CURRICULUMUL OPŢIONAL

Ministerul Educaţiei al Republicii Moldova

EDUCAŢIE ECONOMICĂ
ŞI ANTREPRENORIALĂ
Curriculum pentru învăţămîntul primar(clasele I – IV)Chişinău, 2013

2

EDUCAŢIE ECONOMICĂ ŞI ANTREPRENORIALĂ

Aprobat:• la şedinţa Consiliului Naţional pentru Curriculum, proces verbal nr.4 din
9.02.2012;

Echipa de lucru
Formatori Junior Achievement Moldova
1.
2.
3.
4.
5.
6.

Andoni Vitalie, cadru didactic, grad didactic unu, LT „Gaudeamus ”,
mun. Chişinău;Bolohan Natalia, cadru didactic, grad didactic doi, Liceul deCreativitate şi Inventică „Prometeu-Prim ”, mun. Chişinău;Gîra Rita, cadru didactic, grad didactic superior, LT „D.Cantemir ”, or.
Edineţ;Melinte Iurie, cadru didactic, grad didactic superior, L.T. „ B.P. Haşdeu”,
or.Drochia;
Olaru Valentina, cadru didactic, grad didactic superior, LT „Lucian
Blaga ”, mun. Chişinău, doctorandă la Catedra de Ştiinţe ale Educaţiei,USM;
Pila Victoria, cadru didactic, grad didactic doi, Liceul de Creativitate şiInventică „Prometeu-Prim ”, mun. Chişinău;CURRICULUMUL PENTRU ÎNVĂŢĂMÎNTUL PRIMAR (CLASELE I – IV)

3

Preliminarii
Economia este prezentă atît în viaţa personală, cît şi în cea socială. Elevii sefamiliarizează de mici cu anumite principii economice, fără să aibă o pregătire
în acest sens. Astfel, ei înţeleg că unele lucruri nu sunt în cantitatea pe care şi-ar
dori-o, că nu pot să-şi îndeplinească toate dorinţele şi sunt nevoiţi să aleagă un
singur lucru din cele prezente şi să renunţe la altul tot valoros, că numărul unor
lucruri poate creşte în anumite condiţii de muncă, că banii nu se produc tocmaicîţi şi-ar dori fiecare, că anumite resurse sunt epuizabile şi trebuie gasite soluţii înacest sens, etc. Astfel economicul afectează amplu şi profund viaţa omului încă din
copilărie, deci tînerei generaţii ar trebui să i se cultive ABC- ul vieţii economice
pornind de la ciclul primar. Toate aceste probleme personale şi sociale vizează
direct Educaţia Economică.
Educaţia economică, declarată de UNESCO ca una dintre noile educaţii, îiface pe elevi să înţeleagă problemele din cotidian, îi ajută să identifice şi să evalueze
consecinţele deciziilor personale, ale părinţilor şi autorităţilor. Alăturarea celor
doi termeni, educaţie şi economie, îşi are explicaţia în sensul pe care îl comportă
noţiunea de economie. Încă Xenofon preciza că economia trebuie să ţină cont deregulile etice, raţiunea ei fiind Binele.
Documentele conceptuale şi normative ale sistemului educaţional din
Republica Moldova (Concepţia dezvoltării învăţământului, Planul Naţional dedezvoltare a învăţământului, Curriculumul de bază şi Curricula şcolară modernizată)tratează Educaţia Economică şi antreprenorială ca parte integrantă conceptului şipracticii educaţionale moderne.
Pioneratul implementării programelor de Educaţie economică în sistemul
educaţional al Republicii Moldova aparţine organizaţiei obşteşti Junior
Achievement Moldova, care este o organizaţie non-profit fondată în anul
1995, membră a reţelei JA Worldwide,www.ja.org şi a Centrului Regional de laBruxelles, JA-YE Europe www.ja-ye.org. Misiunea organizaţiei constă în motivareaşi pregătirea tinerei generaţii pentru a se afirma cu succes în economia de piaţă. Înacest scop, organizaţia implementează în şcolile din Republica Moldova programeopţionale de educaţie economică şi antreprenorială. În cadrul programelor de
educaţie economică profesorul şi elevul învaţă prin acţiune, studiază mai puţin din
manuale şi mai mult prin rezolvarea unor probleme cotidiene.
Junior Achievement este o organizaţie non-profit finanţată de peste 100.000
de firme, fundaţii şi persoane particulare. Scopul Junior Achievement estede a instrui şi a inspira tinerii să aprecieze antreprenoriatul liber, să înţeleagă4

EDUCAŢIE ECONOMICĂ ŞI ANTREPRENORIALĂ

economia şi afacerile şi să fie gata pentru angajarea în cîmpul muncii. De la
fondarea organizaţiei în 1919 în SUA, Junior Achievement a contribuit la educaţia
economică şi antreprenorială a tinerilor în SUA şi alte peste 100 ţări de pe glob,
inclusiv Republica Moldova.

I.

Concepţia didactică a disciplinei

Educaţia Economică şi antreprenorială contribuie ca elevii să înţeleagă
problemele cu care se confruntă, îi familiarizează cu conceptele economice
fundamentale si cu modul economic de gîndire. Îi face să-şi dezvolte deprinderide gîndire economică si actiune eficientă, să-şi dezvolte abilităţi fundamentale dejudecată pentru a deveni cetăţeni raţionali şi activi. Ea se constituie ca un domeniu
important de formare a personalităţii elevului prin pregătirea economică pentruviaţa individuală.
Iniţierea în problematica economiei la ciclul primar constituie un prim pas îndirecţia formării gîndirii economice, a abilităţilor practice şi a culturii economice.
Educaţia economică creează experienţe de muncă, formează atitudini pozitivefaţă de valorile mediului natural şi social, faţă de comunitatea din care elevul faceparte. Scopul fundamental al Educaţiei Economice şi antreprenoriale este acela de a-i
familiariza pe elevi cu aspecte ale vieţii economice, într-o lume în care există tot
mai multe interdependenţe şi a forma competenţe economice pentru integrarea
socială a individului.
Competenţele economice reprezintă achiziţiile principale ale elevului şi finalităţile
de bază ale educaţiei economice. Ele au character cognitiv-teoretic şi acţionalpractic şi sunt valorificabile prin abilitatea de a desfăşura diverse activităţi practicecu caracter economic şi de a obţine rezultatele scontate.
Competenţele economice se identifică în mare măsură cu activităţile decunoaştere: rearanjarea, reorganizarea, transformarea cunoştinţelor anterioare,incorporarea lor într-un sistem general şi integrarea în structura cognitivă asubiectului. Fiecare achiziţie cognitivă contribuie la o restructurare a acestora,
astfel ca în conştiinţa elevilor se organizează structuri cognitive, care se dezvoltă
treptat şi se stabilesc legături, asociaţii şi se realizează sinteze noi, ce dau profunzime
cunoaşterii şi contribuie la formarea competenţelor economice cognitiv-teoretice.
În ultima instanţă, competenţa cognitiv-teoretică se probează prin cunoştinţe
temeinice, prin priceperea şi abilitatea de a acţiona, de a desfăşura diverse activităţi
practice cu caracter economic şi de a obţine rezultate apreciate de cei din jur(învăţător, colegi, părinţi). Aceste abilităţi le definim drept competenţe economiceacţional-practice.

