Kiitos. Kiitos puheenjohtaja. Kerrotteko alkuun koulutus- ja työhistorianne lyhyen kaavan mukaan?
Lääkärin, lääketieteen tohtori, erityispätevyys kansainvälisessä terveydenhuollossa ja
matkailulääketieteessä. Työhistoria on kliinisiä tutkimuksia vuoteen 2010 asti ja sen jälkeen
rokotusohjelman erilaisissa tehtävissä rokotusturvallisuuslääkärinä ja vaikuttavuudesta tutkivana
lääkärinä. Viime vuosina eniten influenssaa, koronaa, RSVtä, pneumokokkia tutkineena. Mikä taho
on teidän työantajanne? Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Onko teillä tähän asiantuntemukseen
liittyen lisäksi jotain sellaisia luottamustehtäviä, jotka haluatte tässä yhteydessä mainita? Olen
Maailman terveysjärjestön SAGEN, eli rokotusasiantuntijatyöryhmän puheenjohtaja. Olen ollut nyt
puolitoista vuotta ja sitä ennen kolme vuotta sen koronatyöryhmän puheenjohtaja. Ja sekin oli siis
WHO? SAGEN, joo. Tämä oikeudenkäynti liittyy niin sanottuun koronapassilainsäädäntöön, elitartuntatautilain tiettyihin pykäliin, joka säädettiin syksyllä 2021. Oletteko te olleet jollakin tavalla
mukana tässä lainsäädäntöprosessissa, tai onko teidän asiantuntemustanne siihen kysytty? Kyllä on
kysytty, ja oma roolini tämän koronan aikana oli toimittaa kirjallisuuskatsauksia yhdessä muiden
kollegoiden kanssa. Sosiaali- ja terveysministeriöllä tietysti myöskin THL on omaan käyttöön. Jos
voitte vastata siihen yleisellä tasolla, että mistä eri lähteistä te henkilökohtaisesti / THL tätä
tietopohjaa keräsi ja ammensi? No niitä oli useita lähteitä, siis sekä kollegoiden kesken muista
maista vaihdettiin tietoja, varsinkin Pohjoismaalaisten kanssa, mutta myös muiden EU-maidenkanssa. EU-health security komitea järjesti, jos ei nyt viikoittaisia, niin useita palavereita jossa
saatiin kuulla valmistajien tuoreimpia datoja. Ja sitten tietysti tästä WHO-positioista käsin pääsin
kuulemaan viikoittain eri valmistajien viimeisimpiä tieteellisiä löydöksiä, jotka ei vielä ole olleet
julkaisuja. Ja tietysti sitten seurasimme julkaisuja, jotka valtaosin tuli preprinttinä, eli niitä ei oltu
vertaisarvioitu. Ja näistä me tehtiin koosteita sitten ministeriön ja THL käyttöön. Ja mikä seministeriö oli, jolle tätä tietoa tuotitte? Sosiaali- ja terveysministeriö. Kiitos. Millainenkoronatilanne Suomessa oli syksyllä 2021? Puhutaan nyt siitä syyskuusta eteenpäin, aina sinne
vuoden loppuun asti. Miten kuvaisitte sitä koronatilannetta? Oltiin kovin nousevalla käyrällä, kun
ilmat kylmenivät. Koronamäärät lisääntyivät, laboratoriovarmistetut lisääntyivät jatartuntatapaukset johtivat sairastumisiin, sairaalahoitoihin ja kuolemiin. Kovin oltiin nousevalla
käyrällä. Teidän ja THL näkökulmasta katsottuna, miten te ymmärsitte, että mitä tällä
koronapassilainsäädännöllä tai koronatodistuksen vaatimisella tavoiteltiin? Miksi tällainen laki
säädettiin? Sillä oli tarkoitus suojella yksilöitä ja yhteiskuntaa. Yksilöitä tartunnoilta ja
sairastumiselta, yhteiskuntaa sairaanhoidon kapasiteetin ylittymiseltä. Ja silloin kun siihen
lähdettiin, niin silloin se tieto oli, että rokotukset pystyvät estämään hyvinkin paljon tartuntoja.
Tilannehan sitten muuttui sen syksyn aikana aika drastically. Ja kun nähtiin uusien varianttien
tulevan, varsinkin omikron-variantti, joka tuli deltan jälkeen, niin silloin ne parametrit, joihin
nojattiin tätä lainsäädäntöä laatiessa loppukesästä ja alkusyksystä, niin ne eivät enää olleet samalla
tavalla voimassa. Puolsitteko te henkilökohtaisesti ja puolsiko THL organisaationa tämän
koronapassin käyttöönottoa, eli tämän koronapassin lainsäädännön niin sanotusti soveltamista?
