi
statistice, grafice şi cartograficetematice.
2.3. Explorarea realității
geografice naturale a Terrei,
aplicând suporturi statistice,grafice şi cartografice.
2.1. Stabilirea relațiilor cauzale
ale realității geografice naturalea Terrei, analizând reprezentările grafice și cartografice.
5.1. Aprecierea diversității
naturale a patrimoniului geografic   mondial.

Să calculeze distanța propusă, utilizândharta și algoritmul prezentat.

Itemul ISă determine coordonatele geograficeconform cerințelor înaintate/utilizândabilitățile dobândite.

Itemul IISă identifice tipul de climă și caracteristicile Itemul III
ei în baza analizei unei climograme.
Itemul IVSă caracterizeze un tip de mediu conform
unui algoritm, în baza hărților tematice dinatlas.
Itemul VSă evalueze o cauză/consecință/acțiune
întreprinse în urma producerii unui proces/fenomen geografic în baza unei afirmații.

I. Calculați desfășurarea părții continentale a Americii de Nord, de la nord la sud, în grade șiîn kilometri, pe meridianul 100˚ long. V, aplicând rețeaua de grade a hărții fizice a Americii
de Nord (eroare admisibilă: ±2º). Efectuați toate calculele pe foaia de test:                         4p.                            a) latitudinea geografică a ambelor puncte:___________________________ lat. N; ___________________________ lat. Nb) distanța în grade: _________________________________________________________c) distanța în kilomtri: _______________________________________________________
II. Determinați coordonatele geografice (doar în grade) ale vârfului Moldoveanu (România),
aplicând rețeaua de grade a hărții fizice a Europei (eroare admisibilă: ±2º):                               4p.
latitudinea geografică: _______________________________________________________
longitudinea geografică: _____________________________________________________
III. Analizați climograma prezentată și realizați sarcinile de mai jos:
7p.
a) Identificați temperatura medie a aerului în localitatea din climogramă în luna cea mai caldă:_______________ și în luna cea mai rece: ___________________.
b) Calculați amplitudinea anuală a temperaturii aerului. Efectuați toate calculele pe foaia detest.__________________________________________________________________________________________________________________________________________c) Determinați anotimpul cel mai umed: ________________________________________________________________________________________________________________86d) Denumiți tipul de mase de aer care predomină în anotimpul umed: _________________________________________________________________________________________e) Deduceți tipul de climă:_______________________________________________________________________
IV. Caracterizați mediul de stepă din Eurasia, analizând hărțile tematice din atlasul școlar conform următorului algoritm:
5p.
1. Indicați 2 state din Eurasia în care se desfășoară acest mediu:a) ______________________________ b) ________________________________________
2. Identificați:a) zona climatică caracteristică acestui mediu: ____________________________________b) un exemplu de tip de sol caracteristic: ________________________________________
3. Exemplificați o subramură a culturii plantelor practicată în mediul respectiv: __________
V. Este cunoscut faptul că, în ultimul timp, în tot mai multe țări, populația conștientizează problema cutremurelor la nivel global. Descrieți această problemă, folosind algoritmul:a) indicați una dintre cauzele apariției problemei, explicați-o:__________________________________________________________________________b) indicați una dintre consecințele problemei, explicați-o:__________________________________________________________________________c) propuneți o măsură care, în opinia voastră, ar soluționa problema protecției împotriva
consecințelor cutremurelor.
__________________________________________________________________            7p.

87

Baremul de corectare a lucrării de evaluare
Nr. itemului

1.

2.

3.

