DISCIPLINĂ OPŢIONALĂ

Relaţii
armonioaseîn familie
Curriculum

pentru clasele a X-a – a XII-aChişinău

2016

Aprobat:la şedinţa Consiliului Naţional pentru Curriculum din cadrul Ministerului Educaţiei al Republicii Moldova,
proces verbal nr. 4 din 2.09.2014;
Prezentul document a fost elaborat în cadrul programului împotriva traficului de persoane în Europa de Est
şi Sud Est, implementat în Republica Moldova de Centrul Internaţional pentru Protecţia şi Promovarea
Drepturilor Femeii “La Strada”, finanţat de Ministerul Afacerilor Externe al Regatului Unit al Danemarcei
şi cu suportul financiar al Fundaţiei OAK.
Prezenta publicaţie a fost editată cu suportul financiar al Consiliului Medical de Cercetare din Africa de Sudprin Initiaţivele de Cercetare în domeniul Violenţei Sexuale susţinute de Banca Mondială.
Echipa de lucru:
Autori:Mariana Copacinschi,
licenţiat în filologie, master în psihologie, psiholog, Centrul Internaţional „La Strada”
Nina Chihai,
grad didactic unu, Liceul Teoretic „Lucian Blaga”, m. Bălţi.
Consultant:
Valentina Olaru, doctor în pedagogie, lector superior, Catedra de Ştiinţe ale Educaţiei, Universitatea deStat din Moldova.
Recenzenţi:Otilia Dandara, Dr. hab., profesor universitar, prorector pentru activitatea didactică, Universitatea de Statdin Moldova, mun. Chişinău.
Otilia Stamatin, Dr. Conferenţiar, şef de laborator în domeniul Ştiinţei Psihologiei Aplicată, Universitatea
Pedagogică de Stat „ Ion Creangă”, mun. Chişinău.
Tatiana Turchină, lector univ., psiholog, psihoterapeut de familie și cuplu, Catedra Psihologie Aplicată,Universitatea de Stat din Moldova, mun. Chişinău.
Angela Cucer, profesor de biologie, gr. didactic superior, Liceul Teoretic „B. P. Haşdeu”, mun. Bălţi
Redactor:
Liliana Istrate-Burciu, Centrul Internaţional „La Strada”

Relaţii
armonioaseîn familie
Curriculum

pentru clasele a X-a – a XII-aChişinău 2016

pentru Mariana… O dedicată apărătoare a drepturilor femeii,
O inspiratoare a întregii echipe,
O bună prietenă

Cuprins
Preliminarii........................................................................................................... 4
I. Repere conceptuale ale disciplinei„Relaţii armonioase în familie”.................................................................. 6
II. Competenţe cheie/transversale dezvoltate
în cadrul disciplinei..................................................................................... 9III. Competenţa generală şi competenţele disciplinei ..............................13
IV. Repartizarea temelor pe clase şi unităţi de timp..................................16
V. Sugestii metodologice...............................................................................25
VI. Sugestii de evaluare...................................................................................28
VII.Referinţe bibliografice..............................................................................30

Preliminarii
Violenţa este, fără îndoială, una dintre temele recurente ale societăţii contemporane. Una din formele ei de manifestare, violenţa în familie, a devenit în ultimul
timp în Republica Moldova un subiect mediatizat. Societatea începe să conştientizeze seriozitatea problemei, care, până nu demult, era văzută ca ceva obişnuit.
O realitate a zilelor noastre reprezintă şi escaladarea violenţei în rândul tinerilor,
cauzele fiind diverse: abandonul copiilor, proliferarea vagabondajului infantil/copiii
străzii, creşterea ratei divorţurilor, a procentului de familii dezintegrate sau a celor ce nureuşesc în educaţia copiilor, etc.
Un specific aparte are violenţa instalată la etapa iniţierii relaţiilor cu persoanele de sex opus. Fie că vorbim despre violenţa psihologică, fizică sau sexuală,amploarea fenomenului nu trebuie trecută cu vederea. Conştientizarea fenomenului violenţei interpersonale trebuie să reprezinte o preocupare constantă
a tuturor actorilor mediului educaţional ce îşi aduc contribuţia în formarea personalităţii.
În cei şase ani de activitate a serviciului naţional Telefonului de Încredere
0 8008 8008 au fost recepţionate peste 10 500 de apeluri, dintre care multe aureflectat cazuri de violenţă la etapa iniţierii relaţiilor. Din beneficiarii adolescenţi,unii experimentează violenţa fizică din cauza iubiţilor, alţii au declarat că au fost supuși presiunii pentru a avea contacte sexuale nedorite (care variază de la sărut la act
sexual). Şi mai alarmante sunt cazurile de violenţă între adolescenţii care au început viaţa sexuală de comun acord, dat fiind faptul că sentimentul de apartenenţă,atât din partea victimei, dar în special al agresorului, este foarte puternic.
Astfel, amploarea violenţei în relaţiile tinerilor, experienţa acumulată în lucru
cu adolescenţii, conştientizarea rolului mediului educaţional în formarea adolescenţilor, ne-au determinat să conceptualizam un curriculum la disciplina „Relaţii
armonioase în familie.” Destinat elevilor ciclului liceal, acesta are drept scop accentuarea caracterului complex şi transversal al problematicii abordate, dar şi valoarea
practică a subiectelor recomandate în curriculum pentru dezvoltarea competenţelor non-violente de viaţă.
-4-

Considerăm că anume perioada adolescenţei este cea mai indicată pentru formarea abilităţilor de relaţionare interpersonală.
Sporirea considerabilă a gândirii, nuanţarea acesteia, dezvoltarea capacităţii
de înţelegere, a spiritului critic şi autocritic, îi fac capabili pe adolescenţi să perceapă complexitatea diverselor aspecte ale relaţionării interpersonale.
Idealurile de viaţă, conturate în preadolescenţă, au un caracter realist în adolescenţă, ceea ce îi determină să însuşească noi cunoştinţe şi să-şi construiască propriile relaţii reale.
Adolescentul îşi structurează personalitatea într-o formă durabilă, se manifestă capacitatea lui de a se autoinstrui şi de a se autoeduca, demonstrând responsabilitate, inclusiv şi în formarea relaţiilor premaritale.
Odată cu acestea, are loc un proces de schimbare a imaginii de sine, care intră
în conjuncţie cu tendinţa adolescentului de a se redefini ca persoană, de a fi “unic”
şi a crea relaţii speciale. Adesea, procesul de „creare” a unei noi identităţi, inclusiv
a celei sexual-relaţionale, poate avea loc şi prin opoziţia faţă de imaginea relaţiilor
indezirabile din familia de origine şi adoptarea unor norme relaţionare noi.
Totodată, pentru această perioadă de vârstă, nevoile de dezvoltare ale adolescentului sunt orientate spre însuşirea şi consolidarea deprinderilor de viaţă independentă, fapt care trebuie considerat o oportunitate pentru sistemul educaţionalîn vederea formării deprinderilor de relaţionare.
Manifestările violente în relaţii la adolescenţi pot fi considerate o escaladare aproceselor emoţionale din nucleul societăţii actuale, dar şi din generaţiile anterioare succesive.
Dacă adolescentul nu învaţă cum să îşi distrugă propriile şabloane emoţionale,
procesul va continua de-a lungul mai multor generaţii, iar consecinţele sunt inevitabile.
Astfel, pe termen lung, formarea deprinderilor de viaţă non-violente în relaţiile adolescenţilor va contribui la promovarea egalităţii gender, creşterii unor noi
generaţii sănătoase şi non-violente. Persoanele care au cultură şi abilitate de relaţionare non-violentă, sunt mai protejate faţă de riscul de a atrage şi a menţine relaţii cu
parteneri violenţi, dar şi a construi relaţii violente în diferite medii sociale.

