NVFUNNAVMINERALER I NORGE

2001-2002
Av Fred Steinar Nordrum

Det folgen de er en kort
oppsummering av en delfunn av mineraler i Norge
som er blitt kjent siden
fjo rdrets mineralsymposium. Det er sikkert
gjort en del funn som ikke er kommet
med her.
En del av funnene har jeg ikke sett, og
beskrivelsene stammer da fra samlerne
som har fortalt om funnen e.
BUSKERUD
Kongsberg
Kongens gruve: Et sekundeermineral viste seg aveere ho vedsakelig gips. Sma, sn ehvite noduler sombelegg er thenarditt, trolig dehydrisert mirabilitt (identifi sert av A.O . Larsen).

Mildigkeit Gottes gru ve: En sprekkedruse er fun net , som inneholdt lose stuffer med sekskantede skiver av kalkspat opptil 5-6 em i diameter, delvis dekket av vannklare, skinnende mikrokrystaller av
harmotom. Innimellom er det funnet klare, Iyse grenne, oktaedriske flusspatkrystaller opp til 1,5 em.
En 1,5 em, dypgrenn flusspatkrystall er observert.
Sma kvartskrystaller, litt fio lett flusspat og sma krysta ller av svove lkis og kobberkis er ogsa tilstede.
Kjenn erud: Grenlige sekundeermineraler er identifisert av A.O. Larsen som ktenasitt og langitt.
Ny trase £134: Sekundrermineraler er identifisert
a v A .O . Larsen som azuritt, auriehaleitt ogsmithsonitt. Perimorfoser av kvarts etter kalkspatskiver er ogsa funnet.

Flesberg
1 Ringnesgangen gruve er det funnet nye kalsittarer med selv, Dette er arer som ikke var kjent under4Stalagtitt av markasitt. Stuffbredde 4 em.
Fra Dalen -Kjerholt gruve.
Sam ling: Pal Jenssen. Foto: Frode Andersen.
selvverksdriften. Arene inneholder ogsa sinkblendeog kvarts samt argentitt. So lvet er ganske grovt, setti forhold til tidligere funn i samme gruve. Det harganske ofte krystallflater og antydninger til krystaller. Det er funnet forgreninger av solv med skarpkantede, sma krystaller. Sma trader er ogsa funnet.
Lite materiale er syret ut forelepig .

0vreEiker
Ved vegen pa estsiden av Eikem er det funnet en
mindre druse med mikroklinkrystaller del vis overstredd med mikrokrystaller av hem at itt. Sma krystaller av zirkon og litt eegirin var tilstede.

NedreEiker
Batteriet (Nedre Eiker kirke}: Det er lett en del isteinbruddet og funnet noe brukbar ametyst. Spesielt er det funnet en god sep terkrystall med bra farvet
ametystsep ter og svakt reyk farvet sti lk, ca . 6 em langog oppti I3 -3,5 em tykk.
Modum

Okseykollen, Snarum : Noe letearbeid fant stedvaren 200 I, men det ble funnet lite og ingen spesielt
bra stuffer.
Glomsrudkollen sinkgruver: Noe innsamling harforegatt, spesielt pa funnstedet for eosalitt.

DrammenFem minutter 'n: Det er funnet en 5 em hoy, me get
fin granatisert, vridd del av snegle og en meget estetisk granatisert brachiopod pa matriks i om radet,Lier
Lierskogen pukkverk: Det er funnet
krystaller av rosa og hvit fluorapofyllitt,blant annet en ganske stor krystall pa
3,5-4em.

