Nyfunn av mineraler i Norge 2004-2005
Fred Steinar Nordrum
Del f01gende er en kort oppsummering av en del funn av mineraler i Norge som jeg er blill
gjort kjenl med siden fjorarels mineralsymposium pa Kongsberg. Del er sikkert gjort mange
funn som ikke er kommel med her. Noen av funnsledene og noe av funnmalerialel har jeg
ikke sell. Deler av lekslen slammer dertor direkle fra opplysninger fra mineralsamlere.

AKERSHUS
BlBrumSolih0gda: En slor druse med sma kvartskryslaller pa kuleformel underlag er funnel.
QlSTFOLD
HaldenBerg: Fortsall kommer del fram kvarts, epidot og f1usspat i sleinbruddel, men slorparten av
malerialel er beskadigel.
BUSKERUD
Kongsberg
El nytl mineral i Heulandillgruppen, heulandilt-Ba, er funnel i kryslaller opplil 0,4 em i Nordre
Ravnas skjerp i S0ndre Vinoren i Kongsberg ertsdislrikl (Larsen el al. 2005). Mikrokryslallerer ogsa funnel i Bralleskjerpel gruve syd for Saggrenda. Del nye mineralel er ogsa funnel imikrokryslaller i vegskjlBring i Sjoa i Gudbrandsdalen og Tyin i Vang (Nordrum el al. 2005).
Mineralel opplrer i Kongsberg og Sjoa sammen med brewslerill-Ba og harmolom.
Del er funnel fine mikrokryslaller av brewsteritt-Ba og harmotomkryslaller opplil 1,2x1 ,OxO,9em.
Tepper av sma bergkrystaller (0,5-1 em), enkelle sleder i rosetler, er funnel pa S0ndre
Vinoren. Kalkspal er fjernel med syre.
Nedre Eiker
Ballerie!: Noen bra ametyster er funnel, blanl annel en ca. 5 em lang kryslall med en mindrepavoksl.

Langel0kka: Noen "hundelann"kryslaller av kalkspat opplil 3 em, Iys brungule, er funnel.
SigdalSigdaI pukkverk: Del er funnel brunlig titanift opplil 1 em og druse med lelle blader av
hematilt opplil 0,5 em (dekoraliv).
Modum
Ovenljern: Del er funnel althausilt, magnesilt, serpentinkryslaller eller olivin (opplil 0,5 em)og pyropkryslaller opplil 0,5 em.

Dypingdal: Del er funnel dypingitt, aragonitt, hematift og hydrotalkilt.

