Mineralforekomster pa Vestfold lavaplata.
Del 3: Mineralfunn i forbindelse med veiutbygging i slZmdre del av Vestfold lavaplata
Knut Edvard Larsen og Stig Larsen
Innledning
I perioden 2004-2006 ble det gjorl nye mineralfunn i forbindelse med anlegg av nye
veitraseer og tunneler iRe, TI2lnsberg og Stokke kommuner i Vestfold fylke. Aile funn ble
gjort i rombeporfyrlavaer i den sendre delen av Vestfold lavaplata i Osloriften. Vi har tidligere
i denne serien beskrevet mineralforekomster i rombeporfyrene pa Vestfold lavaplata (Larsen& Larsen 2004). Vi viser til denne for en naermere beskrivelse av rombeporfyrenes
geologiske setting og mineralogi. I denne artikkelen vii vi, som nok et bidrag til Vestfolds
mineralogi, gi en kort beskrivelse av de viktigste funn som ble gjort. Foruten en kort notis i
Nordrum & Garmo (2006), er ikke disse blitt beskrevet tidligere. Funnene ble gjort isammenheng med 3 ulike veianlegg: a) ny veitrase E18 strekningen Kopstad-Gulli, b) tunnel
gjennom Frodeasen i forbindelse med Ringvei Nord-prosjektet i Tensbergpakken og e)anlegg av ny vei fra Dalenveien til Borgeskogen industriomrade i Stokke. Artikkelen baserer
seg hovedsakelig pa materiaIe innsamlet inn av Trond Bergstrem og forfatterne.

Ny trase E 18 Kopstad·Gulli.
Arbeidet med denne nye E18 traseen gjennom Vestfold ble startet i august 2004, og en
apning av veien er planlagt hesten 2007. Traseen med 4 kjerebaner har en lengde pa total
12 km. Den gar gjennom 3 kommuner: I nord fra Kopstad til Pauli gjennom Horten kommune,
deretter fra Pauli til Hem gjennom Re kommune tangs grensen til Horten, og heIt i ser fra
Hem og til Gulli inn i Tensberg kommune. 3 tunneler med doble lep er skutt ut: Flar-, Hevikog Hemtunnelen med lengder pa 590-970 m. I nord skjaerer store deler av traseen gjennom
rombeporfyrlavaen Haukeli, Hype (Heyer et al. 2001). I blaererom i denne rombeporfyren(som feilaktig ble benevnt Asgardstrand i Larsen & Larsen (2004)) har det tidligere vaertfunnel nydelige mikrokrystaller av epidot, tilanil! og muskovitt forulen albitt-perimorfoser etter
laumontil! (Soleredveien, Knutslad, Rv 306). I traseens serlige del, og i el parti i begynnelsen
av Flartunnelen, skjaerer denne hovedsakelig gjennom rombeporfyren Hem, 6-type. Del ble
ikke gjort noen nevneverdige funn i denne.

1 Flartunnelen, Re.
I Flartunnelen, saerlig mot den sendre apningen, ble noen fa blaererom med albil!, muskovitt
og kalsilt observert.

2. Flar, ReVed Flar, i forskjaeringene mellom Flar- og Deviktunnelene, kutter veitraseen en sterre NNVSS0-gaende forkastning. Det var her at de mesl altraklive stuffene ble funnel. Mineralene
opplradte i hulrom mellom bergartsfragmenler i en knusnings-sone. Hvite romboedriske,
diskosformede opp til 3 x 3 em store krystaller av kalsitt salt vertikalt pa en matte av brunlig
til redlig aprikosefargete < 1mm store albitlkrystaller, som igjen kunne vaere delvis dekket av
sma gjennomskinnelige til gjennomsiktige, svakl grennlige, tynne til sjeldnere tykke, plater av
muskovittkryslaller. Titanitt opptradte ogsa som sma opptil 1 mm store, merke til lyse brune
glassaktige krystaller pa fargelese til hvite kryslaller av albill. Pa flere av de innsamlede
prevene kan en observere al aile flater av bergarten som har vendi inn mot hulrommene er
dekket av et tynt lag av fargeles albitt. Pa disse flatene er feltspal-fenokrystallene ofte dekket