Hurum
Scetre: Nytt drusefunn med topas .
Uregelmessige krystaller opptil 3 emheye og 1,5-2 em tykke, fra ganske markbla til fargeles . En del brukbare til fasettsliping. For evrig reykkvarts, orthoklasog biotitt i drusa. En annen druse hadde
naleformete topaskrystaller opptill ,5-2em lange og ea 2 mm tykke, vannklarelhvite .
Tvedalitt (hvite sma kuler; ca. 0,3 mm i diameter) pa helvin og
analcim laystaller. Fra Treschow-bruddet, Tvedalen , Larvik.
VESTFOLD
Sam ling: lngulv Burvald. Foto : Frode Andersen.
Svelvik
I Svelvik er det de siste par arene funnet endel akvamarinkrystaller med lengde opptil3-4gra). En sterkt hydrotermalomvandlet pegmatittgang
em. Noen med bra blafarve . Det er ogsa som en sjelforte betydelige mengder feltspatkrystaller, natrolitt
og fluorapofyllitt, samt sjokoladebrune monazittdenhet funnet topas.
I april 2002 ble det funnet en ea 50 em stor druse
pseudomorfoser opptil I em, trolig etter apatitt.
med reykkvartskrystaller opptill 0-12 em, og opptil
6-7 em heye og 2,4 em brede skarpkantede tvillingTELEMARK
krystaller (baveno) av orthoklas. Drusa inneholdt
Porsgrunn
ogsa krystaller av glimmer og albitt.
Dalen-Kjerholt, Brevik:
I mai ble det funne en druse med uvanlig store
I mai 200 I ble det apnet tre sterre druser. (1) Den
raykkvartskrystaller i samme omradet. Bredden pa
ferste hadde avrundete kalkspattvillinger opp til enden sterste krystallen var 21 em. Den lengste kryshandballs storrelse, som dekket veggene . Sammentallen var ca. 25 em.
med disse var det enkelte tvillinger av en annen type
opptil 6-7 em. Siste generasjon kalkspat var mindre,Sandevannklare blader. (II) Den andre drusa var fyllt med
Sando pukkverk: Det er funnet noen stuffer med
sekskantede, hvite kalkspatskiver opptil 10-15 em.
krystaller av bla flusspat med mange flater.
(III) Den tredje drusa eller druse system inneholdt i
apningspartiet sma brune skalenoedere delvis dekket av lysegra rundete, tykke diskosformete krystalHolmestrand
Det er funnet redorange harmotom i krystaller oppler, som besto av to generasjoner. Videre itil 0,5 em, dessuten prehn itt, krysokoll og mikrodrusesystemet ble det funnet gra skalenoedere oppkrystaller av heulanditt, laumontitt og analeim.
til 20 em lange, delvis dekket av de lysegra generaI Huitst einbakken: Merkbrune stilbittkrystaller sjonene.
opptil 0,7 em.
To sma druser like ved siden av hverandre hadde
Larvikhenholdsvis romboeder- og skalenoederkrystaller av
Tvedalen: I Treseow-bruddet er det funnet sma,kalkspat opp til 5 em med inneslutninger av flakformete mikrokrystaller av pyrrhotitt. Kalkspatkrystallene
hvite kuler av tvedalitt (ca. 0,3 mm) pa srna, brune
helvinkrystaller sammen med srna analeimkrystaller. var delvis dekket av mikro apofyllittkrystaller,
Dette er det andre funnsted for tvedalitt. Det er tidliSkalenoederkrystaller og skalenoedertvillinger med
gere bare funnet i Vevja-bruddet. I Treseow-bruddet
fantomer med kloritt pa krystallflatene, opptil3-4 em,
er det ogsa funnet natrolitt (naleputer), svakt gul
fluorapofyllitt og epididymitt (mikro, diskosformet, ble funnet i en druse i februar 2002, samt enkelte

5Gunnar Jenssen med
kalkspatstujf. 27 em bred,
Ira Dalen-Kjerh olt
kalksteinsgruve ved
Brevik.
Foto: F. S. Nordrum.

Tre generasjoner kalkspat. Bildebredde 5 em. Fra Dalen-Kjerholt gruve.
Sam ling: Norsk Bergverksmus eum. Foto : Frode Andersen.
storre tvilIinger av annen type . Mange skalenoedere hadde en diskosformet "hatt" av en senere
generasjon, tilsvarende hadde tvilIingene to "hatter" . Samme sted var det to store druser med digre
bladspater, opptil 20-30 em , med svakt rustbrun
overtlate. Ogsa grovere , lysebrune krystalIer.
I en annen druse ble det innsamlet klare og svaktgule romboedere av kalkspat delvis dekket av
apofylIittkrystalIer med flat terminering, 2-3 rnm, og
mikro pyrittkrystaller (pentagondodekaedre) pa hvit
kalsitt.

Forgrenet kalkspatkrystall, 2,5 em hoy, Ira DalenKjerholt gruve. Sam ling: Gunnar Jenssen.
Foto: Frode Andersen.

