Norsk mineralsymposium
2016

Redigert av
Alf Olav Larsen og Torfinn Kjærnet

Stathelle 2016

Noen funn av mineraler i Norge 2015-2016
Knut Edvard Larsen
Geminiveien 13, 3213 Sandefjord (knut.edvard.larsen@online.no)Innledning
I det følgende gis det en kort oppsummering av en del funn av mineraler i Norge, gjort av
mineralsamlere i 2015-2016, hovedsakelig i tiden etter Mineralsymposiet i 2015. Det er også tatt med
noen funn som har blitt gjort tidligere, men som først ble kjent i denne tidsperioden. Det er lagt vektpå funn av mineraler og lokaliteter som ikke tidligere er blitt registrert. Av den grunn er
oppsummeringen ikke komplett, det er også gjort en del andre funn fra godt kjente forekomster som
ikke er tatt med her. Funnene er listet opp fylkesvis, sortert etter den enkelte kommune. Det er ogsåtatt med nye mineraler beskrevet fra Norge i samme periode.

ROGALANDHå
Siravåg, Sørskog anortosittbrudd. Anorthitt (variant labradoritt) i god slipekvalitet med fargespill iblått, grønt, gult og rødt er innsamlet (Svensen 2015).

VEST-AGDER
KristiansandVågsbygdskauen, Fiskåvann og Storevann. Det er gjort noen funn av plater og druser med
parallellvokste, små bergkrystaller, antagelig fra kvartsganger.

AUST-AGDER
Evje og Hornnes
Brattekleiv. Det er gjort funn av beryll med grønnlig til gulgrønnlig farge, noen med små, delvis
transparente partier (såkalt "gullberyll"). Krystallene er typisk stenglige, opptil 10 cm lange og sitterfrosset i kvartsmatriks. Et bilde av en 2 cm lang gullberyll i røykkvartsmatriks er publisert i Stein 3,
2015, s. 34.
ArendalEydehavn, Nitriden. En brun titanittkrystall, som målte 2,1x2x0,6 cm er funnet.
Risør
Akland, Akland industriområde. Et større antall småstuffer med opptil 4 mm store, sorte, skinnende
krystaller av babingtonitt ble vist fram på mineralauksjonen i Sandefjord i juni 2015. Krystallene sattpå en matriks av albitt sammen med epidot og titanitt.
Søndeled, Ravneberget pukkverk. I en 1 m lang "sprekkedruse" ble det i september 2015, funnet klare,lysegrønne krystallaggregater av prehnitt sammen med opptil 5 cm store kalsittkrystaller.

