MINISTERUL EDUCAȚIEI ȘI CERCETĂRII
AL REPUBLICII MOLDOVA

Aria curriculară Educație socioumanistică

Curriculum
Disciplină opțională
pentru clasele a IX-a, a XII-a

REGIMUL TOTALITAR COMUNISTREPRESIUNE ȘI MIȘCAREA DE REZISTENȚĂ

Chișinău 2024
1

Aprobat în ședința Consiliului Național pentru Curriculum și Evaluare (proces-verbal nr.32 din
19.01.2024), Ordinul Ministerului Educației și Cercetării nr. 110/2024
Echipa de lucru:● Alexandru Postica, coordonator, președintele Asociației Foștilor Deportați și Deținuți
Politici din Republica Moldova, cercetător științific al ICJPS, membru al Consiliului
Superior al Magistraturii.
● Ala Gherman, profesoară de istorie, grad didactic superior, Instituția Publică Liceul
Teoretic „Liviu Deleanu”, or. Chișinău
● Silvia Petrovici, profesoară de istorie, grad didactic superior, Instituția Publică Liceul
Teoretic „Ion Creangă”, or. Chișinău● Petru Golban, profesor de istorie, Liceul Teoretic „Lucian Blaga”, mun. Chișinău
● Ana Bîtcă, doctor în istorie, profesoară de istorie, grad didactic superior, Instituția Publică
Liceul Teoretic „Liviu Deleanu”, or. Chișinău
● Ludmila Tihonov, doctor în istorie, conferențiar universitar, profesoară de istorie, grad
didactic superior, Instituția Publică Liceul Teoretic „Alexandru Donici”, satul
Peresecina, raionul Orhei● Liliana Moroșan, profesoară de istorie, grad didactic superior, Instituția Publică Liceul
Teoretic „Liviu Deleanu”, or. Chișinău
Au contribuit:-

Ion Negrei, cercetător științific, Institutul de Istorie al Universității de Stat din Moldova-

Virgiliu Bîrlădeanu, doctor în istorie, conferențiar universitar, Institutul de Istorie al
Universității de Stat din Moldova;-

Ilie Popa, profesor universitar, Universitatea din Pitești, România, Președinte FilialaPitești Fundația Culturală Memoria;-

Mihai Tașcă, doctor în drept, cercetător ştiinţific coordonator, Institutul de Cercetări
Juridice, Politice și Sociologice;-

Viorel Bolduma, profesor de istorie, Centrul de Excelență în Construcții, or. Chișinău;-Cosmin Budeancă, doctor în istorie, profesor universitar, redactor șef Revista Memoria;-

Octavian Țîcu, doctor în istorie, conferențiar universitar, Institutul de Istorie al
Universității de Stat din Moldova;-

Valentin Burlacu, doctor în istorie, conferențiar universitar;-

Silvia Corlăteanu-Granciuc, doctor în istorie, conferențiar universitar, Institutul de Istorie
al Universității de Stat din Moldova;
2-

Elena Negru, doctor habilitat în istorie, Institutul de Istorie al Universității de Stat din
Moldova;-

Ion Șișcanu, doctor habilitat în istorie, Institutul de Istorie al Universității de Stat din
Moldova;-

Dorin Popa, profesor de istorie, grad didactic superior, Instituția Publică Liceul Teoretic„Mircea Eliade”, or. Chișinău.

Recenzenți:1. Anatol Petrencu, doctor habilitat în istorie, profesor universitar, Universitatea de Stat din
Moldova
2. Nadia Cristea, doctor în istorie, doctor în istorie, profesoară de istorie, grad didactic
superior, directoare, Liceul Teoretic „Pro Succes”
3. Pavel Cerbușca, doctor în pedagogie, grad didactic superior, director, Liceul Teoretic
Republican „Aristotel”
4. Institutul de Istorie al Universității de Stat din Moldova

3

Cuprins:
I.
II.
III.
IV.
V.
VI.
VII.

Preliminarii………………………………………………………………………....…5
Concepția curriculumului………………………………………………………....…..8
Administrarea disciplinei …………………......................................………………....9Competențe specifice și unități de competență............................................................10Unități de învățare/unități de conținut.............…....………………....………………13
Repere metodologice predare-învățare-evaluare………......…………………...……21
Bibliografie.................…………………………………………….……………….. 26

4

I.

PreliminariiCăderea regimului comunist, destrămarea URSS, proclamarea independenței de stat a
Republicii Moldova (27 august 1991), războiul pentru apărarea independenței și integrității
teritoriale a Republicii Moldova (1991-1992), precum și actualul război purtat de Federația Rusăîmpotriva independenței, suveranității și identității naționale a Ucrainei au generat o serie deprocese profunde, deseori contradictorii, în societatea moldovenească. Impactul trecutului totalitar
sovietic s-a manifestat și se manifestă în continuare în mod diferit în rândurile unor anumite
segmente ale populației de la noi. Condamnarea regimului dictatorial sovietic, îmbrățișarea
valorilor democratice, revenirea la valorile naționale și cele general-umane, exprimate, pe bunădreptate, în mod constant și sincer de majoritatea cetățenilor țării noastre, au generat un sentiment
de nostalgie, uneori, chiar de repulsie în rândurile unor anumite categorii de populație.
Mentalitatea și cotidianul acestora mai sunt alimentate de miturile și simbolurile sovietice, carepână nu demult defineau regimul totalitar comunist, criminal și represiv, sângeros și inuman. Or,
în spațiul ex-sovietic, inclusiv pe teritoriul actual al Republicii Moldova, practic, nu a existat
familie care să nu fi fost atinsă, într-un fel sau altul, de represiunile staliniste și ororile celor douărăzboaie mondiale distrugătoare din toate punctele de vedere. Sistemul de teroare, de control șidenunț caracteristic regimului totalitar sovietic a afectat în mod direct sau indirect viața fiecărui
individ în parte. Represiunea și suferința aproape generalizată au generat derapaje în
comportamentul oamenilor în spațiul public și au cauzat daune sociale de proporții, aceste traume
ale societății astăzi trebuie tratate cu multă grijă și competență profesională. Adevărul istoric este
cel mai indicat remediu pentru depășirea cataclismelor sociale. Din păcate, într-o societate posttotalitară se mai regăsesc forțe care se opun procesului de asanare socială. Prin promovarea înspațiul public a unor neadevăruri și falsuri istorice, prin utilizarea clișeelor propagandisticecaracteristice regimului sovietic, prin prezentarea excesivă și distorsionată a unor evenimente
istorice și fenomene sociale și omiterea premeditată a altora, unele forțe, organizate chiar la nivel
politic, încearcă a atribui trecutului sovietic totalitar o imagine imaculată. Această tendință
nesănătoasă menține societatea în incertitudine și pune în pericol viitorul ei democratic și prosper.
Prin însușirea și asumarea adevărului istoric – obiectiv ce și-l propune disciplina opțională
Regimul totalitar comunist-represiune și mișcarea de rezistență – vom urmări să convingem
societatea, în primul rând generația în creștere, că nimeni niciodată nu este în drept să atenteze ladrepturile și libertățile fundamentale ale omului, că nimeni nu poate să pună la îndoială dreptulfiecăruia la o viață demnă într-o societate liberă, prosperă și democratică.
Mai nou, suntem sub lupa unui război hibrid purtat de Federația Rusă împotriva cetățenilor
Republicii Moldova, împotriva vectorului de integrare europeană și aliniere la lumea civilizată.
Întreaga omenire este îngrijorată de tentativele de resurecție a comunismului. Este cunoscut cănicio ideologie nu a apărut și nici nu poate să dispară spontan. De aceea nu trebuie să nutrim iluzii
ca comunismul ca formă de manifestare mentală va dispare de la sine. Astăzi societatea are
stringentă nevoie de o pedagogie a memoriei ca să destrame legendele propagandistice.
Particularitățile de vârstă, deficitul de experiență de viață, fac ca tinerii (și nu doar ei) să fie cei
mai expuși riscului. Or, se cunoaște că educația formală pe care elevul o obține în școală constituie
doar o mică parte a educației generale. Prin urmare, provocarea de bază care apare la moment
pentru fiecare cadru didactic este felul cum să-și construiască cu maximă eficacitate procesul
educativ, cum să stimuleze interesul față de cunoaștere, astfel, încât fiecărui elev să i se aducă la5