Kyllä, siis ensimmäiset lausunnot, mitä me tehtiin, niin ne olivat puoltavia. Oli hyvin tiedossa, että
Suomessa ei ollut riittävästi tehohoidon paikkoja, ja jos epidemia olisi syksyllä lähtenyt samalla
tavalla kiihtymään kuin esimerkiksi Kiinassa ja Italiassa silloin alkuvuonna 2020, niin meillä olisi
ollut melkoinen katastrofaalinen tilanne. Ja sen vuoksi ajateltiin, että rajoittamalla ihmisten pääsyä
yleisötilaisuuksiin, mitkä oli sitten tämmöisiä transmission-näkökulmasta otollisia olosuhteita, niin
tällä koronapassilla. Joko niin, että ihminen oli rokotettu tai sitten niin, että hän osoitti, että hänellä
ei ollut tietyn tuntimäärän sisällä osoitettavissa koronaa omasta hengitysteistään, niin että se oli
sitten suojannut sekä yksilöitä että yhteiskuntaa. Se oli se lähtökohta. Ja se ei ollut pelkästään
Suomen, vaan se oli myöskin EUn yhteisajatus, Siinä toteutui myöskin se komission toive
tämmöisestä kansallisesta tai jopa EU-tasoisesta standardoitujen digitaalisten rokotustodistusten
työstämisestä. Sillä tavalla oli kaksi tarkoitusperääkin. No, miten arvioitte silloin syksyllä 2021
markkinoilla olleiden koronarokotteiden tehokkuutta? Ja pyytäisin erikseen arvioimaan, jos se on
mahdollista, itse tartuntojen tai tartuttavuuden estämisessä noin yleisellä tasolla ja sitten niin
sanottujen vakavien tautimuotojen torjumisessa. Ja vakavilla tautimuodoilla nyt olen ymmärtänyt,että kannattaa viitata siihen, että onko niin sanotusti sairaanhoidon tarpeessa, tai sitä nyt ainakin itseomalla kysymyksellä tarkoitan. Jos voitte tästä hieman lausua. omalla kysymyksellä tarkoitan. Jos
voitte tästä hieman lausua. Niin silloin meillä oli Wuhanin alkuperäisestä viruksesta, alfasta ja
betasta ja deltastakin tietoa kuinka hyvin niiden aiheuttama tartunta oli estettävissä. Se ei ollut
varsinkaan niin hyvä kuin vakavan taudin estämisessä. Tartunnan ehkäisy oli ehkä 50 prosentin
luokkaa vakavan taudin ollessa, jopa yli 90 prosentin luokkaa silloin alkuvaiheessa. Ja tämä
suojateho tartuntaa vastaan, niin sehän laski aika nopeasti, että puhuttiin joistakin kuukausista, että
kuuden kuukauden kohdalla oltiin jo ihan nollassa, silloin kun nämä alkuperäiset tai alfa, betat ja
deltat oli kierrossa. Sen sijaan suojateho vakavaa tautia vastaan pysyi pitkään kuukausia siinä
vaiheessa. ja hyvin pientä, muutama prosentti yksikön luokkaa oli ne laskut. Nyt sitten lokakuun
aikana tuli ensimmäiset tiedot Etelä-Afrikasta omikronvariantista. Ja tietoja sitten tietysti jaettiin
epävirallisesti, ja ensimmäiset tutkimusraportit omikronista ja rokotteiden vaikutuksesta sentransmissioon tai sen aiheuttamaan tautiin, niin niitä julkaistiin siinä marraskuun lopussa. Ja näistä
itse asiassa me tehtiin sitten 10.12. ensimmäinen raportti, sitten meidän tiederaportti. Ja silloin
nähtiin ihan selvästi, että se suojateho sekä vakavan taudin osalta, että sitten tämän transmission
osalta varsinkin, oli tullut 20-30 prosenttiyksikköä alaspäin. Ja myöskin sen suojanteho laski vielä
nopeammin, puhuttiin parista kolmesta kuukaudesta, kun se tuli sellaisesta kohtuullisesta 40
prosentista alas nollaan. Eli selvästi tämä tilanne oli muuttunut. Virus oli pystynyt kehittämään
itsestään sellaisen muodon, joka sitä vasta-ainesuojaa väisti sillä seurauksella, että rokotetutkin eritti
virusta ja saattavat erittää jopa yhtä paljon kuin rokottamattomat. Jolloin se pohja tältä
koronapassilta siinä muodossa, kun se oli, niin vuoden loppua kohden sitten selvästi heikkeni. Ja
itse asiassa vuoden lopussa sitten, kun STM kysyi uudestaan THL:ltä, että mitä mieltä me nyt ollaan
sitten tämän koronapassin voimassaolon jatkamisesta, niin silloin meidän lausunto, joka oli siinä
vuodenvaihteessa, niin katsottiin, että ne edellytykset, joista lähdettiin liikkeelle puolta vuotta
aikaisemmin, ei enää täyttynyt. Onko teillä tietoa siitä, että jatkettiinko sitä koronapassin
käyttämistä vielä vuodenvaihteen jälkeen vai mentiinkö sen teidän näkemyksen mukaan eli
lopetettiin sen? Muistaakseni se oli voimassa jopa kesäkuuhun asti 2022 virallisesti, mutta kuinka
paljon sitä hyödynnettiin eri tilaisuuksissa tai ravintoloissa, niin siitä mulla ei ole kauhean tarkkaa
kuvaa. Se täytyy varmaan kysyä heiltä erikseen, että kuinka paljon sitä on toteutettu. Tämä
keskustelu käytiin siinä alkuvuodesta 2022, kun se meidän lausunto oli silloin, ja näkemys tuotiin
esille. Meillä on täällä aineistossa pari todistetta. Ne on meillä todistenumeroilla V2A ja 2B. On
tällaiset STM ja THL koronainfot, mutta ennen kuin esittelen tai kysyn niistä teiltä, niin mä kysyn
ihan näin ilman niitä asiakirjoja. Kerroitte, että Omikron-varianttia oli havaittu ja se oli tekemässä
tuloaan silloin syksyn loppuvuodesta 2021. Oliko... Kuitenkin tämä niin sanottu, voisiko sanoa
valtavirus, edelleenkin tämä delta, vielä tuolloin marras-joulukuussa 2021. Siis kyllä Suomessa
ensimmäisiä omikron-havaintoja tehtiin siellä joulukuussa, jos en ihan väärin muista, se pitäisi
tarkistaa nyt, että milloin ne on tullut. Että ihan se heti vaihdu, se ei ole mustavalkoinen, vaan että
toinen tulee alaspäin ja toinen menee ylöspäin. Oltiin tällaisessa dynaamisessa vaiheessa. Kyllä.