CURRICULUMUL PENTRU ÎNVĂŢĂMÎNTUL PRIMAR (CLASELE I – IV)

5

Fiind realizată corect şi sistematic, Educaţia Economică creează o gîndire
economic elementară proprie, caracterizată prin spirit întreprinzător, soluţionare
creativă a problemelor, iniţiativă, responsabilitate, atitudine conştientă faţăde bunurile sociale şi personale, faţă de muncă şi de valorile general- umane.
Gîndirea economică devine o capacitate permanentă a omului de a reflecta
corect viaţa economică a societăţii, relaţiile economice şi activitatea economică
personală. Ea are calitatea de a însuşi noţiuni, categorii, fenomene economice şide a le conştientiza.
Programul pentru şcoala primară explorează, într-un mod simplu şi accesibil,noţiuni economice importante. Elevii însuşesc noţiuni economice şi capătă
deprinderi antreprenoriale, succesiv, la fiecare dintre nivelele de predare. Rolurilecare le revin elevilor în diverse situaţii de viaţă, condiţiile în care se manifestă
diverse roluri şi deprinderile necesare pentru o încadrare reuşită în sistemul libereiiniţiative sunt cel de INDIVID, LUCRĂTOR şi CONSUMATOR.
În calitate de individ persoana îşi identifică caracteristicile personale, inclusivconştiinţa de sine, capacitatea de a-şi asuma responsabilităţi, de a coopera cu alte
persoane şi de a-şi determina propriile scopuri. Postura de lucrător presupuneînţelegerea valorii şi importanţei activităţii de muncă, identificarea meseriilor şi
ocupaţiilor ce pot fi profesate de indivizi şi examinarea aşteptărilor şi rezultatelor
muncii. Ca şi consumator persoana decide cum să-şi aloce resursele limitate.
Cadrul în care se manifestă aceste roluri îl reprezintă comunitatea - un mediu
în continuă schimbare, care presupune diverse nivele - de la o realitate imediată
şi concretă la situaţii globale şi abstracte. Capacitatea de a lua decizii şi pregătirea
pentru muncă reprezintă aptitudinile necesare pentru activitate şi afirmare cu
succes în lumea afacerilor. Abilităţile de a lua decizii reprezintă deprinderile deanaliză logică a problemelor economice. Pregătirea pentru muncă reprezintă
deprinderile care îl fac pe lucrător capabil să se adapteze la cerinţele locului demuncă şi să răspundă aşteptărilor patronului.
Programele pentru şcoala primară încearcă să le demonstreze elevilor
relevanţa studiilor, printr-o consecutivitate de activităţi cu subiect economic.
Aceste programe ajută elevii să înţeleagă esenţa vieţii economice, să se pregătească
pentru învăţămîntul universitar şi să-şi asigure o carieră plină de realizări şi succes.
Prin intermediul unei varietăţi largi de activităţi desfăşurate de către profesor în
colaborare cu un voluntar din lumea de afaceri, elevii au posibilitate să înţeleagă
mai bine esenţa interdependenţei între ceea ce învaţă la şcoală şi o activitate
economică reuşită.

6

EDUCAŢIE ECONOMICĂ ŞI ANTREPRENORIALĂ

II. 	Principiile şi valorile educaţiei economice:
Curriculumul la educaţia economică este axat pe următoarele principii şivalori:
PRINCIPIIVALORI- Învăţare prin acţiune;Raţionalitate;- Caracter  aplicativ;
Eficienţă
- Centrare pe elev;
Iniţiativă şi libertate economică;- Corespunderea curricuumului cu
Securitate şi echitate economică;experienţa şi practicile actuale;
Egalitate de şanse;- Interdisciplinaritatea;
Respectarea legii.
- Accesibilitate;- Raportarea nevoilor individuale labinele public;- Respnsabilitatea pentru propria carieră.

III.

Competenţe-cheie/transversale şi transdisciplinare(treapta primară)Curriculum-ul programelor opţionale la Educaţie economică este conceput
în deplină concordanţă cu componentele de bază ale curriculei modernizate
pentru învăţămîntului preuniversitar din Republica Moldova. De aici importanţa
ierarhizării competenţelor specifice ale disciplinei respective la competenţele
transfersale ale învăţămîntului preuniversitar din ţara noastră. Competenţele
specifice reies din cele transfersale şi se subordonează acestora:
Competenţe-cheie transversale
Sistemul de competenţe-cheie transversale pentru sistemul de învăţămînt din
Republica Moldova a fost definit pe baza competenţelor-cheie stabilite de Comisia
europeană şi a profilului absolventului:
1.
competenţe de învăţare/de a învăţa să înveţi;2.
competenţe de comunicare în limba maternă/limba de stat;3.
competenţe de comunicare într-o limbă străină;4.
competenţe acţional-strategice;5.
competenţe de autocunoaştere şi autorealizare;
6.
competenţe interpersonale, civice, morale;
7.
competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie;

CURRICULUMUL PENTRU ÎNVĂŢĂMÎNTUL PRIMAR (CLASELE I – IV)8.

7

competenţe digitale, în domeniul tehnologiilor informaţionale şi
comunicaţionale (TIC);
9.
competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi a crea valori);
10. competenţe antreprenoriale.
Competenţele transdisciplinare pentru treapta primară de învăţămînt
Competenţe de învăţare/ de a învăţa să înveţi
• Competenţe de a învăţa din surse diverse, independent şi împreună cu alţii.
• Competenţe de a acţiona în vederea satisfacerii unor nevoi prin autoformare(stabileşte scopuri şi realizează planuri de învăţare a unor abilităţi).
Competenţe de comunicare în limba maternă/ limba de stat
• Competenţe de a aplica abilităţile de bază integratoare în situaţiile deînvăţare şi comunicare cotidiană.
• Competenţe de a comunica idei şi a concluziona pe baza unui text citit
independent.
Competenţe de comunicare într-o limbă străină
• Competenţe de a comunica, aplicînd un minimum lexical şi gramatical în
limba dată.
Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie• Competenţe de observare, de utilizare a instrumentelor de măsurare şi dedescriere în vederea obţinerii informaţiei despre lumea vie şi nertă.
• Competenţe de utilizare a operaţiilor matematice de bază şi a proprietăţilor
lor pentru a inventa soluţii econome a problemelor în activitatea de învăţare.
• Competenţe de utilizare a diverselor forme de sistematizare şi prezentare a
informaţiei.
• Competenţe de a-şi construi comportamentul său în raport cu natura pebaza cunoaşterii relaţiei „cauză - efect”.
Competenţe acţional-strategice• Competenţe de a acţiona conform unui plan în activitatea de învăţare şi
odihnă.
• Competenţe de a stabili legătură între propriile capacităţi, eforturi şi
rezultatele activităţii.
Competenţe digitale, în domeniul tehnologiilor informaţionale şi decomunicare (TIC)• Competenţe de utilizare a resurselor informatice digitale destinate învăţării
şi odihnei.

