Anexă la Dispoziția ME
nr.282 din 28 iunie 2016

REPERE METODOLOGICE PRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUIEDUCAȚONAL LA DISCIPLINA LIMBA ŞI LITERATURA ROMÂNĂ
(Instituţiile de învățămînt primar și secundar cu instruire în limbile minorităţilor naţionale)
I. Preliminarii
Studiul Limbii şi literaturii române, pentru elevii cu instruire în limbile minorităţilor naţionale,presupune formarea competenţelor de comunicare orală şi scrisă. Totodată, subiectele abordate lalecţii trebuie să transmită elevilor o perspectivă a interculturalităţii prin care aceştia se vor putea
apropia şi mai mult de complexitatea culturii poporului şi de varietatea limbii române. Astfel, scopul
central al studierii limbii şi literaturii române este formarea unor elevi capabili de a se încadra activ
în domeniile vieţii sociale, de a se familiariza cu valorile umane şi culturale, ceea ce ar asigura
viabilitatea unei societăţi deschise.
II. Cadrul normativ
1. Concepţia didactică a disciplinei Limba şi literatura română în şcolile cu limba rusă de instruire(aprobată prin Hotărîrea Colegiului Ministerului Învăţămîntului nr. 17 din 21.11.95);
2. Standardele de eficienţă a învăţării. Chişinău, 2012, Editura Lyceum.
3. Curriculumul modernizat la limba şi literatura română pentru învăţămîntul primar, gimnazial şi
liceal (instituţiile cu instruire în limba rusă, aprobat prin ordinul ME nr. 331 din 12.05.2010).
4. Panul-cadru pentru anul de studii 2016-2017 (aprobat prin ordinul ME nr. 242 din 25. 03. 2016).
Procesul educaţional la disciplina limba şi literatura română se va desfăşura conformnumărului de ore recomandat în Planul-cadru pentru învăţămîntul primar, gimnazial şi liceal.
Începînd cu clasa I, în cataloagele şcolare se va scrie numele deplin al disciplinei: Limba şi
literatura română. În clasele I-XII, listele elevilor şi temele de studiu se înregistrează în catalog
doar în limba română, pe o singură pagină.
III. Proiectarea didactică
Elaborarea proiectelor didactice de lungă şi scurtă durată se va realiza separat: la limba
română şi la literatura română. Proiectarea de lungă durată va fi una personalizată, astfel încît să seobserve accentul şi maniera proprie în utilizarea resurselor didactice. Proiectarea de scurtă durată
se recomandă a fi elaborată în baza unităţilor de învăţare. Unitatea de învăţare aparţine proiectării
concepute de profesor şi poate să nu coincidă cu unitatea de conţinut din curriculum.