Muistatteko ihan tarkasti, jos ette muista, niin voidaan sitten katsoa tuolta kohta todisteesta, mutta
muistatteko joulukuuta 2021, että miten näiden suhde. Todettujen tartuntatapausten osalta oli, että
mikä osa oli deltaa ja mikä oli sitten tätä omikronia? Mä en muista niitä suhdelukuja, mulla ei sitä
käyrää, tässä ole edessä. Parempi, että katsotaan se sieltä. Ja tietysti niihin täytyy suhtautua sillä
tavalla varauksella, että sehän riippuu siitä, että kuinka paljon otetaan näytteitä. Ja sen vuoksi
myöskin me pistettiin tämä jätevesiseuranta pystyyn, jotta sieltä sitten nähdään näitä suhteita
päästötasolla paremmin. Niihin näytteidenottoihin vaikuttaa se, että kuinka paljon alussa varsinkin
niitä kohdistettiin hyvin kipeisiin ihmisiin, että vähemmän ei niin kipeisiin ihmisiin. Ja siinä voi olla
tämmöistä [illegible] siitäkin näkökulmasta. Kyllä. No katsotaan sitä ensin sitä todistetta V2A.
Meillä on täällä nyt päällä toi, oliko se kolmonen? Tässä ei ainakaan näy. Joo, ei vielä näy missään
ruuduilla, että se odottaa hetki varmaan. Ja, aha, se hävisi. Jos näytät Iiris ensiksi sen ensimmäisen
sivun, niin Hanna Nohynek näkee, mistä asiakirjasta tämä on poimittu. Eli tämän tyyppinen
asiakirja on meillä täällä siis todisteena STM ja THL tilannekatsaus koronavirustilanteesta. Ja sitten
jos menet sinne sivulle, mikä oli äsken esillä. Tässä on tällainen toteamus, ja tämä oli siis
päivämäärällä 9. joulukuuta 2021, että tätä omikronia olisi todettu yhdeksän tapausta. Ensinnäkinkysyn, että kun tämä nyt näyttää, että on THL ja STM yhteinen asiakirja, samoin kuin se kohta
katsottava toinen vastaava, niin olitteko te mukana tällaisen infodokumentaatioiden laatimisessa, taiolitteko tietoisia, että tällaisia tilannekatsauksia laadittiin? Kyllä, siis me laadittiin näitä yhdessä,
että tämä on meidän virologien laatima, että hehän teki näitä viikoittain, näitä varianttianalyysejä,
kuten itse asiassa tekevät edelleen, tosin harvemmin. Ja tästä selvästi näkee, että delta on ollut
valtaviruksena tuolla viikkoon 45-46 asti. Mitä sen jälkeen on tapahtunut, niin siitä pikkuhiljaa
sitten on delta vähentynyt ja omikron on saanut jalansijaa. Mutta niin kuin näistä näkee, niin siellä
on muita variantteja olemassa. Ja tässä tilanteessa yhdeksän tapausta on ollut se, mitä on havaittu. Ja
useita epäilyjä oli tutkittavana. Ennen kuin se sekvenssitieto saadaan niin siinä menee runsas viikko.