8

EDUCAŢIE ECONOMICĂ ŞI ANTREPRENORIALĂ

Competenţe interpersonale, civice, morale• Competenţe de a interacţiona constructiv cu oamenii din jur, pe bază decolaborare.
• Competenţe de valorizare a familiei, clasei, şcolii, a relaţiilor de prietenie.
• Competenţe de a identifica apartenenţa sa naţională, a-şi valoriza propriul
popor, ţară, a respecta normele de comportament legate de simbolurile
Republicii Moldova.
Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare• Competenţe de a manifesta atitudine pozitivă şi încredere în forţele proprii.
• Competenţe de autoreflecţie, autoevaluare şi autocontrol în activitatea deînvăţare, în relaţiile cu alte persoane.
• Competenţe de a-şi asuma responsabilitatea faţă de înfăţişarea şi sănătatea sa,faţă de obiectele personale.
• Competenţe de securitate personală.
Competenţe culturale, interculuturale (de a recepta şi a crea valori)• Competenţe de utilizare a mijloacelor artistice pentru autocunoaştere şi
autoexprimare.
• Competenţe de a respecta diversitatea dorinţelor şi posibilităţilor oamenilor,
recunoaşte drepturile persoanelor reprezentante ale diferitor culturi.
Competenţe antreprenoriale• Competenţe de analiză a relaţiei „costuri - beneficii” pentru a lua decizii înactivitatea cotidiană şi cea de învăţare.
• Competenţe de iniţiere a jocurilor, activităţilor în grup şi contactelor cu
colegii săi.

III.

Competenţele specifice ale disciplinei.

Pentru programele opţionale la Educaţie economică şi antreprenorială suntpreconizate patru competenţe specifice:
1.
2.
3.
4.

Inţelegerea şi utilizarea în comunicare a unor termeni şi concepte
specifice economiei.
Formarea şi dezvoltarea abilităţilor de a lua decizii eficiente în situaţii
problematice, pe baza resurselor existente.
Caracterizarea interacţiunii diverselor roluri exercitate de persoane/
instituţii în sistemul economiei de piaţă.
Dezvoltarea interesului pentru studii ca oportunitate pentru dezvoltare
personală.

CURRICULUMUL PENTRU ÎNVĂŢĂMÎNTUL PRIMAR (CLASELE I – IV)

9

IV.	Repartizarea temelor pe clase şi unităţi de timp.
Structura şi conţinutul Curriculumului programelor opţionale la Educaţie
economică (clasele I-a – a IV-a) sînt concepute pentru curriculumul la deciziaşcolii cîte 1 oră pe săptămînă (total 34 ore anual pentru fiecare clasă). Pe
parcursul studierii acestor programe se vor respecta principiile didactice şi cele
specifice educaţiei economice. Programele pot fi studiate în clasele recomandate
conform tabelului din administrarea disciplinei pe parcursul unui an de studiu sausemestru.
Administrarea disciplinei
Statutul
Aria
disciplinei curriculară

Programe

Noi înşine
Familia Noastră
Ştiinţe socioComunitatea
Disciplină
umane
noastră
opţională
Oraşul nostruŢara noasrăI
II

Nr. deunităţi deconţinut
pe clase
5
5

III

5

IV
IV

5
5

Clasa

Nr.
de ore
pe an
34
34
34
17
17

V.	Subcompetenţe, unităţi de învăţare, sugestii deconţinuturi, activităţi de învăţare şi evaluare
Programul Noi înşine
Noi înșine este conceput pentru a oferi elevilor concepte economice legate
de propria persoană şi mediul în care trăiesc. Prin acest program elevii sefamiliarizează cu limbajul economic, îşi dezvolta interesul pentru afaceri,
dezvoltă atitudini de implicare în luarea deciziilor şi exprimarea opiniilor
personale în cadrul grupurilor din care face parte.

• Aprecierea rolului•
studiilor pentru viitoarea•
carieră
•
•
•
•
•
•

• Caracterizarea rolurilor
de consumatori şi
producători

Schiţă de autoportret
Arborele genealogic al familiei
Ne jucăm cu prieteniiCălătoria lui Radu la ţarăAnimalele din gospodăria agricolă
Unitatea de învăţare II. Opţiuni şi alegeri
Facem o alegereJucăria mea preferată
„Diagramă vie”- jucăria preferată
Ana la tîrgul şcolar
Nevoi şi dorinţe
Cum cîştigăm baniiCînd voi creşte mareVizită la o companie.

•
•
•
•
•

economiei personale• Relatarea înscenarea
unei călătorii• Folosirea termenilor
direcţionali• Excursie sau invitaţi

Activităţi de învăţare şi
evaluare• Perceperea unei activităţi
Unitatea de învăţare I. Eu şi mediul meu• Lecturi suplimentare
de afaceri• Caracterizarea şi descrierea personajelor cărţii • Studiu de caz• Costel şi prietenii lui• Desen• Identificarea aspectelor• Ne place să jucăm fotbal• Expoziţie
Sugestii de conţinuturi

Subcompetenţe

10
EDUCAŢIE ECONOMICĂ ŞI ANTREPRENORIALĂ

•
•
•
•
•

•
•
•

Unitatea de învăţare V. Alegeri şi deciziiCumpărăm cortul
Hai să ascultăm
Tipuri de agenţi economici: consumatori şi
producători.
Haideţi să sădim legume
Mihaela cumpără un cadou
Nelu şi noul teren de joacă
Să amenajăm terenul de joacă
Importanta învăţării şi a sârguinţei.

• Perceperea unei activităţi • Unitatea de învăţare III. Cooperare şi colaborare• Lucrăm împreună
de afaceri• Putem să le potrivim!
• Identificarea aspectelor• De cîte lămîi avem nevoie
economiei personale• Să vindem limonadă• Cum ne facem publicitatea• Caracterizarea rolurilor • Construim tarabade consumatori şi• Mergem la tîrgproducători
• Executarea unui produs simplu (ex.: un semn decarte).
• Aprecierea rolului
studiilor pentru viitoarea
Unitatea de învăţare IV. Cîştiguri şi economii
carieră
• Economisim pentru un cort
• Cum se înmulţesc banii noştri
• Mergem în excursie la bancă
• Labirint• Argumentarea deciziei• Completarea tabelului• Joc de rol• Lecturi suplimentare• Înscenări
• Joc de rol• Excursie sau invitaţi
de la bancă

• Relatarea unor situaţii
de conlucrare• Simularea activităţilor
de vînzare-cumpărare
• Selectarea fragmentelorde publicitate din ziareşi reviste• Tîrg de produse• Macheta tarabei• Excursie sau invitaţi•CURRICULUMUL PENTRU ÎNVĂŢĂMÎNTUL PRIMAR (CLASELE I – IV)
11

Programul Familia noastră

• Recunoaşterea rolului
economic al familiei•• Distingerea nevoilor şi a•dorinţelor
•• Identificarea locurilor care•asigură satisfacerea nevoilor şi •a dorinţelor familiei•• Explorarea diversităţii de•profesiuni, exercitate de către
membrii familiei•• Caracterizarea modalităţii
•de contribuţie a membrilor•familiei la bunăstarea ei•• Demonstrarea rolului studiilor
pentru viitoarea carieră

