Datateknisk anvisning
Grundvandskemi

Juni 2023

dTA-Titel: Grundvandskemi
Dokumenttype: Datateknisk anvisning

TA. nr.:
DG02

Version:
1.0

Oprettet:
13.04.2023 af MST

Ansvarlig fagkoordinationsgruppe i MST:FKG Grundvand

Sidst ændret og gyldig fra: 28.06.2023

Forfatter:
Torben Wandall (MST)

Sider: 18

Relaterede tekniske anvisninger (TA’er):
G01 Boringer
G02 Kemisk prøvetagning
G03 Pejlinger af grundvandsstanden

Relaterede dTA’er:
DG01 - Datateknisk anvisning for pejlinger (GEUS)
DG02 - Datateknisk anvisning Kemidata – GRUNDVAND (historisk, GEUS).
Relateret KS-metodebeskrivelse:
Kvalitetskontrol af GRUMO prøver med GAS (bilag 3)

Udgiver: Miljøstyrelsen
Redaktion: Miljøstyrelsen

2 Miljøstyrelsen / Datatteknisk anvisning / Grundvandskemi

Indhold1.
1.1Indledning og afgrænsning
Brugere4
42.

Dataflow og niveauer i kvalitetssikringsprocessen

5

3.
3.1
3.1.1
3.2
3.3
3.4
3.5

Indtastning/overførsel af data til inputsystem
Indtastning af data og oprettelse af rekvisitionBemærkningsfelter
Kontrol med manglende data
Opbevaring af rådata
Oprettelse af stationer/lokaliteter
Koder og dataudvekslingsformat

6
6
6
7
7
8
8

4.
4.1
4.1.1
4.1.2
4.1.3
4.2
4.2.1
4.2.2
4.2.3

Kvalitetssikring
Kvalitetssikringsflow
Kvalitetsstyring i Jupiter
Redigering af undersøgelser
Genafrapporterede analyseresultater
Kvalitetssikring i MST GAS
Fuldstændigheds- og analysekvalitetskontrol
Videregående grundvandskemisk og historik-kontrol
Manuel afsluttende håndtering og offentliggørelse af data

9
9
9
10
10
10
10
10
10

Bilag 1. Anvendte begreber

13

Bilag 2. Kodelister

15

Bilag 3. Indlæsningskontroller og elektroniske kontroller

16

Bilag 4. Automatisk digital kvalitetssikring (GAS) i Grundvandsovervågningunder NOVANA

17

Bilag 5. Oversigt over versionsændringer

18

Miljøstyrelsen / Datateknisk anvisning /Grundvandskemi 3

1. Indledning og afgrænsning
Denne datatekniske anvisning (dTA) beskriver kravene til og den konkrete fremgangsmåde for
Miljøstyrelsens (MST’s) behandling af data i forbindelse med overvågningen i regi af det nationale overvågningsprogram for vandmiljø og natur (NOVANA).
Databehandling omfatter i dTA’ens forstand både indtastning og overførsel af data til støtteeller fagsystemer, korrektioner og beregninger samt kvalitetskontrol af data på forskellige niveauer på datas vej fra de indsamles til de er konsolideret i fagsystemet.
Denne dTA omhandler ikke en beskrivelse af, hvor de enkelte undersøgelser skal udføres, eller hvilke analyser, der skal udføres for at opfylde den planlagte overvågning i henhold til NOVANA-programbeskrivelsen. Grundvandsovervågningens program for de enkelte år specificeres af Fagkoordinationsgruppen (FKG) i ”Tilsynsskemaet”, der grundlægger datastrømmen for
opgaver og kvalitetssikring.
En række af de øvrige begreber, som anvendes i teksten, er defineret i Bilag 1.

1.1

BrugereDe primære brugere af dTA’en er personer, som skal behandle data fra MST’s overvågning af
grundvandskemi. Dette sker i samarbejde med FKG Grundvand.

Miljøstyrelsen
Tolderlundsvej 55000 Odense C
www.mst.dk

2. Dataflow og niveauer ikvalitetssikringsprocessen
Det generelle dataflow ifm. MST’s behandling af data fra overvågningen af grundvandskemi er
vist i nedenstående Figur 1. Dataflowet starter, når undersøgelsens behov er specificeret, og
slutter, når de autoritative, kvalitetssikrede og deklarerede 1 data offentliggøres i Jupiter 2.
Nøgleoplysninger om de fag- og støttesystemer, der indgår i dataflowet, finder du i ”Oversigt
over fag- og støttesystemer”.