-5-I. Repere conceptuale
ale disciplinei„Relaţii armonioase în familie”

Comunicarea consecinţelor negative ale violenţei în familie este una din abordările principale în programele de educaţie non-violentă în familie. A contribui laprevenţia unor acte violente însemnă a oferi adolescenţilor informaţii despre consecinţele negative ale acestor comportamente agresive şi a le forma competenţe
de depăşire a situaţiilor-problemă fără aplicarea metodelor violente. Experienţa
specialiştilor a demonstrat că, prezentarea informaţiilor despre actele de violenţă
nu sunt suficiente pentru a determina schimbarea atitudinii adolescenţilor faţă deviolenţa în familie. Multe programe educaţionale de prevenire a comportamentelor
violente pentru adolescenţi eşuează pentru că pornesc de la convingerea că informarea determină respingerea unui comportament violent. Disciplina Relaţii armonioase în familie vine cu o abordare activ-participativă a procesului de formare acompetenţelor şi se adresează elevilor - adolescenţi, elevi ai ciclului liceal.
Scopul general al disciplinei constă în formarea competenţelor de a dezvolta relaţii de familie durabile, prin însuşirea de noi cunoştinţe, evaluarea propriei
experienţe şi experimentarea modelelor noi de relaţionare, în situaţii simulate.
Aspectul inovativ al acestui curriculum constă în faptul că planificarea activităţilor se bazează pe ideea că învăţarea este mai eficientă când informaţiile despre comportamentul violent sunt însoţite de informaţii şi modalităţi concrete de aschimba comportamentul dat, de a forma competenţe emoţionale şi sociale corespunzătoare, ceea ce, de altfel, vine în deplină concordanţă cu exigenţele de reformă
educaţională din Republica Moldova.
Demersul instructiv - formativ este orientat spre formarea şi dezvoltarea, în
mod integrat, a cunoştinţelor, deprinderilor, atitudinilor, valorilor de viaţă, precum-6-şi la sporirea motivaţiei tinerilor pentru participarea la activităţi. Fiecare activitate/
exerciţiu se axează pe situaţii concrete de viaţă, care provoacă participanţii să analizeze, să cerceteze, să ia decizii argumentate, să soluţioneze problemele în cel mai
efectiv mod posibil.
Rolul cadrelor didactice în organizarea demersului educativ este de a ajuta tinerii să valorifice experienţele anterioare pentru a dezvolta atitudini, credinţe şi deprinderi cognitive şi, totodată, să-şi lărgească baza lor de cunoştinţe şi competenţe
de relaţionare.
Astfel, impactul scontat al disciplinei este de a crea oportunităţi pentru transferul competenţelor de relaţionare armonioasă în diferite contexte sociale, mai cuseamă, în relaţiile de familie. Prin dezvoltarea abilităților de autoreglare, tinerii vor
servi drept model printre semeni în promovarea relațiilor armonioase.
Curriculumul disciplinei propune un spectru larg de conţinuturi relevantepentru formarea unor relaţii nonviolente şi este proiectat din perspectiva inter şitransdisciplinară, în jurul competenţelor-cheie comune disciplinelor din învăţământul liceal, dar nu există o identitate absolută cu acestea. Dezvoltarea fiecărei
competenţe se realizează, cu precădere, în cadrul orelor la disciplina dată ca cursopţional sau cerc extraşcolar, dar este posibilă şi exersarea competenţelor specificeîn cadrul disciplinelor existente în planul cadru, precum educaţia civică şi dirigenţie. Acest fapt demonstrează caracterul interdisciplinar al disciplinei date.
Principiile fundamentale care au orientat elaborarea curriculumului la disciplina Relaţii armonioase în familie sunt:•principiul corelării competenţelor şi conţinuturilor cu nevoile reale de dezvoltare ale elevilor (principiul abordării proactive);•

principiul compatibilizării cu finalităţile propuse prin curriculumul naţional şi cel european din perspectiva consolidării competenţelor transversale;•principiul contextualizării învăţării, prin relaţionarea acesteia cu aspecte
concrete din viaţa elevului, preocupări personale, situaţii de criză;•principiul participării active, responsabile, productive şi conştiente la propriaînvăţare;•principiul accesibilităţii conţinuturilor, care presupune ajustarea conţinuturilor educaţionale la vârsta şi particularităţile individuale ale elevilor.

•

principiul motivaţiei optime.
-7-Curriculumul dat este orientat spre schimbări atitudinal-comportamentale
ale tinerilor. Astfel, aplicarea curriculumului va contribui la promovarea valorilor
şi atitudinilor, precum ar fi:•

cultivarea unei imagini de sine pozitivă;•relaţionarea constructivă cu cei din jur;•

atitudinea proactivă în viaţa personală şi socială;•capacitatea de autoanaliză a propriilor greșeli și eșecuri de relaţionare socială;•creșterea autonomiei în formarea şi menţinerea relaţiilor interpersonale;•elaborarea de soluții alternative în relaţiile cu ceilalţi;•autoevaluarea realistă a potențialului personal;•

asumarea unui set de valori personale, care să confere identitate persoanei;•

gândire critică, flexibilă şi prospectivă;•respectul între genuri, generaţii şi culturi.

Dezvoltarea personală a elevilor este una decisivă în cadrul cursului. Participând la orele care valorifică acest aspect, la final elevii:•

au o atitudine non-discriminatorie faţă de persoanele de sex opus;•

pot distinge stereotipurile gender, rolurile gender;•înţeleg mai bine importanţa valorilor familiale pozitive şi acţionează în baza
acestora;•

identifică graniţele personale în relaţiile de familie şi acţionează în corespundere cu acestea;•îşi asumă responsabilitatea pentru propriile acţiuni în relaţiile de familie;•

adoptă comportamente ce contribuie la formarea unei relaţii non-violente defamilie;•elaborează şi aplică planuri de dezvoltare al relaţiilor de familie;•

identifică acţiunile abuzive şi reacţionează corect în caz de violenţă.

Curriculumul poate constitui o sursă importantă şi în activitatea altor profesionişti care lucrează cu şi pentru copii şi tineri – psihologii şcolari, asistenţii sociali,lucrătorii de tineret, membrii organizaţiilor neguvernamentale ş.a.
-8-

II. Competenţe
cheie/transversale dezvoltate
în cadrul disciplinei

La baza disciplinei stau competenţele-cheie/transversale. Acestea sunt relevante pentru fiecare disciplină şcolară, dar au prioritate diferită, în funcţie de specificul demersului didactic al fiecărei discipline în parte.
Din perspectiva disciplinei “Relaţii armonioase în familie”, ele pot fi integrateşi prioritizate astfel:

1. Competenţa de autoevaluare şi autocunoaştere
Competenţa de autoevaluare şi autocunoaştere este prima pe lista priorităţilor
acestei discipline, deoarece competenţa de bază a cursului este formarea competenţelor de relaţionare și ea derivă din gradul de autocunoaştere şi autoevaluare inter şi intrapersonală. Disciplina “Relaţii armonioase în familie” pune accent deosebit pe gândirea
critică în scop de autodezvoltare şi autoafirmare, asumare a responsabilităţii pentru relaţionare cu potenţialii parteneri, adaptare la situaţii şi contexte noi de relaţionare. Toate activităţile oferă elevilor oportunităţi de a se autoevalua, a se cunoaște, a lua atitudini
responsabile în procesul de formare şi menţinere a relaţiilor interpersonale.