13

av et tykkere lag med epitaksial vekst av parallelle, sammenvokste, fargell1lse til hvite
albittkrystaller.
Stedvis opptradte pene grupper av aprikosefargede albitt-perimorfoser etter tynne plater av
kalsitt. A/bitt-perimorfoser elter laumonlill ble ogsa observert, i likhet med dem sam tidligere
er beskrevet fra Knutstad. I noen hulrom opptradte ogsa blekgmnne, opptil 3 mm lange
stenglige krystaller av et epidolgruppe-mineral (epidot?) pa albittkrystaller. Selve krystallene
bestar av 2 eller flere parallellvokste individer med felles basis, og sam ender i et lite utspredt
nek mot enden.

3. DlIJviktunnelen, Re.
Saerlig i omradet mot sl1lrenden av tunnelen ble det funnet nevneverdige blaererom. Noen
bestod helt av ka/sitl. Forflatede romboedriske diskosformede, hvite opptil f1ere em store
krystaller dominerte. Noen blaererom inneholdt kun masser med muskovilt foruten hvit til
fargell1ls albilt. Pa disse massene kunne det vaere frittvoksende sma mm store krystaller av
muskovitt sam gjennomskinnelige plater. Disse kunne igjen vaere dekket av et r"dlig belegg
av jernoksyd/hydroksyder sam gay muskovilt-krystallene en karakteristisk r"dlig farge. A/bittperimorfoser elter laumonlill ble ogsa observert.
4. SlIJndre forskjaering til DlIJviktunnelen, Re
Ved veibanegulvet rett utenfor tunnelapningen ble det i juni 2005 funnet et parti med saerlig
blaererik rombeporfyr. Blaererommene var runde og sma, opptil 8 mm i diameter. Disseinneholdt mikrokrystaller av fargell1ls a/bitt, svakt mdlige naleformede epidol, limonittisert
pyritt, nydelig gulbrun titanitt foruten massiv ka/sitl og smectitt. Pga bergartens rikhet pa sma
blaererom, kl"vet grunnmassen i rombeporfyren lett og frigjorde fenokrystallene. Dette gay
noen gode prl1lver med sanidin (fenokrystaller). Ca 70 m sl1lr for tunnelapningen, pa den
I1lsllige siden, ble det fun net et blaererom med noen merkelige fallosliknede a/bittperimorfoser pa opptil ea 2, x 3,5 em. Et tverrsnitt av disse viser at de ytterst bestar av etskall pa ea 1 mm, sa et tomrom pa 4-5 mm og innerst en 5mm bred stavliknende kjerne(elter laumonlill?). Pr"ver sam ikke er komplelte kan derfor ha en soppaktig utseende.
5. Strekningen DlIJviktunnelen- SteinbjllJrnrllJdkrysset, Re
Noen hundre meter fra tunnelapningen pa den vestlige side av veien, var det en liten asrygg
sam na delvis er sprengt bart og plantet over. I denne ble det i juni 2005 funnet et lite parti
med 2-3 uregelmessige blaererom sam inneholdt grupper av nydelige aprikosfargede
a/bittkryslaller pasittende gjennomskinnelige tynntavlete fargell1lse til svakt grl1lnnlige
muskovitt krystaller.
Ca 20 meter lenger bart ble i det utskulte materialet avdekket noen fa opptil 3 x 3 em store
blaererom. Her opptradte opptil 1 em lange nekaggregater av stenglige gulgrl1lnne til blek
rl1ldgule krystaller av et epidotgruppe-mineral delvis dekket av hvite, opake opptil 1 em
ana/cim-krystaller. Pyritt ble ogsa observert sam en Iiten < 0,5 mm stor inneslutning ianaleim. I samme omrade ble det ogsa funnet noen fa blaererom opptil 15 em i diameter sam
inneholdt opake, 5 mm store blek aprikosfargede a/bitt krystaller, foruten noe epidol.
Blaererom med sma fargell1lse 0,5 mm lange kvartskrystaller helt dekket av en grahvit skorpe
av aragonitt (?) ble ogsa observert i de utskulte massene.
6. SolerllJd.
Ved Soler"d, der nye E 18-traseen krysser Rv 306 dukket det opp mye fint mikromateriale isaerlig smablaererike partier av rombeporfyren. Materialet bestod hovedsakelig av skarpe
gulbrune krystaller av titanitt og blek rl1lde til grl1lnnlige epidot krystaller pa matter av hvit
smeetilt.
Frodeasentunnelen, prosjekt Ringvei nord, TlIJnsbergpakken
Den fl1lrste salven for en tunnel gjennom Frodeasen ble skutt i oktober 2004, og
gjennomslaget kom 9. mars 2006. Tunnelen forbinder Kjelle med Kilen i TI1lnsberg og er en14