FIGUR 1 Procesflow for analyseresultater starter når undersøgelsens behov er specificeret(Tilsynsskema) øverst til venstre, og slutter, når de autoritative, kvalitetssikrede og deklarerede data offentliggøres i Jupiter i højre side.
Data kan beskrives i følgende typer:
1. Tilsynsdata, specificerer hvor (DGU & indtag), hvad (tilsyn, pejling, kemi) skal udføres.
2. Feltdata, er de observationer og målinger der registreres under feltarbejde,
3. Rekvisitionsdata, er de data der udgør en bestilling til laboratoriet, herunder nogle feltdata.
4. Prøvedata, er alt der knytter sig til en prøve, også data som er irrelevante for laboratoriet.
1 Jf. definitionen i bilag 1

2

https://geus.dk/jupiterMiljøstyrelsen / Datateknisk anvisning /Grundvandskemi 5

3. Indtastning/overførsel af
data til inputsystemI det følgende beskrives fremgangsmåden ved indtastning, kvalitetssikring og godkendelse af
data til Jupiter for undersøgelsesemnet Grundvandskemi, som omfatter undersøgelser specificeret i overvågningsprogrammets Tilsynsskema og fagligt beskrevet i de tekniske anvisninger(TA’er) G02 og G03. Beskrivelsen omfatter ikke forhold, som fremgår af system-/brugervejledninger for Tilsynsskema, Kvalitetssikringsrapporter fra ”GAS”, GeoGIS, eller Jupiter.
Du kan finde oplysninger om adgang, roller, brugervejledning, superbruger, systemejer mv. i”Oversigt over fag- og støttesystemer”.

3.1

Indtastning af data og oprettelse af rekvisition

Inden en undersøgelse iværksættes, skal relevante boringer og indtag være oprettet i Jupiter.
Se afsnit 3.4 vedr. særskilt oprettelse af stationer/lokaliteter.
I overvågningsprogrammets Tilsynsskema fremgår, hvilke undersøgelser, der det enkelte årskal foretages i de respektive stationer (boring-DGU/indtag-nr.). I Tilsynsskemaets opgaveliste
specificeres, hvilke aktiviteter en undersøgelse omfatter. I de tilfælde, hvor der er tale om prøvetagning til kemiske analyser, skal du vælge den eller de rekvisitioner, som FKG har aftalt,dækker den aktuelle undersøgelse. Hvilken udformning af rekvisition, der er aftalt, herunderom laboratoriet evt. anvender en elektronisk løsning og hvordan den benyttes til de konkrete
prøver, kan ses i vejledningerne på MST´s Intranet for laboratorieopgaver. Når du anvender
papirrekvisition, som udfyldes med prøve ID, oplysninger om analysebehov fra Tilsynsskema,
samt feltmålinger og evt. bemærkninger mv., sendes et foto af dokumentet, som mail til laboratoriet og cc til egen analysepostkasse. Denne udgør samtidig kvittering for bestillingen, som
afslutningsvist også er styrende for laboratoriernes fakturering af deres opgave til rekvirenten.
På baggrund af rekvisitionen afrapporterer laboratoriet efterfølgende analyseresultaterne via
StanLab, hvorefter de vil være tilgængelige i Jupiter for de ansvarlige fx via GeoGIS til MST’s
videre håndtering, som indledningsvist sker med kvalitetssikringsværktøjet GAS 3. Fra GAS genererer FKG en kvalitetssikringsrapport for hver prøve, som med grøn/gul/rød gør opmærksom på om de enkelte analyseresultater stemmer med programmets krav om parametre, analysekvalitet og bl.a. outliers i forhold til tidligere undersøgelser. Hvis GAS-rapporter kun indeholder grønne markeringer kan de umiddelbart godkendes. Hvis der er gule eller røde markeringer, skal de vurderes nærmere, i udgangspunktet af lokalenhedens fagmedarbejder. Nårfagmedarbejderen godkender en prøve, registreres dette sammen med prøvedata i Jupiter.
Ved afgørende fejl eller mangler, som kan skyldes laboratoriet, skal lokalenheden anmode laboratoriet om at rette i data i Jupiter og sende ny analyserapport. Hvis fejl ikke kan tilskrives
og rettes af laboratoriet, eller på anden måde forklares fagligt, tages evt. i dialog med FKG beslutning om, hvorvidt data godkendes eller afvises. I alle tilfælde tilknyttes en forklarende bemærkning til analyseresultatet i Jupiter via GeoGIS. I forbindelse med godkendelse af analysedata i Jupiter kontrolleres de relaterede vandstandspejlinger, som efterfølgende indtastes i Jupiter, som beskrevet i TA G03 og DG03, fx via GeoGIS.