cunoștință într-o manieră accesibilă și corectă adevărul istoric, iar acesta, la rândul său, să formezeși să asigure integritatea mintală a adolescentului.
Esența regimului totalitar comunist, violarea drepturilor și libertăților fundamentale ale
omului în perioada respectivă, problema represiunilor politice, în general, constituie un subiect
destul de controversat și dificil, și sensibil în același timp. Constatăm că ideologia comunistă, darși cei care au aplicat în practică această teorie criminală și inumană nu au beneficiat de o sentință
de condamnare de natură penală la nivel internațional. Nu a avut loc procesul PCUS, care alături
de poliția secretă (KGB), a fost instituția de bază a regimului totalitar comunist. Faptul necondamnării ideologiei, dar mai cu seamă a practicii distrugătoare de oameni a regimului comunist
sovietic întreține în societate o nesiguranță, o situație în care coexistă alături binele și răul, victima
și călăul. Nostalgia după timpurile trecute a unor indivizi constituie un impediment în dezvoltareaoricărei societăți. Prin urmare, curricula propusă vine să abordeze un subiect destul de necesar și
deosebit de actual.
După cum se menționează în Rezoluția nr. 1096 din 1996 a Adunării Parlamentare a
Consiliului Europei privind „Măsurile de eliminare a moștenirii fostelor sisteme totalitarecomuniste”, procesul trebuie să includă o transformare a mentalităților (o transformare a sufletelorși minților) al cărei scop principal ar trebui să fie eliminarea fricii de responsabilitate, cât și
eliminarea lipsei de respect pentru diversitate, a naționalismului extremist, a intoleranței, arasismului și a xenofobiei, care sunt o parte a moștenirii vechilor regimuri totalitare. Toate acestea
ar trebui înlocuite de valori democratice, cum ar fi toleranța, respectul pentru diversitate,solidaritatea umană și responsabilitatea fiecărui individ.
Pentru societatea moldovenească deosebit de actuală este și Rezoluția nr. 1481 a Adunării
Parlamentare a Consiliului Europei cu privire la necesitatea condamnării internaționale a crimelor
regimurilor comuniste totalitare, text adoptat la 25 ianuarie 2006 (a 5-a Întrunire, Bruxelles).
Potrivit punctului 7 al acestei Rezoluții cunoașterea istoriei este una din precondițiile evitării unor
crime similare în viitor. Mai mult, evaluarea morală și condamnarea crimelor comise joacă un rol
important în educarea tinerei generații. Poziția clară a comunității internaționale față de trecut
poate fi o referință pentru acțiunile lor viitoare.
Aspirațiile europene ale Republica Moldova necesită a fi reflectate și în programul destudii/oferta educațională a școlii. Din acest considerent, este absolut necesar a propune tinerei
generații un model de reconciliere națională și de cultivare a memoriei istorice. Or, reconcilierea
poate fi autentică doar în cazul în care ea se bazează pe adevăr și asumare pentru întreaga societate.
Fenomenele discriminatorii, inumane, degradante la care a fost supus poporul român, dar și
reprezentanții altor etnii din Basarabia trebuie să constituie o lecție însușită de întreaga societate,
dar în mod special, de tânăra generație, în vederea evitării unor situații similare. Este imperios a
scoate în vileag crimele săvârșite de regimurile totalitare indiferent de culoare politică ori victime.
Prin intermediul noii discipline, dar de o potrivă și de celelalte, urmează a fi formați cetățenii demâine ai Republicii Moldova, activi, toleranți, cu gândire critică și deschidere europeană.
Această misiune urmează să fie îndeplinită de disciplina opțională Regimul totalitar
comunist: represiuni și mișcarea de rezistență.
La elaborarea acestui document de politici curriculare s-a ținut cont de următoarele actenormative naționale și internaționale:- Declarația de Independență a Republicii Moldova, semnată la 27 august 1991;- Constituția Republicii Moldova, adoptată la 29 iulie 1994;- Codul Educației al Republicii Moldova (Ordin MECC, Nr. 152/2014);
6

-Cadrul de referință al Curriculumului Național (Ordin MECC, Nr. 432/2017);
Instrucțiunea privind procesul de selectare și organizare a disciplinelor opționale înînvățământul general (Ordin MEC, Nr. 636/2021);- Recomandările Parlamentului European și ale Consiliului Uniunii Europene privind
competențele-cheie din perspectiva învățării pe parcursul întregii vieți (2018);- Cadrul de Referință al Competențelor pentru Cultură Democratică (2018);- Rezoluția nr. 1096 din 1996 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei privind„Măsurile de eliminare a moștenirii fostelor sisteme totalitare comuniste”;- Rezoluția nr. 1481 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei cu privire la necesitatea
condamnării internaționale a crimelor regimurilor comuniste totalitare, 25 ianuarie 2006;- Decretul Președintelui Republicii Moldova „Cu privire la constituirea Comisiei pentru
studierea și aprecierea regimului comunist totalitar din Republica Moldova”, 14 ianuarie
2010;- Rezoluția Parlamentului European referitoare la importanța memoriei istorice europene
pentru viitorul Europei, comemorarea datei de 23 august ca Ziua Europeană în Memoria
Victimelor Regimurilor Totalitare, 19 septembrie 2019;- Decretul Președintelui Republicii Moldova cu privire la declararea zilei de 28 iunie drept
Zi de Doliu Național, 14 martie 2021.
Curriculum-ul la disciplina opțională Regimul totalitar comunist-represiune și mișcarea
de rezistență răspunde imperativului timpului, cerințelor comunității istorice și nevoilor societăți
contemporane.
Regimul totalitar comunist manifestat prin teroare și represiune a marcat profund spațiul
actual al Republica Moldova. După mai bine de trei decenii de la proclamarea independenței șialegerea căii democratice de dezvoltare a societății, o parte apreciabilă a populației mai rămâne
încă ancorată în practici antidemocratice, manifestă atitudini de intoleranță și inegalitate, exprimă
sentimente de venerare a călăilor și de desconsiderare a victimelor. În pofida pașilor de apropierea Republicii Moldova de valorile și normele democratice ale Uniunii Europene și asumării
recomandărilor Consiliului Europei cu privire la moștenirea regimurilor totalitare, la capitolul
educație istorică și gândire critică mai avem de învățat. Interpretările distorsionate ale istoriei
trebuie înlăturate, prezența falsului și neadevărului poate provoca dezbinare și ură, dar, oricesocietate poate să se dezvolte și să prospere doar în armonie și unitate.
Disciplină opțională Regimul totalitar comunist-represiune și mișcarea de rezistență își propunesă explice natura politicilor represive, metodele de aplicate asupra populației Republicii Moldova,
atât în mod direct cât și indirect, în timpul ocupației sovietice. Disciplina vine să explice în cecondiții și cum s-au realizat aceste represiuni, care au fost efectele imediate, cele pe termen scurt
dar și pe termen lung. Totodată, disciplina opțională respectivă este chemată să pună în evidență
similitudinile, dar și geneza și manifestarea altor tipuri de represiuni care au avut loc în zona
limitrofă țării noastre, inclusiv în România și Ucraina. Cunoașterea genezei și esenței represive aregimului totalitar comunist, depășirea conștientă a consecințelor nefaste ale trecutului comunist
vor facilita orientarea mai lesne a tinerei generații în spațiul istoric și vor crea premise pentru o
implicare mai activă în viața comunității. Destinele celor care au avut de suferit pe nedrept trebuie
cunoscute, sacrificiul lor întru apărarea drepturilor omului și demnității umane urmează a fi
onorate cum se cuvine.

7

II.

Concepția curriculumului

Curriculum-ul la disciplina opțională Regimul totalitar comunist-represiune și mișcarea
rezistență vine cu un set de repere indispensabile procesului educațional în predarea unei noi
discipline din aria curriculară Educație socioumanistică. Curriculum-ul oferă instrumentele
necesare, atât teoretice, cât și practice, în vederea organizării procesului educațional, inclusiv și în
cadrul componentei „Extindere” din Planurile-cadru alternative, ciclul liceal.
Disciplina opțională derivă din disciplinele Istoria românilor și universală și Educație
pentru societate, scopul ei fiind extinderea competențelor acestor discipline și formarea altora noi.
Disciplina opțională vine să contribuie la atingerea idealului educațional al Republicii Moldova,
stipulat în Codul Educației (art. 6): „formarea personalității cu spirit de inițiativă, capabile deautodezvoltare, care posedă nu numai un sistem de cunoștințe și competențe necesare pentru
angajare pe piața muncii, dar și independență de opinie și acțiune, fiind deschisă pentru dialog
intercultural în contextul valorilor naționale și universale asumate”.
Curriculum-ul la disciplina opțională Regimul totalitar comunist-represiune și mișcare derezistență are menirea de a dezvolta și a extinde competențele specifice disciplinei Istoria
românilor și universală: CSp.3 Analiza critică a informației din diferite surse pornind de lacultura istorică, manifestând poziţia cetățeanului activ şi responsabil și CSp.4 Determinarearelaţiei de cauzalitate în istorie, dând dovadă de gândire logică şi spirit critic.
Această disciplină opțională le oferă elevilor oportunitatea de a înțelege mai profund
fenomenul represiunilor la nivel local, regional și internațional și poate fi solicitată de elevii
claselor a IX-a gimnaziu și a XII-a liceu pentru a fi studiată pe parcursul unui an, în funcție denecesitățile de studiere ale elevilor. Procesul educațional este axat pe formarea și dezvoltareacunoștințelor, abilităților, atitudinilor, valorilor în vederea formării unui cetățean activ, receptiv lapropriile nevoi și solidar cu cele ale societății.
Rolul cadrului didactic constă în a ghida procesul educațional în vederea formării
competențelor specifice disciplinei urmând ca ulterior aceste competențe să fie utilizate în viața
de zi cu zi. Competențele se vor forma în cadrul orelor, în procesul de cercetare, în activitățile deinteracțiune cu colegii, dar și în alte contexte de învățare.
Principiile pe care este axată disciplina, în vederea desfășurării procesului educațional sunt:● Principiul intuiției;● Principiul legăturii dintre teorie și practică;● Principiul participării active și conștiente;● Principiul accesibilității;● Principiul sistematizării și continuității.
Totodată, această disciplină reprezintă un curs precursor unor discipline din curricula
universitară, cu care tinerii vor avea atingere în perspectiva pregătirii lor profesionale, este vorba
despre filosofie, drept, istorie etc.
Din punct de vedere cronologic, disciplina cuprinde secolul al XX-lea, mai cu seamă
perioada anilor 1917 - 1991, de la lovitura de stat bolșevică până la căderea regimurilor comunisteîn Europa Centrală și de Est. Conținuturile includ politicile represive ale regimurilor totalitar
comuniste și rezistența populației față de acestea. Spațiul geografic al disciplinei este Europa
Centrală și de Est, cu aprofundare deosebită pentru teritoriul actual al Republicii Moldova.

8III. Administrarea disciplinei
Denumirea
disciplinei

Statutul
disciplinei

Clasa

Aria
curriculară

Regimul totalitar
comunist-represiune șimișcare de rezistență

Opțională

IX

Educație
socioumanistică

Regimul totalitar
comunist-represiune șimișcare de rezistență

Opțională

XII

Educație
socioumanistică

9Numărul deore pesăptămână
1
1 (2)Forma deevaluareAprecierea
cu noteAprecierea
cu noteIV.

Competențe specifice și unități de competență

Competențe
specificeClasa

I. Valorificarea
culturii memoriei
istorice în diverse
contexte, pentru
dezvoltarea
personală și
consolidarea
memoriei istoricecolective.