2. Competenţa de relaţionare interpersonală, interculturală
şi competenţe civice
Competenţele de relaţionare interpersonală cuprind toate formele comportamentale care trebuie stăpânite pentru ca un individ să fie capabil să participe eficient şi constructiv la viaţa socială şi să rezolve conflictele, dacă e cazul. Competenţele civice permit
oamenilor să participe integral la viaţa civică, în baza cunoaşterii conceptelor şi structurilor social-politice, angajându-se să promoveze o participare activă şi democrată.
Conţinuturile disciplinei “Relaţii armonioase în familie” oferă contextul necesar pentru a comunica constructiv cu potenţialii parteneri, în situații distincte,-9-a manifesta toleranţă, a exprima şi înţelege diferite puncte de vedere privind relaţionarea interpersonale şi crearea familiei, a fi empatic cu potenţialii parteneri,componente specifice a competenţei de relaţionare interpersonală, interculturală
şi competenţe civice.
O competenţă necesară tinerilor este să poată să facă distincţie între relaţiile
dezirabile şi indezirabile, să facă faţă stresului şi frustrării în relaţiile interpersonaleşi să le exprime în mod adecvat şi constructiv.

3. Competenţa acţional-strategică
Competenţa acţional-strategică ţine de procesul de planificare şi implementare
a planurilor în mod corespunzător, pentru a vedea rezultatele finale, precum şi pentru
a propune soluţii pentru situaţiile problematice din orice domeniu. Competenţa de aacţiona independent şi creativ în diferite situaţii de viaţă este una din caracteristicile
de bază a competenţei acţional-strategice, fiind necesară în procesul de relaţionareinterpersonală. Disciplina “Relaţii armonioase în familie” a fost elaborată astfel, încât
să ofere exerciţii şi sarcini specifice care să solicite, dar şi să formeze competenţa dată.

4. Spirit de iniţiativă şi antreprenoriat
Spiritul de iniţiativă şi antreprenoriat se referă la capacitatea persoanei de atransforma ideile în acţiuni. Acesta include creativitatea, inovaţia, asumarea riscurilor, precum şi capacitatea de a planifica şi gestiona proiectele astfel încât să poată
atinge obiectivele propuse. Acest lucru îi ajută pe oameni, nu doar în viaţa lor cotidiană acasă şi în societate, dar şi la locul de muncă.
Abilităţi legate de managementul proactiv implică planificarea, organizarea, gestionarea, conducerea şi delegarea, analiza, comunicarea, informarea, evaluarea şi înregistrarea, reprezentarea şi negocierea eficientă, activitatea individuală şi în cooperare.
Abilităţile de a judeca şi identifica punctele forte şi slabe ale persoanei, de a evalua şi
asuma riscuri atunci când este cazul, sunt importante și în cadrul acestei discipline. O
atitudine antreprenorială este caracterizată prin iniţiativă, pro-activitate, independenţă şi inovaţie în viaţa personală şi socială. Aceasta include motivaţie şi determinare în
vederea atingerii obiectivelor, scopurilor personale sau scopurilor comune.

5. Competenţa de a învăţa să înveţi„A învăţa să înveţi” cuprinde disponibilitatea de a organiza şi a reglementa
propria învăţare, în mod individual sau în grup, a organiza eficient timpul, a rezolva- 10 -

probleme, a achiziţiona, a procesa, a evalua, a asimila și a aplica noi cunoştinţe şi
deprinderi într-o varietate de contexte – acasă, la serviciu, în educaţie. În termeni
mai generali, “a învăţa să înveţi” contribuie în mod eficient la managementul traseului personal şi profesional. Competenţa de a învăţa să înveţi ajută elevii să se bazeze
pe experienţele anterioare de învăţare şi viaţă pentru a utiliza şi aplica cunoştinţele
şi abilităţile în mai multe contexte: acasă, la serviciu. Metodologia propusă pentrudesfăşurarea orelor din cadrul disciplinei valorifică anume aceste idei.

6. Competenţa de comunicare în limba maternă
Comunicarea înseamnă a exprima şi interpreta gânduri, sentimente şi fapte
atât pe cale orală, cât şi în scris (ascultare, vorbire, lectură şi scriere), şi de a interacţiona, într-un mod adecvat, în cadrul întregii game a contextelor sociale şi culturale – la studii, la serviciu, acasă sau în timpul liber. Această competenţă include şi
capacităţile de a distinge şi utiliza diferite tipuri de texte, a căuta, colecta şi prelucra
informaţie, a formula şi exprima argumente orale şi în scris în mod convingător.
Temele sunt axate pe formarea competenţelor de comunicare constructivă, formarea competenţelor atitudinale şi emoţionale necesare procesului de comunicare,
recepţionarea, prelucrarea informaţiilor și transmiterea feed-back-ului corespunzător, formarea unei atitudini empatice, tolerante în relaţiile de familie.

7. Sensibilizare culturală şi exprimare artistică
Exprimarea culturală cuprinde aprecierea importanţei exprimării creative a
ideilor, experienţelor şi emoţiilor prin diverse modalităţi şi domenii, aici incluzândmuzica, expresia corporală, literatura sau artele plastice. Un rol deosebit revine cunoaşterii moştenirii culturale locale, naţionale, europene şi a locului lor în lume.
Abilităţile includ şi capacitatea de a corela punctele de vedere creative şi expresive
proprii cu opiniile altora, a identifica şi realiza oportunităţile sociale şi economice în activitatea culturală. La baza formării unei atitudini tolerante şi respectării
diversităţii în relaţii stă înţelegerea unicităţii persoanei ca structură psihologică şi
social-culturală, dar şi formarea identităţii gender.
Odată formate competenţele de acceptare a individualităţii celuilalt, ca identitate psihologică, socială, etnică şi gender, se deschide perspectiva cultivării capacităţii de auto-exprimare, formării şi manifestării creativităţii în dezvoltarea ulterioară
a relaţiilor de familie, dar şi a relaţiilor interpersonale în general. Astfel, deschidereaspre diversitate este o condiţie a dezvoltării, evoluţiei relaţiilor interpersonale.

- 11 -

8. Competenţe în utilizarea noilor tehnologii informaţionale şide comunicaţie (TIC)
Această competenţă implică utilizarea critică şi cu încredere, la muncă, în timpul liber şi pentru comunicare, a mijloacelor electronice. Aceste competenţe se referă
la gândirea logică şi critică, la abilităţile de management al informaţiei dezvoltate decomunicare. Acestea se bazează pe competenţe fundamentale în TIC: utilizarea calculatoarelor pentru găsirea, evaluarea, stocarea, producerea, prezentarea şi schimbul
de informaţie pentru comunicare şi participare în reţele de cooperare prin Internet.
Această competenţă devine una din ce în ce mai actuală, dat fiind creşterea
rolului TIC în viaţa adolescenţilor, în formarea şi dezvoltarea relaţiilor interpersonale şi de familie, prin intermediul lumii virtuale. Totodată, actualitatea acesteia
derivă şi din necesitatea de a dezvolta la tineri imunitate faţă de informaţia abuzivă
din mediul on-line și a dezvolta capacitatea de a interpreta critic orice gen de relaţii
on-line. Internetul poate fi folosit şi ca o metodă utilă de a găsi informaţii suplimentare la temele studiate în clasă.

9. Competenţa de comunicare în limbi străine
Comunicarea într-o limbă străină are aceleaşi dimensiuni ca şi comunicarea înlimba maternă: se bazează pe abilitatea de a înţelege, de a exprima şi de a interpreta gânduri, sentimente şi fapte atât pe cale orală, cât şi în scris (ascultare, vorbire,
lectură şi scriere), într-o gamă potrivită de contexte sociale: la serviciu, acasă, în
educaţie, în baza dorinţelor sau nevoilor individului.
Comunicarea în limbile străine, de asemenea, necesită abilităţi precum medierea şi înţelegerea interculturală. Nivelul de cunoaştere variază între patru dimensiuni (ascultare, vorbire, lectură şi scris) şi în diferite limbi, precum şi în dependenţă de originea socială şi culturală, mediul, necesităţile şi/sau interesele personale.
Această competenţă devine una foarte importantă în cazul formării relaţiilor defamilie mixte, în care partenerii, trebuie să-şi dezvolte şi abilităţi de înţelegere, acceptare a particularităţilor lingvistice, etnice şi culturale.