127

TELEMARK
KragerøKragerø by, nær Tyskerporten. Opptil 5 cm store titanitt/rutil pseudomorfoser etter velutviklede,flaterike krystaller av ilmenitt sittende på en matriks av blek, grønnlig amfibol (tremolitt ?) er funnet ien veiskjæring. Noen av krystallene er delvis eller helt belagt av et rødt belegg/jernforbindelser.
Pseudomorfosene opptrådte sammen med opptil 2 cm rosetter av hematitt samt klinoklor, rutil og
kvarts.
Sannidal, Kilsfjorden, Litangen kvartsbrudd. Stuffer med kvarts med et tykt, delvis botryoidalt lag og
med sfæriske aggregater bestående av goethitt ble fremvist på Mineralsymposiet i 2015. Materialet er
ikke nærmere undersøkt.
Sannidal, E-18, Lona. Ved utvidelse av E-18 ble det avdekket en sone av grafittrik gneis. Grafitt
opptrådte meget rikelig som mer eller mindre parallellorienterte flak, vanligvis på 0,5 cm, men kunnevære opptil 3 cm i diameter. Litt pyritt opptrådte sammen med grafitt. Nær overflaten var bergarten
sterkt forvitret og gul jarositt var avsatt på sprekker (A.O. Larsen).
Våsjø, pegmatittbrudd. Et aggregat, i størrelse som en knyttneve, bestående av opptil flere cm store
krystaller av monazitt-(Ce) og xenotim-(Y), ble funnet ved et lite pegmatittbrudd vest for Våsjø. I det
samme aggregatet opptrådte også noe zirkon og uraninitt (A.O. Larsen).
Heddal
Heddal. Det er gjort funn av vesuvianitt (varianten cyprin), klinozoisitt (varianten thulitt) samt fluoritti en veiskjæring.
BambleAskeklova, veiskjæring FV363. I en breksje i veiskjæringen på FV363 er det rikelig med opptil
knyttenevestore druserom hvor veggene er dekket av albitt og stedvis rikelig med kullblende som siste
mineraldannelse. Kullblenden opptrer som et sort, botryoidalt belegg, men kan også fylle mindredruserom (A.O. Larsen).
Skogstad, pegmatittbrudd ved Kverndalen. Det er funnet en klump av et mineral i epidot-allanittrekken med vekt ca. 20 kg. Mikrosondeanalyser viser at mineralet har en sammensetning midt mellom
epidot og allanitt-(Y), slik at enkelte punktanalyser viser yttriumrik epidot, men andre analysepunkter
viser allanitt-(Y). Se egen artikkel i denne publikasjonen.
Porsgrunn
Bjørkedalen, Buer. En prøve av et pyroklorgruppemineral beskrevet som "et brunt korn fra pegmatitt"
er bestemt av Chukanov (2014: 295) som oksykalsiumpyroklor. Han oppgir den empiriske formelenog et IR spektrum. Det oppgis ikke om mineralet er metamikt eller omdannet, slik som ofte er tilfellet
for mineraler i pyroklorgruppen fra Larvik plutonkompleks. Oksykalsiumpyroklor er nå et redefinert,
IMA godkjent mineral etter det nye nomenklaturen for pyroklorsupergruppen (Atencio et al. 2010;
Christy & Atencio 2013).

VESTFOLD
LarvikTjølling, Skallist larvikittbrudd. Det er gjort funn av opptil 6 cm store krystallaggregater av melifanitt
frosset i en matriks av mikroklin, biotitt, amfibol, zirkon, pyroklor mm. Noen har en 2-7 mm tykk
utvendig omvandlingssone bestående av lilla fluoritt og en hvit, tynnfibrig masse. En XRD-analyse av
massen viser en blanding av hovedsakelig thomsonitt med mindre mengder mikroklin og hambergitt
128

(A.O. Larsen, febr. 2016). Brune, buskformede aggregater av tynne lister er identifisert som
bertranditt. Den uvanlige brune fargen skyldes påvokst evt. innblandet jernoksid (A.O. Larsen, febr2016).
Det ble i januar 2016 gjort et nytt funn av sfærobertranditt. Mineralet ble funnet som beige til lys
gulaktige, 0,1-0,4 mm store kuler og nyreformede aggregater. Identiteten er bekreftet vha PXRD.
Helvin i opptil 1,3 cm store aggregater bestående av sammenvokste, gulbrune krystaller er ogsåfunnet.
Tjølling, Håkestad larvikittbrudd. Sorte mikrokrystaller av anatas er identifisert av A.O. Larsen påmateriale innsamlet i mars 2014.
Malerød, Midtfjellet larvikittbrudd. To druser ble blottet i september 2015. En rekke gode stuffer med
velformede krystaller av mikroklin delvis dekket av mikrokrystaller av ægirin og kloritt. Hvite
analcimkrystaller og klare natrolittkrystaller ble innsamlet.
En melifanittførende gang med flere druserom ble funnet i oktober 2015. Det ble gjort flere gode funn
av mikrokrystaller av bl.a. natrolitt, analcim, gonnarditt, gaidonnayitt, andraditt, epididymitt og helvin.
Et 5 mm stort krystallaggregat av behoitt ble også funnet. Et blekrosa mineral som opptrådte i
vifteformede aggregater bestående av grove fibre med glassglans ble som cancrinitt ved hjelp av
PXRD (T. Kjærnet, febr. 2016). Cancrinitt som rosafargede korn i feltspat er tidligere omtalt av
Weibye (1843:581) fra Låven, Langesundsfjorden, men hittil betraktet som en usikker identifikasjon.
Tvedalen, Johs. Nilsens larvikittbrudd (Johs. Nilsens Vevjabrudd). En større druse med analcim og
natrolitt ble funnet i juli 2015. Drusen hadde blitt brukt til å brenne søppel i slik at mesteparten av
innholdet var ødelagt. I november 2015 ble det gjort et funn av mikrokrystaller av eudidymitt på
analcim. De opptrådte rikelig som hvite, stjerneformede aggregater eller i halvkuler bestående av
plater av V-formede tvillinger. Senere, i desember 2015, ble det rapportert funn av blyglans, wulfenittog epididymitt på plan 6, og apofyllittkrystaller på plan 7.
Tvedalen. I en kasse med innsamlet materiale fra bruddene AS Granit og Østskogen, som ble solgt påmineralauksjonen i Sandefjord i juni 2015, er det identifisert wickmanitt vha SXRD av U. Kolitsch.
Mineralet opptrådte som gul-oransje, velutviklede, oktaedriske, opptil 0,3 mm store krystaller (Fig 1).
Matriksen indikerer Østskogen larvikittbrudd som funnsted.