117

Hurumlandet
Aros i R0yken: Sent i 2003 ble det funnet en druse med r0ykkvarts, muskovift og albitt ipegmatitl i Drammensgranitl. Noen muskovitl-r0ykkvartsstuffer var meget fine. Single
r0ykkvartskrystaller opptil19 em.
To andre sted ble det funnet fine svovelkiskrystaller opptil 3 em med tydelige vekststriper i
kloritl. De fleste ble tatl ut som enkeltkrystaller. Topas var omvandlet til muskovitl.
R0dvann: Den store r0ykkvartsdrusa ved R0dvann ble unders0kt pa ny, og det ble funnet endel store f0ykkvartskrystaller opptil over 20 kg, men kvaliteten var ikke den beste.
VESTFOLD
Svelvik
Brentasen: I en utsprengt byggetomt ble det h0sten 2004 funnet en stor druse med"'Ykkvartskrystaller opptil 15 em, glimmerkrystaller opptil 5 em lange og orthoklaskrystaller
opptil 5 em. En skorpe med hvit hyalitl dekket toppen pa noen r0ykkvartskrystaller.
1 en liten druse samme sted ble det i leirmasse funnet transparente, skinnende bla
topaskrystaller. Noen av de st0rre krystallene hadde bla kjerne og et ytre, ehampagnefarvet
lag. Enkeltkrystallene var opptil 2,Ox1,8x1,7 em. Den st0rste krystallen ble fasetlslipt. Det ble
funnet matriksstuffer med klare krystaller opptil 0,5 em pa orthoklas og r0ykkvarts (Larsen &Bergstr0m 2004).
Mariasen: I en byggetomt er det funnet druser med lilla f1usspatkrystaller opptil 0,5 em i tre
ulike former, gule og vannklare topaskrystaller opptil 0,5 em, rutilkrystaller opptil ca. 0,5 em,"1!ykkvartskrystaller opptil 5 em og orthoklas.
Den store r0ykkvartsdrusa ute i Svelvikmarka (Nordrum 2003) er oppsporet og drevet videre
av en annen samler. Det er fun net lite med gode r0ykkvartskrystaller, men en del av deaparte, spesielle, gralige kvartsformer, noen med sma f1usspatkrystaller pa.
Det er ogsa funnet noen andre druser ute i marka, hvor enkelte, single r0ykkvartskrystaller
opptil 10-12 em har vrert m0rkebrune gjennomskinnelige. Det er ogsa funnet plater med
orthoklaskrystaller opptil ca. 1,5 em.
Juve Dukkverk: I 2004 ble det funnet litl akvamarin, men ikke av spesiel god kvalitet, noen
sma topaskrystaller og en bra orthoklaskrystall pa ca. 10 em. I 2005 er det funnet en druse
med orthoklaskrystaller opptil15 em og enkelte f0ykkvartskrystaller opptil15 em. Inne i en
masse av bladformet kalkspat (opptil 5 em) i en annen druse ble det funnet fine, blanke
orthoklaskrystaller opptil 5 em. I begge druser var tvillinger av orthoklas vanlig. I en druse ble
det funnet fine bertrandittkrystaller opptil 0,5 em. FOr0vrig ble det funnet titanitl (opptil 0,5em), rutil (opptil 0,5 em) muskovitl, flusspat, svovelkis, molybdenglans og en 1 em langgulgr0nn beryllkrystall.
Sande
Sando pukkverk: Det er funnet kalkspatkrystaller med svovelkis og f1usspatkrystaller.
Asgardstrand
Analeim og laumontift er funnet.
Holmestrand
Heulanditl i krystaller opptil 1 em er funnet i druse i undre del av basalten ved Sj0skogen.
Elektron mikrosonde analyser gay heulandift-K som resultat (Nordrum et al. 2005).
Sandefjord
En bit med ehevkinift-(Ce) som darlig utviklet krystallinsk masse opptil 1 em er funnet i
pegmatitlgang ved Folehavna, Vester0ya, sam men med blant annet pyroklor, zirkon, sortamfibol, bastnasitl-(Ce) og krokidolitt.

118

LarvikEt nytt mineral, grenmaritt, er beskrevet fra Vesle Ar0ya i Langesundsfjorden (Bellezza et al.
2004). Mineralet ble funnet i ytterst sma mengder av Tom Engvoldsen.

Ferrokentbrooksitt er identifisert fra Skutesundskjrer (Larsen et al. 2005).

Det er funnet mange, fine stuffer med natrolitt i Tresehow-bruddet. Klare naler ea. 1,5 em. En
stor, Iysegul, prismatisk kalsittkrystall 2x2 em sitter pent j hulrom i stuff.
I Tuften-bruddet er det 0verst fun net nye druser i det samme draget som varen 2004
(Nordrum 2004a). Disse hadde mer og finere natrolitt enn de foregaende druser, men fortsatt
er ikke kvaliteten av den beste og krystallene var sma.
I Tuften er det osa fun net litt pen ehiavennitt og sma naler av hambergitt i sma druser.
I Qlstskogen-bruddet er det funnet botryoidal eudidymitt. Lag med sn0hvit eudidymitt i mmstore kuler dekket veggene i sma druser. Opptradde sammen med sma, pene, vannklare
f1uorapofyllittkrystaller. Plater av Iysegul melinofan opptil nevestore er funnet i den friske delav den samme pegmatitten. I en omvandlet del av pegmatitten er det funnet klump med
leukofan.
TELEMARK
Porsgrunn
Sagasen larvikittbrudd: Det er stadig gjort interessante funn i nefelinsyenittpegmatitten i
bruddet (Se Nordrum 2004, s. 38). Et meget fint funn av astrofyllitt ble gjort h0sten 2004.
De to eudialittgruppemineralene ferrokentbrooksitt og zirsilitt-(Ce) er identifisert fra
Sagasenpegmatitten (Larsen et al. 2005).
Hisingeritt er identifisert fra Saga I bruddet, mens neotoeite er identifisert fra Saga I, Sagasen
og Saga Pearl (Larsen & Erambert 2005).