3.1.1Bemærkningsfelter

I Jupiter kan der angives bemærkninger på følgende niveauer:
Miljøstyrelsen
3
Tolderlundsvej
Kvalitetskontrol5af GRUMO prøver med GAS (bilag 3)5000 Odense C
www.mst.dk• Prøve (fra prøvetager og laboratorium, indlæst af laboratoriet sammen med analysedata og
af fagmedarbejderen i forbindelse med MST’s kvalitetssikring).
• Analyseresultat (pt. alene Fagdatacentret (FDC)).
I bemærkningsfeltet i Jupiter skal du altid registrere evt. særlige forhold ifm. feltarbejdet, som
kan have betydning for den videre anvendelse af data (fx. ”prøven var grumset” eller ”prøven
viste tegn på afgasning med små bobler”). Du skal også registrere, hvis en parameter mangler/ikke er målt, eller hvis der er anvendt anden emballage end den aftalte. Bemærkningenskal indsættes på det niveau af undersøgelsen, som bemærkningen vedrører.
Du må ikke bruge bemærkningsfelterne til at registrere oplysninger, som er uden betydning forden videre anvendelse af data, som fx oplysninger om lodsejer, mistanke om overtrædelser af
div. bestemmelser o.l. Du må heller ikke notere særlige forhold vedr. stationen, med mindre duvurderer, at de har betydning for de aktuelle analyseresultater eller databehandlingen. Iagttagelser, der vedrører andre forhold end den aktuelle undersøgelse, skal du indtaste i Tilsynsskemaet vedr. den specifikke station, og/eller oplyse til FKG med henblik på videre behandling.
Hvis du har en bemærkning til laboratoriet, skal du udfylde feltet ”Intern besked” på rekvisitionen. Interne beskeder til laboratoriet indgår ikke, når prøveresultaterne afrapporteres til Jupiter.

3.2

Kontrol med manglende data

FKG leverer GAS-rapporter med resultater af kvalitetskontrol. I GAS-rapport markeres analyseresultater, som afviger fra angivelser i Tilsynsskema (mangler/overskud), med rødt, og duskal så sikre dig, om årsagen kan accepteres, før prøven godkendes.
Hvis der er mangel i en leverance fra et laboratorium, skal du først tjekke, om laboratoriet har
indsat en fyldestgørende forklaring på manglen i bemærkningsfelterne på analyseresultaterne
i Jupiter og i pdf-analyserapporten. Hvis det ikke er tilfældet, skal du sende en e-mail til laboratoriet og bede dem udbedre manglen. Det er kun laboratoriet, som kan ændre i de rapporterede værdier.
Hvis der mangler data og det skyldes, at MST ikke har udfyldt rekvisitionen korrekt, eller laboratoriet har mistet prøven, skal du undersøge, om der skal udtages en erstatningsprøve ellerpå anden måde afklare, hvordan manglen kan udbedres. Kontakt evt. FKG om løsningen.
Manglende gennemførsel af specificerede aktiviteter (datatab) noteres i Tilsynsskema, herunder bl.a. årsag. Hvis hele undersøgelsen er tabt, og der ikke laves en erstatningsundersøgelse, skal du samtidig orientere FKG herom.
Hvis du afviser data (fx uvedkommende resultater, der ved en fejl er leveret til godkendelsehos dig, men ikke vedrører dine opgaver) skal du give besked til dem, der har rekvireret data,eller som minimum give besked til laboratoriet.

3.3

Opbevaring af rådata

Udfyldte feltskemaer (pumpeskemaer) og foto af rekvisitioner, samt evt. andre foto, der fx dokumenterer hændelser ifm. undersøgelser, skal du journalisere på lokalenhedens driftssag, tillige med pdf-analyseblanketter. Logbog for feltanalyseinstrumenter, herunder løbende kalibreringer, skal tilsvarende journaliseres på den enkelte lokalenheds driftssag for fagområdet det
enkelte år.