Fig. 3. Wickmanitt fra Tvedalen, antagelig Østskogen larvikittbrudd. Bildebredde: 0,95 mm.
Foto: Harald Schillhammer. Samling: Astrid Haugen.
129

Tvedalen, As Granit larvikittbrudd. I juli 2015 ble det funnet opptil 5 mm store, guleapofyllittkrystaller sammen med natrolitt. Et nytt triklint mineral, Ca2Mn2Nb6O19·20H2O, funnet i2010 på plan 4 i AS Granit-bruddet, har blitt godkjent av IMA (IMA 2015-067) og navngitt
hansesmarkitt etter prest og mineralog Hans Morten Thrane Esmark (1801-1882) (Friis et al. 2015).
Sandefjord
Vesterøya, Kariåsen idrettsanlegg. En prøve av sort amfibol fra en syenittpegmatittgang bak
idrettsbygget har blitt analysert og er en Ti-rik fluoro-richteritt (Oberti et al. 2015). Amfibolene i detteområdet har tidligere vært bestemt som katoforitt (endret fra magnesio-katoforitt etter ny nomenklaturi 2012). Forfatterne argumenterer at tidligere analyser ikke har vært riktig fordi en ikke har tatt nok
hensyn til oksy-komponenten (WO2-) ved utregning av den strukturelle enhetsformelen, og dermedkommet til et feilaktig resultat. Hvorvidt også alle andre sorte amfiboler i forekomsten eller isyenittpegmatittene på Vesterøya også er fluoro-richteritt er foreløpig et åpent spørsmål.
Kollen med restene av Kariåsenpegmatitten er nå i ferd med å bli sprengt helt bort. Fra det utsprengte
materialet er det blitt berget prøver med bl.a. sort amfibol, aenigmatitt, ferrokentbrooksitt (svært
omvandlet), ægirin, zirkon mm. Et leirfylt 40 cm stort hulrom produserte noen få stuffer med
plateformede, parallellvokste feltspatkrystaller påvokst små mikrokrystaller av ægirin.
Skiringssalveien 80. En liten syenittpegmatitt ble blottet ved utgraving av en kabelgrøft i
Skiringssalsveien. Det ble funnet plateformede mikrokrystaller av allanitt-(Ce) i hulrom sammen med
kloritt, albitt og kalsitt.
Holmestrand
Solumsåsen pukkverk. Det er funnet noen aggregater av små feltspatkrystaller utviklet som klynger av
gulhvite sfærer opptil 2 cm i diameter pådrysset hvite kalkspatkrystaller. Aggregatene er opptil 5,5x2,5cm store.
Jernbanetunnel, Fjordveien. I massene fra jernbanetunnelutbyggingen er det gjort gode funn av
prehnitt fra B1-basalten. Prehnitt opptrer som fingertykke perimorfoser etter laumontittkrystaller. En
av de beste stuffene målte 8x5 cm.
Horten
Løvøya, Kirkebukta. Atacamitt, paratacamitt og djurleitt er identifisert på tidligere innsamlet materiale
fra den gamle kobberforekomsten. Se egen artikkel i dette heftet.

