Ministerul Educației și Cercetării al Republicii Moldova
Direcția Generală Educație Tineret și Sport a Consiliului Municipal ChișinăuCURRICULUMLA DISCIPLINA ARTA VORBIRII SCENICE
Clasele (I-XII)
Aria curriculară: Arte
Profil: Artă teatrală

Chișinău, 2022

CURRICULUM DISCIPLINAR
Aprobat:- la ședința Consiliului Național pentru Curriculum, proces-verbal nr.29 din 07.09.2022- prin ordinul Ministerului Educației și Cercetării nr.1243 din 14.12.2022

Experți coordonatori:
Nelly Cozaru - actriță, conferențiar universitar, Academia de Muzică, Teatru şi Arte Plastice, Maestru în Artă;Gheorghe Pietraru - actor, conferențiar universitar, Academia de Muzică, Teatru şi Arte Plastice, Artist al Poporului;
Nicolai Jelescu - actor, director artistic al teatrului ”Al. Mateevici”, Artist al Poporului;
Catereva Irina - lector universitar, Academia de Muzică, Teatru şi Arte Plastice, doctor în Studiul Artelor;

Grupul de lucru:
Galac Lucia - profesor de Artă teatrală, grad didactic superior, lector universitar, Academia de Muzică, Teatru şi Arte Plastice, Maestru în Arte;
Panfilov Lilia - profesor de Artă teatrală, grad didactic superior, director adjunct Educaţie Estetică IPLT „Principesa N. Dadiani”, grad managerial
superior, master Științe Socio-umane, master Management Educațional;
Cazanțeva- Cotenco Svetlana – profesor de Artă teatrală, grad didactic II, IP „Iurie Harmelin”.

PRELIMINARII
Curriculumul la disciplina Arta vorbirii scenice face parte din ansamblul de produse/ documente curriculare cu profil teatral, domeniul Arte și
reprezintă o componentă a Curriculumului Național.
Elaborat în conformitate cu prevederile Codului Educației al Republicii Moldova (2014), Cadrului de referință al Curriculumului Național (2017),
Curriculumului la decizia școlii, reieșind din aspectele de desfășurare a activităților cu profil Arte, sistem de competențe pentru învățământul general(2018), Curriculumul va reprezinta un document reglator, care are în vedere prezentarea interconexă a demersurilor conceptuale, teleologice, de conținut
și metodologice, accentul fiind pus pe sistemul de competențe ca un nou cadru de referință al finalităților educaționale.
Disciplina Arta vorbirii scenice este o parte componentă a programului de studii în clasele cu profil teatral şi presupune exersarea asupra tehnicii
vorbirii, a capacităților aparatului fono-respirator, verbo-motor, a calităţilor vocii, dicției, se studiază tehnicile de interpretare artistică a textului (dupăstil și gen literar), se analizează accentul logic, pauzele și temporitmul vorbirii.
Implementarea prezentului curriculum prevede respectarea coerenţei componentelor lui, utilizarea flexibilă a conţinuturilor şi acordarea priorităţii
metodelor interactive de predare, a metodelor activ-participative de învăţare, valorificarea creativităţii elevilor şi a profesorilor în cadrul activităţilor
didactice.
Curriculumul la disciplina Arta vorbirii scenice cuprinde următoarele componente structurale: Preliminarii, Repere conceptuale, Administrarea
disciplinei, Competențe specifice disciplinei, Unități de învăţare, Repere metodologice de predare-învățare-evaluare, Bibliografie.
Prezentul Curriculum are următoarele caracteristici:• centrarea pe elev, axarea pe necesităţile şi interesele elevului;• centrarea pe competenţe, conţinuturi flexibile, practic-aplicative;• centrarea pe învăţarea activă, motivarea intrinsecă, evaluarea performanţelor;• dominarea formelor cooperante de instruire și activitate interactivă.
Implementarea prezentului curriculum prevede respectarea coerenţei componentelor specifice disciplinei, utilizarea flexibilă a conţinuturilor şi acordarea
priorităţii metodelor interactive de predare-învățare, punerea în valoare a metodelor activ-participative de învăţare, valorificarea creativităţii elevilor şi aprofesorilor în cadrul activităţilor didactice cu profil estetic.
Funcțiile curriculumului la disciplina Arta vorbirii scenice:• aplicarea strategiilor și tehnicilor Artei teatrale în dezvoltarea gustului și simțului estetic de la o varstă cât mai timpurie cu o continuitate logică latoate treptele de școlarizare;• reglementarea procesului formativ-educativ artistic, implementarea unui sistem unic de predare-învățare-evaluare în contextul profesionalizării
cadrelor didactice ce susțin ore/activități specifice obiectului de studiu Arta vorbirii scenice;• oferirea suportului didactic și asigurarea reperelor conceptuale, metodologice de desfășurare a procesului specific cu profil Arte, racordate la
standardele educaționale psiho-pedagogice;• asigurarea coerenței dintre disciplina dată și toate celelalte discipline școlare specifice la nivel de predare/învățare-evaluare sistemică.
Curricula la disciplina Arta vorbirii scenice se adresează cadrelor didactice, evaluatorilor, metodiștilor, persoanelor versați în domeniul Arte, profil Artăteatrală. Beneficiarul principal al acestui document este elevul (având un statut specific în acest sens).