Eli nämä aina sitten täydentyy jälkikäteen. Kyllä. No, tähän omikroniin viitataan myös sitten siinä
seuraavassa todisteessa V2B. Ja tässä ollaan nyt sitten päivämäärä, tämän asiakirjan päivämäärä,oliko se 21. päivä, joulukuuta 2021. Niin tässä on sitten nyt varmistettuja tapauksia 83. Niin
ilmeisesti samalla tavalla tämä tieto on tullut sieltä teidän. Se tulee meidän laboratorioista. Meidän
virologi tekee näitä sekvenssianalyysejä ja me nähdään ne viikoittain. Katsottiin meidän
palavereissa, että tuona aikana pidettiin muistaakseni joka toinen päivä koronatilanne palavereja. Ja
siellä koostettiin sitten yhdessä näitä STM ja THL mediatilaisuuksia. Näitä slaideja. Tässä samalla
slaidilla on tuolla viimeisenä pallukkana tuollainen toteamus, että rokotuksen suoja vakavaa tautia
vastaan on yhä varsin hyvä ja kolmannen annoksen jälkeen lähes yhtä hyvä kuin aiempia muotoja
vastaan, niin onko tämä ollut THLn käsitys vielä tuolla joulukuussa 2021? Kyllä, siis tämä oli
nimenomaan se, että huonoja uutisia oli se, että Omikron oli tullut ja sen noinkin nopeasti näyttää
ottavan vallan, se oli hyvin nopeasti leviävä, mutta sitten kun katsottiin rokotuksen suojaa
nimenomaan vakavaan sairaalahoitoon vaativaa tautia vastaan, niin siitä huolimatta, että meillä oli
alkuperäisestä viruksesta sitä koodaava rokote, niin se suojasi myöskin omikronilta ja se oli todella
hyviä tietoja. Tämä tieto siis ei noussut meidän omasta datasta, se nousi nimenomaan eteläafrikkalaisesta datasta ja sitten myöskin Iso-Britannian datasta, jotka saivat hyvin nopeasti näitä
maailmalle. Meillä meni jotenkin vähän kauemmin tuottaa omia raportteja. Kyllä. Meidän ei
tarvitse näitä todisteita katsoa sen enempää. Me ollaan esitelty nämä eilen oikeudelle kirjallisena
todisteena. Nämä olivat vain pari asiaa, mitkä halusin teidän kanssa käydä läpi. Te puhutte tuossa
meidän pyynnöstä annetussa asiantuntijalausunnossa rokotuspassista. Mitä te sillä tarkoitatte?
Ymmärrän, että näitte sen jonkinlaisena, ja se on teidän lausunnostanne luettavissa jonkinlaisena,
ehkä parempana vaihtoehtona koronapassille jossain vaiheessa. Mitä te sillä tarkoitatte? No siis
koronapassin ideahan oli se, että me saataisiin pysähtymään viruksen leviäminen ja sitä kautta
tautitaakkaa vähennettyä yhteiskunnassa. Sen saattoi saada sekä kahdella rokoteannoksella,kolmella rokoteannoksella tai negatiivisella testituloksella. Muistaakseni 75 tunnin sisällä pitää
tarkistaa, mikä se oli. Sitten kun tämä Omikron tuli ja kun tuli enemmän tietoa siitä, että myöskin
rokotettu pystyy erittämään virusta. Sitä virusta sillä tavalla, että pystyy siirtämään sen läheiselleen.
Silloin kävi ilman muuta selväksi, että tämmöiset ihmiset, jotka kuvittelee koronapassin avulla
tulevansa tilaisuuteen ja pysyvään terveenä, niin sehän ei suojaa heitä enää. Eli he on tämmöisessä
tilaisuudessa, yleisessä tilaisuudessa, suuressakin riskissä saada tämmöinen omikron-variantti
rokotetulta ihmiseltä. Ja sen vuoksi tuntui harhaanjohtavalta sitten puhua koronapassista, että se
jotenkin turvaisi, kun nimenomaan rokottamattomat ihmiset sitten siinä tilanteessa olisi yhtä laillaalttiita kuin että olisi ihminen rokotettu tai rokottamaton hänen vieressä. Aivan. Ja miten teidän
mielestä tätä olisi, ehkä se jo sisältyy tuohon vastaukseen, mutta selvyyden vuoksi, miten teidän
mielestä tätä olisi sitten pitänyt ehkä, tai voitu muuttaa, ja minkälaiseksi tätä passia? No se riippuu
täysin siitä, että mihin sitä passia käytetään. Tänäkin päivänä, kun menen WHO-pääkonttorin
Geneveen, niin joudun näyttämään, että minulla on ne suositellut rokoteannokset, ja näytän heilleminun koronarokotuspassini, ja pääsen sisälle pitämään kokousta. Eli kyllä tätä instrumenttia
edelleen käytetään, mutta mihin sitä käytetään, niin siitä pitää olla hyvin selkeä näkemys. Ja se,mihin se laadittiin Suomessa, nimenomaan tämän transmission-ehkäisemiseksi ja tautitaakan
vähentämiseksi, niin siitä vain osa oli perusteltavissa. Ja sen vuoksi sitten THL antoi
vuodenvaihteen aikana sen lausuntonsa, että kun valtaosalla väestöstä oli koronapassiin vaadittavat
rokotukset ja omikron on valtaviruksena, niin rokotteet eivät tässä tilanteessa tehokkaasti estätartuntojen välittymistä eteenpäin. Miten te arvioitte näiden Suomessa käytössä olleiden ja EU:ssa
käytössä olleiden rokotteiden turvallisuutta ja sitä prosessia, miten ne valikoituivat käytettäväksi?