Lecţia este o componentă operaţională a unităţii de învăţare pe termen scurt. În dependenţă detreaptă, unitatea de învăţare va fluctua între 8 - 12 ore şi va cuprinde lecţiile care indică paşii în
formarea competenţelor.
Subiectul lecţiei, cel care se scrie în catalog, corespunde cu subiectul din proiectul unităţii deînvăţare, cel care apare în proiectarea calendaristică. Acesta se rezumă la titlul textului studiat.
Pentru operele literare de volum, subiectul lecţiei se recomandă a fi înscris, în catalog, cu precizareade rigoare, de exemplu: (1) Romanul Mara – prezentare generală; (2-3) Romanul Mara –lectură/vizionarea filmului; (4) Romanul Mara – caracterizarea personajelor; (5) Romanul Mara –interpretarea textului. N.B.! Temele gramaticale nu pot fi scrise în catalog ca subiect al lecţiei.
Disciplinele opţionale sînt independente şi nu reprezintă extinderi sau aprofundări. În funcţie
de solicitările elevilor, profesorii pot selecta o disciplină opţională, recomandată de Planul-cadru,
sau altele, elaborate de către cadrele didactice, cu condiţia respectării metodologiei existente, careinclude următoarele etape: elaborarea curriculumului la disciplina opţională, examinarea acestuia laşedinţa catedrei metodice din aria de referinţă şi la şedinţa Consiliului profesoral al instituţiei,coordonarea cu specialiştii OLSDÎ şi înaintarea către Consiliul Naţional pentru Curriculum spre
aprobare.
Pe parcursul anului şcolar, catedra metodică va planifica o săptămînă dedicată Limbii şi
literaturii române. În această perioadă se organizează ore demonstrative, activităţi extracurriculare,
serate literare, victorine, recitaluri, gazete de perete, alte concursuri educative pentru elevi. Scopul
acestor activităţi este implicarea tuturor elevilor şi a cadrelor didactice în activităţi care să pună în
valoare importanţa studiului limbii, dar şi talentele elevilor în diferite domenii, (nu neapărat în celeprezente în curriculumul disciplinar) şi să stimuleze participarea lor la alte concursuri locale/raionale/ republicane. Tipurile de activităţi care se vor organiza în perioada stabilită, durata acestora,modalităţile de organizare şi responsabilităţile se stabilesc de către catedra metodică a instituţiei
publice.
IV. Procesul de predare-învăţare
Cadrul de implementare a curriculumului modernizat la limba şi literatura română pune accentpe educaţia centrată pe elev, proiectarea curriculară axată pe formarea de competenţe, (nu pe
acumularea de cunoştinţe). Curriculumul promovează sistemul comunicativ-funcţional, ce
presupune formarea integrată a capacităţilor de receptare/exprimare orală şi a celor de receptare amesajului scris şi de exprimare scrisă.