I. REPERE CONCEPTUALE
Reperele conceptuale ale disciplinei Arta vorbirii scenice include totalitatea de teorii, abordări și practici educaționale specifice domeniului Artă teatrală
și asigură formarea/dezvoltarea unui ansamblu de competențe necesare pentru a promova o cultură a comunicării individuale și o comunicare eficientă
în societate, pentru acordarea unui spațiu vast de integrare cu succes în societatea contemporană prin intermediul competențelor verbal-comunicative.
Scopul general al studiului la disciplina Arta vorbirii scenice îl constituie: formarea competențelor de vorbire, comunicare artistică a elevilor și
dezvoltarea personalității creative, cu capacităţi de automanifestare publică și integrare optimă în societate.
Concepţia didactică a educaţiei estetice în cadrul disciplinei Arta vorbirii scenice prevede obţinerea de către elevi a unor cunoştinţe complexe despre
experienţa şi comunicarea artistică funcţională.
Din punct de vedere teoretic, prezentul Curriculum reprezintă calea spre dezvoltarea Teoriei generale a educației și Teoria generală a instruirii dinperspectiva cadrului proiectiv și finalitățile educaționale bine definite – competențe practice.
Din punct de vedere procesual, presupune abordarea constructivă, învățarea interactivă și cooperantă, centrarea pe experiențele și aptitudinile creative
ale elevilor și dezvoltarea zonei proxime de dezvoltare individuală. Curriculumul ca proces include un ansamblu de activități interconexe, orientate spreproiectarea, implementarea și monitorizarea permanentă a procesului de formare-educare a elevilor.
Curriculumul la disciplina Arta vorbirii scenice este axată pe două forme generale:• informativ-teoretic;• formativ-aplicativ.
Nivelul informativ-teoretic vizează acumularea de cunoştinţe, formarea deprinderilor reproductiv-interpretative. În rezultatul contactului cu creaţia
artistică şi prin exerciţii se formează judecăţi, noţiuni, reprezentări, categorii, capacităţi de interpretare, descifrarea mesajului artistic.
Nivelul formativ-aplicativ prevede formarea atitudinii adecvate faţă de valorile genului dramatic, contribuie la formarea idealului estetic, cultivarea
capacităţii de utilizare a limbajului specific expresiv şi la stimularea tendinţei de a crea roluri dramatice, precum şi noi valori.
Se vor studia compartimentele:• Respirația.
• Vocea și capacitățile ei.
• Dicția și articulația.
• Ortoepia.
• Logica vorbirii şi frazarea.
• Interpretarea artistică a textului.
• Cultura comunicării scenice.
Sistemul de Curriculum la obiectul de studiu Arta vorbirii scenice este format din:A. Competențele-cheie/transversale/ transdisciplinare se formează și se dezvoltă progresiv și gradual pe niveluri și trepte de învățământ.
Competențele-cheie constituie o categorie curriculară esențială, fiind definite la un nivel înalt de abstractizare și generalizare (vezi Codul
Educației al Republicii Moldova, art. 11(2)). Transversalitatea și transdisciplinaritatea pot fi evidențiate drept caracteristici importante ale
competențelor-cheie, deoarece acestea traversează diferitele sfere ale vieții sociale, precum și frontierele disciplinare.

B. Competențele specifice disciplinei Arta vorbirii scenice derivă din competențele cheie/transversale/transdisciplinare, se formează și se
dezvoltă progresiv și gradual pe întreg parcursul studierii disciplinei :• clasa I-a până la finele clasei a IV-a – ciclul primar;• clasa a V-a până la finele clasei a IX-a - ciclul gimnazial;• clasa a X-a până la finele clasei a XII-a - ciclul liceal.
C. Unitățile de competențe sunt constituente ale competențelor și facilitează formarea competenţelor specifice, reprezentând etape/„pietre detemelie” în achiziţionarea/construirea acestora. Unitățile de competențe se formează și se dezvoltă pe parcursul unităților de învățare, al anilor
de studii. Curriculumul include și sisteme de unități de competențe prezentate la sfârșitul fiecăreia dintre clasele I-a – a XII-a, care reprezintă
competențele specifice disciplinei, manifestate gradual la etapa dată de învățare. Aceste finalități au și funcția de stabilire a obiectivelor deevaluare sumativă, finală.
Competențele specifice, fiind proiectate pentru tot parcursul claselor primare, gimnaziale și liceale, reperează proiectarea de lungă durată ladisciplină. Proiectarea didactică anuală a disciplinei se realizează conform datelor din Administrarea disciplinei și ţinându-se cont de repartizarea
orientativă a orelor pe unități de conținut. Sistemele de unități de competențe proiectate pentru o unitate de învățare sunt prevăzute integral pentru
evaluarea de tip cumulativ la finele respectivei unităţi de învăţare și selectiv – pentru evaluarea formativă pe parcurs. Aceste sisteme reperează proiectarea
didactică a unităţilor de învăţare și proiectarea didactică de scurtă durată. Sistemele de unități de competențe sintetizate la finele fiecărei clase suntprevăzute pentru evaluarea anuală specifică, colocvii practice (prezentări scenice publice).
Unitățile de conținut în concepția Curriculumului, constituie un mijloc de formare a competențelor, devin mobile, flexibile şi oferă profesorului
libertatea și responsabilitatea de a decide măsura și modalitatea de a le valorifica în procesul educațional, în funcție de diverși factori (specificul elevilor,
al trăsăturilor de dezvoltare psiho-fiziologică individuală etc.). În sens larg, sistemul de conținuturi ale Curriculumului reflectă cele patru domenii
intercorelate, specifice disciplinei Arta vorbirii scenice: Antrenare, Interpretare, Creație, Prezentare scenică (autoevaluare), prin care se formează/dezvoltă măiestria actoricească a elevului atât în plan individual, cât și în cooperare, în grup, ca parte componentă a culturii manifestării scenice.
Conţinuturile educaţiei teatrale sunt concepute sub aspectul corelaţiei între limbajul specific al Artei teatrale, al interacţiunii de curente estetice şi diversele
genuri ale dramaturgiei universale. Atât prin specificul şi conţinutul său, cât şi prin posibilităţile sale formative. Disciplina Arta vorbirii, urmează să solicite nu
numai fondul intelectual al elevului, dar şi cel afectiv, cu implicaţii directe în declanşarea unor stări de spirit, al unor trăiri şi sentimente, făcându-l sensibil în faţaproblemelor vieţii, astfel contribuind la formarea unei personalităţi armonioase cu o aleasă educaţie pentru valorile spirituale şi o ţinută etică individuală, şcolară
şi socială.
Activitățile și produsele de învățare recomandate în Curriculum prezintă liste deschise de contexte semnificative de manifestare a unităților decompetențe proiectate pentru formare/ dezvoltare (activități de învățare) și pentru evaluare (produse artistice evaluabile) în contextul unității respective
de conținut. Cadrul didactic are libertatea și responsabilitatea să valorifice aceste liste în mod personalizat, dar și să le completeze în funcție de specificul
clasei concrete de elevi, de resursele disponibile etc.
Unitatea de învățare reprezintă o structură didactică deschisă și flexibilă cu următoarele caracteristici: este unitară din punct de vedere tematic,
determină la elevi un comportament generat prin integrarea unităților de competență și a competențelor specifice, se realizează în mod sistematic șicontinuu pe o perioadă de timp și se finalizează prin evaluare.

