Historikk og gruvedrift

nen av sement trenger rastoff som inneholder 76 % CaC03' blir denne kalksteinen
blandet i pas sende mengde med kalksteinen fra Dalen, som inneholder omlag 89 %CaC03'
Underjordsdrift tok til pa Dalen i 1960, og
samtidig oppherte dagbruddsdriften pa
kalkstein. I dagbruddet er det siden drevet
pukksteinsproduksjon pa den underliggende hornfels .
Underjordsbrytingen har foregatt med forskjellige modifikasjoner av rom og pilar
metoden. De to ferste etterlot pilarer med
heyde pa ca 40 m. I slike heye pilarer skjer
det lett forskyvninger langs sprekkesoner,og i september 1976 skjedde det en pilarkollaps i en eldre del av gruven. Dette forte
til en innsynkning av berget helt opp til
overflaten, 50 mover. Innsynkningen forarsaket heldigvis ikke skader, men den ferte til en omlegging av brytingsmetoden.
Dette medferte en betydelig lavere utnyttelse av kalksteinslaget, fra 60-65 % til ca
30 %.
Idag brytes kalksteinslaget ved at det forst
drives en 15 m bred og 7,5 m hey ort langs
strekretningen ved liggen, dernest drives
det ut tverrslag fra orten i to omganger (7 +7 m i heyde), Tverrslagene blir 14 m bredeog 14 m heye , og de mellomliggende pilarene er 13 m brede, slik at det er 27 m fra
senter i et tverrslag til-det neste. Salene
mellom nivaene er 8,5 m tykke. Ut fra
ka1ksteinslagets fall blir tverrslagene normalt ca 120 m lange, og hver etasje forskyyes med ca 70 m i forhold til hverandre.
Tverrslag og pilarer i de forskjellige etasjer
legges neyaktig over hverandre.

Kalksteinsforekomstene ved Brevik har
vrert industrielt utnyttet siden siste halvdel
av det forrige arhundre. Dalen Portland
Cementfabrik ervervet kalksteinsrettigheter
i 1916, og sementproduksjonsanlegget ble
bygget 1917- 1919. Dalen gruve ble idriftsatt 1919 , og den ferste ferdige sement ble
produsert i august samme ar. Et anlegg for
produksjon av kalkstein til kunstgjedselsfabrikken og seinere karbidfabrikken til
Norsk Hydro ble bygget 1928-1929, og
Kjerholt gruve satt i drift i 1929. Dalen ble
i 1968 en del av Norcem, som idag er en
bedrift i Aker-gruppen. De to gruvene bleslatt sammen til en fra 1.1.1988, da Norcern kjepte Kjerholt gruve fra Norsk
Hydro.

Dalen kalksteinsgruve
Driften i Dalen gruve fra 1919 foregikk idagbrudd like ved sementproduksjonsanlegget, hvor kalkbenken (etasje 4b) haddesitt utgaende. Alt i 1924-25 ble salen i
bruddet f1yttet til et niva 65 m heyere opp.
Et nytt knu seanlegg ble bygget pa kanten
av det nye nivaet, og under dette anlegget
ble det sprengt ut en silo pa 3 000 m', Siloen ble tappet pa det tidligere niva , i vognersom benyttet den gamle skinnebanen. Det
b1e brukt skinnegaende laste- og transportutstyr drevet av damp i bruddene fram til
1947 , da man gikk over til trucker og bulldozer. Finknusing, terking og maling av
steinen gikk den ferste perioden for seg
inne i fabrikken, men et nytt, separat
anlegg sto ferdig i 1939 .
I 1955 apnet bedriften et nytt dagbrudd
ved Bjerntvedt, 7 km nord for Dalen. Dette
bruddet er anlagt pa et annet kalksteinslag(etasje 8c). Kalksteinen ble fram til 1975
fraktet til Dalen med taubane, men siden
har transporten foregatt med jernbane(NSB). Siden denne kalksteinen bare inneholder 71-72 % CaC03 ' mens produksjo-

Kjerholt kalksteinsgruve
Sel skapet A/S Kalksten kjepte i august
1923 de1er av eiendommene til gardbrukerne Ole Pedersen og Ola Kjerholt og startet
dagbruddsdrift. A/S Norsk Hydro trengte asikre seg tilstrekkelige mengder av rik