Subcompetenţe
Unitatea de învăţare I. Colaborarea în familie
Familia noastră
Roluri şi responsabilităţi în familie
Cum ne facem viaţa comodă- locul unde trăim.
Cu cine colaborăm
Cum lucrează împreună membrii unei familii?
Cum lucrează împreună familiile dintr-un cartier?
Primii profesori – membrii familiei lor.
Unitatea de învăţare II. Nevoi şi dorinţe
Imagini pe cartonaşe
Necesităţi şi dorinţe
Creştem plante
Ce ne este necesar şi ce ne dorim

Sugestii de conţinuturi
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•

Activităţi de învăţare şi
evaluareLecturi suplimentareŞcoala noastră-un loc plăcut
Schema membrilor familiei
Cartierul nostru
Colaje de imagini „Familii”
Expoziţie de fotografii
Desenăm şi decupăm
Excursie la Muzeul de Istorie
Lecturi suplimentare
Reclame TV
Imagini decupate
Rebus

În cadrul programului Familia mea, elevii învaţă despre rolul familiei în economia locală, despre meserii şi
impactul lor economic, despre necesităţi şi satisfacerea lor pe piaţă. Elevii vor întelege concepte legate de economia
de piaţă şi mediul de afaceri, vor descoperi diferenţa dintre necesitate şi dorinţă şi vor înţelege importanţa educaţiei
pentru viitoarea lor profesie. Progrmul este conceput pentru a dezvolta concepte economice şi a le oferi elevilor
informaţii, reguli de acţiune şi abilităţi pentru a înţelege constituirea şi funcţionarea familiei, rolul şi interdependenţa
membrilor ei.

12
EDUCAŢIE ECONOMICĂ ŞI ANTREPRENORIALĂ

Unitatea de învăţare III. Localizarea pe hartă ••• Harta localităţii
•• Semne convenţionale•• Unde găsim ceea ce ne este necesar şi ceea ce•
dorim• Locurile unde găsim ceea ce dorim şi avem nevoie •Unitatea de învăţare IV. Diversitate de •profesiuni••• Profesiunile din familia noastră
•• Studiile părinţilor mei•• Profesiunea bunicilor•• Profesii „la modă”•• Profesii pentru băieţi şi fete•
• Locuri de muncă (profesiune,• serviciu, slujbă).
• Pregătirea necesară pentru• profesiunea dorită.
Unitatea de învăţare V. Abilităţi şi deprinderi •de muncă
••• Abilităţi profesionale•• Unelte „vorbitoare”•• Uneltele unei profesii• Cum şi unde putem să ne dezvoltăm abilităţile
• Şcoala – locul unde ne formăm
• abilităţile.
• Tîrgul abilităţilor
Discuţii cu părinţii
Expoziţie
Prezentări publice
Lecturi suplimentare
excursie

Lecturi suplimentare
Colecţie de unelte
Competiţie pe echipe
Joc de rol„Îmbrăcăm” profesiuni
Excursie sau invitaţi
Colaj de imagini cu
profesiuni

Reclame TV
Studii de caz„Animarea”hărţii
Hărţi cu legende şi simboluri
Excursie în cartier
Excursie la firmăCURRICULUMUL PENTRU ÎNVĂŢĂMÎNTUL PRIMAR (CLASELE I – IV)
13

Subcompetenţe
• descoperirea varietăţii deocupaţii şi profesiuni• identificarea aşezămintelor
specifice unei comunităţi
• recunoaşterea abilităţilor
necesare pentru ocupaţiile
oamenilor într-o localitate• explicarea modului deorganizare a activităţii
statului, în vedrea asigurării
comunităţii cu serviciile
necesare pentru bunafuncţionare• conştientizarea
responsabilităţii cetăţeanului
pentru asigurarea funcţionării
localităţii în care trăieşte
• exemplificarea rolului
studiilor pentru viitoarea
carieră

Unitatea de învăţare II. Metode de • Asalt de idei
• Joc de rol
producţie. Publicitate.
• Proiect• Rolul producătorului• Sondaj• Rolul consumatorului• Excursie• Procesul de producţie(fabricaţie)• Compunere• Strategia de fabricare a unui produs• Elaborarea posterelor• Gogoşi dulci• Prezentări publice• De ce gogoşile au găuri?
• „Turul galeriei”• Producţie de gogoşi
• Proiect individual „Dacă aş fi o gogoaşă”• Sondaj de piaţă „Gogoşi preferate”• Publicitatea gogoşilor
• Excursie la magazin

•
•
•
•
•
•
•

Sugestii de conţinuturi
Activităţi de învăţare şi evaluare
Unitatea de învăţare I. Ce este o comunitate? • Lecturi suplimentare
Cum funcţionează o comunitate? Versiunea A • Profesiuni:le ortografiem corect• Studiu de caz
Nevoile oamenilor• Scrierea liberă
Profesiuni. Meseria mea• Expoziţie
Abilităţi pentru profesiuni• Prezentarea de proiect
Preferinţe profesionale
individual
Profesiuni din viitor• Argumentarea decizieiÎntreprinderea mea• Joc de rol

Programul Comunitatea noastră încurajează elevii să fie responsabili faţă de comu­nitatea în care trăiesc şi
problemele ei. Activităţile îi ajută pe elevi să afle mai multe lucruri practice despre comunitatea în care trăiesc,
precum şi despre interdependenţa membrilor acesteia. De asemenea, aceste activităţi îi ajută să înţeleagă conceptele
economice aferente.

Programul Comunitatea noastră

14
EDUCAŢIE ECONOMICĂ ŞI ANTREPRENORIALĂ

•
•
•
•
•
•
•

•
•
•
•
•
•
•

•
•
•
•
•
•

Grafic T
Excursie
Analiza imaginilor
Proiect de grup

•
•
•
•

Unitatea de învăţare IV. Luarea deciziilor.
O nouă afacere
Arborele deciziilor
Diferite magazine
Harta comunităţii
Animale în imagine
Idei de afaceri
Oportunităţi de afaceri
Unitatea de învăţare V. Circulaţia banilor
Banii
Circulaţia banilor
Rolul banilor
Monede şi bancnoteCălătoria unei monede
Banca - instituţie financiară
Banii şi tranzacţiile financiare• Excursie imaginară• Prezentarea colecţiilor demonede şi bancnote• Jurnal de călătorie• Joc de rol• Excursie• Lectura activă
• interviu

SimulareJoc de rol
PuzzleProiect individual
Scrie liberă
Problematizare

•
•
•
•
•
•

Unitatea de învăţare III. Statul în economie
Rolul statului în economie
Cum funcţionează o comunitate? Versiunea B
Administraţia publică-imagini decupate
Proiect individual - Dacă aş deveni primarDacă aş fi funcţionar public…
Rolul impozitelor. Pentru ce plătim impozite

CURRICULUMUL PENTRU ÎNVĂŢĂMÎNTUL PRIMAR (CLASELE I – IV)
15

•
•
•
•
•
•

Unitatea de învăţare I.
Viaţa economică a oraşului
Să ieşim în oraşOraşul – locul unde locuiesc, trăiesc şi îmi
petrec timpul liber.
Administraţia publică (funcţii, atribuţii).
Funcţionarii publici
Organizarea oraşului.
Zone ale oraşului
Planul oraşului
Activitatea economică din cadrul oraşului:proiectarea, construirea oraşului, gestionarea
unui restaurant, realizarea unui ziar, rolul• explorarea diversităţii deprofesiuni• identificarea diferitor tipuri
de activităţi tipice pentru unoraş• descrierea cerinţelor
angajatorilor faţă deabilităţile angajaţilor
• ilustrarea modului în careangajaţii îşi utilizează
cunoştinţele şi abilităţile lalocul de muncă
• caracterizarea mecanismuluiprin care afacerile contribuie
la bunăstarea oraşului
• exemplificarea rolului
studiilor pentru viitoarea
carieră
••Sugestii de conţinuturi

