Dalen-Kjørholt kalksteinsgruve
store drusefunn 2007-2008
Fred Steinar Nordrum

former og fargevariasjoner. På et område
i drusa var toppene av krystallene blågrå.
Selv om borstøv delvis dekket mange av
krystallene, var det et fantastisk syn.

DE SISTE, STORE DRUSEFUNNENE
I 2007 og 2008 ble det oppdaget tre store
druser som inneholdt kalkspatkrystaller
av en kvalitet som rangerer blant det beste
som er funnet i Dalen-Kjørholt gruve. Alledrusene ble funnet på samme nivå i forekomsten.

Storparten av krystallene var elongerte
romboeder. Krystallene var sjelden lengre
enn 3 cm, men forekom i stort antall og
ofte sammenvokste i bunter og knoller. På
en del mindre blokker var det på enkelte
hjørner eller topper vokst ut bunter av større krystaller. Noen bunter sto på toppen av
søyleformete blokker. Dessuten forekom
to typer stalaktitter/stalagmitter. Den ene
opptrådte i mange utforminger og fargevariasjoner og kunne ofte virke naturlig etset.
Den andre i lange, flate, lysegule krystallsammenvoksninger med ett eller flere tydelige indre rør/tunneler, hvor væske må hasivet gjennom.

Den gule drusa (I)
20. februar 2007 kom det fram en liten åpning innerst i et nysprengt rom. Innenforåpnet det seg ei stor, uregelmessig druse,
anslagsvis 6-8 m, delvis fylt med sammenraste blokker. På blokkene og på tak, vegger
og gulv var det vokst gule til brune, gjennomskinnelige krystaller med forskjelligePå grunn av vanskelig framkommelighet
var det mye arbeid å trenge seg innover i
drusa, og som vanlig var det skader på endel av krystallene på grunn av sprengningen.

Mike Bergmann i druse III med store, heksagonale, prismatiske krystaller og
tvillingkrystaller av kalkspat 2. juni 2008. Borstøv dekker krystallene.
Foto: Gunnar Jenssen.

Store druser med kalkspatkrystaller har værtfunnet i Kjørholt siden starten. Men av en eller
annen merkelig grunn ble dette ikke registrert
av samlere og mineraloger. Forekomsten er
ikke nevnt i boka Norske mineraler (Neumann1985). Først med funnet av ”Fantomdrusa” i1990 ble forekomsten kjent blant samlere, men
vakte da til gjengjeld meget stor oppmerksomhet. Funnet av den såkalte ”Honningkalsittdrusa” i 1992 førte til ytterligere samleraktivitet(Nordrum 1993a,b,c). Siden er det funnet etstort antall druser som har åpnet seg gjennom
den pågående drift, og det er også sporet opp
mange druser i de gamle underjordsdrifter og
dagbrudd. Den største drusa ble funnet i 2002
og var ca. 100 m lang og opptil 4,5 m høy.

Innledning
Dalen kalksteinsgruve i Brevik ble satt idrift i 1919. Driften foregikk i dagbrudd
fram til 1960, da underjordsdriften startet.
Nabogruva Kjørholt startet opp i 1929 og
underjordsdrift tok til i 1933. De to gruvene
ble slått sammen fra 1.1.1988, da Norcem
kjøpte Kjørholt av Norsk Hydro. Norcem,
som nå er en bedrift innen Heidelberggruppen, driver den sammenslåtte gruva undernavnet Dalen gruve. Siden de fleste store
funn av kalkspatkrystaller, særlig i begynnelsen, ble funnet i Kjørholt, og Kjørholt
er det navnet som ble kjent blant samlere,
benevnes her gruva som Dalen-Kjørholt
gruve.
8

Den oransje drusa (II)
8. juli 2007 var det kommet fram oppsprukne
steiner i veggen innerst i neste rom (atskilt
med en 13 m bred pilar), noe som indikerte
en druse på baksiden. Ved å lyse inn gjennom
sprekkene kunne man se det skinne oransje
på innsiden.
Dette viste seg å være en ny, stor druse (omlag 10 m lang) med sammenraste blokker.
Kanskje er det en forbindelse til Den guledrusa (I) bak pilaren. Denne drusa viste seg å
inneholde enda finere kalkspatkrystaller enn
druse (I). De beste gule krystallene var klarere og ofte lengre. De gule stalaktittene med
rør var lengre og klarere (opptil 17 cm).