98

Salg til eksteme kunder startet i 1970. Fra
1976 ble Norcem kunde og overtok etterhvert det meste av produksjonen.
Adkoms tveg under jord mellom Kjerholt
og Dalen ble opprettet hesten 1976. Norsk
Hydro solgte aile sine kalksteinsrettigheterog aile anlegg under dagen til Norcem fra
1.1.1988.

kalkstein til produksjonen av kunstgjed sel("Norges-Salpeter"). I 1928 overtok de
A/S Kalksten og sikret seg rettigheter til
kalkforekomster videre fram til Dalen
Portland Cementfabriks omrade. En hektisk anleggsvi rksomhet foregikk fra august
1928 til mai 1929. Da sto anlegget og taubanen fram til Hereya ferdig . Underjord sdrift tok til i 1933.
Midt pa I950-tallet ble gruvedriften
vesentlig endret, siden den nye karbidfabrikken pa Hereya hadde behov for vesentlig rikere kalkstein enn den for produk sjonen av kalksalpeter. De rikeste kalksteinslagene i gruva matte derfor brytes separat.
Nye avbygningssmetoder ble innfert samtidig med installasjon av nytt knuseanleggog forlengelse av loddsjakta. Samtidig med
overga ngen fra magasinbrytning til en rom
og pilarmetode gikk man ogsa over fra
skinnegaende til hjulgaende maskiner og
store hydra uliske boraggregater avleste lette trykkluftdrevne bormaskiner. Den sterste arsproduksjon Kjerh olt har hatt, fantsted 1963/ 1964 med 823.746 tonn. Som i
Dalen, gikk man over til en sikrere bergbrytingsmetode i siste halvdel av I970-arene.
Sterk utvidelse av fullgj ed selproduksjonen
pa Hereya i 1960-arene , med kalksalpeter
som biprodukt , forte til at bruken av kalkstein gradvis ble trappet ned og opphe rte
fra varen 1981. Produksjonen av karbid
opphe rte i 1978.

Produksjonstall 1992 for Norcem audeling Brevik
Produk sjonen i Dalen-Kjerholt gruve var i
1992 pa 970 000 tonn kalkstein, i Bjerntvedt dagbrudd pa 759 000 tonn. Det ble
dessu ten produsert 94 000 tonn pukkstei n i
Dalen dagbrudd . Ved fabrikken ble det
produsert 1,122 mill. tonn klinker (et kuleformet produk t hvor utgangspunktet bestar
av ramel (kalkmel) (ca 95 %) og kvarts,
bauxitt, kisavbrann og gips etter varieren debehov). Som en tommelfingerregel gar det
med 1,5 tonn ramel til a lage I tonn klinker. Det som blir borte forsvinner opp pipa
ved brennin gen. Av klinker med noe tilsetting av gips blir det produsert sement.
Sementproduksjo nen var i 1992 pa 1,115
mill. tonn. Bergavdelingen hadde 71 ansatte, og pa anlegget totalt ble det utfert 298
arsverk . Produksjonen av kalkstein i gruva
var pa 14,6 tonn og i dagbrudd et pa 30,4
tonn per mann per time. Norcem hadde i
1992 totalt 1613 ansatte og en omsetning
pa 934 mill. kroner.

Turutstyr
Aktive friluftsfolk kjep er utstyret hos oss. Prod oss du ogsal Vi forer:
SCARPA; CRISPI, ALFA +~wefalpme'.DIE

aJungilak.1

Y INTERSPORr°
S. HOLTSKOG SPORT AJSPrinSe5segt. 13 • 3724 5k len • Tlf. 35 52 36 19

Siden 1912H£l/1flllll1/99

De siste ars mineralfunn i Dalen-Kjorholt gruve
Fred Steinar Nordrum

Fig. 17. Fra det smaleste partiet i "Tilleggsdrusa". Gruvemaler Odd Angelsen. Foto:
Rainer Bode.