10. Competenţa în matematică şi competenţe elementare înştiinţe şi tehnologie
Competenţa matematică este capacitatea de a dezvolta şi a aplica gândirea matematică pentru a rezolva un şir de probleme în situaţiile cotidiene. Competenţa
matematică implică, în măsură diferită, capacitatea şi disponibilitatea de a folosi- 12 -

moduri matematice de gândire (gândirea logică şi spaţială) şi prezentare (formule,modele, structuri, grafice, diagrame).
Competenţa în ştiinţă se referă la capacitatea şi disponibilitatea de a utiliza
blocul de cunoştinţe şi metodologii folosite pentru a explica lumea naturală, în vederea identificării întrebărilor şi formularea unor concluzii ce se bazează pe probe.
Competenţa în tehnologii este văzută drept aplicarea acestor cunoştinţe şi metodologii ca răspuns la dorinţele sau necesităţile umane. Competenţa în ştiinţă şi tehnologie implică înţelegerea schimbărilor cauzate de activitatea omului şi responsabilitatea individuală ca şi cetăţean. Dat fiind faptul că elaborarea curriculumului dat
s-a bazat pe informaţii şi argumente ştiinţifice, competenţa în ştiinţe şi tehnologii
se formează la toate temele propuse de disciplină.

III. Competenţa generală
şi Competenţele disciplinei
La baza formării competenţelor transversale stau competenţele de bază ale
disciplinelor formate şi dezvoltate treptat, pe parcursul anului de învăţământ. Competenţa de bază a disciplinei „ Relaţii armonioase în familie” este Competenţa de a
dezvolta relaţii de familie durabile.
Din această competenţă derivă trei competenţe:1. Competenţa de a cultiva valorile familiale întru iniţierea, formarea şimenţinerea relaţiilor de familie;
2. Competenţa de a relaţiona asertiv în cadrul relaţiilor;
3. Competenţa de a preveni comportamentele de risc la etapa iniţierii
relaţiilor.
Competenţele disciplinei trasează parcursul de formare al elevului pe perioada instructiv-educativă. Componentele se prezintă astfel:- 13 -

1. Competenţa de a cultiva valorile familiale întru iniţierea, formarea şi menţinerea relaţiilor de familie
Indicatori

Sugestii pentru formularea sarcinilorde învăţare

Cunoştinţe

Abilităţi

La acest nivel elevii:
Definesc conceptele “familie”, “rol înfamilie”, “funcţii în familie”;
Descriu perioadele de constituire și
evoluție ale unei familii;
Disting calităţile, motivaţia necesară laetapa iniţierii relaţiei de familie;
Identifică multiplele aspecte alerelaţiilor de familie din perspectiva
interculturalităţii;Disting prevederile legale ce ţin deîntemeierea şi menţinerea familiei;
Definesc conceptele „gen” “stereotip
gender”, “rol gender”;

La acest nivel elevii:
Caracterizează funcţiile și rolurile în familie;
Deduc tendinţe în evoluţia familiei moderne;
Deosebesc valorile şi motivaţia constructivă decea distructivă în crearea unei relaţii de familie;
Elaborează portretul unui partener tolerant înfamilia multiculturală;Adoptă decizii cu privire la întemeierea
unei familii, ţinând cont de cadrul legal;
Disting caracteristicile de gen, stereotipurile degen, rolurile de gen;Prezentaţi într-un clustering conceptulde familie;

Deduceţi funcţiile membrilor familiei, în baza
situațiilor propuse;

Analizaţi evoluţia familiei Dvs. şi identificaţi etapele constituirii ei, precum şischimbările specifice fiecărei etape;

Argumentaţi asemănările şi deosebirile în familia
tradiţională şi modernă, în baza diagramei Wenn;

Numiţi factori care afectează stabilitatea relației într-o căsătorie/ la etapainiţierii relaţiilor;
Explicaţi cauzele multiculturalismului înfamiliile din societatea actuală;Analizaţi art. 1-46 din Codul familiei;
Identificaţi aspectele legale în formarea
familiei, completând tabelul SINELG;
Identificaţi capacitățile și valorile specifice femeilor sau bărbaţilor şi care dinacestea sunt comune ambelor sexe.
Sugestii pentru formularea situaţiilor
de integrare

Construiţi Pomul valorilor unei familii, în baza listei de valori pe care se bazează o relaţie în perioadainiţierii relaţiilor;
Argumentați necesitatea etapei iniţierii relaţiilor în
stabilitatea ulterioară a unei căsătorii;
În cazul în care aveţi (sau veţi avea) relaţii cu
persoane de altă cultură, stabiliţi aspectele ce pot
facilita comunicarea şi consolidarea voastră caviitoare familie;
Argumentaţi avantajele/dezavantajele încheierii
unei căsătorii şi a concubinajului;Faceţi distincţie între enunţurile care reflectă genul
biologic şi care reflectă aspectul gender.

Organizaţi o dezbatere la tema „Problemele relaţiilor de familie în societatea contemporană”;Elaboraţi un ziar sau o pagină de ziar ce conţine surse de informare (site-uri, pagini web,cărți, reviste, oameni, instituții etc.) și informații relevante despre tema aleasă. Titlul ziarului va trebui să reflecte domeniul investigat. Elevilor li se va cere să răspundă la întrebări,referitoare la „Condiţiile şi modalitatea de încheiere a căsătoriei”; „Drepturile şi obligaţiile
personale ale soţilor”; „Regimul legal al bunurilor soţilor”.

- 14 -

Atitudini

Metode, tehnici de învăţare

La acest nivel elevii:
Evaluează diverse atitudini faţă de viaţa în familie;
Argumentează rolul partenerilor în diverse etape deevoluţie a familiei;
Manifestă atitudine pozitivă față de iniţierearelaţiilor de familie;
Aleg modul asertiv de relaţionare în condiţiile
interculturalităţii şi multiculturalităţii;Demonstrează empatie şi deschidere în decizia
pentru întemeierea familiei pe cale legală;Argumentează rolurile specific masculine şi
feminine;
Acceptă particularităţile gender şi egalitatea în
drepturi între parteneri.

Conversaţia

Elaboraţi un cinquain pornind de la noţiunea „familia”;

Problematizarea

Prezentaţi într-un colaj ciclul de viaţă al unei familii;
Argumentați opinia față de decizia de a întemeia ofamilie;
Evaluaţi valorile/calităţile unui coleg în calitate depotenţial partener (pe foaia de pe spatele fiecăruia
dintre colegi);

Studiu de caz
Simulare
Reflectare
Incident critic
Cinquain
Scriere libera
Graficul T
Mini-prelegere
Discuţii dirijate
Joc didactic
ExpunereaFişă de reflecţie
Lucru cu textul

Meditaţi la avantajele sau dezavantajele implicării
voastre intr-o relaţie, pe de o parte monoculturală, iar
pe de altă parte, multiculturală;Evaluaţi rolul aspectelor legale privind siguranţa
personală şi iniţierea, menţinerea relaţiei;Argumentaţi rolul unic al femei/ bărbatului în constituirea şi menţinerea unei relaţii.



Organizaţi întâlniri între persoane de culturi diferite, pentru a stabili noi relaţii de prietenie;Participaţi la evenimentele culturale şi sărbătorile locale, la diversele activităţi care sunt propuse, vizitarea de muzee şi expoziţii;Elaboraţi o listă a instituţiilor, a organizaţiilor guvernamentale şi nonguvernamentale, locale, naţionale,
regionale, internaţionale care ar putea facilita deschiderea către educaţia interculturală.