BUSKERUD
Flesberg
Svene, Svene pukkverk. En prøve med brune, delvis transparente, flaterike, opptil 0,5 mm store
sfaleritt-krystaller er funnet for en tid tilbake.
Drammen
Kontaktforekomst nær Konnerud. Perfekte, terningformede galenitt-krystaller opptil 0,6 cm og opptil 1
cm store, grønnlige, velutviklede sfaleritt-krystaller av på en matriks av hvit kvarts ble solgt påMossemessa. Stuffene var syret ut og stammer fra et hemmeligholdt funn.

130

HurumHolmsbu. Noen mindre druser i drammensgranitt i skogsterreng nær Holmsbu ble åpnet i mai 2015.
Noen stuffer med ortoklas og røykkvartskrystaller av vanlig type ble innsamlet. Den største stuffenmålte 11x9 cm. En røykkvartskrystall målte 6 cm i lengde.
Veiskjæring RV 281 mot Tofte. To druser med røykkvartskrystaller i drammensgranitt kom frem underveiutbedring av RV 281. Materialet som ble vist frem på Steintreffet. Flatene på krystallene var
usedvanlig blanke. I juni ble en 50x60 cm stor druse åpnet i en veiskjæring langs samme vei, og funn
ble gjort av røykkvarts. Flatene på disse var matte og uklare, med hvite til blekbrune partier ikrystallene. Den største målte 12x6 cm.
RøykenFra en ikke nærmere oppgitt lokalitet ble det i oktober 2015 rapportert funn av transparente
akvamarinkrystaller, opptil 4 cm lange, sittende i en matriks av finkornet glimmer/leirmineraler
sammen med pyrittkrystaller.
Follestad, industritomt. Funn av grupper med lys flaskegrønne, heksaedriske, gjennomskinnelige
krystaller av fluoritt med opptil 4,5 cm kantlengde ble gjort i 2014. Funnet er gjort i en breksjiertgang(?) i tilknytning til drammensgranitten. De fleste krystallene viser en indre fantomvekst med enmarkert sone av lilla farge, ofte langs kantene av den indre krystallen. Et karakteristisk trekk ved
fluoritten fra dette funnet er at de viser en vindusvekst på flere av {111} flatene. Veksten har skjedd
normalt på kantene av flatene, mens en i midten av disse (i "vinduet") ser rester av et grått leirmineralsom har hindret videre vekst i sentrum av flatene.
Modum
Glomsrudkollen Zn-gruver. Prøver med nåler av opptil 3,5 cm lange bismuthinitt, sammen med kvarts
massiv kalsitt og fluoritt ble tilbudt for salg på Steintreffet.

AKERSHUS
Eidsvoll
Minnesund, Byrud. Det nye mineralet byruditt er nå beskrevet fra syenittpegmatittene i den kjentesmaragdforekomsten. Det opptrer som en sjeldenhet, som svært små (>1 mm store), sorte, prismatiske
krystaller med metallisk glans og med en lekte- eller nåleform. Krystallene har et sekskantet tverrsnitt
og noen (tvillinger) viser striping i lengderetningen (Raade et al. 2015). Kun noen få prøver er hittil
funnet. Arsenopyritt er også identifisert fra Byrud som små, sølvblanke mikrokrystaller i kvarts.
Mineralet er ikke tidligere registrert fra denne forekomsten (Kvamsdal 2015).
NittedalHakadal, Fara. Opptil 3 mm lange, sorte dipyramidale anataskrystaller sammen med fantomkvarts ble
funnet for noen år siden. Anatas er ikke tidligere blitt registret herfra.
Nannestad
Nedre Gruvelia gruve. Goldschmidt (1911, s. 288) beskrev aragonitt sammen med kalsitt fra en
spaltefylling i "skiferhornfels" funnet i området rundt Gruvelia og Dalstjern. Prøver av radialstrålig,blek rosa aragonitt funnet i rester av en small kalkspatfylling inne i Nedre Gruvelia gruve er verifisert
ved PXRD (T. Kjærnet).

131

Ås
Vinterbro, Pollevannet. Små grupper av klare til melkefargede kvartskrystaller er blitt funnet.