Subcompetenţe

Activităţi de învăţare şi
evaluare• Elaborarea de fotoeseu a oraşului
• Completarea
graficului conceptual• Interviu• Proiect de grup
• Excursie la muzeu• Laborator de creaţie
• Modelare

Orasul nostru este un program prin care elevii devin conştienţi de caracteristicile şi problemele
economice specifice oraşului lor. Aceştia experimentează rolul de mici ant­reprenori care gestionează oafacere, învaţă să realizeze tranzacţii financiare simple, examinează rolul unui ziar ca mijloc de comunicare
intr-un oraş.

Programul Oraşul nostru

16
EDUCAŢIE ECONOMICĂ ŞI ANTREPRENORIALĂ

Unitatea de învăţare II.
••
Construcţiile în economia oraşului
•• Să construim un oraş•• Planul clădirii•• Meserii din domeniul construcţiilor.
•• Profesie, atribuţii, salariu.
•• Stiluri de arhitectura• Design de interior• Proiectul şi istoria şcolii
Unitatea de învăţare III. Producători şi •consumatori••• Producători şi consumatori•• Lucrători la restaurant•• Profesii – atribuţii – salariu.
•• Meniuri•• Restaurante din localitate•• Să cinăm în oraş• Paşi spre succes-planul unei afaceri. Etapele:•- amplasare;- stabilirea meniului;- specificul
restaurantului;- tipul de muzică;- alegerea managerului;- numele restaurantului.
• Publicitatea la TV
SimulareJoc de rol
PuzzleLectură suplimentară
Excursie la restaurant
Scenariul unei cine
Elaborare de meniuri
Iarmarocul„specialitatea casei”
Prezentarea spoturilor
publicitare

Imagini decupate
Cercetare
Proiect de grupSchiţă de interior
Joc de rol
Interviu
Excursie şi invitaţiCURRICULUMUL PENTRU ÎNVĂŢĂMÎNTUL PRIMAR (CLASELE I – IV)
17

Lectura din ziarele
localeCrearea rubricilor deziar
Articole despre
activităţile clasei
Clasificareaanunţurilor
Joc de rol
Proiect
Excursie
ExcursieJoc de rol
Proiect individual
Lectură suplimentară
exerciţii

Programul Ţara noastră raspunde nevoii de deschidere şi de apropiere a şcolii de viaţă, din perspectiva
rolului educaţiei în dezvoltarea unui comportament social activ şi responsabil, adecvat unei lumi înschimbare. Printr-o diversitate de activităţi, elevii vor întelege mai bine legatura între ceea ce ei învaţăîn şcoală şi reuşita lor în viaţă şi profesie. Programul oferă informaţii practice despre nevoia de muncă a

Programul Ţara noastră

Unitatea de învăţare IV. Activitatea •tipografică în viaţa oraşului
• Profesiuni din domeniul tipografic•• Profesie, atribuţii, salariu.
• Reviste şi ziare•• Importanţa ziarului.
• Macheta unui ziar•
• Titlul de prima pagină.
• Să prezentăm ştirile•• Parcul de distracţii
••
Unitatea de învăţare V. Servicii bancare••• Rolul instituţiilor bancare în cadrul oraşului.
•• Profesii, atribuţii, salariu.
•• Tranzacţii bancare.
•• Să mergem la bancă
• Musafirul misterios• Banii.
• Să facem economii

18
EDUCAŢIE ECONOMICĂ ŞI ANTREPRENORIALĂ

• explicarea esenţei sistemuluiliberei iniţiative• identificarea etapelor îniniţierea unei afaceri• caracterizarea diverselor
oportunităţi de carieră
• compararea proceselor deproducţie, distribuţie şivînzare• conştientizarea rolului
studiilor pentru viitoarea
profesiune

Subcompetenţe
Unitatea de învăţare I. Lansarea unei •afaceri••• Organizarea afacerilor•• Harta firmelor din oraş•• Biografia unui antreprenor•• Care este marea ta idee?
• Manager de afaceri• Lansarea afacerii• Formele afacerii• Trei tipuri de organizare a afacerilor.

Sugestii de conţinuturi

Activităţi de învăţare şi
evaluare
Interviu
Proiect de grup
Cercetare
Lecturi suplimentare
Instruire reciprocă
Studiu algoritmizatîntreprinderilor, indivizii putînd astfel să vină în întâmpinarea cerinţelor de pe piaţa muncii, pregătindu-se pentru
profesiile cerute de dezvoltarea economică. Deasemeni se introduce conceptul de globalizare a afacerilor, carese referă la oportunitatea de alegere a diverselor cariere, în funcţie de cererea la nivel naţional, dar şi mondial. Înurma participării la program, elevii vor înţelege faptul că întreprinderile au nevoie de persoanele cu aptitudini
necesare la locul de muncă respective. Vor deduce importanţa antreprenoriatului, nevoia afacerilor de diferite
tipuri, precum şi a resurselor necesare în producţie. Deasemeni vor descoperi impactul concurenţei globale
asupra nevoilor de afaceri pentru angajaţi şi producţia de de bunuri şi servicii.

CURRICULUMUL PENTRU ÎNVĂŢĂMÎNTUL PRIMAR (CLASELE I – IV)
19

Prezentarea colajelor deimagini
Chestionar/teste
Argumentarea deciziei
Exerciţii
SMART
Interviu
Joc de rol
Completarea fişelor deevaluareElaborarea planurilor
SimulareExerciţii
TabeleAnaliza
Proiecte de grup
Excursie la întreprindere
Argumentarea deciziei

Unitatea de învăţare II. Angajaţi şi •angajatori•• Ce este o resursă?
•• Resurse umane•• Chestionarul intereselor profesionale•• Stabilirea obiectivelor profesionale•• Profesiuni dorite•• Cererea de solicitare a unei slujbe•• Interviu de angajare• Evaluarea uni interviu•• Planul de personal• Invitat din lumea de afaceri
Unitatea de învăţare III. Metode de •producţie
••• Ce producem?
•• Metode de producţie:de unitate, de•serie, de masă•• Asamblarea pixurilor•• Tabelul productivităţii
• Strategii de producţie
• Planul de producţie
• Productivitatea muncii

20
EDUCAŢIE ECONOMICĂ ŞI ANTREPRENORIALĂ

Lectură suplimentară
Elaborarea planurilor deafaceri
Prezentări publice
Simulări
Exerciţiu

Unitatea de învăţare V. Adunarea •acţionarilor•
Ce sunt acţiunile?
•
Cine sunt acţionarii?
•
Prezentarea planurilor de afaceri•
Adunarea generală a acţionarilor

I.