No näitä rokotteitahan tutkittiin kliinisissä kokeissa faasi ykkösessä ja kakkosessa ja sen jälkeen ne
saivat myyntiluvan, kun ne olivat olleet faasi kolmosessa randomoituissa kontrolloituissa
tutkimuksissa, joiden toki tää seuranta-aika ei ollut niin pitkä, mitä normaalitilanteessa on, mutta
että katsottiin, että korona on niin vakava pandemia, että tämmöinen nopeutettu myyntilupa
järjestely on järkevää, että se säästää elämää. Sittemmin myyntiluvan saamisen jälkeen firmat ja
kansanterveyslaitokset, heiltä edellytettiin turvallisuusseurantaa, ja näissä turvallisuusseurannossa
tuli erilaisia vakavia harvinaisia haittoja esille, kuten esimerkiksi RNA-rokotteen aiheuttama
sydänlihastulehdus tai adenovirusvektori-rokotteen aiheuttama hyvin vakava tromboottinen,
trombositopeeninen syndrooma. Näiltä pohjalta kansanterveyslaitokset maailmassa teki omia
johtopäätöksiään ja rajasivat näiden rokotteiden käyttöä sellaisiin ryhmiin, joilla nämä riskit ei
nähty niin suurina. Ja ainahan tämä on kysymys hyötyjen ja haittojen välisestä suhteesta, että sen
hyödyn pitää olla reilusti suurempi verrattuna näihin haittoihin. Siltä pohjalta
kansanterveysviranomainen antaa niitä suosituksia. Myyntiluvan haltija tai eläinkäviranomaiset
rajaavat myyntilupaa joltakin ryhmältä pois. Tuote-selosteeseen tulee näitä tutkittuja löydöksiä ja
mahdollisia rajauksia. Jos katsoo tätä suurta kuvaa, niin se määrä miljardeja annoksia
koronarokotteita, mitä maailmassa on annettu suhteessa niihin haittoihin, niin hyödyt on runsaasti
hyötyjen puolella. Kun te olette myöskin siellä WHO-rokoteryhmässä, olet sekä jäsenenä että
puheenjohtajana, niin mikä on WHO-näkemys siitä, että onko näillä koronarokotteilla ja muillatoimilla saavutettu hyötyjä ja jos niin missä määrin? Kyllä WHO on näkemys on se, että nämä
rokotteet säästivät miljoonia ihmishenkiä. Surullista tässä on ollut se, että varsinkin alemman
tulostason maat eivät saaneet niin paljon rokotteita kuin olisivat halunneet ja tarvinneet siinä
epidemian alkuvaiheessa. Me ajateltiin, että siellä kuolleisuus tai sairastavuus ei ole yhtä suurta
kuin rikkaissa maissa, mutta nyt kun on analysoitu tarkemmin, niin siellä yhtä lailla vanha väestö jariskiryhmiin kuuluvat, niin heidän kuolleisuutensa ja sairastavuutensa on ollut suurta. Mikä on
käsityksenne ja THLn käsitys siitä riippumatta, ovatko ne sama tai eri näiden Suomessa käytössä
olleiden koronatestien, PCR-testien luotettavuudesta? Tai luotettavuudesta on varmaan oikein
sanottu. PCR-testit ovat hyvin herkkiä ja itse asiassa ne ovat hyvin spesifisiäkin. Niiden ongelma on
tietysti se, että ne voivat säilyä positiivisena pitkään, koska se detektoi sieltä tällaista geneettistä
aineista. Se ei välttämättä kerro tartuttavuudesta koko kuvaa. Eli ihminen voi vielä erittää viruksen
jäänteitä ja ei enää ole tartuttava. Se kertoo siitä, että on virus kohdattu. On tullut tartunta. Mutta se
voi säilyä pitkään se erityksen häntä. Sen sijaan antigeenitestit, niin ne ei ole yhtä herkkiä eikä yhtä
spesifisiä. Ja niitäkin on toki käytetty ja käytetään edelleen. Ihan vaan tarkistan, kun mainitsit,
palaan vähän taaksepäin, mainitsitte siitä, että kun menette sinne WHO:n toimistoon. Missä semuuten sijaitsee? Missä nämä kokoukset pidetään? Genevessä. Joo. Menette sinne Geneveen, niin
minkälainen se proseduuri siellä on? Minkä läpi te joudutte menemään, jotta pääsette sinne
kokoukseen? Siellä pitää näyttää elektroninen rokotuspassi. Ja sen vahtimestari tarkistaa siinä, kun
näytät passin, oman normaalipassin, että minkä maan kansalainen olet ja kuka olet. Ja... Ja sitten
näytät sen elektronisen passin siinä ja sen jälkeen pääset vasta sisään. No, mitä tapahtuisi, jos ei
olisi esittää tuollaista passia? En itse asiassa tiedä, että olisiko sitten niin, että he käännyttäisivät
takaisin ja pitäisi hakea ne suositellut rokotukset. Ei ole sattunut omalle kohdalle, että aina on
kännykkä toimunut ja e-passi on sieltä näkynyt hyvin. Just näin. Tuota, tunnetteko sellaisia
henkilöitä kuin. Enkä aio tämän enempää mennä tänne kantajan nimeämään teemaan, mutta tämän
kysymyksen ajattelin kysyä. Tunnetteko tällaisia henkilöitä kuin Aseem Malhotra tai Astrid
Stuckelberger? Ensimmäisen nimen olen kuullut, koska kantaja on kysynyt, että olisiko keskustelua
ensimmäisen henkilön kanssa mahdollista. Teidän kanssa?