OPPLAND
LunnerHadeland, Viksbergene. Noen små prøver av brune, fløyelsaktige kuler av goethitt på kvarts ble solgt
på Steintreffet. De kom fra en ny forekomst i nærheten av den klassiske goethittforekomsten på
Viksbergene.
Grua, Skjerpemyr. Melanotekitt er identifisert vha SEM/EDS på tidligere innsamlet materialet av H.
Folvik i 2015. Det opptrer som en pulveraktig brungul masse Mineralet er ikke tidligere funnet iNorge.
Lesja
Lesjaverk. Taagvold (2015) beskriver funn av sillimanitt, andalusitt og rutil fra den kjente kyanittforekomsten.

HORDALAND
Sveio
Mølstrevåg (industritomt, Ølen betong). Et nytt felt har blitt sprengt ut, og det er funnet stuffer med
kalsitt, pyritt og fluoritt. Typiske prøver er hvite krystaller av kalsitt med små krystaller av pyritt på
flatene.
Fjell
Sotra, Eide, Franzefoss gjenvinningsanlegg. Noen få bergkrystaller opptil 5 cm lange, med
inneslutninger av kloritt, er funnet sammen med muskovittkrystaller og kalsitt i en alpin, klorittfylt
mineralisert sone. Denne målte ca. 1x0,5 m. Materialet stammet fra et midlertidig pukkanlegg på
Franzefoss.
Turøy
Stuffer av kvarts med under 1cm lange epidotkrystaller er funnet.
Sund
Sotra, Skaganeset industriområde. En ametystdruse på 16x18x15 cm er funnet.
Veiskjæring RV 555. Det er funnet kvarts med tessinerhabitus.
Odda
Hardangervidda, Ringedalsvann, Reinsnos. Små, flaterike mikrokrystaller av anatas sittende på fyllittog kvartskrystaller med plateformet habitus er funnet. Klare, små bergkrystaller med s-flater oghulrom etter et oppløst, rhomboedrisk mineral, antagelig et karbonat er også rapportert herfra.

MØRE OG ROMSDAL
Smøla
Vikanområdet. I en breksjert bergart i en utsprengt byggetomt er det gjort funn av rødfarget laumontitt
sammen med andre zeolitter.
Nerdvika. Det er funnet hvite, små analcimkrystaller på kalsitt.
132

SOGN OG FJORDANE
NaustdalEngebøfjellet. En del av en rutilkrystall på 9,8 cm er funnet i en borekjerne (Nordic Rutil AS
Facebookside).

SØR-TRØNDELAG
MalvikMostadmarka. Det er funnet en liten tetrahedral chalcopyrittkrystall sammen med et opptil 4 cm langt
krystallaggregat av klinozoisitt, foruten grønnfarget albitt, kloritt, tremolitt og et axinittgruppemineralpå en ikke nærmere oppgitt lokalitet i Mostadmarka (Rø 2015b).
MelhusGåsbakken pukkverk. Axinitt som aggregater av opptil 3 cm store brunlige krystaller i kvarts og dels i
kalsitt ble innsamlet i juni 2015 i en metagabbro.
Selbu
Stamnesåsen, nær Tømra. I en kvartsgang i en veiskjæring er det funnet sorte, velformede, smårutilkrystaller. Krystallene opptrer enkeltvis eller i masser av nettverklignende tvillinger (sagenitt).
Kvartsgangen er ifølge Rø (2015a) dannet i forbindelse med Børsjøtonalitten.
Vennafjellet, veiskjæring Selbuveien. Prøver med siderittkrystaller er funnet under en tur arrangert av
Trøndelag amatørgeologiske forening (TAGF). Forekomsten ble først funnet på 1960-tallet (Rø2015a).
Flora, skogsbilvei. I forbindelse med bygging av ny skogsbilvei øst for Neaelven er det funnet gode
stuffer av blå kyanitt (Storm Nielsen 2016).
Oppdal
Gisnadalen. En nugget av gull på 17,2 g er funnet i Gisnaelven nær grensen til Rennebu. Det er hittil
den største nugget som er funnet i Norge. Det er også gjort funn av gull i andre steder i Gisnadalen i
Rennebu kommune.
Gråurdfjellet. Et vannholdig Cu-telluritt har blitt godkjent av IMA (IMA 2015-086) med navnet
millsitt (Rumsey et al. 2015), tidligere omtalt med det ikke godkjente navnet «isbrekkenitt»Holtålen
Haltdalen, Reitan. Det ble funnet flere prøver av prehnittkrystaller etter en større sprengning i juni
2015. Den største stuffen målte 5x10x10 cm, og bestod foruten prehnitt også av noe kvarts.