6I mars kom den ster ste drusa som noensinne er
registrert i Dalen-Kjerholt for dagen . Den markerte
seg forst ved at borhullene traff drusa. Vann fradrusa gjennom borhullene oversvernmet nedre delav synken til tross for at pumpene sto pa for fullt.
Drusa va r uregelmessig forgrenet og skrattliggende. Den hadde store hoyder og bredder, og
den var delvis kollapset. Likevel kunne man ga panedfallsmassene og likevel ikke na opp til taket.
Stedvis kunne man ga under digre nedfalne blokker. Drusa rna ha veertomlag 100 m lang. Drusa var
oppdaget ved sprengning av nivaet 13m hoyere
opp, der den var vannfylIt. Ved apningen hadde
drusa kammer av lysebrun kalkspat , ofte delvis dekket av sma klare romboedere sammen med mye bergleer (palygorskitt) og noe pyritt i kub er i mikroste rrelse. Lenger innover hadde drusa fortsatt mye
bergleer, og den hadde ogsa delikate, blanke, klare ,Aggregater av svovelkiskrystaller delvis dekket
av palygorskitt. StufJbredde 10 em. Fra DalenKj orholt gruve. Foto: Frode Andersen.
Iysegule kalkspatkrystaller med romboeder hovedform med ekstra flater, liknende som i"honningkalsittdrusa", opptil 6-7 em, og gjennomsiktige, gule kalkspatkrystaller med regelmessig forgreninger, opptil 7-8 em lange. Disse var meget spesielle. Kun pa noen fa stuffer sto disse pa matriks.
Stedvis var det ganske mye svovelkis i sammenvokste aggregater av kubeformete krystaller opptil 1,5-2
em i kantlengde. Enkelte steder ble det funnet fragmenter av massiv kalsedon med varierende farve .
Den fortsatte gruvedriften har na fjernet mye av
drusa.
Videre er det funnet ei stor druse med aggregaterav srna , orange kalkspatkrystaller. Dessuten skalenoederkrystaller med sekskantede prismer pa top pen . Tynne dryppsteinsror, opptil7-8 em lange, i forskj ellige former, bestaende av markasitt var spe sielle. Sm a krystaller var ofte utviklet pa utsiden av
rerene. Ogsa tepper av sma, separate markasittkrystaller ble funnet, samt svovelkiskrystaller opptil
I em i sammenvokste aggregater pa kalkstein. Markasitt i ku leform med diameter opptil 2 em ble funnet ien nserliggende druse.
Grava, Heistad:
Goethittpseudomorfoser etter pyritt er funnet.
Noen krystaller har en kjeme av gips . Kubiske, skarpkantede kry staller med sma oktaederflater. Gan skemange kry staller er elongerte. Krystallene var opptil
I em , men de fleste 2-3 mm. Elongerte krystaller var
opptil 1-3 mm brede og 0,8 em lange.
KrageroTangenbruddet: Blokk med 10-12 fenakittkrystaller
opptil 8 em er funnet.
Atangen: En druse, ea 0,5 m i diameter, med veggene

Kalkspatrombo edere, opptil 3 em, med
inklusjoner av sma, flakfonnete krystaller av
magnetkis (pyrrhotitt). Fra Dalen-Kjerholt gruve.
Samling: Gunnar Jenssen. Foto: Frode Andersen.

Kalkspatkrystall, 1,5 em, fra den store drusa iDalen-Kjorholt gruve. Foto: Frode Andersen.
dekket med diopsid-krystaller ble funnet. Krystallene
ble meislet ut som enkeltkrystaller. De fleste krystallene
har derfor bruddflate pa baksiden. Mange av krystallene har flate homblendekrystaller med asbestterminering liggende pa prismeflater i e-aksens retning(epitaksiske). Prismeflatene har fin glans og er morkegronne. Toppflatene er matte. Krystallene er skarpkantede og
opptil8-1 0 em
lange og 5-6
em pa tvers .

TordalHeftetjern:Artikkel om
det nye mine-Diopsidlaystall, ea 5 em hoy, fra Atangen, Kragere.
Samling Ingulf Burvald. Foto: Frode Andersen.

7like for jul 200 I med hvit prehnitt som perimorfose
opptil 5-6 em i diameter etter muligen sanalcimkrystaller, som siden er blitt oppl est.
Pa ny trase for E 18 ved Akland er det funnet rikelig med dravittkrystaller opptil 7-8 em lange og 2 em
brede i midd elskomige pegmatittlinser. Dravitten er
morkbrun til sort, ofte med terminering og blank overflate. Det er sillimanitt og solstein (feltspat) tilsted e.
Gjerstad
Ved ny trase for E 18 ved Brokelandsheia er det
funnet bra med granatkrystaller i en kvarts-feltspatflogopitt gnei s. Granatene ligger ofte sammen med
svovelkis og magnetkis.