Miljøstyrelsen / Datateknisk anvisning /Grundvandskemi 7

3.4

Oprettelse af stationer/lokaliteter

Inden laboratorier kan indlæse resultater af grundvandsprøver, skal boringen og indtaget væreoprettet i Jupiter, jf. Figur 1. Det betyder, at boringen skal være oprettet med minimum et DGU
nr. og et indtagsnummer. GEUS’ Borearkiv (geusbo@geus.dk) står for at oprette og vedligeholde boringsoplysninger efter indberetninger fra brøndborerne.
Nye boringer skal indberettes af brøndboreren til Jupiter senest tre måneder efter, at boringen
er etableret, med mindre rekvirent af boringer har skærpet rapporteringsfrist. Når brøndboreren har indberettet en overvågningsboring til Jupiter, skal den, der har ladet boringen udføre,
kontrollere, at alle nødvendige oplysninger for boringer er tilstede og korrekte. MST’s medarbejdere skal sikre opfyldelse jf. teknisk anvisning G01.
Hvis præcisionen af boringens indmåling efterfølgende forbedres med differentiel GPS eller
tilsvarende, skal den, der har forestået forbedringen indberette oplysningerne til Borearkivet
ved GEUS, jf. Vandforsyningsloven.
Alle boringer, hvorfra der indsamles overvågningsdata, skal være mærket med et ”ID skilt” udskrevet fra Jupiter (https://jupiter.geus.dk/boringsskilt/).
Ingen data kan lagres i Jupiter fra boringer uden DGU nr. Er der således indsamlet data fra eneksisterende boring uden DGU nr., skal der udfyldes et lokaliseringsskema. Dette kan ske vedhjælp af lokaliseringsvejledningen, som kan findes på GEUS’ hjemmeside 4. Lokaliseringsskemaet sendes til GEUS Borearkiv (geusbo@geus.dk), som herefter tildeler DGU nr. og opretter
boringen i Jupiter.

3.5

Koder og dataudvekslingsformat

I Bilag 2 findes en oversigt over de væsentligste kodelister, som anvendes ifm. overførsel af
data fra overvågningen af grundvandskemi til Jupiter.
I forbindelse med kontraktindgåelse med et laboratorium, opretter laboratoriet relevante analysepakker, og MST sikrer, at alle stoffer fremgår korrekt fra Stancode-liste 1008. Når MST har
godkendt analysepakkerne, oprettes analysepakkerne i rekvisitioner, som skal anvendes som
grundlag for afrapportering til Jupiter og kvalitetskontrol med GAS.
Hvis du skal bestille parametre, der ikke er indgået aftale om i en godkendt StanLab-analysepakke med et laboratorium, skal du først have accept af bestillingen fra FKG.

Miljøstyrelsen
4
Tolderlundsvej
5
https://www.geus.dk/produkter-ydelser-og-faciliteter/arkiver/borearkivet/indberetning-af-boringer-skemaer-og-vejledninger
5000 Odense C
www.mst.dk

4. Kvalitetssikring
Dette afsnit beskriver de kvalitetssikringstrin, som gennemføres for data fra NOVANA-programmets grundvandsundersøgelser, inden de godkendes i Jupiter.
Dataflowet ifm. den samlede kvalitetssikring af data fra overvågningen af grundvandskemi er
vist i Figur 1 i afsnit 2.
Du kan finde oplysninger om adgang, systemvejledning, superbruger, systemejer mv. for fagsystemer mv. i ”Oversigt over fag- og støttesystemer”.

4.1

Kvalitetssikringsflow

4.1.1

Kvalitetsstyring i Jupiter

Prøvedata indlæses via StanLab og Jupiters generelle indlæsningskontrol og bliver tilgængelige for myndigheders kvalitetssikring og godkendelse, når laboratoriet har gennemført og godkendt deres rapportering.
Miljøstyrelsens grundvandskemiske data for prøver i Jupiter kan have følgende ”Prøvestatus”(i parentes ses Jupiters kode for prøvestatus):• Under indlæsning (0)• Ny fra laboratorium (1)og fra MST´s undersøgelser tillige:• Godkendt af Miljøstyrelsen (8)• Afvist af Miljøstyrelsen (9)• Afvist af GEUS (6)Derudover har Jupiter en række andre koder for prøvestatus (CodeType 870), som anvendes
af fx kommuner, regioner mv.
MST´s kvalitetssikring styrer via hjælpesystemet GeoGIS, hvilken prøvestatus de konkrete datasæt har, og dermed om de er offentligt tilgængelige fx til at indgå i Fagdatacenteret (FDCGEUS)’s årlige rapportering.
Jupiter indeholder felter til yderligere registrering af kvalitet, men disse anvendes primært tilbemærkninger på prøveniveau, som rapporteres via laboratoriet. FDC kan dog angive bemærkninger både på prøve- og analyseniveau, når data er godkendt af MST.
Tabel 1 viser en oversigt over, de forskellige niveauer af ”Prøvestatus” for analyseresultater i
Jupiter.
TABEL 1. Oversigt over Jupiters ”Prøvestatus”, som anvendes af MST.
Prøvestatus

Betingelse

Under indlæsning (0)Laboratorium har påbegyndt overførsel af analyseresultater.