Scor detaliat

Scor totala) Se acordă câte 1 punct pentru determinarea corectă a valorii
latitudinii geografice a fiecărui punct;b) Se acordă 1 punct pentru calcularea corectă a distanței în
grade;c) Se acordă 1 punct pentru calcularea corectă a distanței înkm.
Se acordă câte 1 punct pentru determinarea corectă a valorii
latitudinii și a longitudinii geografice;Se acordă câte 1 punct pentru indicarea corectă a emisferei.
a) Se acordă câte 1 punct pentru identificarea temperaturii
medii a aerului în luna cea mai caldă și în luna cea mai rece;
total – 2 puncte;b) Se acordă 1 punct pentru calcularea corectă a amplitudinii
termice;c) Se acordă 1 punct pentru indicarea corectă a celui mai umed
anotimp;d) Se acordă 1 punct pentru indicarea corectă a tipului de masede aer;e) Se acordă 2 puncte pentru deducerea corectă a tipului declimă.

4 puncte

4 puncte

7 puncte

4.

Se acordă câte 1 punct pentru fiecare răspuns corect.

5 puncte

5.

Se acordă pentru indicarea cauzei/consecinței/măsurii câte
1 punct.
Se acordă pentru explicare fiecărei cauze/consecințe câte 2puncte.

7 puncte

Total: 27 de punctre88BIBLIOGRAFIE
Cadrul legal și normativ
1. Cadrul de referință al curriculumului național, aprobat prin Ordinul Ministerului Educației,Culturii și Cercetării nr. 432 din 29 mai 2017.
2. Codul Educației al Republicii Moldova, modificat LP138 din 17.06.16, MO184-192/01.07.16
art. 401, intrat în vigoare din 01.07.16.
3. Curriculum de bază, sistem de competenţe pentru învăţământul general, autori: I. Achiri,
N. Bîrnaz, C. Ciorbă, [et. al.]. coord: Vl. Guţu. Aprobat la Şedinţa Consiliului Naţional pentru
Curriculum, din cadrul MECC al Republicii Moldova din 28.12.2018.
4. Curriculum naţional. Aria curriculară educaţie socioumanistică, disciplina Educaţie pentru
societate clasele V-IX, Știinte (clasa a II-IV-a), Istorie (clasa a IV-a), apobat prin ordinul MECC
nr. 1124 din 20.07.2018. Chișinău: CEP USM, 2018.
5. Geografia: Curriculum pentru învăţământul gimnazial, aprobat prin ordinul ME nr. 245 din
27.04.2010. Chişinău: Lyceum, 2010.
6. Ghidul de implementare a curriculumului modernizat la Geografie pentru treapta gimnazială, aprobat prin ordinul ministrului educaţiei nr. 597 din 30.06.2011. Chişinău: CEP USM,
2010.
7. Instrucţiunea privind managementul temelor pentru acasă, în învăţământul primar, gimnazial şi liceal. Aprobat prin ordinul MECC nr. 1249 din 22.08.2018.
8. Legea Republicii Moldova cu privire la Drepturile Copilului, nr. 338-XIII din 15 decembrie
1994.
9. Referenţialul de evaluare la Geografie. Instrumentele de evaluare aferente standardelor deeficienţă a învăţării la disciplina școlară Geografie, aprobate prin decizia Consiliului Naţional
pentru Curriculum (proces-verbal nr. 2 din 4 aprilie 2014).
10. Standarde de competenţe digitale ale elevilor din ciclul primar, gimnazial şi liceal, aprobate
prin ordinul MECC nr. 862 din 07 septembrie 2015.
11. Standarde de eficiență a învățării, Ministerul Educației al Republicii Moldova, 2012.
12. Standardele de calitate pentru instituţiile de învăţământ primar şi secundar general din
perspectiva şcolii prietenoase copilului, aprobate prin ordinul ME nr. 970 din 14 octombrie
2013.
13. Standardele de dotare minimă a cabinetelor la disciplinele școlare în instituțiile de învățământ
general, aprobate prin ordinul MECC nr. 193 din 26 februarie 2019.
14. Standardele de eficienţă a învăţării la Geografie pentru învăţământul gimnazial şi liceal,
aprobate prin ordinul Ministrului Educaţiei nr. 1001 din 23.12.2011.
15. Strategia de dezvoltare a educației pentru anii 2014-2020 „Educația 2020”, publicată:21.11.2014 în Monitorul Oficial nr. 345-351; art. nr. 1014.
16. Strategia Moldova Digitală 2020, publicată: 08.11.2013 în Monitorul Oficial nr. 252-257,
art. nr. 963.
17. Strategia Naţională Educaţie pentru toţi, publicată: 15.04.2003 în Monitorul Oficial nr. 070,
art. nr. 441.
Studii/rapoarte
18. Evaluarea curriculumului educaţional. Aria curriculară: Educaţia socioumanistică. O. Dandara, V. Olaru, E. Muraru [et. al.]. coord: Vl. Guţu, Chişinău: CEP USM, 2018.
19. Evaluarea curriculumului naţional în învăţământul general. Studiu. Chișinău: MECC, IȘE,2018.
20. Evaluarea curriculumului școlar. Ghid metodologic. Bucun, N.; Guţu, Vl.; Ghicov A. [et al.]Chișinău: IȘE, 2017.