Analiza diverselor tipuri depublicitate
Elaborarea de secvenţe
publicitare
Joc de rolPrezentare de planuri
individuale/grup
Grafic T
Argumentarea deciziei

Unitatea de învăţare IV. Marketing şi •publicitate•• Analiza anunţului publicitar• Publicitatea în revistă şi la TV•• Colaj de secvenţe publicitare•• Strategii publicitare• Avantajele şi dezavantajele publicităţii
•• Planul de marketing•• Publicitatea produsului

CURRICULUMUL PENTRU ÎNVĂŢĂMÎNTUL PRIMAR (CLASELE I – IV)
21

22

EDUCAŢIE ECONOMICĂ ŞI ANTREPRENORIALĂ

VI. 	Strategii didacticeComponentele de bază ale oricărui curriculum sunt strategiile
educaţionale, metodele şi tehnicile didactice utilizate în cadrul procesuluide predare-învăţare îndreptate spre realizarea eficientă a finalităţilor
curriculare. Programele pentru ciclul primar sunt construite astfel încît
asimilarea noţiunilor economice de către elevi să se realizeze uşor, potrivit
nivelului de dezvoltare cognitivă specific fiecarei vîrste şi în corelaţie cu
volumul de informaţii de care dispun elevii. Aceştia vor învăţa concepteşi îşi vor forma aptitudini utile în activităţi economice, bazîndu-se pe celedobîndite în clasele precedente sau în viaţa cotidiană. Elevul trebuie să-şi
asume trei roluri importante: de persoană, de ofertant de resursa de muncă
(angajat, salariat) şi de consumator.
Ca individ, elevul îşi dezvoltă caracteristicile personale, formînduşi o imagine adecvată despre sine însuşi, asumîndu-şi responsabilităţi,cooperînd cu ceilalţi şi stabilindu-şi obiective personale ţinînd seama dereguli, de interesele grupului şi ale societăţii. Ca resursă de muncă, el învaţă
despre valoarea muncii, despre diversitatea profesiilor şi despre aşteptările
patronilor sau ale antreprenorilor. În calitate de consumator, el învaţă să
decidă raţional cum să folosească resursele limitate pe care le are pentru aobţine satisfacţie maximă.
Dacă se lucrează cu elevi de clasa I , se va evita folosirea unui limbaj
economic greoi. Temele vor fi tratate la nivelul de înţelegere al vîrstei. Nu se
recomandă generalizarea şi abstractizarea, deoarece nivelul cognitiv utilizează
preponderent relaţii şi concepte concrete. Trebuie să se aibă în vedere
vârsta copiilor, mediul din care provin, pregătirea anterioară (grădiniţă, anpregătitor), pentru ca instruirea să - şi atingă obiectivele, dar într-un ritm şi
cu metode potrivite în fiecare caz în parte. Învăţătorul trebuie să accentueze
aspectele pozitive ale prezentărilor elevilor, trebuie să-i ajute să-şi înţeleagă maibine familia, să cunoască profesiile, necesităţile, dorinţele membrilor ei, rolul
lor şi al celorlalţi.
Dacă se va lucra cu elevi de clasa a II-a, se vor folosi mai mulţi termeni
economici. Se vor defini şi utiliza termeni precum: familie; grup social; hartă;simbol; necesitate; instrument; abilitate etc. La acest nivel (clasa a II-a), se potCURRICULUMUL PENTRU ÎNVĂŢĂMÎNTUL PRIMAR (CLASELE I – IV)

23

face şi studii de caz (un elev îşi va prezenta familia, familia va veni la şcoală
pentru a se prezenta sau fiecare membru al familiei îşi va prezenta profesia şi
locul de muncă). Elevii vor putea face diferenţa între necesitate şi dorinţă, îşi
vor reevalua criteriile şi îşi vor regîndi scopurile (alegerea profesiei).
Dacă în clasa I s-a discutat despre familie şi profesii în general, în clasa a
II-a se poate de discutat concret, cu amănunte despre familia fiecărui elev,
despre membrii ei, despre profesiile lor şi despre resursele folosite de ei.
Gradele de rudenie sunt greu de înţeles de către elevi la această vîrstă, dar prinexemple bine alese şi repetate pot fi înţelese mai uşor. În clasa a treia se pot
integra concept mai complexe şi se poate demonstra că rolul de persoană, deofertant de resursa de muncă (angajat, salariat) şi de consummator sunt jucate
în cadrul comunităţii. Pentru copii şi tineri, comunitatea este un mediu încare ei se integrează la diferite niveluri, în relaţii din ce în ce mai complexe,în sfere din ce în ce mai largi şi mai instituţionalizate.
Elevii se dezvoltă mai întîi în relaţie cu un mediu restrîns, familial, apoi
într-un mediu mai general şi mai abstract. Aptitudinile de bază necesare
pentru a desfăşura activităţi economice performante sunt capacitatea dea lua decizii şi disponibilitatea pentru muncă. Capacitatea de a lua deciziipresupune analiza unor probleme economice. Disponibilitatea pentrumuncă presupune cunoaşterea aptitudinilor şi a propriilor interese, dar şi aexigenţelor angajatorilor.
Cu referinţă la programele de Educaţie economică menţionăm că Ghidul
pentru profesori conţine schiţe de proiecte didactice pentru a minimaliza timpul
necesar la pregătirea orelor, care conţin următoarele secţiuni:• Obiectiv general - formulează succint esenţa activităţii;• Obiectivele - stabilesc cunoştinţele şi abilităţile pe care elevii levor obţine ca urmare a desfăşurării orei respective. Învăţătorul va
operaţionaliza obiectivele respective conform contingentului de elevi
cu care lucrează;• Pregătire - oferă sugestii de predare-învăţare eficientă;• Materiale -  listează materialele necesare activităţii;• Prezentare – este o descriere detaliată a modului de desfăşurare a orei,

24

EDUCAŢIE ECONOMICĂ ŞI ANTREPRENORIALĂ

care va ajuta consultantul şi cadrele didactice să asigure un mers
coerent al activităţilor şi discuţiilor, pentru atingerea obiectivelor.
Notele marginale sugerează strategii alternative şi timpul recomandatîntr-o o lecţie tipică de 45 min. Alocarea timpului va fi ajustată lagradul de receptivitate şi pregătire al elevilor în fiecare clasă luată înparte;• Rezumat şi concluzii – învăţătorul şi consultantul este încurajat să verifice
gradul de atingere a obiectivelor fixate înainte de concluziia activităţii;• Stabilirea obiectivelor personale – elevii vor avea posibilitatea să stabilească
corelaţia între cele studiate la oră şi propriile obiective de dezvoltare
personală şi profesională;• Conexiuni inter-disciplinare – activităţi ghidate de către profesor pentru
aprofundare cunoştinţele elevilor;
Materialele suplimentare care nu fac parte din caietul elevului, dar care suntnecesare pentru desfăşurarea cu succes a activităţilor din program se conţin întrun plic, eliberat învăţătorului de către Junior Achievement Moldova. Învăţătorul şi
consultantul vor conveni asupra unei întîlniri cu clasa şi a unei şedinţe de planificare.
Aceste vizite le vor facilita determinarea obiectivelor şi a scopurilor şcolii în raportcu acest program, precum şi identificarea intereselor şi a necesităţilor elevilor.
Învăţătorul şi consultantul vor determina genurile de activităţi preferate de elevi,
capacităţile lor şi modalităţile optime de organizare a clasei.
Succesul programelor de Educaţie economică este asigurat atît de profesor, cîtşi de consultantul de afaceri, care împreună decid care activităţi sunt mai adecvatecontingentului de elevi şi stabilesc obiectivele pentru fiecare activitate.
Reuşita acestor programe depinde conlucrarea eficientă a participanţilor
(profesor - elev-persoană resursă), de flexibilitatea cu care profesorul va selecta
activităţile corespunzătoare grupului de elevi, precum şi de ajustarea la realităţile
din comunitate (oraş, orăşel, sat). În calitate de persoană-resursă pot fi invitaţi
diverşi membri ai comunităţii:directorul şcolii, contabili, lemnari, zugravi, primar,
proprietarii unor întreprinderi. Aceştia vor oferi elevilor posibilitatea de a adresaîntrebări şi a primi răspunsuri. Persoanele-resursă constituie în cadrul programelorde educaţie economică veriga de legătură între cunoştinţele teoretice şi viaţaCURRICULUMUL PENTRU ÎNVĂŢĂMÎNTUL PRIMAR (CLASELE I – IV)