Kyllä, joo. Ja sitten toista nimeä en muista kuulleen. Okei. Tosin sähköposteja saattaa mennä välillä
roskapostiin tai unohtua. Järjestyykö tämä kantajan asiamiehen toivoma keskustelu? Emme ole
sopineet vielä ajankohdasta. Ihan pieni hetki, puheenjohtaja tarkastan yhden asian. Ei ole
puheenjohtaja tässä vaiheessa muuta. Nummelin. Kiitos puheenjohtaja. Niin jo tosiaan kantajan
lakimies Aki Numelin. Mainitsitte tuossa, että jossain vaiheessa selvisi, että rokotettukin voi levittää

virusta rokotettuun ja myös sitten sairastuu. Milloin tämä selvisi? Minulla ei sitä päivämäärää tässä
nyt ole. Se on kyllä näistä meidän tiedeyhteenvedoista löydettävissä. Ensimmäinen viikoittainen
tiedekooste, jossa tästä Omikron-variantista me raportoitiin STM:lle oli 10.12. Eli tätä ennen me
oltiin tietysti näissä epävirallisissa kuulemisissa ja verkostoissa kuultu tästä asiasta, mutta silloin
Etelä-Afrikka oli ensimmäistä kertaa julkaissut. Hyvin pienen otoskoon pohjalta siitä, miten
Omikron väistää joko sairastetun taudin tai rokotuksen aikaansaamaa vasta-ainesuojaa. Haluaisin
näyttää nyt kantajan kirjallisen todisteen numero 13. Eli kantajan todiste numero 13 jalääketieteellinen tutkimus elokuulta 2021. Tässä todetaan yhteenvedossa, että muun muassa"Täyden koronarokotesarjan saaneelta henkilöltä" "mitattiin samanlaisia koronaviruskuormia kuin
rokottamattomiltakin" "ja myös rokotetut levittävät koronavirusta." Onko tutkimus tuttu? Joo, siis
tämähän on ollut tiedossa ihan jo siitä lähtien, kun alkuperäiset rokotteet tulitransmissiotutkimuksiin. Niitähän valmistaja ei tutkinut sillä myyntilupaa varten. Mutta tiedetään,
että ei se suoja ole sataprosenttinen tätä infektiota vastaan. Ja että on erittäin suuria yksilöllisiä eroja
siitä, paljonko virusta yksilö erittää. Että on supertartuttajia tai sitten on sellaisia, jotka erittää vaan
hyvin vähän. Ja että niin kuin tässäkin on todettu, niin on täysin mahdollista, että rokotettu voi
erittää yhtä paljon virusta kuin rokottamaton. Riippuu variantista, riippuu sen ihmisen
immuniteetista ja yksilöllisistä muista tekijöistä. Tämä ei ole sinänsä uusi asia edes elokuussa, että
tätä tiedettiin jo aikaisemminkin. Onko tämä tiedetty mahdollisesti jo vuoden 2020 lopulla? Ne
pitäisi katsoa varmaan niistä töistä, mitä on tehty ja julkaistu. Kaikkihan ei ole välttämättä edes
julkaistu. Osa voi olla ihan muutamasta yksilöstä tehtyjä töitä. Mutta ennen tätä elokuuta 2021 olitiedossa tämä asia, että myös rokotetut levittävät koronavirusta. Kyllä. Tästä keskusteltiin
tutkijoiden keskuudessa. Tämähän on oikeastaan kaikille respiratorisille viruksille tyypillistä, että
semmoista rokotetta, joka ehkäisi sataprosenttisesti viruksen erityksen, niin eipä sellaista juuri ole.