Bukett av kalkspatkrystaller på søyle fra dengule drusa (I), Dalen-Kjørholt gruve. Stuffen
er 19 cm høy. Samling: Norsk Bergverksmuseum. Foto: Christian Berg.

9Oransje og gule kalkspatkrystallerdelvis dekket av borstøv.
Fra den oransje drusa (II).
Bildebredd ca. 1 m.
Foto: Gunnar Jenssen.

Kalkspat (”ravkalkspat”) fra den oransje
drusa (II) i Dalen-Kjørholt gruve.
Stuffen er 12 cm bred.
Samling: Norsk Bergverksmuseum.
Foto: Christian Berg.

De beste av de uregelmessige stalaktittene
var gulere og klarere (opptil 8-10 cm) og itillegg opptrådte det oransje, gjennomskinnelige krystaller med parkettering på krystallflatene.

delig ytre sone virker mørke. Også i denne
drusa var mange krystaller skadet på grunn
av sprengningen, og drusa var vanskelig å
trenge gjennom på grunn av blokkene.

Kalkspatkrystall, ca. 4 cm høy, fra druse II
i Dalen-Kjørholt gruve.
Samling og foto: Gunnar Jenssen.

Kalkspat stalaktitt, ca. 7 cm lang, fra druse II
i Dalen-Kjørholt gruve.
Samling: Norsk Bergverksmuseum.
Foto: Christian Berg.

I et sideløp i drusa var det kalkspatkrystaller av en eldre generasjon. De var grå til
fargeløse og virket kjedelige sammenliknet
med de fargesprakende krystallene. Krystallenes hovedform var heksagonalt prisme
med basisflate og romboederflater på termineringene, men krystallene hadde skalenoederflater som ofte var ganske store, påskuldrene. De var tykke og opptil 6-8 cm
lange. Det var utviklet ganske mange, opptil 10 cm brede, tvillingkrystaller
etter {01,o12} (vinkel på 127 30 mellom c-aksene
for de to sammenvokste individene).

Den oransje fargen har gitt krystallene oppnavnet ”amber calcite” eller ”ravkalkspat”.
De oransje krystallene var ofte 2-3 cm lange, men satt ofte pent i strålebunter. Noen
krystaller var opptil 7-8 cm. Den lengste,
men skadete krystallen som ble funnet, var
13 cm lang. Ut fra form og farve rangerer
de beste stuffene blant de fineste som er
funnet av kalkspat i Norge. En av stuffene,
fotografert av Jeff Scovil, var omslagsbilde
på siste nummer av Lapis (nr. 6) i 2007.
Mange krystaller i drusa hadde i større eller
mindre grad en blågrå topp eller ytre soneøverst, noe som for tynne soner ofte førte til
et grønnlig fargeskjær ved kombinasjonen
av gult og blått. En del krystaller med bety-

På samme veggen i bergrommet ble det
funnet en liten druse (IIa) med bunter av
opptil 2 cm lange kalkspatkrystaller med
dyp, rødoransje farve.
10

Kalkspat-tvilling, ca. 6 cm bred, fra druse II i Dalen-Kjørholt gruve.
Samling og foto: Gunnar Jenssen.

11Fornøyde gruvearbeidere, Gunnar Jenssen(til venstre) og Rune Køller, etter åpningen
av den oransje drusa (II) 8. juli 2007.
Foto: Fred Steinar Nordrum.