Ca și finalitate, prezentul Curriculum înglobează ansamblul de cunoștințe și practice educaționale, dezvoltate în competențe individuale. Așadar,beneficiarii curriculumului la disciplina Arta vorbirii scenice sunt elevii claselor cu profil teatral din instituţiile de învăţământ general și extrașcolar din
Republica Moldova.
Curricula la Arta vorbirii scenice va servi la însuşirea artei comunicării verbale, a expunerii concise a ideilor şi mesajelor textuale, manifestând
gândire logică, creativă, inteligenţă, imaginaţie, inventivitate.
În cadrul procesului educaţional la disciplina Arta vorbirii scenice elevii vor aplica abilităţile comunicării de calitate, dialogul funcţional în diferite
circumstanţe (conversaţia, dialogul, comunicarea în societate), vor percepe realitatea prin gândire şi prin experienţă, prin atitudini şi activităţi de creaţie.
Prin exersarea sistematică se obține înlăturarea defecțiunilor tehnice de vorbire, evitarea stărilor de blocaj psiho-emoțional în cadrul comunicării orale, adefectelor de vorbire, ceea ce va facilita dezvoltarea reală a unei competențe-cheie de bază – competența de comunicare, relaționarea de succes cu
societatea.
Prin formula sa complexă structural, disciplina Arta vorbirii scenice asigură un feedback interdisciplinar, deoarece strategiile și tehnicile utilizate în
cadrul activităților de profil ghidează spre aplicarea competențelor acumulate în diverse activităţi școlare și extraşcolare: manifestări artistice, întruniri,mese rotunde, seminare, concursuri, olimpiade etc., precum şi în procesul de studiere a altor discipline cum ar fi istoria, limbile străine, limba şi literaturaromână, literatura universală, la expunerea asupra temelor și subiectelor de referință contextuală.
II. ADMINISTRAREA DISCIPLINEICICLUL PRIMAR
Statutul
Nr. unităţi de Numărul de ore Numărul de ore
Aria curriculară
ProfilClasedisciplineiconţinutpe săptămână
anual1
I
6
1
33
II
6
1
33
Obligatorie
ArteArtă teatrală
III
6
1
33
IV
6
1
33
1Poate varia în funcție de structura anului școlar și datele calendaristice.

1.
2.
3.
4.
5.
6.

III. COMPETENȚE SPECIFICE DISCIPLINEICICLUL PRIMAR
Valorificarea culturii comunicării, manifestând interes pentru arta vorbirii scenice.
Utilizarea tehnicilor vorbirii scenice, manifestând creativitate și cunoștințe elocvente în interpretarea verbal orală.
Producerea mesajului verbal, demonstrând tendințe de autocontrol și atitudine creativă.
Realizarea sarcinii scenice, manifestând creativitate, simț și gust estetic.
Exprimarea prin cuvânt a unor sentimente, stări psiho-emoționale și idei, demonstrând perseverență în aplicarea normelor ortoepice ale limbii
române.
Manifestarea publică, utilizând tehnici ale comunicării scenice în actul creativ-artistic.

IV. UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE
CICLUL PRIMAR
Clasa I-aUnități de competenţe

Unităţi de conţinut

1.1. Identificarea termenilor specifici Artei
Arta vorbirii - noţiuni generale
vorbirii scenice, manifestând interes și• Scopul și funcțiile disciplinei Artadeschidere pentru procesul de interacţiune
vorbirii scenice.
verbală.
• Compartimentele disciplinei.
1.2. Utilizarea tehnicilor fono-verbale,• Analiza carențelor de dicție.
manifestând atitudine pozitivă și atenție.
1.3. Motivarea conștientă a învățării tehnicilor
Artei vorbirii scenice, manifestând interes
pentru cunoașterea sinelui și a lumii prin arta
teatrală
2.1. Identificarea tehnicilor de antrenare a
Antrenarea aparatului de vorbire
aparatului verbo-motor, dând dovadă de• Tonificarea aparatului fono-respirator.
concentrare și implicare creativă.
• Masajul de tonificare.
2.2. Aplicarea tehnicilor specifice tonifierii și• Exerciţii pentru elasticitatea mușchiului
antrenării mușchilor aparatului fono-verbolingual.
motor, demonstrând tendințe de• Exerciţii pentru antrenarea muşchilor
autocontrol.
bilabiali.
2.3. Manifestarea individuală acunoștințelor/practicilor antrenate.
3.1. Aplicarea tehnicilor incipiente de formare a Respiraţia
capacităţilor aparatului fono-respirator,• Inspiraţia şi expiraţia.
manifestând interes pentru respiraţia artistică.
• Respiraţia costo-diafragmatică.

Activităţi și produse de învăţare
recomandate
Descoperirea termenilor specifici vorbirii
scenice.
Exerciții de reținere a terminilor specifici artei
vorbirii.
Analiza capacităţilor/dificultăţilor fono-verbomotore.
Înregistrarea capacităților de vorbire aleelevilor.

Trainingul de antrenare a aparatului fonoverbo-motor.
Exerciții de mobilitate a maxilarului inferior.
Trainingul mușchiului lingual.
Exerciții pentru antrenarea muşchilor bilabiali.

Însuşuşirea respiraţiei costo-diafragmatice (înmod conştient).