IXUnități de competență
1.1. Identificarea
modificărilor surveniteîn mentalitatea
oamenilor ca
consecință a crimelorîmpotriva umanității șiviolării drepturilor și
libertăților omului în
condițiile regimului
totalitar comunist.

1.2. Exprimarea
opiniei referitoare laevenimentele istoriceși fenomenele sociale
contemporane,
manifestând respectfață de înaintași,pentru formarea
culturii memoriei
istorice.

1.3. Dezvoltarea
rezilienței împotriva
amenințărilor laadresa democrației
și statului de drept,condamnarea
crimelor regimurilor
totalitare și
autoritare, pentru
formarea culturii
comune acomemorării
trecutului însocietatea
contemporană.

XII 1.1. Determinarea
modificărilor
survenite în
mentalitatea oamenilor
ca consecință acrimelor împotriva
umanității și violării
drepturilor și
libertăților
fundamentale ale
omului în condițiile
regimului totalitar
comunist.

1.2. Formularea
opiniei argumentate
referitoare la proceseleși fenomenele istoriei
contemporane,
manifestând respectfață de înaintași,pentru formarea
culturii memoriei
istorice.

1.3. Consolidarea
rezilienței împotriva
amenințărilor laadresa democrației
și statului de drept,condamnarea
crimelor regimurilor
totalitare și
autoritare, pentru
formarea culturii
comune acomemorării
trecutului însocietatea
contemporană.

10

II. Investigarea
fenomenului
represiv al
regimului
totalitarcomunist, prinaplicarea
metodologiei
specifice, pentru
stabilireaadevărului
istoric.

IX

2.1. Identificarea
surselor istorice deinformare obiectivă cu
referire la fenomenul
represiv.

2.2. Selectarea
informațiilor
referitoare la impactul
regimului totalitar
comunist asupra vieții
omului, utilizândstrategii relevante și
eficiente de cercetare.

2.3. Formularea
argumentelor
istorice valide, înbaza diverselor
surse istorice, în
procesul de studierea regimului totalitar
comunist.

XII 2.1. Analiza surselor
istorice de informare
obiectivă cu referire la
fenomenul represiv al
regimului totalitar
comunist în bazadiverselor criterii deanaliză.

2.2. Compararea
informațiilor
referitoare la impactul
regimului totalitar
comunist asupra vieții
omului, utilizândstrategii relevante și
eficiente de cercetare.

2.3. Argumentarea
opiniei proprii, înbaza diverselor
surse istorice, în
procesul de studierea regimului totalitar
comunist.

3.1. Examinarea
politicilor represive
comuniste, în vedereaformării gândirii
critice, în baza
analizei surselor
documentare,istoriografice și celede istorie orală.

3.2. Compararea
argumentelor dindiferite surse, pentru
stabilirea cauzelor și
efectelor regimului
totalitar comunist și afenomenului
rezistenței.

3.3. Realizarea
proiectelor decercetare, pentru
analiza politicilor
represive aleregimului totalitar
comunist și
fenomenului
rezistenței.

3.1. Recunoașterea
segmentelor incomodeale istoriei, pentru
formarea gândirii
critice, în baza
analizei surselor
documentare,istoriografice și celede istorie orală.

3.2. Analiza
comparativă a surselor
istorice pentru
formularea unor
judecăți de valoare
privind relația decauzalitate dintre
regimul totalitar
comunist și fenomenul
rezistenței.

3.3. Realizarea
proiectelor decercetare pentru
formarea opiniei
proprii
despre impactul
regimului totalitar
comunist asupra
populației.

III. Determinarea IXrelațiilor deinterdependență
dintre regimul
totalitar comunist
și fenomenul
rezistenței, prinstudierea surselor
primare, pentru
dezvoltarea
XII
gândirii critice.

11

IV. Manifestarea IX
unui
comportament
tolerant față dediversitatea
etnică, religioasă,socială, politică,culturală,respectândvalorile generalumane.
XII

4.1. Recunoașterea
faptului că pot exista
perspective și atitudini
multiple față dediverse evenimente și
fenomene istorice,
care pot genera
controverse.

4.2. Înțelegerea
fenomenului represiv
din perspectivaviolării drepturilor și
libertăților
fundamentale ale
omului și atentatului lavalorile generalumane în epoca
contemporană.

4.3. Recunoașterea
impactului
regimului totalitar
comunist asupra
victimelor
sistemului represiv.

4.1. Recunoașterea
memoriei istorice ca
valoare umană în
perceperea șiaprecierea
evenimentelor
controversate și
fenomenelor sensibile
din perioada regimului
totalitar comunist.

4.2. Examinarea
trecutului totalitar al
Europei prin prisma
valorilor generalumane, drepturilor și
libertăților
fundamentale ale
omului.

4.3. Formularea
judecăților devaloare despre
impactul regimului
totalitar comunist
asupra victimelor
sistemului represiv.

La finalul studierii disciplinei opționale Regimul totalitar comunist-represiune și mișcare
de rezistență, în baza cunoștințelor achiziționate, elevii vor demonstra următoarele competențe:-încredere în propriile forțe, autocunoaștere, respect față de sine, încredere în sine,
managementul sinelui; respect față de cei din jur; autonomie și integritate morală; adeziune
la valorile general-umane; gândire critică și comunicare asertivă; atitudine pozitivă față dedezvoltarea personală și față de muncă; abilități de luare a unor decizii pertinente și
responsabilitate pentru deciziile asumate.

-deschidere către învățarea pe parcursul întregii vieți: atitudine pozitivă și plăcere, interesși motivare pentru învățare; analiză și reflecție asupra propriei învățări și implicare pentru
optimizarea învățării; stabilirea scopurilor proprii în învățare; deschidere față de moduri
noi de gândire și idei noi; interes și implicare în activități de învățare formală, non-formală
și informală; efort pentru învățare rapidă și eficientă.

-atitudini active, pro-active, productive, creative și inovatori: opțiunea pentru un mod deviață sănătos și activ; comunicare eficientă în contexte variate; colaborare eficientă,atitudine pro-activă și contribuție efectivă în activitatea comună; axare pe rezolvarea
problemelor în mod creativ; inițiativă și spirit antreprenorial, inovație și creativitate;asumarea rolurilor diferite, inclusiv a rolului de lider, în diverse situații/contexte sociale.

12-angajare civică și responsabilitate: respect pentru lege, pentru drepturile și libertățile
tuturor cetățenilor; participare activă la viața socială, culturală, economică și politică acomunității; implicare în evaluarea problemelor complexe ale societății și rezolvarea
acestor; atenție, altruism, respect, generozitate și sprijin pentru ajutorarea persoanelor
aflate în dificultate; interes și implicare în dialogul intercultural; preocupare pentrupăstrarea și valorificarea tezaurului cultural și spiritual al Republicii Moldova și pentru
promovarea acestuia în lume; tendință de autorealizare în Republica Moldova.
V.

UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE/UNITĂȚI DE CONȚINUT
A. Clasa a IX-aUnități de competență

Unități de conținut

1.1. Identificarea modificărilor
survenite în mentalitatea
oamenilor ca consecință acrimelor împotriva umanității
și violării drepturilor și
libertăților omului în condițiile
regimului totalitar comunist.

I. Manifestări de represiune
totalitară în prima jumătate asecolului al XX-lea

Activități și produse deînvățare recomandate● Realizarea, dinperspective multiple, aunei investigaţii despre
represiunile comuniste
Introducere în disciplina
din URSS, România șiopțională Regimul totalitar
RSSM, în bazacomunist: represiune și
informațiilor selectate
rezistență.
pe criterii spaţiale.
1.2. Exprimarea opiniei● Elaborarea unor
referitoare la evenimentele
Democrație și dictatură.
comunicări scrise
istorice și fenomenele sociale
Autoritarism și totalitarism.
despre formele decontemporane, manifestândrepresiune în secolul
respect față de înaintași, pentru Regimurile totalitare din secolulXX.
formarea culturii memoriei
al XX-lea. Caracteristică
● Localizarea pe harta deistorice.
generală.
contur a locurilor
deportărilor staliniste
1.3. Dezvoltarea rezilienței
Rolul instituțiilor de stat șipe teritoriul URSS şiîmpotriva amenințărilor lapartidelor politice în instaurarea
elaborarea legendei ei.
adresa democrației și statuluiși evoluția regimurilor totalitare. ● Exerciții de utilizare a
Politicile represive.
de drept, condamnarea
tehnologiilor decrimelor regimurilor totalitare
informare şi
GULAG-ul sovietic.
și autoritare, pentru formarea
comunicare pentru
culturii comune a comemorării
obţinerea surselor
trecutului în societatea
II. Regimul totalitar comunist
necesare pentru ocontemporană.
în RASSM
cercetare istorică.
● Corelarea represiunilor
2.1. Identificarea surselor
RASSM - poligon destaliniste din RSSM cu
cele din URSS.
istorice de informare obiectivă experimentare a politicilor
cu referire la fenomenulbolșevice.
13