Kjerholt kalksteinsgruve ble igangsatt som dagbrudd i 1929 som felge
av Norsk Hydros behov for kalkstein til kunstgjedsel-produksjonen,
Underjordsdrift tok til i 1933. Hydros forbruk av kalkstein fait etterhvert bort, og i 1988 ble gruva solgt til Norcem, som eide nabogruva
Dalen. Dalen gruve er drevet siden 1919, med underjordsdrift fra
1960, og hovedmengden av kalksteinen gar her til sementproduksjon.
For en del ar siden ble det apnet forbindelse mellom de to gruvene
under jord , og de drives na som en gruve under navnet Dalen. Men
etter det gamle eiendomsskillet kalles de to delene Kjarholt-slden og
Dalen-siden. En oversikt over geologi og gruvedrift ble gitt i Stein,
hefte 2, 1992.
Mineraler
Funn av store dru ser med kalkspatkrystaller i Kjerh olt har veert kjent i mange ar.
Gjennom arene er gruv er og dagbrudd
besekt av et stort antall samlere og geolo ger, og det er tidvis kommet fram fine stuffer med kalkspat, svovelkis, kv arts, kalse-

don og agat. Inntil fa ar siden var gruva
imidlertid lite paak tet som mineralforekomst. Eksempelvis er forekom sten ikke
nevnt i Neumann (1985 ): Norge s Mineraler, ikke engang under avsnittet om kalkspat, til tross for at forekomsten i sterklass eer den mest rikholdige i Norge nar det gjel-

100

Fig. f. Svovelkis, 2 mm. Samtin g: Gunna r
Jensen. Foto: Frode Andersen.

Fig. 2. Markasitt i kuler (opp til l em) og
andre krystallsammenvoks ninger og kalkspat. Samling: Norsk Bergverksmuseum.
Foto: Peder Pedersen.

der krystaller av dette mineralet.
Med funnet av den sakalte "fantorndrusa" i1990 har dette endret seg. Interessen formineralene i Kjerholt har steget betraktelig, og aktiviteten med a ta yare pa materiale fra druser som kommer fram ved driften, har eket veldig, bade nar det gjelder
uttak med tillatel se fra bedriften og den
illegale trafikken som gar for seg pa nattetid.
Vi skal her kort beskrive mineralene og
noen av de sterste drusene som er funnet
siden 1990.

lagt, og vi viI komme tilbake til resultatene
av dette arbeidet seinere.
De fleste druser har fantomkrystalle r, selv
om dette ikke alltid er like lett a se. Enkelte
kalkspatgenerasjoner er sterkt sonerte. I en
del kalkspatgenerasjoner er det ofte utviklet tvillin gkrystaller, mens i andre er det
ganske sje ldent. Blant annet er "heart't-tvillinger, "butterfly't-tvillinger og tvillinger
etter basisflaten i skalenoedere tilstede.
Kalkspaten er hvit, gra, klar, gul, orange,brun og cognac farget. Enkelte steder er
den svakt gre nnfarget av kloritt eller red farget av sekundrere jemfo rbindelser.
Kalkspat har ikke sjelden vokst over andre
mineraler, f.eks. pyrtitt, pyrrhotitt, kvarts
og kloritt, noe som enkelte ganger skaper
spesielle strukturer inne i kalkspatkrystallene.

Kalkspat (kalsitt)
Kalkspatkry staller opptrer i store mender iet stort antall druser. Det opptre r minst tre
generasjoner med forskjellige krystallformer i hver druse, og nesten aile druser har
sterre eller mindre ulikheter i forhold til
hverandre nar det gjelder krystallformer.
Det opptrer forskjellige former av romboedere, skalenoedere, heksagonale prismer,
skiferspat og et stort antall kombin asjonsformer av disse. Kalkspat er det mineralsom sansynligvis opptrer i flest krystallformer, f.eks. er det i Goldschmidt : Atlas der
Krystallformen. Bind II (1913 ), avbildet 2
544 krystalltegninger av kalkspat. De forskjellige krystallformer og tvillingdannelser i forekom sten er i ferd med a bli kartfOf

Svovelkis (pyr itt) og markasitt
Svovelkis er funnet som sma tem ingformete krystaller i svert mange druser. I enkelte
druser er det sterre sammenvoksninger av
kubeform er, og en del av den kuleformete
kisen synes a vrere sammensatt av kuber. I
enkelte druser opptrer mineralet som elongerte, firkantede staver opp til ca I em
lange og 0, I em tykke. Enkelte staver har
vokst i nittigraders vinkel (fig. I). I enkelte
druser opptrer pyritten i sterre mengder,ofte sammen med markasitt.
Marka sitt er funne t i forskjellige
former for enkeltkrystaller, kry stallforgreininger og kuler (fig . 2).
Mineralet er med sikk erhet barefunn et i honningkalsitt-drusa og
noen andre druser i omrade t rundt
denne.
Kisen opptre r i forskjellige former
for tynne overflatelag pa kalkspatkrystaller, kule r, stalaktittlignende
utviklinger og rer. Det er ofte ikke
mulig a se vis ue lt om det dreier seg
om markasitt eller pyritt. Dette ber
derfor undersekes spes ielt for de
enkelte funn .