3.2. Combinarea tehnicilor specifice respirației
costo-diafragmatice, dând dovadă de atenție șiconcentrare.
3.3. Emiterea sunetelor/ cuvintelor/ textelor
utilizând respirația corectă.
4.1. Pronunţarea corectă a vocalelor şi
consoanelor în comunicarea orală.
4.2. Identificarea defecţiunilor de vorbire larostirea sunetelor/ textelor şi eliminarea/
evitarea acestora.
4.3. Aplicarea tehnicilor specifice pronunțării/antrenării dicției.
4.3. Manifestarea deschiderii pentru cultura
comunicării scenice în cadrul diverselor
activităţi.

5.1. Recunoașterea proceselor de antrenare a
articulației.
5.2. Aplicarea tehnicilor de pronunțare acuvintelor cu diftongi și triftongi.
5.3. Demonstrarea unei experienţe decomunicare orală clară, conchise şi fluide.
6.1. Adaptarea scenică și demonstrarea
tehnicilor verbo-motore.
6.2. Automanifestarea publică, utilizând tehnici
ale comunicării scenice.

•

Combinaţia respiraţiei cu emiterea
sunetelor, rostirea cuvintelor.

DicţiaExersarea vocalelor A-Î la început, mijloc şisfârşit de cuvânt.
• Descrierea şi rostirea corectă a vocalelorîn text.
• Comunicare combinată.
• Frământări de limbă ca mijloc deantrenare a articulaţiei.
Exersarea consoanelor B-Z la început, mijloc
şi sfârşit de cuvânt.
• Comunicare combinată.
• Descrierea şi rostirea corectă a consoanelor.
• Consoanele sonante şi nesonante.
• Antrenarea sunetelor în silabe, cuvinte şi
texte.
• Frământări de limbă ca mijloc de antrenare
a articulţiei.
Articularea• Articularea vocalelelor.
• Descriera şi rostirea cuvintelor cu diftongi
şi triftongi.
• Antrenarea sunetelor complexe în silabe,cuvinte şi texte.
Interpretarea artistică a textului
Strigături, frământări de limbă, cimilituri,
poezii din folclorul copiilor:• Exersarea pronunției textelor individual.

Training de coordonare respiraţie-vorbiremişcare.

Descoperirea șirului de vocale în dependență dedeschiderea mușchilor bilabiali.
Exerciţii de antrenare-rostire corectă a
vocalelor.
Exerciții de comunicare combinată.

Exerciţii de antrenare-rostire corectă aconsoanelor
Exerciții pentru rostirea consoanelor sonantenesonante
Joc de cuvinte

Gimnastică de articulare.
Training de pronunțare cuvintelor cu diftongi,
triftongi în text.

Studii de antrenare a vorbirii scenice îndependență de genul/specia literară.
Repetiții.
Joc de rol.

6.3. Conlucrarea eficientă în grupul deapartenență, demonstrând implicare și dorință
de a-și ajuta colegii.

•

Conlucrarea și antrenarea vorbii scenicesincron.
Prezentarea publică a materiei studiate,încadrarea în tipaje de interpretare creativă atextelor literare prin procedeele culturii
comunicării verbale (orale).

Produse: Colocviu practic, prezentare scenică aunor minispectacole, studii teatrale în baza
textelor din folclorul copiilor.

La sfârșitul clasei I-a, elevul poate:• identifica compartimentele disciplinei Arta vorbirii scenice;• identifica noțiunile specifice vorbirii scenice;• realiza exerciții primare de dicțiune ;manifestând ca atitudini și valori specifice predominante:• creativitate și simț estetic;• spirit critic și respect față de cultură;• interes și deschidere pentru valorizarea artei în viață.

Clasa a II-aUnități de competenţe
1.1. Reținerea termenilor specifici Artei vorbirii

scenice, manifestând interes și deschidere
pentru procesul de interacţiune verbală.
1.2. Utilizarea tehnicilor fono-verbale în
remedierea carențelor de vorbire.
1.3. Motivarea conștientă a învățării tehnicilor
Artei vorbirii scenice.
2.1. Identificarea tehnicilor de formare acapacităţilor aparatului fono-respirator.
2.2. Combinarea tehnicilor specifice respirației
artistice, manifestând atitudine pozitivă șiatenție.

Unităţi de conţinut

Activităţi și produse de învăţare
recomandate

Arta vorbirii - noţiuni generale• Scopul și funcțiile disciplinei Arta
vorbirii scenice.
• Compartimentele disciplinei.
• Analiza carențelor de dicție.
Antrenarea aparatul de vorbirii

Analiza capacităţilor/dificultăţilor fonoverbo-motor a elevilor.
Înregistrarea capacităților și aptitudinilor
creative ale elevilor.
Training de antrenare/încălzire a aparatului
fono-verbo-motor

Respiraţia
Particularităţile tipurilor de respiraţie.
Inspiraţia-respiraţie nas-gură.
Însuşuşirea respiraţiei costal-diafragmatice (înmod conştient).

Gimnastică de antrenare a inspirațieiexpirației prin nas/gură.
Exerciţiu de respiraţie cantitativă şi
calitativă.

2.3. Emiterea sunetelor/ cuvintelor/ textelor
utilizând respirația costal-diafragmatică.

Inspiraţia-retenţia-expiraţia.
Respiraţia cantitativă.

3.1. Recunoașterea proceselor de antrenare a
articulației.
3.2. Aplicarea tehnicilor de articulare în
pronunțarea cuvintelor cu diftongi și triftongi.
3.3. Demonstrarea unei experienţe decomunicare orală clare, concise şi fluide, a unei
articulații eficiente.

Dicția și rticularea
Corectarea şi întreţinerera mecanismelor dearticulare.
Articularea consoanelor, aplicând tehnicile
respiraţiei corecte.
Articularea consoanelor în combinaţie cu
vocalele, respirând/expirând corect.
Descrierea şi rostirea corectă a consoanelorsonante şi nesonante în combinaţie.
Antrenarea sunetelor în silabe, cuvinte şi texte.
Durata şi volubilitatea
Durata medie – scurtă. Antrenarea interpretării
textului într-o limită de undă (scurt).
Durata medie – lungă. Antrenarea interpretării
textului într-o limită de undă (lung).
Combinarea duratelor în text.
Tempo-ritmul vorbirii
Antrenarea vorbirii scenice în tempou rapidmoderat-rapid.
Antrenarea vorbirii scenice în tempou lentmoderat-lent.
Combinarea temporitmului rostirii textului
lent-moderat-rapid şi vice-versa.
Interpretarea artistică a textului
Poezii lirice scurte. Poezii din repertoriul
copiilor.
Determinarea șirului de evenimente.
Acțiunea verbală.
Crearea ecranizării interioare a textului.