I en analeimrik stuff fant Svein A. Berge (pers. medd. 2005) sma druser med mange
mikrokrystaller av et farvel0st, tavleformet mineral med meget h0Y glans.
R0ntgendiffraksjonsunders0kelse pa Geologisk Museum i Oslo identifiserte Na-karbonatboratet qilianshanitt. Mineralet vii bli unders0kt nrermere. Dette vii trolig vrere den andre
funnlokaliteten av dette mineralet i verden, etter typelokaliteten i China.
Dalen-Kj0rholt kalksteinsgruve, Brevik: I mai 2004 kom det fram en rekke nye druser. Srerlig
spektakulrer var gul og orange kalkspat i forskjellige former. En druse inneholdt
kalkspattvillinger med pasittende, klare bladspater. Tvillingene var delvis dekket av
mikrokrystalier av apofyllitt.
Senere er det i gammel druse funnet klare, brune skalenoedere av kalkspat opptil 5 em, oftedelvis dekket av grahvite kalkspatskiver.
I en stor druse ble det funnet flater dekket av prismatiske krystaller av kalkspatt opplil 5 em
som var dekket med et tynt lag med sma kvartskrystaller. Det er tatt ut plater pa opptil 25 em
i diameter. Pa kvartsen sitter det enkelte steder sma skaienodedere og skalenoedertvillinger(120°) av kalkspat. Enkelte tvillinger var delvis dekket av et tynt lag med svovelkis. Det ble
innsamlet noen enkelte tvillingkrystaller opptil 4 em.
Stilbittkrystaller opptil 2,4xO,75xO,5 em, gra med grasort ytterkant, med sma, klare, svakt
gr0nnlige apofyllittkrystaller ble funnet 30.12.04. Samtidig ogsa mindre mengder sma
laumontittkrystaller og enkelte sma svovelkiskrystaller. Krystallene sitter pa skiveformet

119

kalkspat sammen med en ny generasjon med klar kalkspat sam inneholder mikro pyrrhotitt(magnetkis) krystallflak.
I en nrerliggende druse ble det funnet sllme krystaller av den klare kalkspaten med tallrike
pyrrhotittinneslutninger sittende pa den skiveformete kalkspaten.

I en annen druse ble det funnet kalkspattkrystaller opptil 4 em med romboeder som
hovedform som inneholdt et ytre lag fyllt med meget finkornet svovelkis. Overflaten sa derfor
metallisk ut. Tepper av sma apofyllittkrystaller forekom mellom kalkspatkrystallene.

I en gammel druse er det gjort nye funn av skalenoederkrystaller opptil 10 em. Fargenvarierer fra farvel0s til gul og til bruno Mange krystaller har matte overflater. men noen
krystaller har blanke overflater og noen flere er klare inni. De fineste krystallene er brune ogtransparente. En del av krystallene er fortvillinget etter (0001) (180°). noen fa etter (01-12)(123°) og ogsa en tredje type tvillingkrystall er tilstede. Endel av skalenoedrene er mer eller
mindre dekket av en grahvit. prismatisk kalkspatgenerasjon. Enkelte stuffer er meget fine.
1. april 2005 kom det fram en druse minst 20 m lang. Den hellet nedover og var formet sam
en tunnel stor nok til a krype i. Krystaller dekket vegger og gulv. men siden taket var en
sprekkeflate. hadde krystallene I taket fait ned. ofte i ganske store flak. Dette hadde skjedd
for lenge siden. da disse stuffene hadde et tynt lag med mikro apofyllittkrystaller ogsa pa
underslden. Mlnst fire generasjoner av kalkspatkrystaller. med forskjellig form og st0rrelse og
tildels av farve. var tllstede. Dette gay et Iitt rotete inntrykk. De st0rste kalspatkrystallene var
opptil ea. 10 em. Glitrende mikrokrystaller av apofyllitt dekket hele stuffene. Enkelte steder idrusa var det sprekker med grahvite stilbittkrystaller pa opptil ea. 1 em pa flatene.