Fig. 3. Apofyllittkrystaller (opp til 1,5 em). Samling: Norsk Bergverksmuseum. Foto: Peder
Pedersen.

KvartsIkke sje ldent blir det funnet dru ser
med et teppe av kvartskrystaller pa
opp til 2 mm , sjeldenere opp til I
em. Oftest er bare pyramideflatene
utviklet. Kr ystallene er klare, sjeldnere hvite, og og noen ganger synesde brune pga underl iggende brunkalk spat. I enkelte dru ser har kvartsen en stalaktittlignende utvikling,
med en uregelmessig, fingeraktig
utforming med me ngder av sma
kr ystaller pa overflaten. En druse
med usedvanlig pen stalaktittisk
utforming og glitrende, blanke kry staller ble funnet i oktober 1992 . Det
er de siste aret kommet fram minst
4-5 dru ser med my e kv art skrystaller .

Fig. 4. Merk stilbitt og hvit laumontitt sentrert pa
kalkspatkrystall (2 em). Samling: Norsk Berg verksmuseum. Foto: Frode Andersen.

Kalsedon og agat (kry ptokrys talIinsk kva r ts)
Det er funnet kalsedon og agat
(bande r kal sedon) mange steder og
opp til 10-20 em i tykkelse. I enkelte dru ser er kalsedon funnet som enkapp e og som uregelmessige taggete masser utenpa kal sittkrystaller.
Ha sten 1992 ble det funnet en dru se
med stalaktittisk utviklet kalsedon
med jevn , blekbla overflate og lag -Fig. 5. Druse med hvite apofu llittkrystaller pa
me rke stilbittkrystaller pa kalkspatkry staller.
Lengste stilbittkrystall 1,5 em. Samling: Nor sk
Bergverksmuseum. Foto: Frode Andersen.

102delt indre oppbygning.
Pal ygorskitt (berglrer)
Dette asbestmineralet opptrer imange druser og noen steder i store
mengder.
Norsk Bergverksmu seum har engrov, uregelmessig, flakformet stuff
som er ea 1,6 m lang og 0,8 m bred .
Mineralet ligger ofte som hvite,
tynne , uregelme ssige flak elIer tepper pa kalkspatkrystalIer.
Fig. 6. Blekbla vifter med barittkrystall er (sto rste
4 mm ) og vannklare kalk spatkrystaller. Sand ing:
Fluss pa t (ftuoritt)
Flusspat er tidligere funnet som
Gunnar Jensen. Foto: Frod e Andersen.
blek -lilIa lag opp til I em tykke ~med glatt, avrundet overflate pa
kalkstein. Pa flusspaten er det
utkrystalIisert prismeformete kalkspatkrytalIer opp til 6 em lange og 2
em tykke. Vi kjenner ikke til funn
av flusspat de siste arene.
Analcim
Analcim er funnet i en rekke druser
i gru va som sma, ofte ganske perfekte krystalIer opp til 2-3 mm
stredd pa kalk spatkrystalIer. KrystalIene er oftest hvite elIer grahviteog ugjennomsiktige, men i en druse
er de funnet som blank e, vannklare
krystalIer avsatt pa kalkstein sammen med sma krystaller av apofyllitt av tilsvarende kvalitet, og i enannen druse i vannklare krystalIer
pa grahvite stilbittkrys taller. I et par
druse r opptrer krystalIene som tynne lag som dekker deler av kalkspatkrystaller.
Apo fyllitt
Apofyllitt er, som nevnt, funnet
sammen med analcim pa kalk stein,men er ogsa funnet i krystaller opp
til 2-3 mm i druser sammen med
laumontitt pa kalkspatkrystalIer. De
er ofte st helt klare og fargel ese, I
tynne arer sammen med stilbitt er
det funnet krystalIer opp til 5 mm. I

Fig. 7. I apningen av "fantom-drusa". Foto: Geir
Hennin g Wiik.
103

midten av april ble det funnet en
kalkspatare med ftere sma druser
med apofyllittkrystaller opp til 2 emlange og I em brede . Krystallene er
klare og skinnende, og de star pa etteppe av sma kvartskry staller som
dekker kalkspatkrystaller (fig. 3).
Sma pyrittkuber ligger pa kvartsen.
En kiten druse med blekgrenne 2-3
mm lange apofylittkrystaller pa et
blekbrunt teppe av finkomete kvartskrystaller ble funnet i begynnelsen
av j uni.