4.1. Identificarea a resurselor fono-respiratorii
individuale în comunicarea orală.
4.2. Aplicarea elementelor de volubilitate în
rostirea coerentă a unui text scurt.
4.3. Redarea unui text în diferite lungimi detimp.
5.1. Identificarea tempoului și ritmului vorbirii
5.2. Rostirea frazei, textului literar în diverse
tempouri şi ritmuri.
5.3. Utilizarea tempo-ritmului adecvat stilului
de interpretare a textului.
6.1. Prezentarea artistică a conținuturilor
verbale prin intermediul tehnicilor vorbirii
scenice;
6.2. Demonstrarea tehnicilor verbo-motore în
comunicarea scenică.

Exerciții de antrenare a respirației costodiafragmatice.
Studii de respiraţie cu imaginaţie
nesonorizate.
Exerciţii de identificare a mecanismelor dedezvoltare individuală a articulaţiei, dicţiei.
Frământări de limbă ca mijloc de antrenare.
Studii de aplicare a tehnicii vorbirii înpractica interpretativă.

Exerciţii de antrenare a aparatului verbomotor
Exerciții de aplicarea a diferitor timpi în
expresia verbală.
Interpretarea textului în diferite lungimi detimp.
Exerciții de antrenare a vitezei și ritmicității
vorbirii.
Studii practice de antrenare și demonstrare a
vitezei vorbirii.
Exerciţii de aplicare a tehnicilor decomunicare creativă şi iniţierea în redareastărilor, conform indicaţiilor contextuale.
Studii de interpretare artistică a textului
literar.

6.3. Conlucrarea eficientă în grupul deapartenență.
6.4. Automanifestarea publică.

Prezentarea publică a materiei studiate,încadrarea în tipaje de interpretare creativă atextelor literare prin procedeele culturii
comunicării verbale (orale).

Produse: Colocviu practice, prezentare
scenică a unui minispectacol, studii teatrale
în baza poeziilor pentru copii, opera de autor.

La sfârșitul clasei a II-a, elevul poate:• recunoaște tehnici de antrenare a aparatului verbo-motor;• aplica resurse fono-respiratorii în comunicarea orală;• dezvolta capacităţi de redare artistică a stărilor psiho-emoţionale;• valorifica creațiile artistice în contexte educaționale/sociale/culturale;
manifestând atitudini și valori specifice predominante:• creativitate și gust estetic;• spirit critic și respect față de creația artistică;• interes și deschidere pentru valorizarea Artei.
Clasa a III-a
Activităţi și produse de învăţare
recomandateUnități de competenţe

Unităţi de conţinut

1.1. Valorificarea conținuturilor și tehnicilor deCultura comunicării scenice
Cele cinci elemente de bază în comunicarea
verbală:• ascult, analizez;• am înţeles;• gândesc, caut soluții;• am găsit soluţia;• răspund.
Crearea viziunilor interpretative proprii.

Analiza și descoperirea tehnicilor decomunicare cultă.
Exerciţii de antrenare a eticii comunicării.

Respiraţia
Aparatul fono-respirator.
Respiraţia costal-diafragmatică.

Exerciţii de egalitate între inspiraţie şi expiraţie.
Training practic de antrenarea respirației costodiafragmatice.

comunicare eficientă, manifestând interes șideschidere pentru procesul de interacţiune
verbală.
1.2. Argumentarea atitudinilor şi experienţelor
proprii, manifestând interes pentru
cunoașterea sinelui și a lumii prin arta
teatrală.
1.3. Manifestarea deschiderii pentru cultura
comunicării scenice în cadrul diverselor
activităţi.,2.1. Identificarea tehnicilor de formare acapacităţilor aparatului fono-respirator.

Studiu practic, metoda Știu, vreau să ştiu, amînvăţat.

2.2. Combinarea tehnicilor specifice respirației
artistice.
2.3. Emiterea sunetelor/ cuvintelor/ textelor
utilizând respirația costal- diafragmatică.
2.4. Utilizarea resurselor fono-respiratorii
individuale şi aplicarea acestora în comunicareaorală.
3.1. Identificarea defecţiunilor vorbirii larostirea sunetelor/textului şi evitarea acestora.
3.2. Aplicarea tehnicilor de pronunțare
inteligibilă a cuvintelor cu diftongi și triftongi.
3.3. Demonstrarea unei experienţe decomunicare orală clară, consecutivă şi fluidă.
4.1. Diseminarea capacităților vocii și specificul
de antrenare a acestora.
4.2. Utilizarea tehnicilor deantrenare/dezvoltare a volubilității în lucrul
asuora textului, manifestând interes și
creativitate.
4.3. Aplicarea tehnicilor de antrenare aintensității vocii, dând dovadă de interes pentru
actul comunicării scenice.

5.1. Analiza logică a textului.
5.2. Determinarea tipurilor de accent logic șiplasarea acestuia în cuvinte/ text.
5.3. Aplicarea tehnicilor de comunicare verbală
logică în activitatea de evoluare scenică .

Particularităţile şi rolul respiraţiei în producerea
sunetului.
Aplicarea tehnicilor de respiraţie pe texte.

Exerciţii de mărire a duratei inspiraţiei și rostirii
sunetelor/textelor pe un singur suflu.

Dicția și articularea
Rostirea cuvintelor cu diftongi şi triftongi.
Depistarea și enumerarea cuvintelor dificil depronunțat din punct de vedere articular.
Antrenarea textelor cu articulare combinată.