Svovelkislaystaller i biotittmasse. StufJen er 7 em
hey. Fra Storsynken, Knipan , l veland. Finner:Arild Omestad. Samling: Norsk Bergv erksmuseum .
Foto: Frode Andersen.
ralet kristi ansenitt ble publi sert i 200 I . Se artikkel i
Stein (Ellingsen & Haugen 2002) og Mineralien-Welt(Eldjam 2002 ). Det er stadig funnet mikrokrystaller
av sjeldne seandiumminera ler i denne forekomsten:baz zitt , easeanditt, seandiobabingtonitt (som blebeskrevet i 1998). Gunnar Raade har veert sentral vedbestemmelsen av de nye mineralene.
Tokke
Bandaksli: Noen bra molybdenglansstuffer er funnet, med krystaller opptil3,5 em i diameter.
SkienKilebygda: Det er fortsatt fun net kvartskrystaller
med svak brunfarge.
TinnsjoNoen nye kvartsdruser er oppsporet. Enkelte godestuffer.
AUST-AGDERRisor
Ra vneberg et, Sendel ed: En del stu ffe r med
peetolitt er funnel.
Flere druser med gre nn, brun gu l og hvit prehnitt
har kommet fram. Blant annet en ganske stor druse

8

Froland
Funn I: En ny druse med apatittkrystaller opptil 2
em lange og 1,5 em brede er funnel. Spredte, brune
tvillingkrystaller av titanitt pa opptil2 em opptrer pa
de fleste av apatittstuffene. Mindre aggregater av
rutil er ogsa tilsted e.
Funn 2: En stor blokk med spredte apatittkrystaller
mer eller mindre i magnetkismasse er ogsa funnel.
Iveland-Evje
K nip a n (Ljos lands knipan): Ved len si ng og
sprengning 21.6.200 I i Storsynken kom det fram en
rekke go de stuffe r med sv ove lk is krys ta lle r.
Uregelm essige, ofte flattrykte pentagondodekaedere ,opptil ea. 7 em. Sammen med grenn apatitt, biotitt og
muskovitt. Senere samme sted ble det funnet blagrenne apatittkrystaller opptil II em lange. Det ble
ogsa funnet store, brune titanittkrystaller, noen i battvillinger, opptil4-5 em.

Frigstad: Det er funnet en ea . 5 em langgadolinittkrystall (singel).
Landsverk I: En bra monazittkrystall er funnel.
AKERSHUS
NittedalGjellerasentunn elen: Kalkspatare med hvite, sekskantede prismer av kalkspat opptil 2 em lange og 1,5em bred.
Lorenskog
Feiring Bruk: En del feltspatpseudomorfoser etter analeimkrystaller er funnel. Opptil 1,5 em i diameter.

Eidsvoll
Byrud: Det er gjort me getgode funn av s m a ra g dkrystaller, single og i matriksi fjor host og i var, Krystaller
oppti l 4,4 em lang og ea 1,5em brede. Noen med god
farve og gjennomskinnelige,
men ikke gje nnomsiktige .
Noen sitter pen t i kva rts .
Noen la krystaller er terminert e.

Arnfinn Juliu ssen med
stuffmed smaragdkrystaller fra Byrud gruve
i Eidsvoll. Sters te krystall
er 4,4 em lang.
Foto: F S. Nordrum.

HEDMARK
Sta nge
Ametystkrystaller, opptil
6-7 em lange , med gulb rune
dolom ittkrystaller, opptil ea
I em , kalkspat, aragonitt ogfinkomet pyritt.
OPPLAND
Lunner - Na nnestad
0staf or Lunnertunnelen i veitraseen: Re ykkvartskry staller opptil 4 em er fun net, sammen med mikroklin,
eegirin og mikro titanitt og magnetitt i ekeritt. (Se omslag
STEIN nr. 4/200 I)

Smaragdkrystall, 4,4 em lang, i kvarts. Fra
Byrud gruve i Eidsvoll. Finner: Arnjinn
Juliu ssen. Foto: Frode Andersen.

GjovikHunndalen: Kvartsare med dolomitt, kvarts med svak
ametystfarve og kalkspat inneholdt noen la kubeformete
flus spatkrystaller, gjennomsiktige, med sterk gul farve ,opptil ea I em (utsy ret fra kalkspat).