Fig. 8. Vegg i "fantom-drusa". Foro: Geir Henning Wiik.

Laumontitt
Laumontittkrystallene er hvite ellerklare og opp til 2-3 mm lange.
De er som vanlig funnet som langprismatiske naler og opptrer enkelt esteder i stralebunter, De er funnet
sammen med kalkspat, stilbitt og
apofyllitt. Mineralet er forelebi gfunnet i minst fern druser.
Stilbitt
Stilbitt er funnet i minst fire kalsittarer. Ett sted i grahvite , nekformete
krystaller opp til 6 mm sammen
med apofy llitt, et annet sted som
grahvite krystaller pa opp til 9 mm
med sort overtrekk (sansynligvis
kloritt) pa toppen sammen med laumont itt, kalk spat, apofyllitt, pyrrhotitt og pyritt (fig. 4), et tredje stedsom grasorte krystaller opp til 15
mm sammen med de samme mine-

iI
I

I
I

Fig. 9. Fantomk rystaller 0PP til 4 em. Parallellvekst. Samling: Manfred Henkel. Foro: Rainer
Bode.

Pr0V en annonse i STEIN
Det kan lenne seg, enten det gjelder
firmaer, foreninger eller privatpersoner.
Ta kontakt med redaksjonen for priser osv.

l!J.
~

104

I

Fig. JJ. Kalsitt-skalenoedere avkortet av romboederfiater og med overtrekk av pyritt.
Prisme-generasjonen mangler. Krystallengde 2 em. "Fantom-drusa". Samling: Norsk
Bergverksmuseum. Foto. Rainer Bode.
ralene (fig. 5)og et fjerde sted i grahvite
krystaller opp til 6 mm sammen med kalkspat, analcim og laumontitt.

Pyrrhotitt (magnetk is)
Pyrrhotitt er funnet som tynne, flakformete, sekskantede krystaller opp til 1-2 mm
p ~ og inne i kalkspat. Mineralet er ogsa
funnet p ~ apofyllittkrystaller. I enkelte dru ser opptrer det mengder med flak, som ofte
er blanke og skinnende og har anlepsfarger.

Baritt (tungspat)
Baritt ble funnet som to sma blekbla krystallvifler i manedsski ftet mars/april i M(fig. 6). Den sterste viften er ca 4 mm bred.
Siden er en vifte p ~ 1,5 mm funnet i enannen druse. Krystallp latene er der gra
med lyse ytterkanter.
KloriU
Antatt kloritt opprer som finkomet e lag p ~kalkstein, inne i kalsittkry staller og p~ stilbittkry staller samt som sma merke kuler ifantomkrystaller av kalkspat. Mineralet er
ikke rentgenundersekt.

105

S1i vidt vi kjenner til var markasitt,
pyrrhotitt, analcim, apofyllitt, laumontitt, stilbitt og baritt inntil 19921993 ikke pavist i Kjerh olt. Mark asitt ble funnet ved 1ipningen av den
store drusa med honn ing-kalsitt i
januar 1992, og senere er analcim,
apofyllitt , laumontitt og pyrrhotitt
funnet av Gunnar Jensen , stilbitt av
Lars Chr. Olsen og den blekbl abaritten av Even Godejord. Alf
Olav Larsen har vrert den som med
sikkerhet har identifisert disse
mineralene.

Fig. 10. Fantomkrystall (2,5 em) med en bar skalenoederflate med pavokste pyrittkuber. Samling:
Gunnar Jensen. Foto: Frode Andersen.