Bakteereiden kohdalla tilanne on toinen. Tuommoisen ehkä pienen yksityiskohdan. Onko näin, että
siitä kun henkilö on saanut koronarokotteen, niin vasta 21 vuorokauden kuluttua henkilö kirjataan
rokotetuksi? Se riippuu siitä analyysistä, mihin sitä tietoa tarvitaan. Näissä randomoisuudessa ja
kontrolloidussa tutkimuksessa puhutaan per protokolla analyysistä tai intent-to-treat analyysistä. Per
protokolla voi olla esimerkiksi 14 vuorokautta tai 7 vuorokautta. Intent to treat alkaa sinä hetkenä,
kun se ihminen rokotetaan. Se suojan laskeminen lähtee siitä. Riippuu siitä, mihin sitä tietoa
tarvitaan, niin se analyysi ja se aika siinä, mitä on, voi vaihdella. Mikä ne voi olla perusteet, että
millä määritellä, mihin tätä tietoa tarvitaan? No, kansanterveysihmiset tarvitsevat sitä intent to treattietoa sen vuoksi, että sehän vaikuttaa meidän tautitaakkaan. Se rokotteen teho lähtee pikkuhiljaa
liikkeelle ja saavuttaa jonkun huippunsa ja sitten se sieltä tulee alas. Ja kaikki, mitä siinä välissä
tapahtuu, niin sillä on merkitystä tautitaakkaan. Mutta nyt jos me sitten mietitään jotain vaikka nyt
passiasiaa tai sitten, että koska voidaan sanoa, että ihminen on riittävän turvassa, niin silloin
tarvitaan se pitempi aika, koska me tiedetään, että se ihmisen immunologinen mekanismi, niin ei seon ole, vaan se lähtee pikkuhiljaa toimimaan. Onko teillä tiedossa, että tuliko kuitenkin tämä
koronapassi välittömästi voimaan, kun oli ottanut sen koronarokotteet? Nyt se pitäisi tarkistaa, että
onko se siitä päivästä, siitä rokotuspäivästä lähtien, ja miten se oli erimaitten keskuudessa, ja miten
se meillä oli. Mulla ei ole niitä yksityiskohtia tässä, mutta se voidaan tarkistaa. Olisiko teillä
valistunut arvaus, miten Suomen osalta toimittiin? No siis biologisesta näkökulmasta ajattelisin, että
ensimmäisen annoksen jälkeen se ei voi suinkaan olla samalla hetkellä, vaan siihen menee useita
päiviä. Ja toisen annoksen jälkeen, immunologisesti ajatellen, se suojateho saavutetaan paljon
nopeammin. Se on muutamia päiviä. Jos oletataan, että on tälläinen tilanne että rokottamaton
henkilö astuu johonkin tilaan, siis lähinnä vaikka isoon huoneeseen, niin jossa olijat ovat ottaneet
koronarokotteet, ja heillä on niin sanotusti passi vihreänä, niin onko mahdollista, että tämä
rokottamaton henkilö aiheuttaa näille tilassa olevilla rokotetuille henkilöille vaaraa. Ja tämä on
tämmöinen tilanne, jos te voitte ajatella, että mikä olisi ollut se vastaus tähän kysymykseen
joulukuussa 2021. No siis... Jos siinä tilassa nämä rokotetut on hauraita, niin silloin rokottamaton
tietysti rokotuksesta huolimatta, voi olla heille vaarallinen. Ja tämähän oli nimenomaan se syy,
minkä vuoksi sitten THL suositteli STM:lle sen tartuntatautilain pykälän 48a luomista, että
terveydenhuollon ammattilaiset eivät olisi rokottamattomia, vaan että se olisi rokotettu ja sillä

tavalla olisi vähemmän vaarallisia näille hauraille jo rokotetuille, koska me tiedämme, että
suojateho ei ole 100 prosenttia. Se on parhaimmillaan jotain 90, mutta varsinkin vanhoilla ihmisillä
se tulee nopeasti alas. Onko mahdollista sitten vastaavanlainen tilanne samaan aikaan, että rokotettu
henkilö astuu tilaan, missä on paljon myös rokotettuja henkilöitä? Onko mahdollista, että tämä
tilaan astuva rokotettu henkilö välittää koronaviruksen sairastuttaen niitä muita siellä tilassa joolevia henkilöitä. Kyllä, kyllä. Tämähän oli se ongelma, mitä tässä koronapassissa THL halusi
tuoda esille silloin vuodenvaihteessa, että koronapassi semmoisena, kun se ymmärrettiin
alkusyksystä 2021, niin voi luoda tämmöisen virheellisen turvallisuuden tunteen, koska rokotettu
saattaa erittää virusta. Jos rokotettu on hyvin hauras, hänellä on paljon perustauteja ja hänen
vasteensa sille rokotteelle ei ole hyvin voimakas, niin silloin hän on vaarassa. Milloin teillä oli tämä
tieto ensimmäisen kerran käydettävissä, siis se tieto, minkä juuri äsken kerroitte? No siis sitä
tietohan esimerkiksi tämän artikkelin pohjalta meillä oli jo silloin alkusyksystä, mutta tässähän se ei
ole on-off-juttu, vaan on kysymys siitä, että on gradientteja. Ja jos gradientti on enemmän plussan
puolella, että tästä on hyötyä, niin sen vuoksi THL suositteli sitä koronapassin täytäntöön
laittamista, ja nimenomaan se tarkoitus oli suojella hauraita ihmisiä ja pysäyttää se viruksen kierto.