Modelul comunicativ-funcţional impune ca finalităţile disciplinei să fie centrate pecomunicare, proces în care interacţionează patru deprinderi fundamentale: înţelegerea la auz,
vorbirea, lectura, scrierea. La toate etapele de învăţămînt se va pune accent deosebit pe lucrul cu
lexicul. Textele destinate memorizării nu vor depăşi limita de 4-5 opere literare ( timp de un an destudiu).
La etapa primară, profesorul îşi va concentra activităţile pe exersarea modelelor sonore,
astfel încît, treptat, auzul elevilor să se obişnuiască cu particularităţile noului sistem fonologic, cu
caracteristici articulatorii, de tonalitate, accent şi ritm. La această etapă cuvintele se ascultă, sereceptează şi se pronunţă cît mai clar, corect, trecîndu-se succesiv prin faza de receptare-identificare
a sunetelor, cuvintelor/lexicului însuşit, îmbinărilor de cuvinte, enunţurilor şi faza de articulare –emitere. La etapa primară, situaţiile concrete de comunicare se realizează prin modele de vorbire(îmbinări de cuvinte, întrebări şi răspunsuri, propoziţii simple, dialog, monolog).
La etapa gimnazială, însuşirea materiei lingvistice contribuie la formarea abilităţilor elevilor
de a percepe principalele tipuri de texte (narativ, descriptiv, dialogat, argumentativ, informativ) prin
Receptarea şi reproducerea diferitor tipuri de informaţii; Practicarea comunicării în diverse
circumstanţe de raport (personal, familial, grup social etc.). Totodată, activităţile de comunicareorală şi scrisă trebuie să fie echilibrate şi să pună elevii în situaţii diverse de comunicare, astfel încît
achiziţiile să fie transferate cu uşurinţă în situaţii noi de învăţare.
La etapa liceală, sub-competenţele vor oferi continuitate în dezvoltare, fapt ce va acoperi
dimensiunile unei personalităţi moderne. Competenţele liceanului trebuie să răspundă nu numai
modelului absolventului alolingv, ci şi finalităţii educaţionale enunţate în Cadrul European Comunde Referinţă pentru Limbi (CECRL).
Vocabularul este parte a rechizitelor şcolare de care are nevoie elevul la lecţie. Pentru
eficientizarea procesului de însuşire a limbii, elevii vor înscrie cuvintele noi în vocabular, la care pot
reveni atunci cînd au nevoie. Profesorul va verifica sistematic conţinutul vocabularului şi va practica
diferite modalităţi de actualizare a lexicului studiat. Vocabularul este obligatoriu în clasele primareşi cele gimnaziale. În clasele liceale, profesorul de comun acord cu elevii găsesc o modalitate de aînscrie/însuşi lexicul nou.
Ora de lectură particulară nu trebuie să fie o clonă a lecţiei curente. Ea se deosebeşte de oraobişnuită de studiu, în sensul că trebuie să lăsăm elevilor mai multă libertate în interpretare, lacaracterizări de personaje, ceea ce le va dezvolta posibilităţile proprii, aptitudinile individuale ale
acestora.
Verificarea caietelor şi restituirea acestora se va realiza în termene reale, pentru că aceasta îi
motivează pe elevi să realizeze calitativ temele. Se recomandă atît verificarea cantitativă (prinobservarea directă a temelor din caiete), cît şi cea calitativă (nu mai puţin de o dată în săptămînă)în aşa fel ca într-o săptămînă să se verifice toate caietele. În clasele liceale este încurajată şi
autoevaluarea cînd un elev citeşte, iar ceilalţi corectează, desigur după ce se confirmă că răspunsul
citit este corect.
Volumul temelor pentru acasă va fi dozat în conformitate cu particularităţile de vîrstă aleelevilor şi va include o sarcină în scris şi una orală. Temele de acasă vor fi indicate în catalog,
completarea căruia este obligatorie.
V. Sugestii cu privire la evaluarea rezultatelor şcolare
Evaluarea în clasele I-II se va face în baza metodologiei de evaluare criterială prin descriptori.
Ea va urmări progresul elevului în raport cu el însuşi şi mai puţin raportarea la norme de grup.
Din perspectiva unui proces educaţional centrat pe competenţe, evaluarea va fi iniţială,formativă (continuă, curentă, de progres), sumativă şi finală.
Evaluarea iniţială este obligatorie şi se efectuează la începutul anului şcolar în vederea
asigurării modalităţilor optime de realizare a obiectivelor educaţionale pentru etapa/etapeleurmătoare. Rezultatele obţinute la evaluarea iniţială vor fi utilizate ca reper pentru măsurarea
progresului şcolar realizat şi nu vor fi consemnate în catalog (doar cu acordul elevului).
Evaluarea formativă se efectuează pe parcursul învăţării. Principalul scop al evaluării
formative este de a determina gradul de stăpînire a sarcinilor de învăţare date, de a-l ajuta pe elev şi
pe profesor să se concentreze asupra efortului de învăţare care să-l propulseze pe elev spre această
stăpînire.
Evaluarea sumativă este efectuată la sfîrşit de semestru. Ea este îndreptată spre o aprecieremult mai generală a gradului de realizare a sub-competenţelor în care rezultatele au fost atinse.
Scopul evaluării sumative este de a certifica competenţele elevului şi a raporta acest lucru părinţilor
şi administraţiei.
Evaluarea finală are loc la finele treptei de şcolarizare.
Tezele semestriale se încadrează în numărul evaluărilor indicate în curriculum. În cadrul
tezelor de iarnă se va ţine cont de materia studiată şi sub-competenţele formate în perioada
respectivă, selectînd tipurile de itemi utilizaţi în testele de evaluare finală.
Tezele de iarnă şi evaluările sumative vor fi succedate de activităţi post-evaluative diferenţiate
(de reînvăţare, recuperare, antrenare, dezvoltare).
Evaluările se recomandă a fi concepute sub diferite forme: orale şi scrise şi pot varia de la ounitate de învăţare la alta. Pe lîngă formele/probele de evaluare scrisă practicată (dictări, expuneri,eseuri, teste, proiecte), cele de evaluare orală (conversaţii dirijate, interacţiuni verbale, recitaluri,
victorine etc.) au rolul atît de a constata evoluţia elevului şi nivelul la care se află, cît şi de a-lpregăti din punct de vedere emoţional pentru integrarea sociolingvistică de succes. Discursurile