Druser"Fantomdrusa" (I)Seint p1i somme ren eller tidlig p1i
hesten 1990 ble det kjent blant samlere at det var kommet fram en stor
druse med fantomkrystaller i Kjerholt. Krystallene hadde en kvalitet
som var bedr e enn noe som tidligere var kjent fra gruva. Gjennom .to
1ir kom det stadig nytt material e ut
p1i mark edet , og fra Milnch en-me ssen 1990 har dette materi ale ogsa
vrert framme p1i mange messer iutlandet. Drusa var kommet tilsyne
mange 1ir tidligere , men siden
apningen var dekket av en grasort,finkom et masse, var den ikke blitt
undersekt, Den ene enden av drusa
var sprengt bort ved anlegget av en
bakke-kj ere stoll, men dru sa strekker seg videre fra ca 4-5 m oppe p1i
vegge n og oppove r minst 15 m i
fertifemgraders vinkel. Drusa erover 1 m bred og 2-3 m hey ved
1ipningen (fig. 7). Den er uregelme ssig med mindre , smale forgreninger. Da en mindre forgrenin g ble
brutt ut nederst i drusa hasten 1991,
apnet det seg en omlag 20 m lang,horisontal utlep er. Den var s1i lay at
man matte krype det meste avvege n, men to steder langt inne reiste taket seg tilstrekkelig til at man

Fig. 12. Fantomkrystall (3,2 em) med antatt pyrrhotitt. Samling: Gunnar Jensen. Foto: Frode
Andersen.

Fig. 16. Lysegule kalkspatkrystaller som har vokst
pa sugererformete rer av kis med diameter 1,5mm. Samling: Gunnar Jensen. Foto: Frode
Ande rsen.
106kunn e sta pa kne i den.
Veggene var dekket med prismeformete fantomkrystaller og rundete,skiveformete krystaller (fig. 8).
Krystallene hadde vanligv is en rustbrun og/e ller en grarnatt hinne pa
overflaten, men disse kan oftest
berstes lett bort med zalo-vann,Men ofte kan den orangebrune faryen med fordel bli vrerende, szerlig
pa de skiveforme te krystallene. Skivekrys tallene er eld st, og fantomkrystallene er vokst mellom og pa
skivene. Ganske ofte henger fantomkrystallene pa skivene og er
derfo r dobbeltterminerte.
Fantomkrystallene bestar av etindre fantom som har mer eller
mindre finkom et pyritt pa overflaten og et ytre prisme som er mereller mindre gjenn omsiktig (fig. 9).
I binoe ularlupe kan vi se at en delav kisen pa fantomindividene opptrer som naleform ete krystaller.
Prismet har blanke krys tallflater,men pa mange kry staller dekker
prismet ikke aile flatene pa fantomet, og pa disse frie overflatene av
fantom et har enkelte pyrittkrystaller
pa noen kry staller vokst seg ste rre,
til teminger opp til over 0,5 em (fig.
10). Pa enkelte krystaller mangler
prismegenerasjonen fullstendig, kun
fanto met og pyritt-hi nnen er tilstede(fig. 11).
Fantomindividet er i enkelte tilfelle
et skarpt skalenoeder, men oftest er
det et ska lenoeder som er blitt
avkortet av romboederflater. Fantomindi videne er ofte sonert, og imange er det en eller to markerte"fantomer i fantomet". I noen fa tilfelle er det funnet krystaller hvor
prismet omslutter to fantornindivi der. Parallellvekst av fantomkrys taller opptrer ganske hypp ig, menssvrert fa tvillinger er funnet.
Det er funnet fantomkrys taller pa

Fig. 14. Fra "honning-kalsitt drusa ". "Honningkalsitt " krystaller pa opp til 12 em med trekantet
smite, og uregelmessige klatter av lysebrun kalsitt. Krystallene er stort sett dekket av borste v.
Foto: Geir Henning Wiik.

Fig. 15. Lysegule kalsitt-romboedere pa opp til 4
em og kiskuler. Samling: Gunnar Jensen. Foto:
Frode Andersen.
107opp til 15-20 em og skivefonnete krystaller
opp til 12-15 em , men ofte er krystallste rreIsen pa henholdsvis 2-7 og 3-7 em. Det
er tatt ut krystallplater pa opp til 70-80 em,
men det er tatt ut relativt fa sterre stuffer.