Exerciţii de perfecţionare a dicţiei.
Studii de articulare.
Exerciţii de identificare a mecanismelor dedezvoltare individuală a articulaţiei, dicţiei.
Frământări de limbă ca mijloc de antrenare.

Capacităţile vocii• Tonalitatea şi timbrul vorbirii scenice.
• Calităţile vocii umane.
• Proprietăţile principale ale sunetului.
• Stabilirea vocii obişnuite.
• Antrenarea intensității vocii
Intensitatea vocii
Puterea vocii – voce slabă – medie – puternică.
Tehnica de antrenare a puterii vocii.
Amplificarea vocii încet-mediu-tare.
Exersarea vocii mediu – şoaptă.
Şoapta timbrată şi netimbrată.
Exersarea vocii mediu – tare.
Combinarea intensităţilor vocii.
Analiza logică a textului – inițiere în studiul
accentului logic
Analiza textului sub aspectul acţiunii verbale înbaza evenimentului.
Determinarea accentului logic al cuvântului.

Exerciţii pentru dezvoltarea vocii prin aplicarea
intensităţilor delimitate în context recitativ.
Studii de antrenare a intensității sub aspectul deamplificare a vocii.
Studiu individual al vocii.
Studii de antrenare a emiterii sunetelor/ textuluiîn grup.
Exerciţii de rostire/ interpretare a unui text pediferite timbre vocale, utilizând tehnicile
acumulate.
Comentariul forţei expresive a vocii în cadrul
activităţii de intonare (vocalizare).
Exerciţii de analiză şi deducţie logică.
Studii de antrenare a tonului și intonației.
Studii de interpretare şi aplicare corectă apauzelor în textul literar/dramatic.

6.1. Demonstrarea capacităţii de analiză şi
sinteză a mesajului verbal
6.2. Crearea unui rol prin tehnica de redare
artistică a stărilor psiho-emoţionale.
6.3. Automanifestarea publică, demonstrândinteres și implicare în realizarea sarcinii
scenice.
6.4. Conlucrarea eficientă în grupul deapartenență.

Enumerarea acţiunilor verbale și determinareaşirului de evenimente, a evenimentului central.
Pauzele semantice• Delimitarea şi interpretarea pauzelor
contextuale în dependenţă de semnelede punctuaţie.
Pauza lungă-medie-scurtă.
Interpretarea artistică a textului
Fabule şi poezii scurte ce conțin morală,concluzii și personaje:• Şirul de evenimente.
• Determinarea evenimentului central.
• Determinarea conflictului.
• Analiza personajelor.
• Acțiunea verbală.
• Crearea ecranizării interioare a textului.
Prezentarea publică a materiei studiate,încadrarea în tipaje de interpretare creativă atextelor literare prin procedeele culturii
comunicării verbale (orale).

La sfârșitul clasei a III-a, elevul poate:• recunoaște tehnici de antrenare a aparatului verbo-motor;• aplica resurse fono-respiratorii în comunicarea orală;• demonstra capacităţi de redare artistică a stărilor psiho-emoţionale;• aplica tehnicile de dezvoltare a capacităților vocii;• valorifica creațiile artistice în contexte educaționale/ sociale/ culturale;
manifestând ca atitudini și valori specifice predominante:• creativitate și gust estetic;• spirit critic și respect față de creația artistică;• interes și deschidere pentru valorizarea Artei.

Exerciţii de aplicare a tehnicilor de comunicare
creativă şi iniţierea în redarea stărilor, crearea
rolurilor, conform indicaţiilor contextuale.
Exerciții de antrenare a acțiunii verbale.
Joc de rol.
Training de aplicare a tehnicilor interpretative
în rezolvarea sarcinii scenice.
Produse: Colocviu practice, prezentare scenică
a unor minispectacol, studii teatrale în baza
fabulelor, poeziilor cu morală la finalitate.

Clasa a IV-aUnități de competenţe
1.1. Adaptarea comunicării la condițiile acțiunii

Unităţi de conţinut

Cultura comunicării scenicescenice.
Acțiunea verbal și activitatea în parteneriat.
1.2. Aplicarea tehnicilor de comunicare eficientă Mesajul emis și atitudinea scenică.
cu partenerul, grupul de apartenență.
Comunicarea verbal și non-verbală în
1.3. Manifestarea culturii comunicării înprezentarea scenică
prezentările scenice.
2.1.. Identificarea tehnicilor specifice respirației Respirația și comunicarea scenică
artistice.
Particularităţile tipurilor de respiraţie.
2.2.Aplicarea tehnicilor de formare a
Inspiraţia-respiraţie nas-gură.
capacităţilor aparatului fono-respirator.
Însuşuşirea respiraţiei costo-diafragmatice (în2.3. Emiterea sunetelor/ cuvintelor/ textelor
mod conştient).
utilizând respirația costal-diafragmatică.
Comunicarea/rostirea sunetelor și a textului
respirând corect.
3.1. Identificarea defecţiunilor de vorbire laDicția și articulația
rostirea sunetelor/ textelor şi eliminarea/
Pronunțarea corectă a sunetelor la început șievitarea acestora.
final de cuvânt.
3.2. Pronunţarea vocalelor şi consoanelor în
Respectarea particularităților de rostire corectă
comunicarea orală.
a consoanelor sonante și non-sonate în
3.3. Aplicarea tehnicilor specifice pronunțării/combinație.
antrenării dicției.
Articularea corectă în cazul cuvintelor cu
3.4. Aplicarea tehnicilor de articulare corectă.
diftongi, triftongi și hiat
4.1. Diseminarea capacităților vocii și specificul Capacităţile vocii.
de antrenare a acestora.
Igiena vocii. Registrele vocii. Volubilitatea.
4.2. Aplicarea logică a tehnicilor de interpretare Variaţii de ritm ale vorbirii scenice.
a unui text literar/artistic.
Timbrul vocii - noţiuni de timbru vocal.
4.3. Utilizarea tehnicilor deDelimitarea registrelor vocale. Auzul fonetic.
antrenare/dezvoltare a capacităților individuale Orientarea sunetului în cutiile de rezonanţă.
ale vocii.
Dezvoltarea diapazonului vocii.
Exersarea vocii pe registrul jos (de piept).