NORD-TRØNDELAG
Steinkjær
Slipsteinsberget. Prøver med serpentin, krysotil, talk og muligens magnesitt er funnet i det gamle,
nedlagte serpentinbruddet. Talk opptrådte som kompakte rosettliknende aggregater.
Snåsa
Heimsjø, veiskjæring. Det er funnet analcim sammen med kloritt i lokaliteten hvor det tidligere er
funnet brewsteritt-Sr.
133

NORDLAND
Vefsn
Mosjøen, veiskjæring E-6. En prøve fra den såkalte kromdiopsidforekomsten med blekgrønne
stenglige krystaller i kalsitt er undersøkt ved PXRD (T. Kjærnet, febr. 2016). Analysen indikerte en
klinopyroksen, trolig diopsid med mindre mengder av amfibol i sammenvoksning med denne. Hvite,små, fibrøse amfibolkrystaller, trolig tremolitt sees på prøven i binokular.
Saltdal
Klinozoisittforekomsten. I forbindelse med opprenskning langs en skogsbilvei ved den gamle
klinozoisitt-forekomsten kom det i 2014 frem nytt materiale. Det ble funnet klinozoisitt som gråbrune
stenglige krystaller opptil 8 cm i kalsitt. På flere av de innsamlede stuffene er kalsitten blitt syret bort.
Den største stuffen målte 30x15 cm.
Tysfjord
Det nye mineralet cayalsitt-(Y) er nå beskrevet fra to lokaliteter i tysfjordgranitten, Øvre Lapplægret
og Stetind. Her opptrer mineralet som fargeløse til blek rosa, prismatiske krystaller i hulrom i"yttrofluoritt". Krystallene måler opptil 1,2x0,4 mm. Navnet er gitt etter den kjemiske sammensetning:Ca(lsium), Y(ttrium), Al(uminium)og Si(lisium). Mineralet opptrer i to polytyper, henholdsvis -1M og-1O. I Stetind opptrer begge polytypene som sammenvoksninger i samme krystall, mens kun cayalsitt(Y)-1O er påvist i Øvre Lapplægret (Malarech et al. 2015).
Kjøpsvik, Norcem marmorbrudd. Et tidligere ikke omtalt funn fra 1990-tallet av velutviklede
albittkrystaller opptil 8 cm er beskrevet av Husdal (2015).

TROMS
HarstadSørvika, Gressholmen. Velformede granater (almandin?) opptil 2,5 cm er funnet i en lokalitet nærfjæra.
Meløyvær jerngruver. Det ble funnet en fibrig serpentin (krysotil?) under en tur med Harstad
Geologiforening i oktober 2015.
Tromsø
Kvaløya. Funn av blålig kyanitt er gjort på en ikke nærmere angitt lokalitet.
Ringvassøy. Enargitt i cm-store krystaller er identifisert fra en ikke nærmere oppgitt forekomst på
Ringvassøy. Mineralet er identifisert ved hjelp av SEM/EDS og PXRD ved Naturhistorisk museum i
Oslo. Mineralet er i Norge tidligere kun påvist mikroskopisk i malmslip fra Konnerudkollen gruver og
i pyrittmalm fra Grimsdalen i Folldal.