Druse med fantomer (II)Denn e drusa ble funnet hesten 1991. Dener ea 1 m hey i en lengde pa vel 2 m, og
derett er svinger den mot he yre og nedo ver,og blir sa smal at det bare er mulig a strekke annen inn.
Fantomkrystall ene inneholder et skaleno edrisk fantomindivid, hvor de fleste toppene
er avkortet av romboederflater, lignende
krystallen e i "fantomdrusa". Den ytre krystallfonnen er imidlertid en kompl isertkrys tall med mange skarpe og blank e flater, som har fort til en meget avrundet form
(fig. 12). Bade den indre og den ytre formen er ofte krys tallklare, men ytre del av
den ytre fonn en er mange ganger takete.
Grunn en til at fantomindividet er synlig , er
at det har et nett verk av flekk er av et kismine ral, antagelig pyrrhotitt, pa overflaten .
Ofte er dessuten en eller flere av skalenoederflatene ikke dekket av den ytre fonnen.
Disse flatene er vanligvis matte , og ofte er
de bestredd av sma, hvite sukkerkom aktige
krystaller av analc im.
Ikke sjelden dekker den ytre fonnen bareen mindre del av fantomindividet eller erhelt fravserende. Bade den indre og srerlig
den ytre fonnen har ofte etselignende groper pa overflaten.
Fantomkrystallene er ofte 2-8 em lange,
men er funnet opp til 15-20 em. Grupper ersjeldne. Det er funn et ganske mange"heart" -tvillinger og noen "butterfly"-tvillinger. Den ste rste hjertetvillingen veier
15-20 kg og har store lysegul e omrader ikrystallen.
Det er ganske vanlig med flekker av flakfonnet, hvit palygorskitt mellom kalk spatkrystallene. Det er funn et sma kub er av
svovelkis.

Dru se med sonerte krystaller (III)
Ved taket pa nivaet under druse II ble det
funnet en druse som kan veere sammenhengend e med dru se II, dvs at drusa strekker seg gjennom det 8 m tykke laget mellorn etasjene. Kalkspatkrystallene er imidlert id her helt annerledes . De mest seermerkete krys tallene er skalenodere som er
avko rtet av basisflaten langt nede pa krystallen , slik at vi far tykke sekskantede plater, med skalenoederfltatene pa ytter kantene. Kry stallene er skarpkantede og gra med
lysegule omrader. De er ofte sterkt sonerte(fig. 13). En del krystall er har har en ytre
kalkspatgenerasjon som er avrundet p.g.a.
mange flater. Ogsa det ytre indiv idet har
ofte lysegule, klare omr ader. De fleste
krystaller er 4-12 pa tvers. Det er funne t
krystaller opp til 20-30 em, men de store
krystallene er vanligv is mer uregmessig ifonnen. Det er funnet sma krystaller av
analcim og svov elkis. Drusa ble funnet
hesten 1992. Det meste av drusa er na
sprengt bort.
Druse med heksagonale prismer (IV )Sommeren 1991 ble det funnet en stor druse som srermerker seg mest med store, klare heksagon ale kalkspatpri smer, hvorp a det
ofte sitter store, noe uregelmessige , hvite,
skivefonnete krystaller. Bade prismer og
skiver er funnet i ste rrelse opp til 20-25 em
i diameter, ofte er de ea 10 em. Sett inn iprimeflatene, kan krystallene synes homogene, men pa toppflatene er det ofte mulig
a se at det er en eller to tidligere avsatte ,klare krys tallind ivider inne i prismene.
Noen steder kommer krystallflater fra det
indre individ fram . Man ge steder dekker ettynt lag med sma analcimkrystaller disse
flatene og ogsa enkelte prismeflater. Den
antagel ig ste rste og fineste gruppa fra denne dru sa tilherer Jan Skagen og star utstilt
pa Pers hotell pa Gol. Dru sa er minst 9 mlang.
" Honning-kalsitt drusa" (V)I janu ar 1992 kom det ved sprengningenfram en druse som var ea 17 m lang og

108Fig. 13. Sonert kalkspatkrystall (5 em) med dryss av sma hvite analeim-k rystaller. Samling: Norsk Bergverksmuseum. Foto: Rainer Bode.
gikk horisontalt, p<\ tvers av stuffen, slik at
drusa ble blottet i storparten av sin lengde
4-5 m oppe fra salen. Mye av drusa var
dekket med gulorange kalkspatkrystaller(fig. 14). Drusa var ogsa rik p<\ kis (svovelkis og marka sitt). Bade ansatte og andre
stremrnet til og fikk forsyne seg av det lessprengte materialet. P<\ grunn av at mye avmaterialet raste ned ved sprengningen og
ukyndig banking seinere er det dessverre
relativt lite materiale fra denne drusa som
ikke har ste tmerker, Resten av drusa ble
sprengt vekk og gikk i knuseren i oktobernovember 1992.
Hoveddelen av drusa var bygget opp p<\
felgende mate: Underst et kompakt , grov-