25reală. Ele le pot vorbi elevilor despre un plan de afaceri simplu, despre relaţia
consumator-producător, activitatea micilor întreprinderi din localitate, despre
rolul studiilor în viitoarea lor carieră.
Profesorul poate alege locaţia desfăşurării orelor la discreţia sa, acestea pot fisăli de clasă, săli de calculatoare, laboratoare etc.
Programele de educaţie economică permit utilizarea unui spectru larg detehnici de predare –învăţare – evaluare: interviul, jurnalul de călătorie, excursia,
posterul, jocul de rol, chestionarul. Elevii vor fi încurajaţi să elaboreze diverse
proiecte, scheme, machete, planuri simple ale unor întreprinderi sau instituţii din
comunitate. Predarea programelor de Educaţie economică în şcoala primară va
fi neapărat însoţită de TIC, acestea constituind o sursă importantă şi actuală deinformaţie: secvenţe de spoturi publicitare, imagini, fotografii, fragmente din filme etc.
Activităţile din Caietul elevului oferă posibilitatea de a îmbina mai multemodalităţi de lucru: individual, în perechi, în grup, precum şi oportunităţi decercetare la domiciliu: discuţii cu părinţii, interviu cu rudele, excursii la diverseîntreprinderi din localitate, vizite la instituţiile din comunitate. Exerciţiile din Caietul
elevului permit simularea diverselor roluri şi a situaţiilor din viaţa reală, precum şianaliza unor fenomene din cotidian cu context economic.
Demersul educaţional trebuie să fie orientat spre formarea de competenţe
cu caracter de integrare ceea ce presupune un grad înalt de transdisciplinaritate,
extindere a activităţilor în comutitate, simulare a situaţiilor concrete etc.
Curriculum-ul respectiv orientează schimbă accentele între cei doi parteneri
ai procesului educaţional: profesor şi elev. Demersul didactic axat pe niole accentesunt bazate pe învăţarea prin descoperire, simulare, analiza critică a diverselorstudii de caz, situaţii concrete, dezbateri, jocuri de rol, realizarea de proiecte etc.
Cadrele didactice trebuie să selecteze metodele adecvate de predare-învăţare,în dependenţă de mai mulţi factori (particularităţile de vîrstă şi individuale aleelevilor, preferinţele lor de învăţare, condiţiile şcolii şi clasei, relaţiile şcolii cu alţiactori comunitari etc..
Cadrele didactice vor orienta demersul de predare-învăţare al elevilor în
perspectiva înţelegerii conexiunilor între: a învăţa să ştii /să cunoşti, a învăţa să faci,a învăţa să munceşti cu ceilalţi, a învăţa să fii, a învăţa să te transformi pe tine şi să schimbi

26

EDUCAŢIE ECONOMICĂ ŞI ANTREPRENORIALĂ

societatea. Toate strategiile didactice de predare-învăţare sunt eficiente în măsura
în care contribuie la dezvoltarea gîndirii critice, la formarea gîndirii economice, acapacităţilor, atitudinilor şi comportamentelor vizate de competenţele specificeale Educaţiei economice.

CURRICULUMUL PENTRU ÎNVĂŢĂMÎNTUL PRIMAR (CLASELE I – IV)

27

VI. 	Strategii de evaluare
Evaluarea reprezintă o componentă organică a procesului de învăţare. Prinintermediul evaluării profesorul poate cunoaşte progresul înregistrat deelevi sub mai multe aspecte: cunoştinţe acumulate, capacităţi dezvoltate,atitudini şi conduite formate, precum şi factorii care au contribuit laformarea lor. Identificarea nivelului de dezvoltare a competenţelor elevilor
la un moment dat permite adaptarea unor decizii de corectare, reglare şiîmbunătăţire a activităţilor de predare şi învăţare.

Evaluarea realizată în predarea şi învăţarea Educaţiei economice şiantreprenoriale este o acţiune complexă, care vizează toata gama modificărilor decomportament la care sunt supuşi elevii, conform obiectivelor specifice:• cunoştinţe acumulate: concepte, fenomene, procese, principii, legi,
teorii etc. ;• capacităţi intelectuale: definire, clasificare, raţionare, argumentare,interpretare, gîndire divergentă, creativitate;• capacitatea de utilizare a cunoştinţelor: priceperi, deprinderi, tehnici
de acţiune etc. ;• trăsături de personalitate: atitudini, opinii, conduite, decizii,
comportamente;
Evaluarea presupune măsurare, posibilă doar dacă rezultatele constatate suntsupuse cuantificării riguroase. Dacă în ceea ce priveşte achiziţiile de cunoştinţe
cuantificarea şi măsurarea nu ridica probleme deosebite, progresele realizate sub
aspect formativ(capacităţi intelectuale, trăsături de personalitate) sunt mai greu sau
poate chiar imposibil de supus unor astfel de operaţii, deoarece traducerea lor în
termeni de comportamente precise, direct observabile şi măsurabile este mult mai
dificilă. Aprecierea unor competenţe nu se poate realiza prin evidenţierea cantitativă
a gradului în care au fost însuşite deoarece ele reprezintă rezultate calitative aleînvăţării. Nu se poate măsura direct o competenţă. Totuşi, consideră G. Meyer(2000,
p. 47), este inexact să considerăm că nu se pot evalua decît comportamentele,deoarece nu comportamentele sunt acelea pe care le evaluăm, ci produsele lor. Nu
evaluăm competenţe, ci rezultatele vizibile ale acestor competenţe.
Scopul acţiunii evaluative nu este doar de a constata progresele realizate deelevi în învăţarea disciplinei de studiu, ci şi de a adopta, pornind de la rezultatele
constatate, decizii de corectare şi ameliorare a activităţii de predare şi învăţare. Prin