Activităţi și produse de învăţare
recomandate
Descoperirea și exersarea tehnicilor decomunicare eficiență în procesul activității
scenice.
Exerciţii de antrenare a eticii comunicării.
Studii practice de coordonare a comunicării
scenice cu partenerul, grupul de apartenență
Exerciţii de egalitate între inspiraţie şi expiraţie.
Training practic de antrenarea respirației costodiafragmatice.
Exerciţii de vorbire/emitere a sunetului și
textului, respirând corect.
Exerciţii de perfecţionare a dicţiei.
Studii de articulare.
Exerciţii de identificare a mecanismelor dedezvoltare individuală a articulaţiei, dicţiei.
Frământări de limbă ca mijloc de antrenare.

Studii de antrenare a capacităţilor şi calităţii
vocii.
Studii de antrenare a timbrului vocii.
Exerciții de antrenare a registrelor vocii.
Tehnică mixtă.
Interpretare individuală şi în grup.

5.1. Analiza logică a textului.
5.2. Determinarea tipurilor de accent logic șiplasarea acestuia în cuvinte/ text.
5.3. Identificarea şi redarea pauzelor
contextuale.
5.4. Aplicarea tehnicilor de comunicare verbală
logică în contextul evoluării scenice.

6.1. Determinarea logică a unui stil deinterpretare artistică a textului.
6.2. Crearea unui rol prin intermediul
capacităţii de redare artistică a stărilor psihoemoţionale.
6.3. Automanifestarea publică, demonstrândinteres și implicare în realizarea sarcinii
scenice.
6.4. Conlucrarea eficientă în grupul deapartenență.

Exersarea vocii pe registrul sus (de cap).
Tehnici de combinare a registrelor vocale îninterpretarca verbală.
Aplicarea tehnicilor de dezvoltare a intensităţii,puterii şi timbrului vocii.
Variaţii de nuanţe şi registre vocale.
Tonul. Intonaţia
Tipuri de ton şi intonaţii.
Acțiunea scenică şi tonul vorbirii.
Analiza logică a textului – inițiere
Analiza textului sub aspectul acţiunii verbale înbaza evenimentului.
Determinarea accentului logic al cuvântului.
Enumerarea acţiunilor verbale și determinareaşirului de evenimente, a evenimentului central.
Pauzele semantice• Delimitarea şi interpretarea pauzelor
contextuale în dependenţă de semnelede punctuaţie.
• Pauza lungă-medie-scurtă.
Interpretarea artistică a textului
Compoziție literară. Noţiuni generale deinterpretare artististică a textului literar.
• Lectura versurilor,• Stabilirea evenimentelor, faptelor,întâmplărilor şi aprecierea lor.
• Dialogul, monologul – tehnici generale
de interpretare.
• Crearea ecranizării interioare a textului.
Prezentarea publică a materiei studiate,încadrarea în tipaje de interpretare creativă atextelor literare prin procedeele culturii
comunicării verbale (orale).

Exerciţii practice de identificare şi antrenare atonului şi intonaţiei în rostirea corectă atextului.

Exerciţii de analiză şi deducţie logică.
Studii de antrenare a tonului și intonației.
Studii de interpretare şi aplicare a pauzelor în
textul literar/dramatic.

Studiu de caz. Analiza și clasificarea
compozițiilor literare.
Analiza comparativăa mesajului textual.
Clasificarea şi reţinerea formelor de interpretare
a textului în dependenţă de gen, stil,compoziţie.
Produse: Colocviu practice, prezentare scenică
a unor minispectacole, studii teatrale axate pecompoziții literare complexe.

La sfârșitul clasei a IV-a, elevul poate:• recunoaște tehnici de antrenare a aparatului verbo-motor;• aplica resurse fono-respiratorii în comunicarea orală;• demonstra capacităţi de redare artistică a stărilor psiho-emoţionale;• aplica tehnicile de analiză logică incipientă a textului;• valorifica creațiile artistice în contexte educaționale/ sociale/ culturale;
manifestând ca atitudini și valori specifice predominante:• creativitate și gust estetic;• spirit critic și respect față de creația artistică;• interes și deschidere pentru valorizarea Artei.
II. ADMINISTRAREA DISCIPLINEICICLUL GIMNAZIAL
Statutul
disciplinei

Obligatorie

Aria curriculară

Arte

ProfilClaseArtă teatrală

V
VI
VII
VIII
IX

Nr. unităţi deconţinut
666
66Numărul de ore Numărul de orepe săptămână
anual1
1
34
1
34
1
34
1
34
1
33

1Poate varia în funcție de structura anului școlar și datele calendaristice.

1.
2.
3.
4.
5.
6.

III. COMPETENȚE SPECIFICE DISCIPLINEICICLUL GIMNAZIAL
Valorificarea culturii comunicării scenice, manifestând competențe de interpretare artistică a mesajului.
Utilizarea tehnicilor vorbirii scenice, exprimând dorinţa de a utiliza informaţiile achiziţionate în situaţii reale de comunicare.
Aplicarea improvizaţiei în actul teatral şi social-comunicativ, demonstrând autocontrol și atitudine creativă.
Comunicarea verbală de calitate, aplicând strategii ale gândirii logice și spirit critic constructiv.
Comunicarea cu interlocutorul/publicul, manifestând atenție și atitudine pozitivă în procesul de interacțiune verbală.
Automanifestarea publică, demonstrând atitudine pozitivă și atenție pentru calitatea exprimării scenice/ publice.