del av Ringvei nord prosjektet i Tl!lnsbergpakken. En tunnel i 2 Il2Ip med total tunnellengde pa
1,9 km er skull ut med hjelp av 520.000 kilo sprengstoff. 35.000 billass med utsprengt
materiaIe, hovedsakelige rombeporfyr, er blill kjl2lrt bort. Eller Heyer et al. (2001) gar
tunnelen gjennom minst 2 ulike rombeporfyrlaver. De fl2lrste 300 meterne gikk gjennom
rombeporfyrlavaen Kjelle 2/4- type, og var relativ1 fallig pa mineralisering i blarerom.
Innlaget 4-type er den andre rombeporfyrlavaen tunnelen gar gjennom. Kvartskrystaller pa
opptil 18 em lengde er tidligere blill beskrevet fra denne (Larsen & Larsen 2004). Foruten
rombeporfyrene ble det ogsa patruffet noen diabasganger. Lavalagene har et fall pa 5 grader
mot vest, og tunnelen tangerte derfor f1ere lavastrl2lmmer. Mellom disse kunne stedvis
observeres sandsteinslag av beige finkornet I2Irkensand. Det var sarlig i tunnelens siste %del at de mest interessante blarerommene opptradte. Stl2lrrelsen varierte fra en fotball til den
stl2lrste som malte 3 m i lengde og 80 em i hl2lyde. En del materiale fra delle omradet ble
innsamlet av anleggsarbeiderene, men dessverre ble mye skadel. Enkelte prl2lver er ogsa
delvis belagt med sprl2lytebetong. Siden tunnelen gar under noen konstruerte damanlegg, itillegg til mye oppsprekking av rombeporfyrene, ble det, for a sikre tunnelen og hindre atvann trenger inn, bestemt at den skulle injiseres med sprl2lytebetong under stort trykk. Det
ble boret i vifteform rundt tunnelens Il2Ip inntil 18 meter foran stuffen som ble trykkbelastet
med sprl2lytebetong. Det viste seg at enkelte sprekker gikk heIt opp i dagen og inn i en kjeller
som ble halvfull med betong fl2lr det ble oppdagel. Mange blarerom ble ogsa fylt med
sement fl2lr en fikk undersl2lkt dem.
Fl2Ilgende mineraler ble observert:
Anatas. Forekom pa sprekker sarlig rundt det stl2lrste blarerommet og i delle, pasillende
fargell2ls albill eller kvartskrystaller som sorte, blanke opptil 7 mm lange krystaller. Disse varenkle med kun bipyramiden {101).
Fluoritt. Opptradte som enkle, sonerte terningformede krystaller opptil 0,9 em store
frillvoksende pa kvartskrystaller. Fargen varierer fra dyp indigobla til lilla og ml2lrkegrl2lnn.
Fargell2lse soner kan ogsa observeres i enkeltkrystaller. Ofte opptradte f1uorill som masser
omgill av massiv hvit kalsitl. En krystall med tverrsnill pa 8 x 7 em i massiv hvit kalsill bleobservert i en prl2lve. Stuffer av massiv f1uorill i kalsill blir nydelige i UV-Iys.
Ka/sitt. Forskjellige former av kalsill er funnel. Disse er i hovedsak enten kun begrenset av
romboederflater eller i kombinasjon med heksagonalt prisme.
- Sonerte, grahvite heksagonale prismer med romboeder loppflater opptil 5 x 3,5 em.
Krystallene har en tynn hinne av rI2Idbrun Fe-oksyd/hydroksyder. Prismeflatene har ofte enparkellaktig overflate, og den ytlersl sonen inneholder ofte innslutninger av pyrill og/ eller av
rI2Ide til rl2ldsorte kuler av hematill (?).
- "Tallerkenstabler" opptil 2,5 em av parallellvokste hvite romboedriske forflatede krystaller.
- Spesiell allraktive var grupper med diskosformede brune aggregater av kalsill funnel i delstl2lrste blarerommel. Aggregatene, som stod pa hl2lykant, var opptil 9 x 4 em og bestod av
parallellvokste romboedriske krystaller. Brunfargen skyldes antagelig inneslutninger av Feoksyd/hydroksyder i den siste ytre sonen. De forekom sammen med 1 em brede, gragrl2lnne
kvartskrystaller som hadde voksl gjennom kalsillen. Fargen pa kvartsen skyldes smamikroskopiske, gragrl2lnne sfarer av klorill som nesten fullstendig dekker kryslallflatene. Panoen av kalsill- og kvartskryslallene opptrer det sma hvile kuler av el ukjent leirmineral.
- I det samme blarerommet ble det samlet inn stuffer av hvite, bizarre, 4 mm lykke buede
plateformede aggregater. Platene, som under mikroskop kan minne om bikaker, bestod av
sammenvoksle 4 mm lange, elongerte heksagonale prismer med romboeder toppflater.
Plalene er ea 2-3 em brede og er sammenvokst med andre buede plater. Undersiden av
buene beslar av et hvil fibrig maleriale som ogsa er kalsitl. Det kan synes som om de bizarre
aggregatene kan ha vokst over et annet mineral som na er oppll2lsl.
Disse bizarre kalsillene som var 3. generasjon vekst sail pa 2. generasjons kalsill bestaende
av hvite forflatede romboedriske krystaller som fullstendig dekket matrlksen. Pa disse igjen