Ny fra Laboratorium (1) Analyseresultaterne er indlæst via StanLab i Jupiter.
Godkendt
af Miljøstyrelsen (8)Prøvens overensstemmelse med program og analyseresultater har passeret kvalitets- og historikkontrol ved
manuel håndtering af evt. advarsler fra MST’s GAS-system (jf. Bilag 3), herunder evt. påsatte bemærkning.

Miljøstyrelsen / Datateknisk anvisning /Grundvandskemi 9Afvistaf Miljøstyrelsen (9)4.1.2

Anvendes når MST ikke kan godkende data, hvilket samtidig fjerner visningen fra Jupiter for alle andre end
myndigheden.

Redigering af undersøgelserNår du som ansvarlig myndighed har ændret Prøvestatus til ”Godkendt (8)” , bliver data offentlige med mindre du i stedet vælger at ændre prøvestatus til ”Afvist (9)”, så ingen kan se data. I
begge tilfælde kan laboratorium ikke længere rette i data. Hvis du som myndighed igen ændrer prøvestatus til ”Ny fra laboratorium (1)” kan laboratoriet igen redigere de resultater, de harleveret, og der kan så gennemføres en ny GAS kontrol og efterfølgende godkendelse.
MST kan direkte indtaste og rette egne pejledata i en undersøgelse i Jupiter.

4.1.3

Genafrapporterede analyseresultater

Hvis laboratoriet blot genafrapporterer resultater på en prøve, vil den fremstå som en ny
prøve. MST kan efter nærmere vurdering i FKG vælge at afvise et tidligere prøveresultat og
godkende et nyt, men i udgangspunktet foretrækkes det, at laboratoriet retter enkeltresultater,
så der ikke fremgår flere journal-nr. med analyseresultater på samme undersøgelse.
Ved genafrapporteringen af analyseresultater slettes tidligere anførte bemærkninger på resultat- og kvalitetssikringsniveau.

4.2

Kvalitetssikring i MST GAS

4.2.1

Fuldstændigheds- og analysekvalitetskontrol

MST’s grundvandsovervågning styres og kvalitetssikres på baggrund af den operationelle og
detaljerede programspecifikation i Tilsynsskemaet, i kombination med kvalitetsværktøjet GAS,
jf. Bilag 4.

Kemiske analysedata kontrolleres imod det fastlagte undersøgelsesprogram og de faktisk rekvirerede analyser, samt en række af de øvrige data, der er indtastet i Tilsynsskemaet. Hervedafdækkes evt. mangler, dubletter eller overskydende data, som er fejlrapporteret, hvilket vil fåen rød markering i GAS-rapporten. Samtidig sikres, at krav til analysekvalitet er imødekommet, som de er fastlagt i kontrakten med laboratoriet, herunder angivelsen af analysernes måleenheder, kvalitet, bl.a. detektionsgrænse, usikkerhed og analysemetoder, som oftest svarende til lovgivningens krav.

4.2.2

Videregående grundvandskemisk og historik-kontrol

I GAS kontrolleres alle de enkelte analyseværdier i en prøve imod de samme parametres tidligere kendte værdier på samme station. For prøvedatasæt med analyser af alle hovedbestanddele bestemmes en række kemiske sammenhænge imellem de enkelte analyseresultater, derafspejler om prøven rent kemisk kan være valid, herunder i forhold til feltmålinger. Denne viden anvendes sammen med de enkelte analyseværdier i en kontrol imod op til seneste 10 års
analyser på samme station, som styrer hvilken farvemærkning de enkelte analyseresultater fåri GAS-rapporten. Helt urealistiske værdier vil få en rød markering, hvor mulige men afvigendeværdier markeres med gul farve i prøvens GAS-rapport. Den samlede GAS-kontrol fremgår afbilag 4.