represiv.
2.2. Selectarea informațiilor
referitoare la impactul
regimului totalitar comunist
asupra vieții omului, utilizândstrategii relevante și eficiente
de cercetare.
2.3. Formularea argumentelor
istorice valide, în bazadiverselor surse istorice, în
procesul de studiere aregimului totalitar comunist.
3.1. Examinarea politicilor
represive comuniste, învederea formării gândirii
critice, în baza analizei
surselor documentare,istoriografice și cele de istorieorală.
3.2. Compararea argumentelordin diferite surse, pentru
stabilirea cauzelor și efectelor
regimului totalitar comunist șia fenomenului rezistenței.
3.3. Realizarea proiectelor decercetare, pentru analiza
politicilor represive aleregimului totalitar comunist și
fenomenului rezistenței.
4.1. Recunoașterea faptuluică pot exista perspective și
atitudini multiple față dediverse evenimente și
fenomene istorice, care pot
genera controverse.
4.2. Înțelegerea fenomenului
represiv din perspectivaviolării drepturilor și● Alcătuirea unei baze deColectivizarea și industrializarea
date digitale (surse,sovietică: acțiuni defotografii, înregistrări
constrângere a libertății
video şi audio)
economice și de violare aportofoliu digital
dreptului la proprietatea privată.
despre formele derepresiunii comuniste
Foameteadin
RASSM.
în RSSM.
Deportările staliniste. Refugiul ● Identificarea ideilor şi
populației din stânga Nistrului învalorilor umane în
memoriile/ mărturiilor
România.
persoanelor deportate.
MasacreledelaNistru.
Exerciţii deRepresiunile staliniste din anii
sistematizare a
Marii Terori.
informaţiilor dindiferite surse pe
III. Esența criminală și
domenii, timp și spații
istorice.
represivă a regimului totalitar● Exerciţii de formulare acomunist din RSS
Moldovenească
întrebărilor relevantedespre deportărileColaborarea regimurilor
staliniste în
totalitare. Pactul Molotovdocumentele istorice,
Ribbentrop. Anexareamărturiile martorilor
Basarabiei, Nordului Bucovinei
oculari, scrisori,și a Ținutului Herța la URSS.
jurnale, artefacte,
fotografii, hărţi, lucrări
Instaurarea regimului totalitar
de artă şi arhitectură.
comunist în RSSM. Forme de● Realizarea
unor
manifestare ale totalitarismuluireportaje cu martorisovietic în RSSM (1940-1941,
oculari sau persoane
1944-1991).
care
ausuferitnemijlocit din cauzaTrei valuri consecutive derepresiuniorșideportări din RSSM (12-13 iunie
deportărilor din RSSM,
1941, 6-7 iulie 1949, 1-2 aprilie
folosindresurse1951). Caracteristică lor
multimedia.Aprecierea
generală. Motivele invocate deactivităţii
autorități. Principalele categorii
personalităţilor
dinde persoane deportate.
diverse domenii.
● Exerciţii de comparare a
Foametea organizată - metodă
surselor documentare
comunistă eficientă dedesprepersonalităţi
îngenunchiere și exterminare aistorice,care
s-au
opoziției sociale.
afirmat
în
lupta
14

libertăților fundamentale ale
omului și atentatului lavalorile general-umane în
epoca contemporană.
4.3. Recunoașterea impactului
regimului totalitar comunist
asupra victimelor sistemului
represiv.

anticomunistă
din
România și RSSM.
● Realizarea deprezentări/proiecte caresau ca scop să
promoveze anumite
valori și atitudini înImpactul psihologic și social albaza mișcării derepresiunii asupra populației.
rezistență
Victimele foametei,
anticomunistăCompleta
colectivizării și deportărilor.
rea fișelor de analiză afilmului istoric.
● Exprimarea
IV. Mișcarea de rezistență
argumentată a unor
anticomunistă în RSS
opinii, puncte de
Moldovenească
vedere, convingeri
referitoare la politicile
represive ale regimului
Refugiul elitelor basarabene în
totalitar comunist.
România (1940, 1944).
● Activități de învățare înbază de proiect:
Rezistența prin credință.
Cercetare, Studiu,Răscoala anticomunistă de laAnaliza, Dezbatere etc.
mănăstirea Răciula.
● Elaborarea unor
proiecte
Activitatea anticomunistă atransdisciplinare cu
organizațiilor politice: Arcașii
privire la unlui Ștefan, Partidul Libertății,eveniment/proces/feno
Partidul Democrat Agrar,
men sau personalitate
Armata Neagră, Frontul Național
istorică, folosind
Patriotic.
diverse surse.
● Elaborarea
V. Politicile represive ale
comunicărilor scrise și
regimului totalitar comunist și
orale, cu referire lamișcarea de rezistență
realitatea geografică
anticomunistă din România șinaturală evaluată.
alte țări din Europa de Est și● Argumentarea
de Sud-Est
caracteristicilor
elementelor,
Instaurarea regimurilor totalitar
proceselor,
comuniste în țările din Europa defenomenelor naturale,Est.
utilizând limbaje
Activitatea serviciilor secrete și
specifice.
fenomenul „dispărut fără urmă”. ● Realizarea individuală
Fenomenul Pitești. Închisorileși în grup a
Colectivizarea gospodăriilor
individuale țărănești.
Naționalizarea întreprinderilor
industriale. Industrializareaforțată.

15

din Aiud, Jilava, Sighetul
Marmației. Deportările dinBărăgan.
Învățarea bazată pe proiect• Destine frânte în comunism:
Istorii ale familiilor de deportați
(bărbați, femei, copii, bătrâni).
• Harta GULAG-ului.
● Impactul deportărilor asupra
dezvoltării economice a
localităților/RSSM.
● Viața cotidiană în GULAG.
● Familii deportate dinlocalitatea mea.
● Dezghețul hrușciovist.
Eliberarea și revenirea la baștină
a deportaților.
● Expediții ale Memoriei● Tentative de resurecție acomunismului și renaștere atotalitarismului sovietic.
Versiunea putinistă de refacere a
URSS.

16

proiectelor/posterelor/prezentărilor și
secvențelor video cu
referire la realitatea
istorică studiată.
● Expoziția.

B. Clasa a XII-aUnități de competență

Unități de conținut

1.1. Determinarea
modificărilor survenite în
mentalitatea oamenilor ca
consecință a crimelorîmpotriva umanității și violării
drepturilor și libertăților
fundamentale ale omului în
condițiile regimului totalitar
comunist.

I. Manifestări de represiune
totalitară în prima jumătate asecolului al XX-lea

1.2. Formularea opiniei
argumentate referitoare laprocesele și fenomenele
istoriei contemporane,
manifestând respect față deînaintași, pentru formarea
culturii memoriei istorice.
1.3. Consolidarea rezilienței
împotriva amenințărilor laadresa democrației și statuluide drept, condamnarea
crimelor regimurilor totalitareși autoritare, pentru formarea
culturii comune a comemorării
trecutului în societatea
contemporană.
2.1. Analiza surselor istoricede informare obiectivă cu
referire la fenomenul represiv
al regimului totalitar comunist
în baza diverselor criterii deanaliză.
2.2. Compararea informațiilor
referitoare la impactul
regimului totalitar comunist

Activități și produse deînvățare recomandate● Localizarea pe harta
istorică locurilor
deportărilor staliniste
pe teritoriul URSS şi
Introducere în disciplina
realizarea legendei ei.
opțională Regimul totalitar
Elaborarea unor
comunist: represiune șicomunicări scrise
rezistență.
despre formele derepresiune în secolul
Democrație și dictatură.
XX.
Autoritarism și totalitarism.
● Realizarea, din
Regimurile totalitare din secolul perspective multiple, aal XX-lea. Caracteristica lor
unei investigaţii despre
generală.
represiunile comuniste
din URSS, România șiRolul instituțiilor de stat și
RSSM, în baza
partidelor politice în instaurarea informațiilor selectate
și evoluția regimurilor totalitare. pe criterii spaţiale.
Politicile represive.
Exerciţii de utilizare
GULAG-ul sovietic.
atehnologiilor de
informare şi
Metode de exterminare fizică acomunicare pentru
populației: Holodomor, Mareaobţinerea surselor
Teroare, deportarea, foametea
necesare pentru oorganizată. Violarea drepturilor cercetare istorică.
și libertăților
● Corelarea represiunilor
staliniste din RSSM cu
II. Regimul totalitar comunist cele din URSS.
în RASSM● Alcătuirea unei baze dedate digitale (surse,
RASSM - poligon de
fotografii, înregistrări
experimentare a politicilor
video şi audio)bolșevice.
portofoliu digitaldespre formele deColectivizarea și industrializarea
represii comuniste însovietică: acțiuni de
RSSM.
constrângere a libertății
● Identificarea ideilor şi
valorilor umane în17

asupra vieții omului, utilizândstrategii relevante și eficiente
de cercetare.

economice și de violare a
dreptului la proprietatea privată.

memoriile/ povestirile
deportaților.
● Exerciţii deFoameteadin
RASSM.
sistematizare a
2.3. Argumentarea opiniei
Deportările staliniste. Refugiul
informaţiilor din
proprii, în baza diverselor
populației din stânga Nistrului îndiferite surse pesurse istorice, în procesul deRomânia.
domenii, timp și spații
studiere a regimului totalitar
istorice.
comunist.
MasacreledelaNistru. ● Stabilirea, pe baza
Represiunile staliniste din anii
analizei şi comparaţiei,3.1. Recunoașterea
Marii Terori.
elementelor comune şi
segmentelor incomode aledeosebite ale
istoriei, pentru formarea
Politica
etnolingvistică
în
evenimentelor istorice
gândirii critice, în baza
RASSM. Experimentul culturalcare au avut loc înanalizei surselor documentare, identitar sovietic.
acelaşi timp, dar în
istoriografice și cele de istorie III. Esența criminală șispaţii diferite.
orală.
represivă a regimului totalitar● Exerciţii de formulare acomunist din RSSîntrebărilor relevante
3.2. Analiza comparativă a
Moldovenească
despre deportările
surselor istorice pentru
staliniste în
Colaborarea regimurilor
formularea unor judecăți dedocumentele istorice,
totalitare. Pactul Molotovvaloare privind relația demărturiile martorilor
Ribbentrop. Anexarea
cauzalitate dintre regimul
oculari, scrisori,totalitar comunist și fenomenul Basarabiei, Nordului Bucovinei
jurnale, artefacte,și a Ținutului Herța la URSS.
rezistenței.
fotografii, hărţi, lucrări
Instaurarea regimului totalitar
de artă şi arhitectură.
3.3. Realizarea proiectelor decomunist în RSSM. Forme de● Realizarea unor
cercetare pentru
manifestare ale totalitarismuluireportaje cu martori
formarea opiniei proprii
sovietic în RSSM (1940-1941,
oculari sau persoane
despre impactul
1944-1991)
care au suferit
regimului totalitar comunist
nemijlocit din cauzaasupra populației.
Trei valuri consecutive derepresiunior și
deportări din RSSM (12-13 iunie
deportărilor din RSSM,
4.1. Recunoașterea memoriei
1941, 6-7 iulie 1949, 1-2 aprilie
folosind resurse
istorice ca valoare umană în1951). Caracteristică lor
multimedia.
perceperea și aprecierea
generală. Motivele invocate.
● Exerciţii de identificare
evenimentelor controversate și Principalele categorii dea caracteristicilor fizice
fenomenelor sensibile dinpersoane deportate.
şi umane ale locurilor
perioada regimului totalitar
deportărilor şi explică
comunist.
Foametea organizată - metodă
cum acestea au
comunistă eficientă deinfluențat asupra
4.2. Examinarea trecutuluiîngenunchiere și exterminare acalității vieții
totalitar al Europei prin prisma opoziției sociale.
deportaților.
18

valorilor general- umane,
drepturilor și libertăților
fundamentale ale omului.
4.3. Formularea judecăților devaloare despre impactul
regimului totalitar comunist
asupra victimelor sistemului
represiv.