15

kan mikrokrystaller av markasitt og pyritt. foruten fargel0se elongerte heksagonale kalsittkrystaller observeres.
En 4,5 em h0y v- formet gruppe av to 1. generasjons skalenoedre er samlet inn fra dette
blrererommet. Disse er fullstendig dekket av sma, hvitgra forflatede romboedriske krystaller
pavokst mikrokrystaller av pyritt og markasitl.
Kalsitten fra Frodeasentunnelen gir en nydelig oransjemd f1uoresenee i langb01get UV-Iys.
Kloritt ? Som mikroskopiske sma gr0nne kuler pa kvarts.
Kvarts. Kvarts synes a vrere det f0rste mineralet i krystallisasjonsrekkef01gen iblrererommene. Disse kan vrere helt dekket av kalsilt. som kan syres bort. Krystallene er
generelt enkle, fargel0se til svak gralig, bestar av sonerte lag hvor de siste kan inneholde
inneslutninger av sorte kuler av Fe-oksyder (?) eller mer sjeldnere anatas. Noen fa
septerkvarts pa opptil 25 mm lengde ble funnet i del st0rste blrererommel. I et blrererom var
de fargel0se krystallen dekket av en nydelig blodmd hinne av jernoksyder/hydroksyder somgay pene stuffer. Noen fa pmver med opptil 1 em lange og 0,8 em brede grupper av fargel0s
artisjokk-kvarts ble ogsa funnel.
Markasitt, Sma> 1mm brede tvillingkrystaller av markasilt opptradte pa kalsitt i det st0rste
blrererommel.
Pyritt. Opptil 1 mm store terningformede krystaller opptradte som et blankt dryss over kalsltt
krystaller. eller pa kvarts sammen med fluoritt. Pyritt opptradte ogsa spordisk i sma blrererom
sammen med kvarts.