4.2.3

Manuel afsluttende håndtering og offentliggørelse af dataPå baggrund af GAS-rapporten for de enkelte prøver skal du som lokal fagansvarlig varetage
evt. opfølgning med laboratorium og evt. kontakt med FKG, inden du godkender de enkelte
prøver i Jupiter.
Undersøgelser med analyseresultater, hvor laboratoriet eller andre finder behov for at afrapportere et analyseresultat igen, som tidligere har været godkendt, kan kun ske efter, at du som
Miljøstyrelsen
ansvarlig
har ”af-godkendt”
prøven, ved at ændre prøvestatus, så den igen står som ”Ny fra
Tolderlundsvej
55000 Odense C
www.mst.dk

laboratorium”. Når laboratorium har afrapporteret analyseresultaterne igen, anvendes en ny
GAS-rapport, som grundlag for ny godkendelse af prøven.
Hvis du ikke selv har stået for indsamling af de konkrete feltdata/prøver, som får analysermærket gul eller rød i GAS-kontrollen, og årsagen ikke umiddelbart kan fastlægges, skal du
kontakte den person, som har foretaget indsamlingen, for at høre, om vedkommende kan bidrage med relevante oplysninger.
Hvis du i forbindelse med vurdering af analyseresultater vil kontakte analyselaboratoriet, skal
du forinden kontrollere indholdet i den relevante analyserekvisition og undersøge om laboratoriet har indsat bemærkninger til analyseresultatet i Jupiter. Hvis du derefter stadig vurderer, atder er behov for at få belyst resultatet nærmere, skal du sende en mail til det berørte laboratorium. Her kan du bede dem tjekke kørselsdata mv. for den pågældende analyse. På baggrund
af dialogen med laboratoriet skal du dernæst, hvis det er muligt for den pågældende parameter, beslutte, om du vil bestille en reanalyse.
Hvis der er ”ulovlige” data, fx 0 mg ilt/liter, altså fejl som skyldes fejlagtige angivelser i rekvisitionen, skal du bede laboratoriet rette ift. den korrekte detektionsgrænse.
Hvis du ikke ender med at godkende, men må tage et fagligt forbehold (det vil sige påfører enbemærkning til prøven) eller ender med at ønske at afvise data, der ikke skyldes forhold, somfaglig indsigt i området kan forklare, skal du kontakte FKG. Aftal i tvivlstilfælde med FKG,
hvilke korte noter, der dækker dine overvejelser/begrundelser og konklusioner i bemærkningsfeltet under Kvalitetssikring (se Figur 2), fx:• ”Afvigelsen vurderes at skyldes utæthed i boringen og analyser dækker formentlig over nedsivet overfladevand, som dog ikke er større, end at data godkendes med bemærkning”,• ”Der er foretaget reanalyse, og resultaterne var ens, hvorfor data godkendes”,• ”Data underkastes et fagligt forbehold, da undersøgelsen vurderes at være gennemført korrekt, men værdien ligger uden for xxx intervallet”,• ”Data slettes, da udstyr har vist sig at være gået i stykker på prøvetagningstidspunktet, og
der ikke er tale om en systematisk fejl, hvor det er muligt at skønne den reelle værdi”.
Hvis du vil indsætte den påkrævede bemærkning i Jupiter, skal du først ændre prøvestatus fra”Godkendt” til ”Ny fra laboratoriet” og så ændre prøvestatus tilbage til ”Godkendt”, når du har
indsat bemærkning. Hvis efterfølgende afklaring godtgør, at resultatet er fuldt ud validt, skal
prøven igen ”af-godkendes” og renses for bemærkningen, hvorpå den så igen godkendes og
fremgår uden bemærkningen.

FIGUR 2. Angivelse af placering af bemærkningsfeltet for prøver i GeoGIS´s Jupitervisning.
Du har ikke umiddelbart mulighed for at bruge bemærkningsfeltet for analyseresultatet (Figur3), da dette bemærkningsfelt som udgangspunkt er forbeholdt bemærkninger fra laboratoriet.
Hvis du som lokalt fagansvarlig medarbejder, efter dialog med laboratoriet, har brug for atkommentere yderligere på laboratoriets indsatte bemærkning, skal FKG/FDC inddrages, som
kan indsætte evt. bemærkning på analyseniveau.