Colectivizarea gospodăriilor
individuale țărănești.
Naționalizarea întreprinderilor
industriale. Industrializareaforțată.
Impactul psihologic și social al
represiunii asupra populației.
Victimele foametei,
colectivizării și deportărilor.
Libertatea de credință și
totalitarismul în Moldova
sovietică. Ateismul militant.
Prigonirea clerului șipersecutarea enoriașilor.
Violarea dreptului la libertatea
de conștiință.

● Utilizarea
instrumentelor delucru/informare(exemplu: dicţionare,culegeri de documente,
enciclopedii, media,
memorii etc.) pentru
emiterea de judecăţi devaloare asupra
contribuţiei
personalităţilor/grupurior în istorie.

● Aprecierea activităţii
personalităţilor
din
diverse domenii.
● Exerciţii de comparare asurselor documentare
desprepersonalităţi
istorice,care
s-auÎndoctrinarea ideologică și
afirmatîn
lupta
sovietizarea forțată a populației.
anticomunistă
din
Deznaționalizarea și rusificarea
România și RSSM.
în RSSM.
IV. Mișcarea de rezistență ● Exerciţii de analiză asurselor
despreanticomunistă din RSSmișcarea de rezistență,Moldovenească
prin
care
eleviideosebesc informaţia
relevantă
decea
Refugiul elitelor basarabene în
irelevantă, esenţială deRomânia (1940, 1944).
neesenţială, informaţia
ce poate fi verificată deRezistența prin credință.
cea care nu poate fiRăscoala anticomunistă de laverificată.
mănăstirea Răciula.
● Realizareadeprezentări/proiecte care
Activitatea anticomunistă asă promoveze anumiteorganizațiilor politice: Arcașii
valori și atitudini în
lui Ștefan, Partidul Libertății,bazamișcării
dePartidul Democrat Agrar,
rezistență
Armata Neagră, Frontul Național
anticomunistă.
Patriotic.

19

Organizația „Majadahonda”(1940-1941) – manifestare arezistenței antisovietice atineretului studios din Basarabia.
Rezistența antisovietică de laȘcoala Pedagogică din Bălți
(1947).
Revolta studenților din Chișinău
(1963).Voci din Basarabia laRadio Europa Liberă. Scrisoarea
Frontului Național Patriotic(1971). Manifestul anticomunist
al lui Vasile Vâșcu. Cazul
Nicolae Testemițanu. Derapaje
ideologice la Moldova-film(1970) și Institutul Politehnic(1972)V.
Politici represive aleregimului totalitar comunist șimișcarea de rezistență din
România, Europa de Est și deSud-Est● Completarea fișelor deanaliză a filmului
istoric.
● Exprimarea
argumentată a unor
opinii, puncte devedere, convingeri
referitoare la politicile
represive ale regimului
totalitar comunist.
● Analiza după acelaşi
algoritm aevenimentelor şi
proceselor istoriceasemănătoare în
contextul instaurării
regimurilor totalitarecomuniste în Europa deest;● Studierea analitică asuporturilor statistice,grafice şi cartograficetematice, îninvestigarea realității
istorice;

Instaurarea regimurilor totalitar
comuniste în țările din Europa de● Activități de învățare în
Est.
bază de proiect:
Activitatea serviciilor secrete și
Cercetare, Studiu,
fenomenul „dispărut fără urmă”.
Analiza, Dezbatere, etc.
Fenomenul Pitești. Închisorile● Elaborarea unor
din Aiud, Jilava, Sighetul
proiecte
Marmației. Deportările dintransdisciplinare cuBărăgan.
privire la uneveniment/proces/feno
Politici represive și mișcarea demen sau personalitate
rezistență în țările din Europa deistorică, folosind
Est și Sud-Est. Disidența.
diverse surse.
● Elaborarea
Studiu de caz: Experiența
comunicărilor scrise și
fostelor țărilor socialiste
orale, cu referire la(România, Țările Baltice,realitatea geografică
Federația Rusă, Polonia etc.) în
naturală evaluată.
studierea și condamnarea● Argumentarea
regimurilor totalitare.
caracteristicilor
20elementelor,
proceselor,Învățarea bazată pe proiect
fenomenelor naturale,utilizând limbaje● Destine frânte în comunism:specifice.
Istorii ale familiilor de deportați
● Realizarea individuală
(bărbați, femei, copii, bătrâni).
și în grup a● Harta GULAG-ului.
proiectelor/posterelor/● Impactul represiunilor
prezentărilor și
comuniste asupra dezvoltării
secvențelor video cu
economice a localităților/RSSM.
referire la realitatea● Impactul represiunilor asupra
istorică studiată.
sănătății psihologice a● Expoziția.
persoanelor deportate și asupra
populației rămase la baștină.
● Soarta averei persoanelor
deportate.
● Viața cotidiană în GULAG.
● Familii deportate dinlocalitatea mea.
● Dezghețul hrușciovist.
Eliberarea și revenirea la baștină
a deportaților.
● Mănăstirile și bisericile
ortodoxe din RSSM în perioada
regimului totalitar comunist.
● Expediții ale Memoriei.

VI. REPERE METODOLOGICE DE PREDARE-ÎNVĂŢARE-EVALUARE
Strategiile didactice de predare a istoriei ca disciplină obligatorie şi ca model teoretic deexplicare a evoluției societății omenești și modalităţile de predare-învăţare în cadrul disciplineiopționale Regimul totalitar comunist-represiune și mișcarea de rezistență pe care o propunem, pot
fi reprezentate ca un raport între parte și întreg. Astfel, studiul proceselor și fenomenelor istoricedin perioada regimului totalitar comunist de către elevii claselor a 9-a sau a 12-a va consta în mareparte din efortul complementar al profesorilor de a-i familiariza pe elevi cu un veritabil ”dialog
între trecut și prezent”, dar în mare parte folosind aceleaşi metode eficiente de predare a istoriei
contemporane. Cu alte cuvinte, predarea acestei discipline opționale va fi însoțită de o permanentă
armonizare între punctele de vedere ale istoricilor asupra unor evenimente şi acțiuni umane dinperioada contemporană și formarea la elevi, prin metode specifice, a competenţei de a analiza șiînțelege evoluția societății în contextul regimului totalitar comunist.
21Perioada relativ scurtă, din perspectivă istorică, care a trecut de la căderea regimului
totalitar comunist, abundența documentelor și a surselor istorice fac dificilă munca profesorilor deistorie de a formula analize și interpretări pertinente asupra cauzelor și consecinţelor regimului
asupra societății în ansamblu. În acest context, studierea istoriei regimului totalitar comunist înșcoală reprezintă o reală provocare, atât pentru profesori, cât și pentru elevi. La aceasta se adaugă
atât evoluția tehnologiilor comunicaționale la care tinerii au acces și la care recurg în mod curent,
precum și prejudecățile, experiențele de viață ale membrilor familiei.
Multitudinea părerilor, amintirilor, varietatea memoriei colective, diversitatea surselor
istorice, reclamă un efort sporit din partea profesorului în acțiunea de selectare a informației șiutilizare a celor mai relevante și eficiente metode și strategii didactice care vor asigura formarea
gândirii critice și crearea atitudinii civice ale unui cetățean al Europei secolului al XXI-lea. În acest
context rolul profesorului este semnificativ cu atât mai mult cu cât trebuie să formeze atitudinea
critică a elevilor față de abundența de surse istorice, prejudecăți și subiectivism în relatarea unor
evenimente și fapte istorice, în aprecierea rolului personalităților/actorilor în desfășurarea acestora.
Disciplina opţională Regimul totalitar comunist: represiune și mișcarea de rezistență
propune și o importantă dimensiune civică, izvorâtă, pe de o parte, din nevoia de gestionare a unuitrecut traumatic de natură comunistă și de reconciliere cu acest trecut care nu vrea să treacă, iar,pe de altă parte, din perspectiva educaţiei pentru drepturile omului, a educaţiei pentru diversitate,a educaţiei pentru perspectivele multiple asupra istoriei, a problemelor sensibile şi controversate,a strategiilor de argumentare, negociere şi cooperare, a utilizării surselor multiple de informare şi
documentare.
Atitudinea pozitivă, reflecţia critică, detaşarea emoţională sau disponibilitatea de a gestiona
conflicte promovate de studierea acestei discipline reprezintă o posibilă platformă intelectuală deabordare a problemelor sensibile şi a problemelor controversate în istoria naţională. În consecință,se poate spune că abordarea didactică a acestei discipline opţionale propune profesorilor și eleviloro istorie vie, lipsită de tipare consacrate, o prezentare problematizată, deschisă spre reflecție,provocând gândirea și atitudinea critică a elevilor. Astfel ei sunt invitați să ”dialogheze” cu faptele
și personalitățile din perioada regimului comunist sau postcomunist, să înțeleagă sensul lor
profund și dinamica lor generatoare de evoluții neașteptate în societatea contemporană.
Proiectarea demersului didactic are în vedere alegerea metodelor, mijloacelor didactice şia conţinuturilor necesare pentru a obţine rezultatele învăţării descrise prin competenţele specificeale disciplinei în spiritul setului de valori şi atitudini enunţate, reprezintă opţiunea exclusivă acadrului didactic. Se recomandă utilizarea unor metode de învăţare activă, care solicită elevilor sa
interactioneze, să comunice în permanenţă, să-şi asume sarcini si responsabilităţi individuale în
cadrul unei echipe, să reflecteze critic la premise şi soluţii, sa propună demersuri prospective, săşi asume diversitatea şi multiperspectivitatea în toate formele lor de expresie. O abordare specială
se doreşte pentru utilizarea demersurilor de istorie orală, cu accent pe întelegerea limitelor
observaţiei personale, precum şi cele ale relaţiei dintre memoria istorică a oamenilor martori a
represiunilor şi rezistenţei din perioada regimului totalitar comunist şi adevărul istoric.
De asemenea, abordarea critică a surselor istorice scrise, audio-vizuale sau de istorie orală
reprezintă un demers esenţial în predarea acestei discipline opţionale. Indiferent de strategiile
didactice pe care le va selecta cadrul didactic, ele nu trebuie să presupună doar învățarea mecanică
a unor informații și formularea de întrebări și răspunsuri, ci mult mai mult, însemnând, printre
altele interpretarea faptelor și a evenimentelor istorice, abordarea multiperspectivă a lor și
exprimarea unor opinii sau puncte de vedere personale.
22În continuare, vă propunem exemple de bună practică în susținerea demersului didactic la clasă.
Pe scurt, vă oferim câteva modalități de a realiza competențele prevăzute în programa cursuluiopțional:
Competenţa specifică 1: Valorificarea culturii memoriei istorice în diverse contexte
pentru dezvoltare personală și consolidarea memoriei istorice colective. Pentru formarea acestei
competenţe, ar fi relevante metodele: Studiul de caz, Învăţarea în bază de proiect, Realizarea
interviurilor cu ajutorul mijloacelor audio-video, de asemenea, în acest scop, propunem
Brainstorming-ul, care poate a fi utilizată pentru a genera numeroase idei cu privire la o temă(potrivită în orice etapă a lecţiei). Brainstorming-ul ajută elevii să-şi dezvolte o gândire flexibilă
şi imaginativă. Pentru continuarea activității și pentru consolidarea competenței, poate fi propusă
ca temă pentru acasă redactarea unui eseu argumentativ, folosindu-se drept reper pentru structura
eseului un organizator grafic.
De asemenea, poate fi eficientă Metoda Mozaicului care presupune învăţarea în echipă.
Astfel, clasa se împarte în echipe de câte patru elevi. Fiecare membru ale fiecărei echipe primeşteo fişă ce cuprinde o parte dintr-un material mai amplu şi, pe parcursul orei, va fi succesiv profesor
şi elev, pentru că fiecare va preda colegilor de grup fragmentul său şi respectiv va învăţa de laaceştia părţile pe care ei le vor prezenta.
Metoda cubului, Învăţarea prin descoperire, Metoda ciorchinelui sunt metode care deasemenea pot oferi un context favorabil pentru dezvoltarea competenţei vizate.