Lorn
Juv vatnet: Goo seereekitt i hvite kryst aller opptil 0,8-0,9em sammen med and re zeolitter som stelleritt og laumontitt i epidotbreksje i l otundekket. Dette skal veereden fjerde
foreko mste n med gooseereekitt i verden. Minera let er identifi sert av Gunnar Raade.
HORDALAND
Odda
Re ykk vartskry staller, opptil over 20 em lange , med rutil,
anatas og kloritt er funnet i sammenrast dru se i fyllitt,Storste krystall veide 5,5 kg. Avbildet i Stein 28/3, side 24-25.
Sotr aNoe n la, gra, tilnrerme t oktaedriske krystaller opptil ea Iem av gmelinitt er funnet i en sprekk i gneis sammen med
epidot og rodlig feltspat. Zeolitten ble identifisert av 0ystein Jahnsen.

Albitt pseudomorfose etter analeim, 1,3 em idiameter, fra Feiring Bruk i Lorenskog. .
Finner: Jaek Olsen. Foto : Frode Andersen.

9SOGN OG FJORDANE
Ske i i Jelst erFor noen fa ar siden ble det funnet en druse med
mye kvartskrystaller. De er klare inni, men har et belegg med klor itt pa overflaten.
Sandane, Nordfjord
Ved vegarbeide er det fun net linser med ak tino litt
i gneis og anorthositt. Skarpe, gode krystaller opptil
10-12 em.
M0RE OG ROMSDAL
Aheim
Ved kaiarbeider har det kommet en rekke druser igneisen, med skarpkantede klinoklorkrystaller opp til 3 em i diameter. Ogsa kalkspat, sort turmalin og
kvartskrysta ller med tessin erhabi tus, opptil 18 em
lange.
SmolaAnaleimkrystaller opptil 5-6 em , hvite med klare
partier, funnet i vegskjrering.
S0R-TR0NDELAG
OppdalTinzenitt, opptil I em, funnet i bergart. Brunlige,
flate skive r, som oftest blir avbrukket ved kloving av
bergart en .
MeldalKg/moen steinbrudd: Gruneritt er identifisert. lkkekrystaller.
Lokken:Et par ax inittarer er funnet ved Astrup sjakt. Massive, me n me d enkelte druserom med krystaller opptil2em.
NORD-TR0NDELAGLierne
Serli: Me ngder med kvarts/re ykkvartskry stall er,opptil20-30 em , er innsamlet. Endel dobbeltterminerte
krystaller. Noen fa septerkrystaller. Lys brun til sorte
krystaller. De fleste er ikke gjennomsiktige. Druser
opptil5-6 m lange og 1-1,5 m i diameter. En druse med
gu le ka lkspatkrystaller. Se for evrig artikler om fjorarets mineralfunn (No rdrum 200 I). Mye materiale var
til sa lgs pa mineralm essa i Moss 200 I .
Na ms koga nNams vatn: Buntformete, Iysebrune, ugjennomsik-10

tige klinozoisittkrystaller oppti l 10- 12 em i glimmerski fer. Druser med adularkrystaller opp til4 em.
NORDLAND
NarvikArse nkiskrystaller opptil5-6 em lange og 2-2,5 em
bre de er funnet. Enkelte krystaller har et belegg med
skoroditt (ide ntifisert av Hans-Jergen Berg).
FINNMARK
Honningsva gSammen med rokkvartskrystaller fra funnsted som
har veert kjent et par, tre ar, er det funnet sorte
turmalinkrystaller opptil 5-6 em lange og 3-4 mmtykke , bade innvokst i kvartskrystallene og som
singelkrystaller.
TakkTakk ti l aile de so m har bidratt med opp lysningerom nye mi neralfun n og til AlfOlav Larsen, som harlest og kommet med forbedringsforslag til manuskriptet.
Litteratur
ELDJARN, K. (2002): Seltene Seandium-mineralienvon Terdal, Telemark, Norwegen. MineralienWelt 13 (2),14-22.
ELLINGSEN, H.Y & HAUGEN,A. (2002):
Kristian seni tt - et nytt mineral fra Terdal, Stein
29 (1),32-34.
NORD RUM, F.S. (200 I): Nyfunn av mineraler i
Norge 2000 -200 I. Norsk Bergverksmuseum,Skrift 18,37-41.
NO RDRUM, F. S. (200 I) : Noen funn av mi nera ler i
Norge 2000 -200 1. Del l. Stein 28 (2), I, 13-19.
De1 2: Stein 28 (3), 16-24.