Miljøstyrelsen / Datateknisk anvisning /Grundvandskemi 11

FIGUR 3. Angivelse af placering af bemærkningsfeltet for analyseresultater i GeoGIS/Jupiter.
Bemærkningsfeltet er forbeholdt bemærkninger fra laboratoriet og evt. FDC.
Data skal afvises, hvis du har dokumentation for, at der er sket fejl i enten felt, laboratorium eller ifm. databehandlingen, som kan have betydning for datakvaliteten, og hvor det ikke er muligt at rette op på fejlene, (fx at en prøve ikke blev konserveret korrekt, eller evt. forbyttet).
Data skal ligeledes afvises, hvis der er usikkerheder/uklarheder/mangler ifm. det gennemførte
arbejde i felt eller laboratorium eller ifm. den foretagne databehandling, som du ikke kan afklare eller udbedre, og hvor usikkerheden/uklarheden/manglen betyder, at data ikke kan anvendes, (fx at der er opstået tvivl om, hvilken station data vedrører, eller fra hvornår et måleinstrument holdt op med at virke, som det skulle).
Når afvisninger omfatter andet end simple fejl, (fx at der er indtastet forkerte værdier), skal dujournalisere din dokumentation for, at der er afvist data og begrundelsen herfor (fx en mail).
Hvis du konstaterer, at der mangler data fra en konkret undersøgelse, skal du følge fremgangsmåden beskrevet i afsnit 3.2.

Miljøstyrelsen
Tolderlundsvej 55000 Odense C
www.mst.dk

Bilag 1. Anvendte begreber
Autoritative data: Data, der er fremkommet og behandlet i overensstemmelse med anvisningerne i relevante TA’er og dTA’er. Autoritative data er bl.a. kontrollerede og deklarerede i muligt omfang.
Bemærkning: Se ”Deklarering af data”.
Databehandling: Databehandling omfatter i dTA’ens forstand alle eller udvalgte aktiviteter,
som kan foregå i forskellig rækkefølge, ifm. indtastning eller overførsel af data til støtte- eller
fagsystemer, korrektion af målte/observerede eller beregnede værdier, beregning af nye størrelser, som fx indeks, eller ifm. kvalitetskontroller af disse data på forskellige niveauer på vejen
fra felt til fagsystem.
Dataemne: Alle data, herunder korrigerede og beregnede, fra én type undersøgelse udtaget
på alle programsatte stationer/lokaliteter i regi af et NOVANA-delprogram. For eksempel:• Alle data fra vegetationsundersøgelser i vandløb• Vandkemi og Feltmålinger fra stoftransportstationer• Overvågning af en bestemt art.
Et dataemne kan godt bestå af flere undersøgelsesemner. Fx indeholder dataemnet ’Marin
Vandkemi og Feltmålinger’ undersøgelsesemnerne Feltmålinger, Måledybder, Vandkemi og
Vejrlig.
Deklarering af data:
Omfatter:• Kvalitetsmærkning: Oplysning om dels hvilket niveau i kvalitetssikringsprocessen data er
kvalitetssikret til, dels hvad status er for kvalitetssikringen på det pågældende niveau.
• Bemærkninger: Oplysninger i fagsystemet, som kan knyttes til et specifikt tilsyn, prøve, resultat mv. Bemærkninger anvendes:
o Til at gøre opmærksom på særlige forhold ved prøvetagningen, der har betydning forden videre databehandling (se afsnit 3.1.1).
o I forbindelse med databehandling og kvalitetssikring som forklaring af, hvorfor afvigende data er godkendt, har fået fagligt forbehold eller er slettet.
o Til oplysninger om korrektionsformler og henvisning til faglige rapporter for korrigerede data
Fagsystem: Database med brugergrænseflader til fx dataindlæsning, kvalitetssikring, korrektion, beregning og dataudtræk, hvor MST gemmer autoritative data.
Indtaste data: Input af data i et støtte- eller fagsystem vha., en smartphone, en felttablet, en
kontor pc eller lign.
Inputsystem: Det støtte- eller fagsystem, hvortil feltdata og kemiske analyseresultater mv.
indtastes/overføres indledningsvist.
Kvalitetsmærkning: Se ”Deklarering af data”.
Metadata: Oplysninger tilknyttet indsamlede rådata, om fx tid, sted, prøvetager o.lign.