komet lag med kalkspat med krystallutvik ling everst, p<\ dette 1<\ et sammenhengende
lag av kis, ofte med uregelme ssig, kulefor met overflate, med kuler ofte p<\ 1-3 em idiameter. P<\ kisen 1<\ honning-kalsitten ,med krystaller oftest p<\ 5-15 em (fig. 15).
Hovedformen var romboedrisk, men defleste krystallene hadde en trekant et fl are istedet for en spiss (fig. 14). Denne flaten
var ofte sonert, med grahvite, trekantede
rammer p<\ den gulorange flaten. Enkelte
krystaller var delvis dekket av et tynt kislag med fint farvespill. Oppe p<\ honningkalsitten 1<\ det krystallgrupper med grahvite, plateform ete kalsittkrystaller p<\ opp til
2-3 em, og uregelmessige klatter med Iyse-

109

brun kalsitt.
Den venstre end en av dru sa var svsert kisrik , med store, uregelm essige ansamlinge r
av svovelkis og mar kasi tt i forskjellige former, som kunne brekk es Ips med hand eller
mei sel. Mye av denne kisen var begynt il.
forvit re.
I tillegg til den kuleform ete kisen , var det
seerlig den stalaktittiske kisen med en smal
apning i midten , og den grantreformete
utviklingen av markasitt man la merke til.
Spesiell var ogsa den sugererformete kisen(fig. 16).
I tiden fer gjennomslage t til honn ingkalsitt-drusa steue man pil. en rekke mindre
dru ser med kalkspat og kis, spes ielt meget
pen kul eformet markasitt med fine anlepsfarger (fig. 2). Fire meter fer dru sa ble det
funn et en dru se med fine Iysegule, klareromboedere opp til 3 em, og vel I m fer
dru sa var det en tynn il.re med man ge sma
dru ser med sammenvoksninge r av orangebrune, ganske langstrakte romb oed ere opp
til 2-3 em .
Tilleggsdrusa (VI)I oktober 1992 banket nattelige inntrengere
seg inn til en ny dru se pil. heyre side av
honningkal sitt-drusa. Den nye dru sa er
minst 12 m lang. Man mil. il.le seg inn vel
halvparen av lengden fpr den utvider seg
og begynner il. falle nedover. Et parti var sil.
sma lt at storvo kste karer ikke kom inn ,ihvertfall ikke til il. begynn e med (fig. 17).
Det er fra denn e dru sa tatt ut svrert myemateriale.
Dru sa synes il. ha min st seks generasjoner
med kalkspat og flere generasjoner med
kismineraler, og stuffene fra de forskj ellige
deler av dru sa varierer etter hvilke generasjoner som dom inerer. De fineste stuffene
ble funnet like innenfor apningen. Det ble
der funnet Iysegule, klare romboedere og
plateformete krys taller som del vis var dekket av et tynt , blankt kislag (fig. 18). Den
sma leste del av dru sa karakterisere s av uregelmessige, kuleformete kisforgreninger
som vokser oppe pil. kalkspatkrystaller, og(Fig. 18.) Lysegul kalkspatkrystall (8,5x6em) med delvis kisovertrekk, Kj erholt.
Samling Norsk Bergverksmuseum. Foto
Peder Pedersen.
den indre delen av utteerete relikter av
kalkspat, hvor det er pavokst nye orangebrune krystaller som har fil.tt et dryss av
sma pyrittkrystaller over seg. Det er ogsa
mye materi ale som nesten bare bestar av
kis, min st to generasjo ner av bade pyritt og
markasitt. I tillegg kommer stuffer, hvor
andre kalk spatgenera sjoner dominerer.
I tillegg til de ste rre druse ne som er kort
beskrevet ovenfor, er det de siste il.rene
funnet en men gde andre dru ser med forskjellige former av kalk spat. Interessanteer ogsa dru sene med mye kva rts, kal sedo~ ,stiIbitt og apofyllitt. Vi mil. forve nte stadig
nye funn etterhvert som bergbrytin gen
fortsetter.
Bedriften har de seinere arene blitt mer
oppmerksom pil. vilke naturhi stori ske skatter som gruva rommer, og den er i ferd
med il. bygge opp sin ege n mineralsamling.
Vi mil. hape at stadig mer av det fine dru sematerialet blir tatt yare pil. og blir tiIgjeng elig for museer og samle re pil. en legal mate.

llO