Krager"I ny vegtrase for R38 i Krager0 ble det varen 2004 funnet en ea. 1.5x1.5 m druse med
kvartskrystaller opptil 5-6 em. ofte med mde fantomer. og som "stjernekvarts".
Pa Lang0Y er det funnet magnetittkrystaller opptil 1.8 em og ilmenittkrystaller opptil 1 em som
er delvis omvandlet til titan itt. Svakt gule. ganske rundete kalkspatkrystaller opptil 1 em erogsa innsamlet.
Valberg steinbrudd: Sommeren 2004 ble det funnet istykkersprengte gersdorffittkuber opptil
2 em. I tillegg ogsa sma. opptil 4 mm titanittkrystaller. brune og gulgr0nne og
smaragdgmnne. Dessuten avslatte magnetittkrystaller i glimmer opptil 3 em og bruddstykker
av i1menitt. Men fomvrig har det kommet fram lite det siste aret.
For0vrig i Kragemomradet har det et sted kommet fram oppsprukne. gulbrune
titanittkrystaller opptil 4.2 em. ilmenittkrystaller opptil 1 em omvandlet til rutil/titanitt. og sma
epidot og albittkrystaller. Et annet sted blekfarvete. smakrystaller av prehnilt pa omvandlet
amfibol med asbest. magnelill og hvit skapolitt.

Skien
R0dmyr industriomrade: En gang dominert av hedenbergilt hadde enkelte druser med
utviklete. skarpkantede hedenbergittkrystaller opptil 2.5 em lange. men uten terminering.
0vrige mineraler i gangen var flusspat. kalkspat. svovelkis. kvarts og epidot.
AUST-AGDER
Evje
Landsverk I: Varen 2004 ble det i bruddet funnet flere druser med kvartskrystaller opptil 20
em. Mange krystaller var i stor grad dekket av gyldenbrun stilpnomelan. Srerlig en stuff var
meget fin (Werner 2004). Chabazittkrystaller opptil 0,4 em og svovelkiskuber var ogsa
tilstede. I det utsprengte materialet ble det pa sensommeren ogsa fun net eolumbitt opptil 2-120

2,5 em, uraninitl opptil 0,5 em og thoritl (orangitl) opptil 0,5 em i fellspal-ilmenitl malriks. En
uregelmessig kobberkiskrystall pa 3 em ble ogsa funnet, sammen med mikrokrystaller av
gips og stilbitl samt malakill og andre sekundrermineraler.
Iveland
Amerikagruva. Kabuland: Bruddslykker av store thortveitittkrystaller er innsamlel. De
opptradde sam men med kvarts og ilmenill. I den fineste sluffen er lhortveititlkrystallen 12,8
em lang. Den smalner inn til en spiss i toppen. Nederst, hvor krystallen er avbrukket, er den
ea. 5 em bred.
Knipane: I den eldsle tipphaugen ved Storsynken (muligens fra ea. 1910) ble del funnet 3
ametystkrystaller ifjor. Den storste er 6,5 em lang og 2,5 em tykk og inneholder partier med
bade ametyst og mykkvarts. En dobbeltlerminert kryslall pa 2,5 em hadde meget god
ametystfarve. Det ble ogsa funnet en fin fergusonillkrystall med toppflate pa 3 em.
Siobrekka: I 2004 ble det fortsatl funnet noe gadolinitl og aesehynitl, blant annet en 3 em
gadolinitlkrystall og ganske store biter av massiv aesehynill med enkelte uregelmessige
flater.
Riser
Akland: Der er funnel en druse med blanke aktinolittkryslaller opptil 2,5 em.
Ravnebergel: Store druser inneholdt bruddstykker av to-farvel titanitt (brun og gmnn), albitl,
dolomill, klinoklor og epidol.