89

Literatură în domeniu:
21. Anca M., Ciascai L., Ciomoș F. Dezvoltarea competențelor didactice și de cercetare în Științele
naturii nr. 5. Cluj-Napoca: Casa Cărții de Știință, 2007, 196 pag.
22. Ardelean A., Mândruţ O. Didactica formării competenţelor: cercetare, dezvoltare, inovare,formare. Arad: „Vasile Goldiş” University Press, 2012.
23. Barna A., Ciascai L., Ciomoș F. ș.a. Studi, cercetări și modele în Didactica Științelor naturii
nr. 2. Cluj-Napoca: Casa Cărții de Știință, 2006, 341 pag.
24. Ciascai L. Didactica Științelor naturii. Cluj-Napoca: Casa Cărții de Știință, 2006, 197 pag.
25. Dulamă M. E. Cum îi învățăm pe alții să învețe. Teorii și practici didactice. Cluj-Napoca: Clusium, 2009, 444 pag.
26. Dulamă M. E. Didactica axată pe competenţe. Cluj-Napoca, Presa Universitară Clujeană,2010.
27. Dulamă M. E. Didactica didacticii geografiei. București: Matrix Rom, 2013, 446 pag.
28. Dulamă M. E. Fundamente despre competențe. Teorie și aplicații. Cluj-Napoca: Presa Universitară Clujeană, 2010, 435 pag.
29. Dulamă M. E. Metodologie didactică. Editura Clusium, Cluj-Napoca, 2008.
30. Dulamă M. E. Metodologii didactice activizante. Editura Clusium, Cluj-Napoca, 2008.
31. Dulamă M. E. Strategii didactice. Editura Clusium, Cluj-Napoca, 2000.
32. Goleman D. Inteligența emoțională. București: Curtea Veche, 2017, 535 pag.
33. Guţu Vl. Curriculum educaţional. Chișinău: CEP USM, 2014.
34. Guţu Vl. (coord.), Chicu V., Dandara O., [et. al.]. Psihopedagogia centrată pe copil. Chișinău:CEP USM, 2008.
35. Joiţa E. (coord.) Profesorul şi alternativa constructivistă a instruirii. Craiova: Universitaria,
2007.
36. Petty G. Profesorul azi. Metode moderne de predare. București: Atelier didactic, 2007,
594 pag.
37. Pogolșa L., Bucun N. [et al]. Monitorizarea procesului de implementare a curriculumului şcolar. Chişinău: IȘE, 2011.
38. Spinei I. Politici educaţionale în evaluarea rezultatelor şcolare: Studiu de politici publice.
Inst. de Politici Publice. Chişinău: Lexon-Prim, 2014.
39. Ulrich C. Învățarea prin proiecte. Ghid pentru profesori. Iași: Polirom, 2016, 276 pag.

90

91

92