Observaţi ponderea aspectului material ca valoare în trei relații de familie concrete timp de 2 săptămâni;Completaţi tabelul SWOT cu referire la riscurile/beneficiile încheierii căsătoriei în adolescenţă;- 15 -

2. Competenţa de a relaţiona asertiv în cadrul relaţiilor
IndicatoriCunoştinţe

Abilităţi

La acest nivel elevii:
Definesc noţiunea de „dragoste” şi „îndrăgostire”; „graniţe personale”, „asertivitate”;
Disting situaţii dificile/de risc în relaţiile cu
partenerul;
Identifică criteriile de eligibilitate a unui partener la etapa iniţierii relaţiilor;
Identifică specificul unei relaţii în care nu suntrespectate graniţele personale;

La acest nivel elevii:
Realizează distincţia între dragoste şi
unele manifestări care sunt interpretateca fiind manifestări ale dragostei;
Rezolvă probleme şi iau decizii în situaţii dificile în relaţie;Identifică obstacole apărute în procesul
de intercunoaştere în relaţie;Deduc modalităţi de stabilire a hotarelor individuale în relaţie;Autoreglează emoţiile personale;
Exprimă asertiv emoţiile;
Formulează mesaje asertive în situaţii
concrete;
Rezolvă situaţii conflictuale în relaţii

Identifică emoţiile de bază specifice fiinţei
umane;
Descriu abilităţile emoţionale şi comunicative
specifice relaţionării asertive în familie;
Identifică modalităţile de soluţionare a conflictelor în relaţie.
Sugestii pentru
formularea
sarcinilor deînvăţareSugestii pentru
formularea
situaţiilor deintegrare

Identificaţi relaţii, bazate pe îndrăgostire sau
dragoste;
Identificaţi ce dificultăţi întâmpină fiecarepartener în situaţia descrisă în text, propuneţi
strategii comportamentale pentru fiecare cazîn parte;
Enumeraţi calităţile individuale ale partenerului, considerate esenţiale pentru o bunărelaţionare;
Identificaţi libertăţile şi angajamentele la etapainiţierii relaţiilor;
Evaluaţi gradul de acceptabilitate în societate aemoţiilor din lista/imaginile propuse;
Enumeraţi reguli/principii de a comunica
eficient cu cei din jur, în mod special cu unpotenţial partener;
Caracterizaţi modalităţile de rezolvare a conflictelor în relaţiile interpersonale.

Deduceţi caracteristicile specificeîndrăgostirii şi dragostei.
Evaluaţi riscurile şi rezolvaţi problemadată, în baza strategiei FAST;
Identificaţi obstacolele intercunoaşterii
în situaţii simulate şi autentice;Transformaţi afirmaţiile propuse în
unele ce reflectă poziţia unei persoane
ce respectă graniţele individuale aleceluilalt;
Elaboraţi algoritmul de exprimare
asertivă a emoţiilor negative;
Caracterizați conceptele de asertivitate,pasivitate și agresivitate.
Formulaţi mesaje asertive în simulări/joc de rol;Elaboraţi algoritmul de rezolvare a
conflictului pentru un studiu de caz.

•

Scrieţi o scrisoare unei persoane, în care vorbiţi despre calităţile lui care vă deranjează,din punct de vedere al unui partener, al avantajelor acestor calităţi în dezvoltarea
personalităţii lui;•

Aplicarea modelului de comunicare asertivă, în comunicarea cu prietenii, relaţionarea cu
persoanele de sex opus în situaţii ce ţin de exprimarea unui refuz, nemulţumirea, exprimarea unei emoţii negative şi evaluarea eficienţei personale în astfel de situaţii;- 16 -

Metode, tehnici
de învăţare

Atitudini
La acest nivel elevii:
Autoevaluează obiectiv implicarea atitudinală
în relaţiile interpersonale;
Reevaluează propria experienţă de relaţionareinterpersonală;Manifestă respect faţă de calităţile individuale
ale unui potenţial partener;
Manifestă o atitudine pozitivă față de spaţiul
personal şi al celorlalți;Evaluează obiectiv exprimarea emoţiilor înrelaţiile cu ceilalţi;Demonstrează asertivitate în relaţie;Sensibilizează persoanele din jur spre un comportament asertiv;
Reevaluează propria modalitate de a reacţiona în situaţii de conflict.
Argumentaţi profunzimea relaţiilor în caresunteți implicat, într-o scriere reflexivă;Studiu de caz
Dezbaterea
Joc de rol
Reflectarea
Lucru cu textul
Panel
Lectura ghidată
Învăţarea prin descoperirePrezentarea spontană
Problematizarea
Joc didactic
Discuţia dirijată
Ştiu - Vreau să ştiu –Învăţ

Elaboraţi argumente prin care să convingeţi
Argumente în 4 paşisemenii de a fi responsabili în situaţiile dificile/
Turul Galeriei
de risc pentru viitoarea familie;
Scrisoarea
Argumentaţi importanţa intercunoaşterii îndezvoltarea relaţiilor într-o pagină de ziar;
Graficul T
Elaboraţi un colaj în care să prezentaţi importanţa spaţiului personal în relaţie;Gândeşte-Perechi- Prezintă (GPP)Fişa de reflecţie
Elaboraţi un pliant prin care să sensibilizați
comunitatea, având ca tematică: “Comunicarea Semaforul
asertivă - reuşita ta în relaţii”sau “Emoţiile”;
Povestea educativă
Exprimaţi atitudinea faţă de diferite modalităţi
de soluţionare a situaţiilor conflictuale, într-oscriere reflexivă.

•Rezolvarea unei situaţii conflictuale din perspectiva unei comunicări asertive;•

Observarea unor colegi într-o situaţie reală de relaţionare cu persoane de sex opus şi oferirea unui feedback constructiv referitor la capacitatea sa de a relaţiona asertiv şi a-şi valorifica potenţialul individual în această relaţie;•Stabiliţi tipul graniţelor între el - ea, parteneri - familia extinsă, într-un cuplu pe care îl cunoaşteţi.

- 17 -

3. Competenţa de a preveni comportamentele de risc la etapa iniţierii relaţiilor
Sugestii
Indicatori

Sugestii pentru
formularea
sarcinilor deînvăţareCunoştinţe
La acest nivel elevii:
Definesc noţiunea de agresivitate,violenţă, situaţii de conflict;
Enumeră semnele manipulării şicontrolului la etapa iniţierii relaţiilor
de familie;
Descriu strategii de încetare a relaţiilor
abuzive într-un mod securizant;Identifică fazele relaţiei violente şi
tipurile violenţei în familie;
Cunosc procedura de intervenţie încazuri de violenţă în familie în calitate
de membru al comunităţii;Identifică responsabilităţile instituţiilor
locale şi al ONG-urilor specializate însoluţionarea cazurilor de violenţă.

La acest nivel elevii:
Disting situaţiile care reflectă agresivitate, violenţă, conflict în situaţii simulate şi autentice;
Identifică semnele manipulării şi controlului
la etapa iniţierii relaţiilor de familie în cazuri
concrete de risc;
Aplică algoritmul de încetare a relaţiilor abuzive într-o formă securizantă;Caracterizează specificul violenţei în familie;
Deduc fazele relaţiei violente şi tipurile de violenţă în familie, în baza unor situaţii concrete;
Planifică modalităţi eficiente de intervenţie încazuri de violenţă.

Redaţi noţiunile de agresivitate, violenţă, Distingeţi situaţii de conflict şi violenţă, în baza
conflict prin desen, poezie, grup statuar; situaţiilor propuse;
Identificaţi caracteristicile manipulării
şi controlului la etapa iniţierii relaţiilor

Deduceţi semnele de manipulare şi abuz la etapa iniţierii relaţiilor, în baza situaţiilor propuse;

Analizaţi studiul de caz şi identificaţi
paşii care trebuie întreprinşi pentru apune capăt unei relaţii abuzive la etapainiţierii relaţiilor;

Elaboraţi un algoritm de a pune capăt uneirelaţii abuzive la etapa iniţierii relaţiilor;

Enumeraţi formele şi caracteristicile
specifice violenţei în familie;
Identificaţi responsabilităţile instituţiilor locale/ONG-urilor specializate în
prevenirea şi combaterea violenţei înfamilie.