produse de elevi vor fi măsurate, în baza unei grile, pe care o cunosc şi elevii (vezi Ghidul de
implementare a curriculumului modernizat pentru treapta primară şi gimnazială, ediţia 2010, p. 7073, Ghidul de implementare a curriculumului modernizat pentru treapta liceală, ediţia 2010, p. 100101).
Un model de evaluare a competenţelor verbale orale şi scrise ale elevilor este Referenţialul un instrument de control şi autocontrol al evaluării procesului educaţional. Criteriile de evaluare dinreferenţial au la bază un set de Descriptori de performanţă (o descriere a activităţilor pe care eleviisînt capabili să le realizeze), aplicat în conformitate cu scala actuală de notare de la 1 pînă de 10.
VI. Asigurarea didactică
6.1. Documente oficiale (normative)
În anul de studii 2016-2017 predarea-învăţarea limbii şi literaturii române în clasele I-XII se realizează
în baza:• curriculumului primar (Tipografia Centrală, 2010),• curriculumului gimnazial (Editura Lyceum, 2010),• curriculumului liceal (Editura Ştiinţa, 2010).
6.2. Manuale şcolare
Clasa I: LIMBA şi LITERATURA ROMÂNĂ, manual pentru cl. I, autori: T. Callo, L. Granaci,
Editura ARC, 2010.
Clasa a II-a: LUCI, SOARE, LUCI, manual de limba română, autori: V. Guţu, T. Cazacu,
Editura Lumina, 2015
Clasa a IlI-a: ALBINUŢE, manual de limba română, autori: L. Nicolaescu-Onofrei, T. Cazacu
ş.a., Editura Cartier, 2016.
Clasa a IV-a: FĂGURAŞ, manual pentru clasa a patra, autori: T. Cazacu, L. Nicolaescu-Onofrei,Z. Tărîţă, Tipografia Centrală, 2013.
Clasa a V-a: STRÎNGEŢI PIATRA LUCITOARE, manual de limba română, autor: T. Cazacu,
Editura Lumina, 2016.
Clasa a Vl-a: UN PAS SPRE SUCCES, Limba Română: manual de limba română, autori: T.
Cazacu, I. Iordăchescu, L. Guza, Editura Lumina, 2016.
Clasa a VII-a: LIMBA ROMÂNĂ, manual de limba română, autori: I. Iordăchescu, V.
Roşcovanu, Editura Cartier, 2016.
Clasa a VIII-a: LIMBA ŞI LITERATURA ROMÂNĂ, manual pentru clasa a VIII-a, autori: L.
Nicolaescu-Onofrei ş.a., Editura Cartier, 2016.
Clasa a IX-a: DULCE GRAI, manual de limba română, literatura română, autori: T. Cazacu, I.
Iordăchescu, G. Stahi, Editura ARC, 2016.

Clasa a X-a: LIMBA ŞI LITERATURA ROMÂNĂ, autori: T. Cristei, L. Objelean, G. Stahi, I.
Iordăchescu, T. Cazacu, Editurile Lumina, ARC, 2012.
Clasa a Xl-a: LIMBA ŞI LITERATURA ROMÂNĂ, manual pentru clasa a XI-a, alolingvi, autori: G.
Stahi, L. Guza ş.a., Editura Cartier, 2014.
Clasa a XII-a: LIMBA ŞI LITERATURA ROMÂNĂ, manual pentru clasa a XII-a, autori: I.
Iordăchescu, G. Stahi, T. Cristei, L. Objelean, Editura ARC, 2015.
6.3. Materiale auxiliare recomandate: Adaptări curriculare şi evaluarea progresului şcolar în contextul educaţiei incluzive. Ghid
metodologic. Grup de autori. – Chişinău, Cetatea de Sus, 2012.
 Audiem şi vorbim româneşte. A. Popovici. Ghidul profesorului. Material auxiliar la manualelede limba română pentru şcoala alolingvă (ciclul gimnazial).