Competenţa specifică 2: II. Investigarea fenomenului represiv al regimului totalitar comunist,
prin aplicarea metodologiei specifice, pentru stabilirea adevărului istoric.
În procesul de formare sau dezvoltare a acestei comptenţe vom aborda analiza diverselor surse
istorice. În analiza surselor, elevii pot primi ca instrument de lucru algoritme şi tabele conceptuale.
Procedeul T.R.A.F. (tema, rol, auditoriu, forma) poate fi folosit pentru valorificarea critică aexperiențelor din perioada regimului totalitar comunist și pentru susținerea unui sistem de valoribazat pe respectarea drepturilor și libertăților fundamentale ale omului. Activitatea poate fiorganizată după ce elevii au studiat lecțiile și studiile de caz despre colectivizarea forţată,represiune și rezistență anticomunistă.
De asemenea, în procesul de investigare a fenomenului represiv este esenţial utilizarea
perspectivelor diferite referitoare la fapte şi procese istorice, care se încadrează în conceptul
metodologic numit multiperspectivitate. Această metodă are ca scop înţelegerea mai largă aevenimentelor şi proceselor istorice, dacă luăm în considerare similitudinile şi diferenţele între
diferitele tipuri de surse istorice. Abordarea evenimentelor controversate utilizândmultiperspectivitatea sau metoda privirilor încrucişate oferă o viziune interdisciplinară şi operspectivă multiplă asupra faptelor şi fenomenelor istorice, deoarece: există mai mulţi actori ai
istoriei; există mai multe mărturii care se referă la acelaşi eveniment/fenomen istoric; există
diferite grade de complexitate a faptelor şi fenomenelor istorice; există, de asemenea, numeroaseprobleme sensibile şi controversate în istoria regimului totalitar comunist.
După analiza evenimentelor, fenomenelor, proceselor prin metoda multiperspectivă sepoate folosi o variantă a jurnalului cu dublă intrare. Împărțind foaia de caiet în trei, elevii vor notaîn prima coloană elementele caracteristice vieții democratice existente în spaţiul basarabean pânăla ocupaţia sovietică. În a doua coloană, elevii vor nota schimbările survenite odată cu instaurarea
regimului totalitar comunist și factorii care au contribuit la aceaste schimbări, iar în a treia
coloană, vor fi trecute explicațiile elevilor referitor la faptul cum regimul comunist a reușit să23

schimbe elementele constante, de bază, ale vieţii cotidiene ale basarabenilor şi opinia personală afață de acest fenomen.
Competenţa specifică 3: III. Determinarea relațiilor de interdependență dintre regimul
totalitar comunist și fenomenul rezistenței prin studierea surselor primare pentru dezvoltarea
gândirii critice. În scopul dezvoltării acestei competențe poate fi utilizată cu succes rețeaua dediscuții și dezbaterea. Metoda presupune studiul prealabil al unui conținut informațional carecuprinde idei susceptibile de interpretări diferite. În acest demers va fi necesară folosirea metodei
Argument în 4 paşi (din latină argumentum „mijloc de dovadă“) care presupune o afirmaţie sau oserie de afirmaţii (premise), utilizate pentru a motiva o altă afirmaţie, de exemplu, o concluzie.
Este eficientă şi metoda Problematizarea. Această metodă presupune utilizarea unuicomplex de tehnici pentru obținerea de rezultate de învățare consecutiv formulării de posibilerăspunsuri la rezolvarea de probleme sau de situații-problemă. Astfel, deosebim între: întrebareaproblemă, care solicită de regulă formularea unui răspuns în domeniul cauzalității. Ex. “De ce...
?” problema, care impune aflarea unei soluții de rezolvare a unei situații noi. Ex. “Cum... ?”situația-problemă, care solicită inclusiv identificarea mijloacelor pentru găsirea soluțiilor, care pot
fi multiple, fiecare impunând avantaje și dezavantaje.
Competenţa specifică 4: Manifestarea unui comportament tolerant față de diversitatea
etnică, religioasă, socială, politică, culturală, respectând valorile general-umane. Pentru
formarea acestei competenţe în baza studierii textelor și răspunsurilor la întrebările din studiile decaz, în final, se pot folosi metodele eseul de cinici minute sau pălăriile gânditoare, prin care li seva cere elevilor să schițeze modelul portretului moral-politic al celor care au trăit în perioada
regimului totalitar comunist.
Tehnologiile de informare şi comunicare sunt eficiente în demersul didactic, deoarece
permit elevilor să aibă acces la arhive virtuale şi la surse documentare originale, precum şi ladiferite interpretări ale acestor surse. Profesorii de istorie trebuie să dezvolte elevilor abilităţi caresă ghideze elevii în utilizarea corectă a tehnologiilor de informare şi comunicare. Ei trebuie săprezinte nişte criterii după care să fie analizată fiabilitatea surselor prezentate de aceste noi
tehnologii. Pe baza celor menționate mai sus și a altor informații obţinute în medii non-formale,se poate folosi metoda Turul galeriei prin care elevilor li se propune să elaboreze postere pe grupe
la diferite subiecte cercetate.
Pentru dezvoltarea acestei competențe, elevii pot fi implicați în realizarea unui proiectreferitor la modul în care a fost afectată viața cotidiană a oamenilor în timpul regimului totalitar
comunist, folosind informaţiile din manuale, crestomații, sursele bibliografice indicate, dar și prinvalorificarea istoriei orale și a resurselor TIC (site-uri istorice, filme documentare și artistice ș.a.).
Metoda Jurnalul cu dublă intrare îi pune pe elevi să coreleze noile informaţii cu experienţa
personală şi să reflecteze la semnificaţia, pe care o are un text / sursă istorică pentru fiecare dintre
ei. De exemplu, tema Încălcarea drepturilor și libertăților fundamentale ale cetățenilor din RSSM.
Această competență poate fi cultivată și prin metoda Teatrului social. Elaborarea unuiscenariu şi prezentarea unui spectacol de 3 min. de către elevi parcurge câteva etape. Astfel, inițial,se stabilește tema de lucru – de exemplu: Modalități de încălcare a vieţii private a oamenilor din
RSSM de către regimul totalitar comunist.
Studiul istoriei recente prezintă avantajul că elevii pot fi stimulați să obțină informații din
medii nonformale și mai ales prin intermediul istoriei orale. Exemplu de activitate în acest sens
poate fi Realizarea unui interviu cu o rudă sau o cunoștință referitor la modul în care i-au fost
respectate/violate drepturile și libertățile în perioada regimului totalitar comunist și modul în care24îi sunt respectate/încălcate în prezent. Pentru a-i sprijini pe elevi în realizarea ghidului de interviu,
se pot structura fișe de lucru.
Evaluarea este un act didactic complex, integrat întregului proces de învățământ, ce poatefi abordat din mai multe perspective. Învățarea interactivă/formativă presupune procesul în careelevul interacționează permanent cu alte persoane (elevi, persoane resursă, personalități locale,etc.), descoperă, gândesc critic și creativ. Astfel procesul de evaluare devine interactiv, elevii
realizând proiecte de învățare, investigații, interviuri etc. Evaluarea de acest tip este recomandată
disciplinei Regimul totalitar comunist-represiune și mișcarea de rezistență, responsabilizândelevii pentru învățare, aplicând cele învățate, autoevaluându-se, luându-se în calcul nu numai
achizițiile cognitive, dar și conduita, personalitatea elevilor, atitudinile etc. Elevul se transformă
într-un partener autentic al profesorului în evaluare prin autoevaluare, inter-evaluare și evaluare
controlată.
Regimul totalitar comunist-represiune și mișcarea rezistență este disciplina școlară carefacilitează deschiderea evaluării spre mai multe perspective ale spațiului școlar (competențele
relaționale, comunicare profesor-elev, disponibilitățile de integrare în mediul social).
Curriculumul disciplinei opționale Regimul totalitar comunist-represiune și mișcarea derezistență, axat pe formare de competențe, recomandă profesorilor proiectarea demersului
evaluativ aplicând demersul: Competențe specifice → Unități de competență → Obiective deevaluare →Metode și instrumente de evaluare →Criterii, indicatori de performanță
Strategiile de evaluare recomandate profesorilor sunt strategii axate atât pe evaluarea
produsului, cât și pe evaluarea procesului. Ele ne interesează nu doar din perspectiva „ce a
realizat elevul (produsul), dar mai cu seamă cum a fost acesta realizat, cum a ajuns elevul laaceastă performanță, iar dacă nu a ajuns – care sunt cauzele. Un instrument reușit pentru o astfel
de evaluare este grila de evaluare. Aceasta reprezintă o matrice, pe coloanele căreia sunt indicate
nivelurile de performanță, iar pe linii sunt enumerate criteriile, care acționează ca repere
calitative pentru apreciere. Fiecare locație a grilei se completează cu indicatori/descriptori deperformanță”.
Pentru aplicarea grilei ca pe un instrument eficient de evaluare, profesorul urmează să
stabilească o limită cantitativă, să nu exagereze numărul de criterii de evaluare. Pornind de laaceste recomandări, profesorii pot propune unele modele de grile de evaluare, pe care le vor
adapta necesităților didactice personale sau ale clasei. La baza acestor grile de evaluare suntcompetențele specifice ale disciplinei.
Pentru evaluarea competențelor la disciplina Regimul totalitar comunist-represiune șimișcarea de rezistență, sunt recomandate metode și tehnici de evaluare formative: proiectul,
investigația, interviul etc.
Evaluarea performanțelor elevului la disciplina opțională Regimul totalitar comunistrepresiune și mișcarea de rezistență se va desfășura în conformitate cu actele normative șireglatoare în vigoare pentru învățământul secundar general, notarea rezultatelor învățării se va
realiza în baza Regulamentului privind evaluarea și notarea rezultatelor învățării, promovarea șiabsolvirea în învățământul primar și secundar.
Procesul de evaluare este axat pe evaluarea autentică și vizează aprecierea nivelului în careau fost dezvoltate competențele. Evaluarea rezultatelor școlare se va axa pe principiul pozitiv alevaluării, iar produsele școlare vor fi apreciate cu notă.