Prismedrusa (III)29. mai 2008 kom det etter sprengning
fram en åpning av en ca. 20 m lang, krypestor druse. Den var fullstendig dekket
av heksagonale, prismatiske kalkspatkrystaller fra små og opptil ca 30 cm lange og
10-15 cm tykke. De fleste var rundt 10 cm
lange og ca. 5 cm tykke. Krystallene satt
klistret til underlaget (kalksteinen) og vartilnærmet umulig å banke løs uten at desprakk opp langs kløvplan. Noen få, som
sto som utspring, var det mulig å banke løs,og noen stuffer var løsnet i forbindelse med
sprengningen. Men det meste av det som
ble sprengt løs hadde større eller mindreskader på krystaller. På grunn av de store
krystallene er de fleste stuffene som ble
tatt vare på, naturligvis også relativt store.
5-6 uker etter at drusa kom til syne, ble den”spist opp” av framdriften i gruva, og drusa
er nå helt borte.
De fleste prismatiske krystallene var matteog ugjennomsiktige på toppflatene (basisflate og romboederflater), men sett inn fra
siden var krystallene fargeløse og gjen-

Kalkspat stalaktitt, 17 cm lang, med indrerør, fra druse II i Dalen-Kjørholt gruve.
Samling og foto Gunnar Jenssen.

12

Kalkspatkrystaller i taket av druse III i Dalen-Kjørholt gruve.
Krystallene er delvis dekket av borstøv.
Foto: Gunnar Jenssen.

som trolig er en generasjon som tilsvarer degule krystallene i druse I og II.

nomskinnelige. De fleste hadde en gul til
brun, ofte litt diffus, fantomkrystall. Ganske
mange prismatiske tvillinger etter {01-12},
opptil over 10 cm brede, var til stede. Noenfå tvillingkrystaller hadde synlig, trolig skalenoedrisk, tvillingfantom etter samme tvillinglov. En del av stuffene med store tvillingkrystaller er imponerende og av høy
kvalitet.

Andre drusefunn
I løpet av de siste to årene er det også oppdaget en rekke mindre druser med kalkspat igruva. De fleste krystallene har vært relativt
små, men de har ofte hatt interessante formerog vært gjennomsiktige. Noen druser har
inneholdt tvillinger eller fantomkrystaller.
Noen druser har dessuten inneholdt apofyllittkrystaller. Det er også observert en druse
med små, blekblå vifter av barytt, samt enlitt større druse som inneholdt opptil 13 cm
lange kvartsstalaktitter (Nordrum 2008b).

Innerst i drusa dukket det opp en fargeløs tillysegul til gul generasjon av kalkspat som i
større eller mindre grad dekket de prismatiske krystallene. Dette var uregelmessige,
elongerte romboedre opptil 4-5 cm lange,
13

Litteratur
NEUMANN, H. (1985): Norges mineraler.
Norges geologiske undersøkelse, skrifter
68, 278 sider.

Bilde over:Gul kalkspatgenerasjon med elongerte
romboedere dekker delvis den eldre,
heksagonale, prismatiske krystallen fra
druse III i Dalen-Kjørholt gruve.
Stuffen er 18 cm bred.
Samling: Norsk Bergverksmuseum.
Foto: Christian Berg.

NORDRUM, F.S. (1993a): Dalen-Kjørholt
gruve. Historikk og gruvedrift. STEIN 20,
98-99.
NORDRUM, F.S. (1993b): De siste års mineralfunn i Dalen-Kjørholt gruve. STEIN
20, 100-110.

Bilde øverst til venstre:
Kalkspat (”ravkalkspat”) fra druse II i
Dalen-Kjørholt gruve.
Stuffen er 7 cm bred.
Samling: Norsk Bergverksmuseum.
Foto: Gunnar Jenssen.

NORDRUM, F.S. (1993c): Die DalenKjørholt Kalksteingrube in Süd-Norwegen,ein neuer Fundort für exzellente Calcitstufen. MineralienWelt 4 (5), 49-56.
NORDRUM, F.S. (2008a): Neuer CalcitFund aus Dalen-Kjørholt/Norwegen. MineralienWelt 19 (2), 32-33.

Bilde nederst til venstre:
Prismatisk kalkspat-tvilling, 11 cm bred,
med en indre, skalenoedrisk(?) fantomtvillingfra druse III i Dalen-Kjørholt gruve.
Samling og foto: Gunnar Jenssen.

14

NORDRUM, F.S. (2008b): Nyfunn av mineraler i Norge 2007-2008. Stein 35 (2),8-20.
15