Mutta sitten kun näitä tietoja Etelä-Afrikasta rupesi tulemaan lokakuussa ja varsinkin marraskuussa
siitä, että rokottamisesta huolimatta Omikron väistää sitä vasta-ainesuojaa, niin silloin ruvettiin
kysymään, että kuinka järkevä tämä passi on. Ja sitten kun saatiin lisätietoa, niin se johti siihen, että
vuoden vaihteen aikana kun STM kysyi THL:ltä , että jatketaanko koronapassin voimassaoloa, niin
silloin meidän lausun. Oli se, että valtaosalla väestöstä on koronapassiin vaadittavat rokotukset,
mutta omikronin ollessa valtaviruksena, niin rokotukset eivät niissä tilanteissa, joissa koronapassi
olisi käytössä, tehokkaasti estä tartuntojen välittymistä eteenpäin, mutta vakavan sairastumisen riski
on rokotetuilla erittäin huomattavasti vähentynyt. Tämä oli se meidän lausunto STM:lle siinä
tilanteessa. Mutta jos tieto oli jo käytettävissä kesällä 2021, niin miksi tätä ei välitetty sitten
STM:lle, vai välitettiinkö se? Kyllä siis näissä kirjallisuuskatsauksissa, mitä me tehtiin, niin olemme
referoineet näitä tietoja. Mutta kuten sanottua, niin tämä ei ole on-off, että kaikki rokotetut
erittäisivät paljon, vaan me tiesimme, että on supertartuttajia ja keskimäärin rokotettu silloin, kun
oli alfa, beta ja deltaakin, niin keskimäärin rokotetut erittivät vähemmän. Sitten tuommoinen,
puhuitte hauraista ihmisistä, joita suojellaan sillä rokotteella, niin määritelkää hauras ihminen.
Hauras voi olla joko iän suhteen, puhutaan yli 80-vuotiaista tai yli 75-vuotiaista, tai sitten voi olla
sellainen perustauti, joka vaikuttaa hänen vastustuskykyynsä, eli hän on syöpäsairas, hänellä onsytostaattihoito ja hänellä on joku immuunisairaus ja hän käyttää siihen biologisia lääkkeitä, jotka
vaikuttavat hänen vastustuskykyynsä. Tällaiset ovat hauraita ihmisiä ja näitä ihmisiä erityisesti
haluttiin suojella. Koska tiedettiin, että jopa heidän infektoitumisensa viruksella saattaa johtaa
sellaiselle polulle, joka vie kuolemaan. Ei muuta kysyttävää. Puheenjohtaja, ehkä minulla jäi
kysymättä se kysymys liittyen tähän lausunnon sisältöön. Vahvistatko tämän asiantuntijalausunnon
sisällön, joka meillä on täällä oikeudenkäyntiaineistossa, ja taitaa olla teillä siinä edessä, 30.8.2023.
Se on teidän antamanne, ja olette sitä mieltä edelleenkin, kuin mitä siinä lausunnossa lukee. Kyllä,
ne faktat, jotka silloin meidän käytössä oli, niin olen tähän kirjannut. Kyllä. Tämän jälkeenkin vielä
haluaisin yhden kerran palata siihen rokotuspassiasiaan, kun en ole ihan varma, että ymmärsinkö
itse nyt oikein. Ja nyt kun luen sen täältä lausunnosta, ja minusta se on täällä selvästi sanottu, niin
haluaisin nyt vielä kerran kysyä, että näinkö sen asian näitte. Eli sen lausunnon viimeisellä sivulla,
joka on siis kolmas sivu. Toteatte ensin siellä ylimmässä kappaleessa ensimmäisessä virkkeessä"THL myös totesi," "että koronapassia vielä tehokkaamminrokottamattomia" "olisi voitu suojata käyttämällä rokotuspassia." Sitten puhutte siitä, että mitenkoronapassia on voinut saada myös negatiivisella testituloksella, mikä on johtanut siihen, että passinrajoitettuun tilaisuuteen pääsi ilman rokotussuojaa. No sitten te toteatte siellä viimeisessä
kappaleessa, vähän ennen allekirjoituksia, että näin ollen THL katsoi, että nyt puhutaan siis
tammikuusta 2022, niinkuin kappaleen alku kertoi. Näin ollen THL katsoi, että koronapassin
käytössä passi tulisi myöntää vain rokotuksen tai sairastetun taudin perusteella. Ymmärränkö nyt
oikein, että sinällään THL katsoi edelleen tammikuussa 2022, että koronapassia olisi ehkä
perusteltua käyttää mutta sen sijasta että se on mahdollista saada rokotuksen, sairastetun taudin ja

testituloksen perusteella. Jos tämä kolmas tippuisi pois niin silloin tämä olisi edelleen ok? Kyllä.
Siihen voidaan sitten katsoa mitkä on ne perusteet miksi sitä käytetään. Mitkä on sen hyvät ja
huonot puolet. Ja jos vertaa taas siihen WHO:n tilanteeseen. WHO on katsonut, että he suojelee
itseänsä ja rakennuksessa olevia ihmisiä sillä, että he päästävät sinne vain rokotettuja sisälle. Kiitos.
Minulle ei puheenjohtaja muuta. Oliko palkkiopyyntöä tämän päivän johdosta? Matkakustannuksetainoastaan. Ja niiden määrä on? Kaksi kertaa 2,95. Kuusi euroa. Meneekö valtion piikkiin? Kyllä
me hyväksymme tämän. Tuon summan valtio maksanee yksin. Kyllä.