Pa kvarts I den store blrererommet opptradle del rikelig med sma opptil 0,5 mm store,individuelle gulbrune sfrerulitter av et hittil ubesleml mineral (kalsedon?)Ny vei fra Dalenkrysset til Borgeskogen industriomrade, Stokke
I desember 2006 ble den nye veien fra Borgeskogen induslriomrade Iii Dalenkrysset I Stokke
offisiell apnel. Under arbeidel med denne ble det pa forsommeren 2004 skutt ut en skjrering
gjennom en liten kolle med m0rk mdlilla rombeporfyr. Skjrerlngen kan na sees ea 400-500 m
fra kryssel med Dalenveien. Her ble del sommeren 2004 funnet kalsitt, kvarts og goethitt inoen blrererom. Det ble ogsa, i samarbeid med Vestfold Geologiforening i juni 2004 laget etlite innslag om funnet i TvVestfold.
Blrererommene opplradle sporadisk. og var uregelsmessige i form. St0rrelsen varierte fra 2
em til ea 25 em I diameter. Disse kunne enten kun Inneholde gulbrun jordaktig "Iimonitt",
klynger av sammenvokste fargel0se Iii graaklige enkle kvartskrystaller eller ogsa delvis vrere
fylt med massiv kalsllt pasitlende kalsiltkryslaller. Kvarts med svak ametystfarge ble ogsa
observert. I el blrererom opptradle kvarts med el r0dt belegg. Belegget bestod av sma r0de
kuler av hematitt (?).
Ka/sitt opplradte som heksagonale kortprismatiske krystaller med romboeder loppflaler, naog da som 3 x 2,5 em store stabler sammenvokst av 3-4 indivlder. Men ogsa blokkakligeeller forflatede hvile til fargel0se romboedre ble funnel. 2 generasjon kalsitt var oftesl
fargel0se og med goethltt pa flatene. Den massive ka/sitten var enten hvit eller ogsa fargetgulbrun av Fe-oksyder/hydroksyder. Gulbrune opake sadelfomede krystaller opptradle som
2. generasjon i et blrererom. Goethitt ble funnel som sma gyldenbrune naler sittende pa
flatene av kalsittkrystaller eller ogsa delvis som inklusjoner i de samme.
Litteratur
ANONYM (2004): E18 ulbygging Vestfold. E18 Kopstad-Gulli. Byggeperiode. Brosjyre
Statens Vegvesen ..
HEYER, H., B0E, R. & HAGESKOV, B. (2001): Berggrunnskart Horten 18131,
1:50 000 , forel0pig utgave. Norges geologiske unders0ke/se.
16

LARSEN, K. E. & LARSEN, S. (2004): Mineralforekomster pa Vestfold lava plata. Del 1: Irombeporfyrene. Norsk Bergverksmuseum, skrift 28,51-58.
LARSEN, K. E. & LARSEN, S. (2005): Mineralforekomster pa Vestfold lava plata. Del 2: I B,nivaets basalter. Norsk Bergverksmuseum, skrift 30, 41-57.
NORDRUM, F.S & GARMO, T. (2006): Nyfunn av mineraler i Norge 2005-2006. Norsk
Bergverksmuseum, skrift 33, 56-64
Reportasjer i T 0nsbergs Blad:Lund, Kristin Monstad: Sement i kjelleren 10.03.2006Ravndal, Dennis: Sikker pa sikkerheten. 28.12. 200617