I aggregater av grovkornete albillkrystaller ble det funnel sma hulrom med gmnne
titanittkrystaller opptil 0,8 em.
VEST-AGDER
Kristiansand
y: Brune grossularkrystaller opptil ea. 5 em er funnel. De er brunorange til m~rk r~dbruneog skarpkantet, og noen er meget fine. Vesuviankrystaller opptil 2-3 em med toppflater og
opptil 10 em lange og 1-2 em tykke med bruddflater i begge ender ble ogsa innsamlet. De ble
funnet sammen med diopsid, skapolill, feltspat, kalkspat og svovelkis.
HEDEMARK
StangeEn druse med kalkspatkrystaller opptil 2 em i diameter ble funnel i steinbruddet med ametyst
i Stange. Lysegule, gjennomskinnelige, flate romboedere. ofte utviklet som tallerkenrekke.
Noen krystaller har en rekke sma flater pa kanten.
OPPLAND
Lesja
Det har vrert stor trafikk i kyanitlforekomsten i Lesja (Dalen 2003). Mye materiale er tall ul.
Stryn
Strvnefjellel: Det er funnet en ny forekomst av epidot, prehnill. rutil ete. i eklogitl. Understeintreffen pa Lom i september blir det arrangert tur til forekomsten.
Skjak
Vannkraftutbygningen av ~vre Olla i Skjak har f~rt til tunneldrift gjennom en rekke bergarter.
Del er gjort interessante funn pa tipphaugene. I gneis er det blant annet funnet anhydritt. gips
og epidot. I kvartsganger i granatamfibolitl er det funnet kyanitt og chiastolitt (blekrosa
stavkrystaller opptil el par em). eordierill og i sma druser er det funnel interessantemikromineraler. I breksje i prekambrisk gneis er det funnet piemontittkrystaller opplil 0,5-1

121em, laumonlitt og prehnilt. I en lalksone er del funnel rundele, urene peridoter. Del
planlegges ulslilling av mineraler fra anleggel pa kraftslasjonen i D0nfoss. Den apnes lrolig i
juni.
Lom
Juwaln: Goosecreekitt ble ogsa funnel i 2004.
Raudvaln: Serpentinkryslaller eller olivin opplil 3-4 mm er funnel. Del er ogsa funnel
lremolillkryslaller opplil 2-3 em.
Sjoa
I veiskjreringer er del funnel fine kryslaller av harmotom opplil 1 em, brewsteritt-Ba og
heulandill-Ba.
Raufoss
I nye vegskjreringer er del funnel noduler opplil 4 em i diameler av svovelkis med glilrende
kryslallflaler pa overflalen. En nodul siller pa el sammenkr011el, fossill blekksprulskall.
Lunner
Gjerdingen: El ny1t mineral, gjerdingenitt-Mn er funnel sam lameller i sonert gjerdingenill-Fe(Raade el al. 2004).
HORDALAND
Odda
Hardangervidda vest: En del bergkryslaller er lall ut.
SOGN OG FJORDANE
Nordfjordeid
Eid: Hvile kryslaller opplil 2 em av anlagelig sti/bitt er funnel pa sprekkeflale.
Skei i J"lster
Mikrokryslaller av thulitt er funnel, sammen med epidot.
Andre druser hadde hemalillplaler opplil 5-6 mm med el r0dbrunl overtrekk slaende opp pa
plaler med rosa adularkryslaller (ea. 2 mm). Dessulen mm-slore gmnne kuler av klorill.
Ganske lekkert mikromaleriale.
M0RE OG ROMSDAL
EikesundRutil, enkellkryslaller opplil 1 em, er funnel i druse i eklogill.
S0R-TR0NDELAG
HoltalenDel er funnel en god del prehnitt av god kvalilel sam men med kalkspal.
L"kken Verk
Del er funnel noen megel gode sluffer med svove/kis penlagondodekaederkryslaller opplil 2
em i gr0nnslein.
OrkangerLangs E39 er del funnel silrongule, hell klare spalleslykker av ka/kspat, pyrrhotitt(magnelkis) i aggregaler og kryslaller opplil flere em i kalkspalrik bergart og fin
granalglimmerskifer (med mm-slore klare granaler).
NORD-TR0NDELAG

122

VerdalSorte r0ykkvartskrystaller opptil 1 em I sma grupper er funnel. Noen med meget fin glans.
Selbu
I Tydalsfjella er det funnet et stort antall korstvillinger av staurolitt bade single og pa
fyllittmatrlks med gjennomsnlttst,melse 1 em, men opptll ca. 3 em. Ganske blanke og
skarpkantede.
Smale korunclkrystaller opptl11-2 em lange med r0dllge og blalige farver er funnet I Selbu.