Sugestii pentru
formularea
situaţiilor deintegrare

Abilităţi

În baza exploziei stelare, deduceţi caracteristicile specifice violenţei în familie;
Identificaţi tipurile de violenţă în familie înbaza unui studiu de caz sau dintr-o listă cudiverse acţiuni violente;
Realizaţi o scriere reflexivă, adresată unuiprestator de servicii în prevenirea şi combaterea violenţei în familie, în care veţi descriemodalităţi eficiente de intervenţie în cazuri deviolenţă.

•Organizaţi o dezbatere în urma vizionării şi analizei unui film tematic;•Creaţi un pliant „Stop, violenţă” şi distribuiţi-l în comunitate;•

Realizaţi un sondaj de opinie la tema “Comportamente de risc la etapa iniţierii
relaţiilor” printre colegi/comunitate;•

Realizaţi o mică cercetare în comunitate privind consecinţele comportamentelorde risc la etapa iniţierii relaţiilor;- 18 -

Atitudini

Metode, tehnici de învăţare

La acest nivel elevii:

Lectura intensivă;Manifestă interes de a se informa despre
riscurile abuzului într-o relaţie;Discuţia dirijată;Îşi asumă responsabilitate pentru propriul
comportament în relaţii;Exprimă atitudine intolerantă faţă de uncomportament violent la etapa iniţierii
relaţiilor;
Exprimă atitudine intolerantă faţă deviolenţa în familie;
Intervine eficient şi securizant în cazuri deviolenţă în familie.

Brainstorming;
Problematizarea;
Linia valorilor;
Studiu de caz;Dezbaterea;
Joc didactic;
Turnul Galeriei;
Explozia stelară;Studiu de caz;

Evaluaţi comportamentele de risc pentrurelaţiile de familie;
Prezentaţi consecinţele unui comportament abuziv la etapa iniţierii relaţiilor;
Promovaţi comportamentele asertive laetapa încheierii relaţiilor, prin elaborarea
unui pliant;Evaluaţi propriul comportament şi potenţiale riscuri pentru relaţionarea;
Elaboraţi un eseu la tema “Spune NU
violenţei în familie.”•

Aplicaţi 2-3 strategii de soluţionare a conflictului şi formularea concluziilor corespunzătoare privind eficienţa
acestora;•

Realizaţi lista autorităţilor şi serviciilor responsabile de prevenirea şi combaterea violenţei în familie, la nivel
local şi naţional;•

Elaboraţi şi prezentaţi planul de acţiune privind soluţionarea unui caz de violenţă în comunitate;- 19 -

IV. Repartizarea temelorpe clase şi unităţi de timp

4.1. Administrarea disciplinei (varianta interdisciplinară în contextul
Curriculumului de Educaţie civică, ciclul liceal)
Educaţie
civică
Module:I.Omul fiinţă
socială

Subcompetenţele
disciplinei
Proiectarea acţiunilor de menţinere arelaţiilor interpersonale durabile

Teme recomandate de disciplinaRelaţii armonioase în familie• Familia ca instituție socială. Roluri şivalori în familia tradițională. Tendințe în evoluția familiei moderne

Clasa

Nr. de
ore

a X-a

4

• Valori și mentalități în ce privește familia. Ce înseamnă o familie fericită
• Dinamica relației de familie. Alegerea partenerului și etapa de inițiere
a relației
• Semne ale manipulării şi abuzului laetapa iniţierii relaţiei

III. Viaţa şisănătatea

Justificarea importanţei echilibruluiemoţional

I. Omul fiinţă
socială

Formularea judecăţilor de valoare cu
referire la importanţa comunicării
constructive2Inteligența emoțională –cheia succesului în relație

• Angajament și responsabilitate înrelațiea XI-a5• Adaptare și acomodare, stabilitate și
instabilitate. Rolul granițelor în relație
• Dialogul în relaţie – arta de a vorbi, aasculta și a înțelege partenerul• Disensiuni și conflicte în relație.

II. Legeainstrument
de protecţie
a persoanei

Identificarea• Cuplu, familia și aspecte legalesoluţiilor prin prisma
legii a situaţiilor din
domeniul dreptuluifamiliei- 20 -

1

III.Viaţa şisănătatea

Identificarea mecanismelor legale deprotecţie a sănătăţii

• Strategii de încheiere a relaţiilor
abuzive

I.Omul-fiinţă socială

Formularea judecăţilor de valoare
referitor la unitate şidiversitate• Interculturalitate şi multiculturalitate în relaţie

II. Legeainstrument
de protecţie
a persoanei

1

a XII-a2• Cunoașterea reciprocă între parteneri
1• Intervenţii în cazuri de violenţă în
Identificarea
valorilor pe care lefamilieprotejează/promovează dreptul penal,
dreptul administrativ

4.2. Administrarea disciplinei (varianta interdisciplinară în contextul
Curriculumului de dirigenţie, ciclul liceal)
Obiectivele dereferinţă
Curriculum dedirigenţie

Obiective dereferinţă:Teme recomandate de disciplinaRelaţii armonioase în familie

Clasa

Nr. de
ore

a X-a

3

Module:Persoana şi
identitatea sa.
Formareaconceptului desine• Să demonstreze,prin exemple dincotidian, importanţa identităţii
– umane, etnice,culturale, civice,
individuale –pentru afirmarea
demnităţii
persoanei;• Interculturalitate şi multiculturalitate în relaţie
• Formarea și menținerea relaţiilor
din perspectiva de gen• Să explice noţiunea identitate
de gen• Să exprime în
cuvinte propriiesenţa rolurilor de
gen ale persoanelor;- 21 -

Cultura dorinţelor. Formarea
trebuinţelor deautorealizare• Să-şi exprime
opinia privitor
la importanţa
dragostei/ iubirii,
ca valoare, pentru
autorealizare;• Subtilitățile pasiunii, îndrăgostirii, iubirii

Cultura automanagerială.

• Să discearnă
limita stăpâniriiemoţiilor;• Angajament și responsabilitate
în relație

Formareaabilităţilor deauto-management• Să explice esenţa
maturităţii persoanei;

Formareaconceptului desine• Să dovedească
opţiuni pentru
valorile „familia”
şi „patria”;

2• Dinamica relației de familie.
Alegerea partenerului și etapa deinițiere a relaţiei
2• Inteligența emoțională – cheia
succesului în relație

• Familia ca instituție socială.
Roluri şi valori în familia tradițională. Tendințe în evoluția familiei
modernea XI-a1• Să demonstrezecă formarea continuă este o calespre autorealizare
Formareaabilităţilor deauto-management• Să-şi analizeze
comportamentul
din perspectiva
manifestărilor
maturităţii şi
imaturităţii;1• Valori și mentalități în ce privește
familia. Ce înseamnă o familie
fericită• Să-şi stabilizeze
idealul de viaţă;• Să elaboreze unproiect individual
de realizare a idealului de viaţă;Persoana şi
identitatea
sa. Formarea
conceptului desine• Să demonstreze
abilităţi de astabili relaţii parteneriat de gen• Cunoașterea reciprocă între
parteneri- 22 -a XII-a3

Formarea
trebuinţelor deautorealizare

Formareaabilităţilor deauto-management• Să dovedească
responsabilitate
personală pentru
rezultatele realizării proiectelor
individuale;• Adaptare și acomodare, stabilitate și instabilitate. Rolul granițelor
în relație

• Să manifeste
motivaţie pentru
perfecţionare şi
formare continuă;• Disensiuni și conflicte în relație

• Să manifeste
maturitate în
cotidian• Semne ale manipulării şi abuzului la etapa premaritală• Să-şi monitorizeze proiectul
individual de realizare a idealului/scopului de viaţă

3• Dialogul în relaţie – arta de avorbi, asculta și înțelege

3• Strategii de încheiere a relaţiilor
abuzive• Intervenţii în cazuri de violenţă
în familie

4.3. Administrarea disciplinei (varianta: disciplină opţională
sau extra-curriculară pentru clasele a X-a – XII-a)
Teme recomandate de disciplina

Competenţe

Relaţii armonioase în familie
Competenţa dea cultiva valorile familialeîntru iniţierea,
formarea şimenţinerea relaţiilor de familie

1.