25

VII. BIBLIOGRAFIE
1. Arhivele memoriei: Recuperarea şi valorificarea istorică a memoriei victimelor regimului
totalitar - comunist din Republica Sovietică Socialistă Moldovenească: Memorii.
Documente. Studii de caz, director program de stat: Anatol Petrencu, secretar științific;
Virgiliu Bîrlădeanu:
2. vol. I, tom 1-3: Ludmila Cojocaru (ed.), Cercetări realitate în localităţile din centrul
Republicii Moldova, Academia de Ştiinţe a Moldovei, Universitatea de Stat din Moldova.
Chişinău: Balacron, 2016, 2019.
3. vol. II, tom 1-2: Elena Postică (ed.), Cercetări realitate în localităţile din sudul Republicii
Moldova. Academia de Ştiinţe a Moldovei, Universitatea de Stat din Moldova. Chişinău:Balacron, 2016.
4. vol. III, tom 1-2: Lidia Pădureac (ed.), Cercetări realitate în localităţile din nordul Republicii
Moldova. Academia de Ştiinţe a Moldovei, Universitatea de Stat din Moldova. Chişinău:Balacron, 2016, 2017.
5. Arhivele Memoriei. Deportările din Basarabia între Istorie și Memorie: biografii individualeși colective, valorificări istoriografice. Constantin Manolache (ed.). Vol. III. Chișinău: 2019.
6. Beșleagă V., Bisericile și mănăstirile sub regimul totalitar comunist în R.S.S.M. 1950-1960.
În: Destin românesc, 1996, nr.1, p.60-66.
7. Beșleagă V., Cruci răsturnate de regim. Mănăstirea Răciula. 1959. Chișinău: Prut
Internațional, 2006.
8. Biserica Ortodoxă din interfluviul pruto-nistrean (1813-2013). Coordonatori: Pr. OctavianMoșin și Ion Gumenâi. Chișinău, 2013.
9. Bocoş M., Jucan D., Fundamentele pedagogiei: Teoria şi metodologia curriculumului:repere şi instrumente didactice pentru formmarea profesorilor, Paralela 45, Piteşti, 2017.
10. Burlacu V., Formarea și evoluția RASSM (1924-1940). București-Brăila.: Istros, 2021.
11. Buzilă B., Din istoria vieţii bisericeşti din Basarabia (1812-1918; 1918-1944). Chișinău:Știința, 1996.
12. Cadrul de Referinţă al Competenţelor pentru o Cultură Democratică, Consiliul Europei,
2018.
13. Calcea A., Oricine la vârsta de 19 ani dorește viața. (Pe urmele Organizației de rezistență
anticomunistă „Majadahonda” a tineretului studios din județul Orhei, Basarabia. (01.09. 1940
– 24.06. 1941), Orhei, 2021.
14. Cartea Memoriei, vol. I-IV. Chișinău: Ştiinţa 2003.
15. Cașu I. Represiunile comuniste în Moldova Sovietică. În: Vladimir Tismăneanu etc. Raportul
Comisiei Prezidențiale pentru Analiza Dictaturii Comuniste în România. București:
Humanitas, 2007.
16. Cașu I., Duşmanul de clasă. Represiuni politice, violenţă şi rezistenţă în R(A)SS
Moldovenească, 1924 - 1956, - Ed a 2-a. Chişinău: Cartier, 2015.
17. Cașu I., Gulagul basarabean, deportări, represiuni, foamete (1940-1941, 1944-1951). În:
Ruxandra Cesereanu (coordonator), Comunism și represiune în România:istoria tematică aunui fratricid național. Iași: Polirom,2006.
18. Cerga A., Bisericile Basarabiei. Dicționar enciclopedic. Vol.I -II. Chișinău: Civitas, 2018.
19. Chifu I., Cubreacov V., Potoroacă M., Dreptul de proprietate al Mitropoliei Basarabiei şi
restituirea averilor bisericeşti. Chişinău: Alfa şi Omega, 2004.
20. Codul educației al Republicii Moldova, Nr. 152, din 17-07-2014.
26

21. Constantin I., Polonia în secolul totalitarismelor. 1918-1989, București: Institutul Național
pentru studiul Totalitarismului, 2007.
22. Curtois S. Cartea neagră a comunismului. Crime, teroare, represiune. București: Humanitas,
1998.
23. Curtois S. Comunism și totalitarism. Iași: Polirom, 2011.
24. Dabija N., Tema pentru acasă. Iași: Princeps, 2009.
25. De ce trebuie condamnat comunismul. Anuarul Institutului de Investigare a Crimelor
Comunismului în România. Volumul I, Iași, Polirom, 2008.
26. Deportările din Republica Sovietică Socialistă Moldovenească : Bibliografie . ed., red. şt.:Constantin Manolache; coord.: Ion Valer Xenofontov; resp. de ed.: Lidia Prisac. – Chişinău:Biblioteca Ştiinţifică (Institut) „Andrei Lupan”, (F.E.-P. „Tipografia Centrală). 2018.
27. Descoperim eroi în localitate la noi: Culegere de lucrări ale participanților în concurs, ediția
2019-2020: Concurs pentru tineri cercetători "Moldova. Istorie Locală" / DVV International
în Moldova, Asociația Națională a Tinerilor Istorici din Moldova; responsabil de ediție: Lucia
Sava; adaptare texte: Sergiu Boțolin. Chișinău: Lexon-Prim. 2020.
28. Ecoul represiunilor politice din RSS Moldovenească (1940-1991). Culegere de eseuri.
(coordonator: V. Bolduma). Chișinău: Garamont, 2020.
29. Epidemiile și măsurile de contracarare a acestora în RSS Moldovenească. Studii realizate în
cadrul Proiectului „Politici și acțiuni de prevenire și combatere a bolilor contagioase în
retrospectiva cercetărilor istorice din Republica Moldova. Chișinău: Lexon Prim, 2021.
30. Eșanu A., Eșanu V., Fuștei N., Pelin V., Negrei I., Mănăstirea Căpriana (sec. XV-XX) ,Chișinău: Pontos, 2003.
31. Fără termen de prescripție. Aspecte ale investigării crimelor comunismului în Europa,
coordonatori Sergiu Musteață și Igor Cașu. Chișinău : Cartier, 2011.
32. Florea- Dascăl V. Morții n-ai nevoie de reabilitare. Chișinău: Pontos, 2019.
33. Ghicov A., Pedagogia aplicativă a performanţei, Chişinău, Pontos, 2012.
34. Ghimpu Gh., Conștiința națională a românilor moldoveni. Lucrare de sinteză cu texte
antologice), Chișinău: Litera, 1999.
35. Ghimpu Gh., Stindardul sfintei libertăți, Chișinău: Prut Internațional, 2010.
36. Guţu V. Evaluarea curriculumului şcolar, Ghid metodologic, Chişinău, 2009.
37. Guţu V. Evaluarea standardelor educaţionale, Ghid metodologic, Chişinău, 2009.
38. Guzun V. (editor), Foametea, piatiletka şi ferma colectivă: documente diplomatice româneşti.
1926 - 1936. Baia Mare. Ed: Universităţii de Nord, 2011.
39. Guzun V., Chestiunea refugiaţilor de peste Nistru: documente diplomatice şi ale serviciilor
române de informaţii. 1919 - 1936. Cluj-Napoca: Argonaut, 2012.
40. Guzun V., Imperiul Foamei: foametea artificială din URSS şi impactul asupra spaţiului
românesc: 1921 - 1922, 1931 - 1933, 1945 - 1946. Bucureşti: Filos, 2014.
41. Guzun V., Marea foamete sovietică, 1926 - 1936. Baia Mare. Ed. Universităţii de Nord, 2011.
42. Impactul trecutului totalitar asupra noilor democrații din Europa Centrală și de Est.
(Simpozion Internațional), Muzeul Național de Istorie a Moldovei, Chișinău, 1-2 iulie 1999,Chișinău: ARC, 2000.
43. Lisnic I., Clerici ortodocși din Basarabia și Bucovina de Nord în închisorile comuniste. Iași,2018.
44. Melnic, Șt., Poveste amară. Chișinău: Hyperion, 1992.
27