Miljøstyrelsen / Datateknisk anvisning /Grundvandskemi 13

Niveauer i kvalitetssikringsprocessen: Tre til fire på hinanden følgende niveauer omfattende indlæsningskontrol og elektronisk kontrol eller automatisk kontrol samt MST faglig kontrol, og fagdatacenterkontrol. Miljøstyrelsen er ansvarlig for niveauerne til og med MST faglig
kontrol.
Overføre data: Flytning af data fra fx et program eller et måleapparat til et støtte- eller fagsystem, uanset om dette sker manuelt eller automatisk.
Parameter: En bestemt størrelse, der kan måles eller observeres (fx totalfosfor, sigtdybden ien sø eller en registreret art).
Reanalyse: Fornyet analyse af restprøve på laboratoriet, i tilfælde hvor gennemgang af dokumentationen for analysen ikke giver svar på umiddelbart overraskende indhold.
Rådata: Ikke korrigerede eller beregnede data, der enten er indsamlet/målt i felten og noteret
manuelt (på papir), eller som er registreret automatisk (fx med logger eller på video) eller analyseresultater fra laboratoriet. Nogle rådata overføres automatisk til inputsystem.
Støttesystem: Program, der understøtter de digitale processer ifm. fx overførsel af data, korrektion og beregning af data samt udtræk og visning af data, fx software-robotter, værktøjer til(semi-)automatisk kvalitetssikring eller værktøjer til at konvertere data.
Undersøgelse: En struktur af meningsfuldt sammenhængende parametre indsamlet på et bestemt tidspunkt på samme station/lokalitet, til brug ved vurdering/beregning af en tilstand, påvirkning, bestandstørrelse eller andet på stationen/lokaliteten. Undersøgelsen kan udføres engang eller flere gange årligt og omfatter både feltmålinger, kemiske analyseresultater fra indhentede prøver og registreringer af forskellige forhold i felten.

Miljøstyrelsen
Tolderlundsvej 55000 Odense C
www.mst.dk

Bilag 2. Kodelister
Nedenstående Stancode-lister anvendes ifm. behandling af data, som er omfattet af nærværende dTA. Se evt. afsnit 3.5 om oprettelse af koder.

TABEL 2. Stancode-lister, der anvendes for grundvandskemi.

Kodeliste nummer

Kodeliste navn

1183

Matrice (fx: Grundvand, Drikkevand)

1081

Prøveformål

1008

Parameter1009Måleenhed

1011

Analysemetode1030

Prøvefraktion

1077

Attribut for resultat

Til brug i Jupiter vedligeholder GEUS endvidere en række kodelister, herunder uddrag af fx
Stancode-liste 1008 ”Parameter”, som er koder for parametre, der er tilstrækkeligt identificeretog relevante for grundvand: https://data.geus.dk/tabellerkoder/index.html

Miljøstyrelsen / Datateknisk anvisning /Grundvandskemi 15

Bilag 3. Indlæsningskontroller
og elektroniske kontroller
Automatisk kontrol ifm. behandling af data fra overvågningen af Grundvandskemi til Jupiter
Kontrolniveau

Information

Krav til informationIndlæsning til
JupiterPrøvena. Der må ikke indsættes en boringskontrolprøve på en sløjfet boringb. Anlægsprøver på ledningsnet eller ved taphane skal have adresse og ledningsnetsadresse udfyldt
c. Tabelstruktur og kodelister i
PCJupiterXL skal overholdes

Analysena. Stof på boringsanalyser og anlægsanalyser
skal overholde reduceret stofkodeliste
b. Enhed skal matche stoffet eller være muligt
at omregnec. Tabelstruktur og kodelister i
PCJupiterXL skal overholdes

Identifikation

Korrekt kombination af station og prøvetagningsdato (fra tilsynsskema)

Leveranceog angivelser

Komplet levering af programsatte og bestilte
analyser, korrekte: måleenheder, analysested(kontrakt/TA), filtrering(kontrakt/TA)

KemiskekontrollerGrænseværdier i Drikkevandsbekendtgørelse.
Lovlige attributter, vandtype, forvitringsgrad,
ionbytningsgrad, forhold mellem HCO3/pHværdi, ion-balance
Vurdering af leverede værdier i forhold tiltidligere analyser på samme station

Elektronisk
test med
GAS 5

Historisk
statistik

Miljøstyrelsen
5
Tolderlundsvej
Se uddybning i5bilag 4.
5000 Odense C
www.mst.dk

Fejl konsekvensIndlæsning
afvises

Rød fejl

Gul fejl,
ekstra rød,
hvor nyværdi overskrider tidligere mereend 100%

Bilag 4. Automatisk digital
kvalitetssikring (GAS) i
Grundvandsovervågningunder NOVANA

Miljøstyrelsen / Datateknisk anvisning /Grundvandskemi 17

Bilag 5. Oversigt overversionsændringer
Version og
faglig ansvarlig

Dato

Emne

Ændring

1.0
Miljøstyrelsen

28.06.2023

Hele dTA’endTA’en er tilpasset ny skabelon iforlængelse af vedtagelsen af fælles overordnede principper for kvalitetssikring af NOVANA-data samt
hjemtagning af dTA’erne fra Fagdatacenter til Miljøstyrelsen

Miljøstyrelsen
Tolderlundsvej 55000 Odense C
www.mst.dk