Familia ca instituție socială. Roluri şivalori în familia tradițională. Tendințe în evoluția familiei moderne

2.

Valori și mentalități în ce privește familia. Ce înseamnă o familie fericită

3.

Dinamica relației de familie. Alegerea partenerului și etapa de inițiere arelației

4.

Interculturalitate şi multiculturalitate
în relaţie

5.

Formarea și menținerea relaţiei dinperspectiva de gen

6.

Cuplu, familia și aspecte legale- 23 -

Nr. de ore

12Competenţa de arelaţiona asertiv în
cadrul relaţiilor

7.

Angajament și responsabilitate în relație

8.

Subtilitățile pasiunii, îndrăgostirii,
iubirii

9.

Cunoașterea reciprocă între parteneri

14

10. Adaptare și acomodare, stabilitate și
instabilitate. Rolul granițelor în relație
11. Dialogul în relaţie – arta de a vorbi, aasculta și a înțelege partenerul
12. Disensiuni și conflicte în relație.
13. Inteligența emoțională – cheia succesului în relație

Competenţa de a
preveni comportamentele de riscla etapa iniţierii
relaţiilor

14. Semne ale manipulării şi abuzului laetapa premaritală
15. Strategii de încheiere a relaţiilor abuzive
16. Violenţa în familie : forme, cauze,efecte. Caracterul ciclic al violenței
17. Intervenţii în cazuri de violenţă în
familie- 24 -

8

Total: 34 ore

V. Sugestii metodologice

Acest curs este axat pe formarea unor competenţe de relaţionare nonviolentă în familie prin încurajarea unor schimbări de comportament la toate cele trei
niveluri: cunoştinţe, abilităţi, atitudini. Acestea, fiind exersate şi integrate în situaţii
diferite, vor contribui la schimbări calitative ale comportamentului emoţional-atitudinal al elevilor.
În procesul instructiv-formativ cadrele didactice vor asigura o învăţare autentică şi contextuală. Profesorul şi elevii vor avea un raport de parteneriat, datorită
utilizării, cu preponderenţă, a metodelor interactive.
Competenţa de bază şi competenţele specifice vor fi formate/dezvoltate pe
parcursul tuturor orelor prevăzute pentru realizarea demersului didactic. În funcţie
de specificul grupului de elevi şi de nevoile acestora, demersul de învăţare se poate
extinde sau aprofunda.
Organizarea şi derularea activităţilor se va realiza şi se va ţine cont de următoarele aspecte:•

abordarea integrativă a problematicii, pe care o propune disciplina. Drept
urmare, competenţele dezvoltate în cadrul disciplinei au rolul de a forma
noi atitudini şi valori de relaţionare, concepute ca un proces aflat în continuă
desfăşurare.

•schimbarea rolului profesorului, perceput ca facilitator, ghid, mediator, căruia îi revine misiunea să asiste elevii în alcătuirea unui repertoriu de scenarii alternative, cu funcţie adaptativă, ca răspuns la dificultăţile de relaţionareinterpersonală;•caracterul specific al activităţilor dobândesc pe alocuri valenţele unui proces de consiliere de grup. Aceasta presupune construirea unei relaţii specialeîntre profesor şi elevi, relaţie bazată pe încredere, responsabilitate, confidenţialitate şi respect reciproc.
- 25 -

•accentul pus pe latura formativă a demersului didactic îi implică direct
pe elevi în actul propriei lor învăţări. Participând activ/interactiv la actul
propriei lor formări, are loc dezvoltarea personală sub ghidarea şi susţinerea
profesorului.

•

activităţile de învăţare vor fi abordate în contexte specifice (familiale, relaţionare cu semenii, de şcoală etc.) şi vor avea ca finalitate soluţionarea/
clarificarea unor probleme concrete de relaţionare ca rezultat al obţinerii
unor competenţe.

Conţinuturile curriculare se vor realiza prin activităţi propuse în cadrul unor
scenarii didactice atractive, dinamice, care să îmbine activitatea individuală şi frontală cu cea în perechi sau în grup.
Scenariile didactice vor fi structurate pe modelul: Evocarea, Realizarea Sensului, Reflecţia, Extinderea (ERRE). Graţie cadrului ERRE, este valorificată experienţa anterioară a elevilor la fiecare temă, prin identificarea pre-condiţiilor necesare pentru a motiva şi implica activ elevii în procesul de învăţare. Informaţiile noi
sunt prelucrate activ în timpul orei. La etapa de Evocare elevul îşi aminteşte ce ştiedespre un anumit subiect, începe să se gândească la subiectul pe care în curândîl va examina în detalii. Realizarea sensului este etapa în care cel care învaţă vine
în contact cu noile informaţii sau idei, are loc formarea competențelor de bază şi
specifice. La etapa de Reflecţie, accentul este pus pe exersarea comportamentelor
constructive în baza noilor cunoştinţe, abilităţi şi atitudini. La etapa Extindere elevii
vor avea posibilitatea să înveţe din propria experienţă şi din experienţa colegilor.
Ei vor analiza cazuri şi situaţii concrete şi vor învăţa să aplice tehnici eficiente derelaţionare.
Scenariul didactic va urmări utilizarea metodelor de lucru active, interactive,
centrate pe elev. Se va lucra individual şi pe grupe, în funcţie de natura activităţii.
Sugerăm ca pre-achizițiile anterioare ale elevilor să fie valorificate prin intermediul
unor activități de tipul: Scriere liberă „Știu – vreau să știu – am învățat“ , „Jurnalul cudublă intrare“ . Pe lângă metodele cu un înalt grad de aplicabilitate, menţionate înconcepţia metodologică a celor trei competenţe specifice, sugerăm valorificarea pelarg a activităţilor pentru formarea competenţelor, cum ar fi: participare în pregătirea foto-galeriei; redactarea unui articol despre relaţiile interpersonale, problemele adolescenţilor; pregătirea şi prezentarea unui discurs structurat sau a unui plan de acţiune
despre soluţionarea unui caz de violenţă în comunitate; prezentarea unui ghid în carevor fi propuse modalităţi de menţinere a relaţiilor armonioase sau soluţionare a conflic- 26 -

telor interpersonale prin negociere şi compromis; participarea în cadrul unor dezbateri
în clasă, şcoală unde vor fi puse în discuţie diverse subiecte, realizarea unui raport foto/
video despre participarea în cadrul unor conferinţe, mese rotunde sau expoziţii tematice,etc., realizarea de sondaje, previziuni, interviuri; proiecte de grup privind managementul timpului şi al priorităţilor; întocmirea de jurnale, ziare.
Recomandăm şi utilizarea diverselor tipuri de activităţi extraşcolare cum ar fi:•

activităţi de participare la luarea deciziilor în clasă/şcoală/comunitate (consiliişcolare, parlamentele copiilor etc.);•acţiuni civice în comunitate (vizite, excursii, schimburi între şcoli, acţiuni de sprijin pentru persoanele defavorizate, activităţi de voluntariat, campanii de informare etc.);•acţiuni de organizare eficientă a timpului liber în grup (cercuri, cluburi, asociaţii,grupuri de interese etc.).