Arsenkiskrystaller opptil 1,5 em I kvarts er funnel.
LierneS0rli: Grunneleren har mange stuffer med r0ykkvarts til salgs fra stor druse (ca. 3x3x4 m).
Mange av god kvalitel. Noen stuffer var meget store. Ny druse med kvartskrystaller klare Inniog gra pa overflaten, med plateformete stuffer med krystaller pa begge sider, ble apnet I
2004. Grupper med septerkvarts er funnel. Noe gul ka/kspat har ogsa kommet fram.
LeksvikI kvarts ved thuliltforekomsten er det funnet fine mlkrokrystaller av thulitt (plateformet) og
piemontitt (i rosetter).
NORDLAND
Vefsn
Toven: Grossu/ar1<rystaller opptil 8 em er funnel. Farven er fra orangebrun til ml2lrk bruno
Deler av enkelte krystaller synes a vrere slipbare. De opptrer sammen med feltspat, kalkspat,
diopsld, kloritt, epidol. De beste stuffene er meget fine.
Hattfjelldal: Flere kvartskrystaller er innsamlet, men bare fa hematittkrystaller I rosetter er
funnet I forekomsten som ble oppdaget i 2003.

Mo i Rana
Ved Storakersvannet er det fortsatt tremolitt og diopsid. Det er ogsa funnet ta/kkrystaller I
kalkspal.
Pa tipphaugen ved Altermark gruve er det funnet magnesittkrystaller opptil 4-5 em.

SeiarnStenglige, r0dbrune vesuviankrystaller opptil 2-3 em i bunter er funnel.
Kyanitt med fin blafarve er fun net i Beiardalen.
Bod0
Gul beryll er funnel.
FauskeL0vgavlen: Noen sma druser med a/bitt, d%milt, rutil og kobberkis er funnel.
Valnesfjord: En 10Sblokk med kyanitt med bra blafarve er funnet I fj0ra.

SteigenEn are med kromdiopsid er funnet i steinbrudd.

123

HadselMatmodern, lofoten: Skarpkantede krystaller av grlilnn diopsid opptil 1 cm er funnel.
Sam men med krystaller av andraditt, magnetitt, kalkspat og kvarts.
Narviklysebrune rlllykkvartskrystaller i forskjellig stlllrreise opptil 20-30 cm er funnet i ncerheten av
Narvik, i assosiasjon med kloritt, kalkspat og albitl.
TROMS
Tjeldlllya: Noen fa orange bery/lkrystaller opptil 5x1 ,5 cm er funnet i en smal pegmatittgang.
FINNMARK
Alta
Seiland: Fin, grlilnn, massiv pectolift med en skorpe av hvit wollastonitt er funnel. Den synes
egnet til gravyr.
S"r-Varanger
Munkefjord: Mlllrkfiolette f1usspatkrystaller opptil 5 cm er funnet i druse i f1usspatgang.
Litteratur
BEllEZZA, M., FRANZINI, M., LARSEN, A. 0., MERLINO, S. & PERCHIAZZI, N. (2004):
Grenmarite, a new member of the giitzenite-seidozerite-rosenbuschite group from thelangesundsfjord district, Norway: definition and crystal structure. European Journal of
Mineralogy 16, 971-978.
DALEN, K. (2003): Berget det bla. Stein 30 (4), 4-5.
lARSEN, S. & BERGSTR0M, T. (2004): Svelvik-topas. Stein 31 (4), 11.
LARSEN, A. 0., NORDRUM, F. S., DOBELlN, N., ARMBRUSTER, T., PETERSEN, O. V. &ERAMBERT, M. (2005); Heulandite-Ba, a new zeolite species from Norway. European
Journal of Mineralogy 17, 143-153.
NORDRUM, F.S. (2004a): Nyfunn av mineraler i Norge 2003-2004. Stein 31 (2), 36-44.
NORDRUM, F. S. (2004b): Mineralene i Sulitjelma kobbergruve, Fauske. Stein 31 (3),3-23.
NORDRUM, F.S., LARSEN, A.O. & ERAMBERT, M. (2005): Minerals of the heulandite groupin Norway - additional data and summary. Norsk Bergverksmuseum, skrift 30, 98-110.
RAADE, G., CHUKANOV, N. V., KOLITSCH, U., MOCKEl, S., ZADOV, A. E. & PEKOV, I. V.
(2004): Gjerdingenite-Mn from Norway - a new mineral species in the labuntsovite group:
descriptive data and crystal structure. European Journal of Mineralogy 16, 979-988.
WERNER, R. (2004): Sammler-Eldorado in Norwegen: Der "Mineralsli" bei Evje. MineralienWelt 15 (4), 5-9.

124