45. Moldovenii sub teroarea bolșevică. Sinteze elaborate în baza materialelor Comisiei pentru
studierea și aprecierea regimului comunist totalitar din Republica Moldova, Chișinău,Serebia, 2010.
46. Musteață S., Anul 1918 în emisiunile Europei Libere (1955-1991), Chișinău: ARC, 2018.
47. Negrei I., Patrioți basarabeni întemnițați la învhisoarea din Sighet. În: Cugetul. Revistă deIstorie și Cultură, 2007, nr. 3 (35), p. 22-35.
48. Negru E., Campania împotriva ,,naţionalismului burghez moldovenesc” de la începutul
anilor’30 din RASSM. În: Destin Românesc, 2000, nr. 1, p. 96-101.
49. Negru E., Politica etnoculturală în RASSM (1924-1940). Chișinău: Prut Internațional, 2003.
50. Negru E., Proiectul identitar ,,moldovenesc” din RASSM și deznodământul său tragic. În:Centenar Sfatul Țării, Chișinău 2018. p. 636-647.
51. Negru E., Represiuni politice în RASSM la sfârșitul anilor 30. În: Destin Românesc, 1999,
nr. 4, p. 97-105.
52. Negru E., Românii din URSS sub imperiul foametei. În: Revista de Istorie a Moldovei, 2011,
nr. 3-4, p. 236-238.
53. Negru, E. Decimarea elitei din RASSM. Cazul Gr. Starîi. În: Destin Românesc, 2010, nr. 2,
p. 32-39.
54. Olaru-Cemîrtan V., Teroarea stalinistă în RSSM, 1940-1941, 1944-1956: Deportările,Exilările în Gulag, Foametea. Chișinău: Lexon Prim, 2020.
55. Palade Gh., Chicu L., Biserica din Basarabia în anii 1918-1940. În: Cugetul, 1995, nr.1-2.
56. Panorama comunismului în Moldova sovietică. Coordonator Liliana Corobca. Lucrare
realizată sub egida Institutului de Investigare a Crimelor Comunismului și Memoria Exilului
Românesc (IICCMER). Iași: Polirom, 2019.
57. Pasat V., Calvarul. Documentarul deportărilor de pe teritoriul RSS Moldovenești 1940-1950.
Moscova: ROSSPEN, 2006.
58. Pasat V., R.S.S. Moldovenească în epoca stalinistă (1940-1953). Chișinău: Cartier, 2011.
59. Petrovici S., Istoria vie în sălile de clasă. În: Didactica Pro, nr.6 (64). Chișinău, 2010, pag.
47-49.
60. Petrovici S., Istoria vie în sălile de clasă. În: Didactica Pro, nr.6 (64). Chișinău, 2010, pag.
47-49.
61. Popovici Borzea A., Integrarea curriculară şi dezvoltarea capacităţilor cognitive, Polirom,
Bucureşti, 2017.
62. Postică E., Deputații Sfatului Țării represați în 1940. În: Cugetul, martie 1998, pp.92-98.
63. Postică E., Rezistenţa antisovietică în Basarabia 1944-1950. Chişinău: Ştiinţa, 1997, p.115.
64. Prepeliță C., Deportările-calvarul familiilor basarabene. Chișinău: Lexon-Prim, 2022.
65. Raport analitic al Comisiei pentru studierea și aprecierea regimului comunist totalitar din
Republica Moldova. În: Destin Românesc, 2010, nr. 2, p. 9-12.
66. Referenţialul de evaluare şi Instrumentele de evaluare aferente standardelor de eficienţă aînvăţării la disciplina şcolară Istoria românilor şi universală, recomandat pentru aprobareprin decizia Consiliului Naţional pentru Curriculum, 2014.
67. Spînu-Cemîrtan M. Lupii, amintiri din copilărie. Chișinău: Reclama, 2006.
68. Standarde de eficienţă a învăţării, aprobate prin ordinul ME nr.1001 din 23 decembrie 2011.
69. Standardele de calitate pentru instituţiile de învăţământ primar şi secundar general din
perspectiva şcolii prietenoase copilului, aprobate prin ordinul ME nr.970 din 14 octombrie
2013.
28

70. Șișcanu E. Regimul totalitar bolşevic în R.S.S. Moldovenească (1940-1952). Chișinău:Editura Civitas, 1997, p.73-83
71. Șișcanu I., Desțărănirea bolșevică în Basarabia. Chișinău: Adrian, 1994.
72. Șișcanu I., Instaurarea regimului sovietic în Basarabia. 1940-1941; 1944-1945. București:Editura enciclopedică, 1995.
73. Tihonov (Coroi) L., Baleanu (Coroi) Z. Destine frânte. Episodul II. Refugiați în propria Țară.
(În memoria basarabenilor care au avut curajul să înfrunte urgia comunistă, refugiindu-se în
România). Chișinău: Lexon Prim, 2023.
74. Tihonov (Coroi) L., Baleanu (Coroi) Z. Destine frânte. File din istoria deportărilor din satul
Peresecina. Chișinău: Lexon Prim, 2019.
75. Tihonov L., Deportările staliniste din Basarabia. În: History end politics, Conferinţa
ştiinţifică Symposia Professorum ULIM, 2010, p. 112-119.
76. Tihonov L., Deportările staliniste şi impactul lor asupra destinelor basarabene. In: CalvaryDeportations and Destinies. Transilvania University Press, Braşov, 2010. P. 133-139.
77. Tihonov L., Politica Statului Sovietic faţă de cultele din R. S. S. Moldovenească (1944-1965).
Chişinău: Prut Internaţional, 1994.
78. Tihonov L., Religie și totalitarism în Moldova Sovietică. Chișinău: Lexon Prim, 2021.
79. Turea L., Cartea Foametei. Chișinău: Cartier, 2021.
80. 29. Țăranu M., Represiunea și rezistența din RSSM în perioada primei ocupații sovietice
1940-1941. Chișinău: Lexon Prim, 2021.
81. Țăranu M., Moldova de la Est de Prut în timpul primei ocupații sovietice (1940-1941). Sibiu:
Ed. Asociațiunii Astra, 2010.
82. Țăranu M., Scrisori către Stalin sau Spovedaniile celor ocupaţi (1947-1953). Chișinău:Pontos, 2014.
83. Țăranu M., Timpuri pe care nu le-a vrut Dumnezeu sau Deportarea elitelor din Moldova
sovietică, Chișinău: Ed. Lexon-Prim, 2023.
84. Țăranu M., Un genocid nerecunoscut sau Foametea organizată de URSS în Basarabia (19461947). București: Vremea, 2020.
85. Ţepordei V., Amintiri din Gulag. București: Abeona, 1992.
86. Țîcu O., Homo Moldovanus Sovieticus. Teorii și practici de construcție identitară în
R(A)SSM (1924-1989). Chișinău: ARC, 2018.
87. Țurcanu I., Moldova antisovietică. Aspecte din lupta basarabenilor împotriva ocupației
sovietice, 1944-1953, Chișinău, Prut Internațional, Știința, 2000.
88. Ursachi M., Soartă de arcaș, Chișinău: Prut Internațional, 2005.
89. Varta I., Deportările în masă din R.S.Moldovenească din 5-9 iulie 1949. Operațiunea „Sud”.
Studiu. Documente. Vol.I. Chișinău: Litera, 2011.
90. Varta I., Varta T., Deportările în masă din R.S.Moldovenească din 13-16 iunie 1941. Studiu.
Documente desecretizate din arhivele MAI și SIS ale Republicii Moldova, Chișinău: Litera,
2011.
91. Vatamanu L., Un ierbar de amintiri. Chișinău, 2021.
92. Volkogonov D., Lenin. O nouă biografie. București: Lider, 1994.
93. Xenofontov I., Complexul monahal Japca. Istorie și spiritualitate. Iași: Lumen, 2015.
94. Пaсат В., Трудные страницы истории Молдавии. 1940-1950г.г. Moscova:Terra, 1994.
95. Пасат В., Православие в Молдавии: власть, церковь, верующие. 1940-1991. Собрание
документов в 4 t. Том 2. Москва: РОССПЭН,
29

96.

2010.https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/note/join/2013/513977/IPOLCULT_NT(2013)513977(SUM01)_RO.pdf

30