- 27 -

VI. Sugestii de evaluareÎn cadrul disciplinei “Relaţii armonioase în familie”, evaluarea va urmări stimularea autoreflecţiei, autoevaluării, metacogniţiei, autocontrolului, autoreglării, percepţiei eficacităţii personale, dar, mai ales, integrarea competenţelor noi formate înviaţa personală şi în mediul social concret.
Evaluarea elevilor trebuie să aibă în vedere atât nivelul de dobândire a competenţelor specifice, cât şi modul în care aceştia se raportează la activitatea de învăţare
prin atitudinile şi comportamentele exprimate. Evaluarea inițială, va dobândi valențele unei analize de nevoi, iar aceasta va orienta întregul demers metodologic,
precum și adaptarea conținuturilor tematice la nevoile elevilor din clasa dată. Evaluarea formativă va fi una predominant calitativă. Va fi astfel planificată şi organizată, încât va pune accent pe evaluarea proceselor de învăţare, a competenţelor achiziţionate, a progresului realizat, a produselor activităţii elevilor, va permite elevilor să
demonstreze noi acţiuni, să încerce noi experienţe de relaţionare, astfel accentuândaplicabilitatea disciplinei date.
Elementul de bază al acestui curriculum îl reprezintă deschiderea spre contextul social, adică aprecierea nu doar a cunoştinţelor obţinute şi a capacităţilor formate la ore, ci şi a acţiunilor întreprinse în familie, grupurile de semeni, în localitate. E
important ca strategiile de evaluare propuse să posede conotaţie motivaţională deînvăţare şi schimbare a comportamentului în relaţiile interpersonale. Să propună
elevilor să estimeze acţiunile din perspectiva rolului de potenţial partener activ şi
responsabil, informat şi pregătit pentru formarea relaţiilor de familie sănătoase.
Dat fiind specificul subiectelor abordate şi caracterul predominat formativ al
acestora, o atenţie deosebită se va acorda autoevaluării, iar cadrele didactice vor
avea mai mult rolul unui facilitator: prezentarea sarcinilor de formare şi crearea atmosferei corespunzătoare pentru formare şi interpretare. De aceea este importantca elevii să cunoască criteriile de evaluare pentru a putea reflecta asupra performanţelor obţinute şi pentru a găsi modalităţile proprii de progres. E foarte important ca
profesorii să comunice permanent criteriile şi procedurile de evaluare.
- 28 -

Astfel, se propune utilizarea următoarelor strategii de evaluare:•

observarea sistematică (pe baza unei fişe de observare);•utilizarea unor fişe individuale de (auto)evaluare;•

exprimarea ideilor şi a argumentelor personale prin postere, desene, colaje,
eseuri;•activităţile practice în clasă, şcoală, comunitate;•

jurnalul reflexiv;•

3x2x1, etc.

Evaluarea succeselor elevilor poate fi realizată, de asemenea, şi prin utilizarea
metodelor complementare de evaluare: investigaţia, proiectul, portofoliul. Acestea
permit profesorului să analizeze direct activitatea elevului, să evalueze procesul
prin care se ajunge la anumite rezultate/produse finale materializate în competenţe. Utilizarea metodelor alternative de evaluare încurajează elevii în construirea cunoştinţelor şi creează un climat favorabil învăţării.
Evaluarea sumativă se va realiza din perspectiva strategiilor centrate pe elev şi
pe competenţele dobândite de acesta. Evaluarea sumativă este un instrument preţios pentru cadrul didactic, furnizându-i acestuia datele necesare pentru a-şi modifica, transforma, adapta demersul educaţional viitor, în funcţie atât de conţinutul
şi substanţa a ceea ce trebuie învăţat, cât şi de capacităţile, atitudinile şi dispoziţiile
elevilor faţă de procesul de învăţare.

- 29 -

VII. Referinţe bibliografice

1. Cartaleanu T., Cosovan O. ş.a., Formarea de competenţe prin strategii didactice interactive, Chişinău, Centrul Educaţional Pro Didactica, 2008.
2. Cunoaşterea elevului: consiliere şi orientare. Ghid metodologic pentru
formarea cadrelor didactice din învăţământul preuniversitar, Chişinău,IŞE, 2007.
3. Dinu M. P., Povestiri despre gen. Modul de consiliere şi orientare, Slatina,
2008.
4. Eşanu R., Goras-Postică V., Sclifos L., R. Solovei. Integrare europeană
pentru tine. Ghid metodologic pentru profesori, Centrul Educaţional Pro
Didactica, Chisinau, 2009.
5. Ghid de implementare a curriculumului modernizat pentru treapta liceală
(la diferite discipline), Ministerul Educaţiei al Republicii Moldova, Proiectul “Educaţie de calitate în mediul rural din Republica Moldova”, Cartier, Chişinău, 2010.
6. Giblin L., Cum să dobândiţi încredere şi putere în relaţiile interumane,
Colecţia Curtea Veche, Bucureşti, 2006.
7. Guţu V., I. Achiri, Evaluarea curriculumului școlar. Ghid metodologic,
IȘE, Chișinău, 2009.
8. Guţu V., Cadrul de referinţă al Curriculumului naţional. Ghid de implementare a Curriculumului modernizat, Chișinău, 2007.
9. Guţu Vl. (coord.), Educaţia centrată pe cel ce învaţă. Ghid metodologic,
CEP USM, Chişinău, 2009.
10. Ionescu M., Demersuri creative în predare şi învăţare, Presa Universală
Clujeană, Cluj, 2000.
- 30 -

11. Jeannie L., Steele, Kurtis S. Meredith, Charles Temple, Lectura şi scrierea
pentru dezvoltarea gândirii critice, vol. I, publicaţie a Centrului Educaţia
2000+.
12. Legea Republicii Moldova „Cu privire la prevenirea şi combaterea violenţei în familie” nr.45-XVI din 1 martie 2007 (Monitorul Oficial al Republicii Moldova, 2008, nr.55-56, art. 178).
13. Materiale de suport pentru predarea drepturilor copilului în cadrul disciplinei Educaţia civică” (Centrul de Informare şi Documentare privind
Drepturile Copilului), Chișinău, 2012 (site-ul www.edu.md, http://childrights.md/ );14. Ministerul Educaţiei al Republicii Moldova, Educaţia civică. Ghid de implementare a curriculumului modernizat pentru treapta liceală, Chişinău,2010.
15. Ministerul Educaţiei al Republicii Moldova, Educaţia civică. Curriculum
pentru învățământul liceal (clasele X-XII), Chişinău, 2010.
16. Mircea Bețiu, Veronica Crețu, Nicolae Crețu, Ghidul profesorului pentru
cursul opțional “Decizii pentru un mod sănătos de viață”, 2010
17. Mischnick Ruth, Transformarea nonviolentă a Conflictelor. Manual detraining pentru un curs de formare a formatorilor, Bratislava/ Slovacia,
2007.
18. Moldovanu I., Tomşa S. şi col., Monitorizarea şi evaluarea activităţilor cu
tinerii. Ghid pentru tineri şi profesionişti care lucrează cu tinerii/CentrulNaţional de Resurse pentru Tineri, Chişinău, 2006.
19. Problema violenţei domestice în Republica Moldova- realităţi şi perspective. Ediţie tematică a Centrului Internaţional pentru Protecţia şi Promovarea Drepturilor Femeii „La Strada”, 2008.
20. Să lucrăm împreună – formarea comportamentului copiilor cu ajutorul
disciplinei pozitive / Organizaţia „Salvaţi Copiii”, Speed Promotion, Bucureşti, 2006.

- 31 -

Notițe

imprinted

Se distribuie gratuit.