– Chişinău, U.P.S. „Ion

Creangă”, 2010.
 Audiem şi vorbim româneşte. A. Popovici. Caietul elevului. Material auxiliar la manualele delimba română pentru şcoala alolingvă (ciclul gimnazial). – Chişinău, U.P.S. „Ion Creangă”,
2010.
 Captarea atenţiei şi actualizarea cunoştinţelor. Tehnici de lucru. I. Iordăchescu. Auxiliar
didactic pentru profesorii de limba şi literatura română. – Chişinău, Editura ARC, Ediţiile din2009, 2010, 2011.
 Caietul elevului. Limba română în şcoala alolingvă, clasele II-IV, I. Iordăchescu. Colecţia
Mini-didactica. – Chişinău, Editura ARC, 2010.
 Caietul elevului (clasa a VI-a). T. Cazacu, M. Crăciun. – Chişinău, Editura Cartier, 2004.
 Comunicăm distractiv în limba română. A. Popovici. Material auxiliar la manualele de limba
română (clasele primare). – Chişinău, Editura Garomont Studio, 2015.
 Cheia comunicării. Utilizarea verbelor în vorbire. T. Cazacu, I. Iordăchescu. – Chişinău,Editura Integritas, 2008.
 Evaluări. Lectură particulară la limba română pentru clasa a III-a în instituţiile de învăţămînt
cu instruire în limba rusă, L. Objelean, N. Bondarenco. – Chişinău, 2011.
 Limba şi literatura română pentru instituţiile cu predare în limba rusă. Ghid de implementare acurriculumului modernizat pentru etapa liceală. T. Cazacu ş.a. – Chişinău, Editura Cartier, 2010.
 Limba şi literatura română pentru instituţiile cu predare în limba rusă. Ghid de implementare acurriculumului modernizat pentru etapele primară şi gimnazială. A. Popovici ş.a. – Chişinău,2011.
 Limba română. Caietul elevului, clasa a VII-a. V. Roşcovanu, O. Brăilă. – Chişinău, Editura
ARC, 2012.

 Ora de limba română. Auxiliar didactic pentru elevi şi profesori. Exerciţii de vocabular şi
gramatică pentru clasa a V-a. – Chişinău, Editura Integritas, 2010.
 Teste la limba română pentru clasa a IV-a din instituţiile de învăţămînt cu instruire în limba
rusă, L. Objelean, N. Bondarenco. – Chişinău, 2011
 Teste de evaluare la limba română. Grup de autori. – Chişinău, ANTEM, 2011.
 Predarea textului literar în bază de repere. Auxiliar didactic pentru elevi şi profesorii delimba şi literatura română. I. Iordăchescu. – Chişinău, Editura ARC, 2009.
 Să comunicăm prin imagini. Grup de autori. – Chişinău, ANTEM, 2012.
 Interacţionăm şi comunicăm. Grup de autori. – Chişinău, ANTEM, 2014
VII. Activitatea metodică
Pentru îmbunătăţirea calităţii procesului educaţional, în anul şcolar 2016-2017,
responsabilii de disciplină (organul local de specialitate) vor antrena profesorii în schimburi deexperienţă prin organizarea de seminare, vor promova cadrele didactice performante şi a tinerilor
specialişti.
În cadrul şedinţelor metodice vor fi abordate următoarele subiecte:
1. Evaluarea criterială prin descriptori în ciclul primar (clasele I-II).
2. Formarea vorbitorului cult de limbă română în contextul educaţiei multilingve.
ImportantStudierea limbii române este unul dintre principalele aspecte ale integrării de succes a copiilor
refugiaţi în comunitatea locală. În această privinţă, cadrele didactice vor motiva studierea limbii
române şi vor lua măsuri de sprijin ce pot fi acordate elevilor refugiaţi/ migranţi în procesul
educaţional.
În scopul îmbunătăţirii procesului de însuşire a limbii române, responsabilii de disciplinaşcolară din instituţiile publice vor oferi, la necesitate, consultanţă cadrelor didactice alolingve
antrenate în procesul de predare-învăţare a disciplinelor nonlingvistice în cadrul proiectului
educaţional Integrarea sociolingvistică a elevilor alolingvi prin extinderea numărului de discipline
studiate în limba română.
Pentru crearea unui impact pozitiv al procesului educaţional, managerii şcolari vor asigura
popularizarea reperelor metodologice cadrelor didactice din instituţii.

Angela Popovici, doctor în pedagogie,
consultant, Ministerul Educației