FINNMARK
Nordkapp
Honningsvåg. Et større antall røykkvartskrystaller, de fleste med tessinerhabitus er innsamlet i 20142015 fra en ikke nærmere oppgitt lokalitet. En krystall målte 12 cm, men de fleste er betydelig kortere.
Alta
Nyvoll. Mikrokrystaller av mikroklin, magnetitt, pyritt og dolomitt er innsamlet.
134

Takk
En stor takk til de som har bidratt med rapporter og opplysninger: Per Lid Adamsen, Peter Andresen,
Svein Arne Berge, Jarle Andre Bakken, Trond O. Bergstrøm, Sascha Gemballa, Vegard Evja, Rune
Fjellvang, Bjarne Grav, Astrid Haugen, Stian L. Karlsen, Torfinn Kjærnet, Stein Knudsen, Lars OlavKvamsdal, Alf Olav Larsen, Stig Larsen, Jan Roger Moe, Terje Nilsen, Gisle Rø, Elin Birgitte
Sagvold, Bjørn Kåre Stensvold, Leif Roger Størseth og Øivind Thoresen. En takk også til dem som
har delt foto og opplysninger på facebookgruppen "Norwegian Rockhounds".

Litteratur
Atencio, D., Andrade, M.B., Christy, A.G., Gieré, R. & Kartashov, P.M. (2010): The pyrochlore
supergroup of minerals: nomenclature. The Canadian Mineralogist 48, 673-698.
Christy, A. G. & Atencio, D. (2013): Clarification of status of species in the pyrochlore supergroup.
Mineralogical Magazine 77, 13–20.
Chukanov, N.V. (2014): Infrared spectra of mineral species. Extended library. Vol. 1. Springer,
Dordrect, 2014. 1726s.
Folvik, H.O. (2015): Melanotekitt fra Skjerpemyr, Grua. Stein 42 (2), 11.
Friis, H., Weller, M.T. & Kampf, A.R. (2015) IMA 2015-067. CNMNC Newsletter No. 28, December
2015, page 1860; Mineralogical Magazine 79, 1859–1864.
Husdal, T. (2015): Albitt fra Kjøpsvik, Nordland. Stein 42 (4), 28.
Kvamsdal, L.O. (2015): Arsenkis (Arsenopyritt) - nytt mineral for smaragdgruvene på Byrud,
Minnesund, Eidsvoll, Akershus. Stein 42 (3), 22-23.
Malcherek, T., Schlüter, J., Cooper, M.A., Ball, N. & Husdal, T. (2015): Cayalsite-(Y), a new rareearth calcium aluminium fluorosilicate with OD character. European Journal of Mineralogy
27, 683-694.
Oberti, R., Boiocchi, M., Hawthorne, F.C., Cámara, F., Ciriotti, M.C. & Berge, S. A. (2015): Ti-Rich
fluoro-richterite from Kariåsen (Norway): the oxo-component and the use of Ti4+ as a proxy.
Canadian Mineralogist 53, 285-294.
Rumsey, M.S., Welch, M.D., Mo, F., Kleppe, A.K., Spratt, J., Kampf, A.R. & Raanes, M.P. (2016):
Millsite, IMA 2015-086. CNMNC Newsletter No. 29, February 2016, page 201;
Mineralogical Magazine 80, 199–205.
Rø, G. (2015a): Medlemsnytt. Familietur til Selbu 2.05.2015. Stein i Trøndelag 16 (2), 8-9.
Rø, G. (2015b): Familietur til Mostadmark lørdag 19. september 2.05.2015. Stein i Trøndelag 16 (3),15-17.
Raade, G., Balić-Žunić, T. & Stanley, C.J. (2015): Byrudite, (Be,□)(V3+,Ti)3O6, a new mineral fromthe Byrud emerald mine, South Norway. Mineralogical Magazine 79, 261-268.
Storm Nielsen, J. (2016): Kyanitt fra Flora i Selbu. Stein 43 (1), 36.
Svensen, S.Å. (2015): Labradoritt fra Siravåg, Rogaland- Norges svar på opalen! Stein 42 (4), 32-37.
Taagvold, H. (2016): Lesjaverk: Funnsted for de tre polymorfe mineralene kyanitt, andalusitt og
sillimanitt. Stein 43 (1), 12-14.
Weibye, P.C. (1848): Beiträge zur topographischen Mineralogie Norwegens. Archiv für Mineralogie,
Geognosie, Bergbau und Hüttenkunde 22, 465-544.
135