28

EDUCAŢIE ECONOMICĂ ŞI ANTREPRENORIALĂ

intermediul său se stabileşte un feedback eficient, care îi permite profesorului să-şireajusteze predarea, iar elevilor să-şi reajusteze demersurile de învăţare.
Evaluarea este centrată deopotrivă pe rezultat şi pe proces. Aprecierea
rezultatelor învăţării elevilor stă la baza evaluării activităţii didactice şi adoptării
unor decizii de ameliorare ulterioară. Predarea şi învăţarea Educaţiei economiceşi antreprenoriale presupun, aşadar, evaluări de tip formativ şi normativ carecertifică achiziţiile dobîndite şi fac posibilă îmbunătăţirea procesului didactic.
Antrenarea elevului în autoevaluări şi autoaprecieri prezintă incontestabile
valenţe formative. Elevul ajunge să-şi formeze propria imagine de sine, dobîndind
mai repede conştiinţa progreselor realizate în studierea disciplinei şi a eforturilor
necesare pentru realizarea obiectivelor urmărite. Autoaprecierea contribuie laîntărirea motivaţiei intrinseci şi a atitudinii pozitive faţă de învăţare. Reuşitele îlîncurajează pentru continuarea studiului şi aprofundarea aspectelor teoretice
specifice domeniului studiat. Nereuşitele trebuie astfel gestionate încît să nu
descurajeze.
Succesul are un efect mobilizator, stimulativ asupra elevului, după cum
insuccesul este descurajant. Prin urmare în predarea şi învăţarea Educaţiei
economice şi antreprenoriale succesul se corelează pozitiv cu performanţele, cu
satisfacţia şi dorinţa de a învăţa. În acest fel, evaluarea rezultatelor intervenţiei
educative devine factor de stimulare a progresului în învăţare. Pentru a realiza oevaluare eficientă, în acord cu exigenţele învăţământului modern, este necesară
utilizarea unor tehnici diverse, capabile să asigure un control adecvat al efectelor
instructiv-educative.
Evaluarea trebuie să se realizeze în mod preponderent ca evaluarecontinuă, formativă. Alături de formele şi instrumentele clasice de evaluare,
recomandăm utilizarea unor forme şi instrumente complementare, cum sunt:proiectul, portofoliul, autoevaluarea, observarea sistematică a activităţii şi acomportamentului elevilor.

Pentru a urmări calitatea practică a demersului instructiv-educativîntreprins, profesorului de educaţie economică se recomandă să urmezeurmătorii indicatori în cadrul activităţilor didactice la compartimentul
evaluare:• realizarea evaluării formative;• raportul dintre conţinutul evaluării şi conţinutul învăţării;• raportarea aprecierii la obiective;CURRICULUMUL PENTRU ÎNVĂŢĂMÎNTUL PRIMAR (CLASELE I – IV)29• raportarea aprecierii la posibilităţile fiecărui elev, rezultatele sale
anterioare şi la rezultatele celorlalţi elevi;• încurajează autoaprecierea şi aprecierea reciprocă a elevilor;• raportul dintre notare şi norma docimologică;• motivarea notei;

30

EDUCAŢIE ECONOMICĂ ŞI ANTREPRENORIALĂ

Referinţe bibliografice
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.
9.
10.
11.
12.
13.
14.
15.
16.
17.
18.
19.

ABC economic: paşi spre succes. Ghidul profesorului.Editura Ruxanda,Chişinău, 2005
Albulescu Ion, Albulescu Mirela, Predarea şi învăţarea disciplinelorsocio-umane. Elemente de didactică aplicată, Editura Polirom, Iaşi,2000Bîrzea C., “Arta şi ştiinţa educaţiei”, E. D. P. , Bucureşti, 1995
Cerghit Ioan, Metode de învăţământ, Editura Didactica şi Pedagogică,Bucureşti, 1980
Cerghit Ioan, Perfecţionarea lecţiei în şcoală modernă, Editura
Didactică şi Pedagogică, Bucureşti, 1983
Cristea Sorin, Dicţionar de termeni pedagogici, Editura Didactică şi
Pedagogica, Bucureşti, 1998
Christensen Roland C. , Forme a une pense autonome, De BoeckWesmael, Bruxelles, 1992Cucoş C., “Pedagogie”, Editura Polirom, Iaşi, 1996.
De Corte E. , Les fondements de l‘action didactique, De BoeckWesmael, Bruxelles, 1991
De Ketelet Jean-Marie, Guide du formateur, De Boeck-Wesmael,
Bruxelles, 1989
De Landsheere Gilbert et Vivian, Definirea obiectivelor educaţiei,Editura Didactica şi Pedagogica, Bucureşti, 1979
Gagne Robert M. , Condiţiile învăţării, Editura Didactică şi pedagogică,Bucureşti, 1975
Ionescu Miron, Chiş Vasile, Strategii de predare şi învăţare, EdituraŞtiinţifică, Bucureşti, 1992
Hazlitt H., “Lecţia de economie”, ASE World – Enterprise, Amerocart
SRL, Business Tech International Press SRL Bucureşti, 1994
Familia noastră, Caietul elevului, Editura Ruxanda, Chişinău, 2005
Lumea noastră, caietul elevului,Editura Ruxanda, Chişinău, 2005
Lupu M., Formarea competenţelor la elevii de vîrstă şcolară mică,Chişinău 2005
Mayer Robert F. , Comment definir du objectifs pedagogiques, Dunod,
Paris, 1994
Minder Michel, Didactique fonctionnelle, De Boeck-Wesmael,
Bruxelles, 1991

CURRICULUMUL PENTRU ÎNVĂŢĂMÎNTUL PRIMAR (CLASELE I – IV)

20.
21.
22.
23.
24.
25.
26.
27.
28.
29.

31

Noi înşine, Caietul elevului, Editura Ruxanda, Chişinău, 2005
Oraşul nostru, Caietul elevului, Editura Ruxanda, Chişinău, 2005
Păun Emil, Sociopedagogie şcolară, Editura Didactică şi Pedagogică,Bucureşti, 1982
Radu Ion T. , Teorie şi practică în evaluarea eficienţei învăţământului,
Editura Didactică şi Pedagogică, Bucureşti, 1981
Ranekk S. , VăideanuG. , Les contenus de l’education. Perspectives
mondiales d’ici a l’an 2000, UNESCO, Paris, 1987
Regiunea noastră, Caietul elevului, Editura Ruxanda, Chişinău, 2005
Salade Dumitru, Educaţie şi personalitate, Casa Cărţii de Ştiinţă, ClujNapoca, 1995Ţara noastră, Caietul elevului, Editura Ruxanda, Chişinău, 2005
Văideanu George, Educaţia la frontiera dintre milenii, Editura
Didactică şi Pedagogică, Bucureşti, 1988
Vandevelde Lovin, Aider a devenir, Editions Labor, Bruxelles, 1982

32

EDUCAŢIE ECONOMICĂ ŞI ANTREPRENORIALĂ

Resurse didactice:
Noi înșine
a. Ghid profesorb. Plic nr. 1 Primii Pașic. Caietul elevului

Familia noastră
d. Ghid profesore. Plic nr. 1 Primii Pașif. Caietul elevului

Comunitatea noastră
g. Ghid profesor
h. Plic nr. 1 Primii Pașii. Caietul elevuluiOrașul nostru
j. Ghid profesork. Plic nr. 1 Primii Pașil. Caietul elevuluiȚara noastră
m. Ghid profesorn. Plic nr. 1 Primii Pașio. Caietul elevului