Unități de competenţe
1.1. Identificarea normelor etice în comunicarea

scenică, manifestând interes și deschidere
pentru procesul de interacţiune verbală.
1.2. Aplicarea tehnicilor de comunicare
eficientă în interacțiunea cu partenerul.
1.3. Manifestarea deschiderii pentru cultura
comunicării scenice în cadrul diverselor
activităţi..
2.1. Identificarea tehnicilor de formare acapacităţilor aparatului fono-respirator.
2.2. Combinarea tehnicilor specifice respirației
costal-diafragmatice .
2.3. Emiterea sunetelor/ cuvintelor/ textelor
utilizând respirația artistică.
2.4. Utilizarea a resurselor fono-respiratorii
individuale şi aplicarea acestora în comunicareaorală.
3.1. Identificarea defecţiunilor vorbirii larostirea sunetelor/textului și aplicarea
formelor de remediere/ evitare a acestora.
3.2. Aplicarea normelor ortoepice încomunicarea orală.
3.3. Utilizarea tehnicilor specifice antrenării
dicției.
4.1. Diseminarea capacităților vocii și specificul
de antrenare a acestora.

IV. UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE
CICLUL GIMNAZIAL
Clasa a V-aUnităţi de conţinut
Cultura comunicării scenice
Norme etice în comunicarea verbală.
Tonul comunicării.
Comunicarea cu publicul.
Atenţia activă.
Vocabularul comunicării verbale.
Antrenarea libertăţii musculare la comunicare.
Respiraţia
Aparatul fono-respirator.
Respiraţia costal-diafragmatică.
Particularităţile şi rolul respiraţiei în producerea
sunetului.
Aplicarea tehnicilor de respiraţie pe texte.

Activităţi și produse de învăţare
recomandate
Analiza critică constructivă : descoperirea șiexersarea tehnicilor de comunicare cultă.
Exerciţii de antrenare a comunicării în
combinație cu acțiunea scenică.
Studiul de caz : modalități și forme deinterpretare a operei literare.
Exerciții de aplicare/îmbogățire a vocabularului
personal.
Exerciţii de egalitate între inspiraţie şi expiraţie.
Training practic de antrenarea respirației costodiafragmatice.
Exerciţii de mărire a duratei inspiraţiei și rostirii
sunetelor/textelor pe un singur suflu.

DicţiaMasajul de tonificare. Gimnastica de articulare.
Remedierea defectelor de vorbire.
Normele ortoepice ale limbii române.
Antrenarea sunetelor în silabe, cuvinte şi texte.
Antrenarea şi susţinerea finalităților de cuvânt .

Training pentru dezvoltarea aparatului verbomotor.
Exerciţii pentru susţinerea finalelor de cuvânt.
Frământări de limbă ca mijloc de antrenare aldicției/ articulaţiei.

Studiul vociiÎnălţimea. Intensitatea. Timbrul.

Exerciţii de fortificare a vocii.
Exerciții de antrenare a capacităților vocii.

4.2. Aplicarea tehnicilor de interpretare a unui
text literar/artistic orientând emiterea sunetul.
4.3. Utilizarea tehnicilor deantrenare/dezvoltare a capacităților individuale
ale vocii, demonstrând aptitudini specificevorbirii sceniceui
4.4. Dezvoltarea registrelor vocale, capacităţilor
interpretative individuale.
5.1. Identificarea accentul logic al cuvântului,frazei, textului.
5.2. Utilizarea semnelor grafice convenționaleîn realizarea partiturii logice a textului.
5.3. Redarea figurii melodice a semnelor depunctuație.
5.4. Aplicarea tehnicilor de interpretare a unui
text literar/artistic.

6.1. Determinarea logică a unui stil deinterpretare artistică a textului.
6.2. Crearea unui rol prin tehnicile de redare
artistică a stărilor psiho-emoţionale.
6.3. Automanifestarea publică, manifestânddorinţa de a utiliza informaţiile achiziţionate în
situaţii reale de comunicare.
6.4. Conlucrarea eficientă în grupul deapartenență.

Orientarea sunetului în cutiile de rezonanţă.
Şoapta timbrată şi netimbrată.
Delimitarea registrelor vocale.
Auzul fonetic.
Igiena vocii.

Studii individuale.
Studii scenice, tehnică mixtă.

Logica vorbirii scenice
Accentul de intensitate şi accentul tonal.
Intonaţia şi funcţiile ei. Semnele de punctuaţie
şi figura lor melodică.
Transpunerea tonului pe note muzicale de trei
niveluri tonale:• urcat;• mijlociu;• coborât.
Modele de intonaţie (ascendent - mediu descendent).
Interpretarea artistică a textului
Povestirea discriptivă sau povestirea cu
eveniment.
• Determinarea locului acţiunii.
Determinarea şirului de evenimente.
Determinarea evenimentului central.
• Analiza logica a textului.
• Subtextul – textul ascuns.
• Analiza personajelor.
• Ecranizarea interioară a textului.
• Citirea unui text necunoscut.
Prezentarea publică a materiei studiate,încadrarea în tipaje de interpretare creativă a

Exerciţii de antrenare pe texte.
Studii de interpretare şi aplicare a intonaţiei în
textul literar/dramatic.
Studiu de caz: ce? unde? cum?
Studii de aplicare a tehnicii vorbirii în practica
interpretativă.
Studiul de caz: clasificarea personajelor și
tehnici de redare a povestirii descriptive.
Exerciţii de descoperire şi aplicare adecvată astilului de comunicare verbală.
Studii de aplicare a tehnicii vorbirii în practica
interpretativă.
Produse: Colocviu practice, prezentare scenic aunor spectacole scurte, studii teatrale în baza
textelor literare în baza povestirii descriptive și/ sau cu evenument.

textelor literare prin procedeele culturii
comunicării verbale (orale).
La sfârșitul clasei a V-a, elevul poate:• recunoaște și utiliza formele de comunicare verbală și non-verbală și le utilizează în scenă;• utiliza tehnici, exerciții și elemente de expresie artistică;• orienta în spațiul scenic prin aplicarea mijloacelor și procedeelor artistice;• conlucra cu partenerii de scenă (grupul de apartenență);• automanifesta public;• valorifica creațiile artistice în contexte educaționale/sociale/culturale /naționale;
manifestând ca atitudini și valori specifice predominante:• creativitate, simț și gust estetic;• spirit critic și respect față de cultură;• interes și deschidere pentru valorizarea artei în viață.
Unități de competenţe
1.1.Utilizarea elementelor comunicării verbaleși non-verbale în activitatea scenică.
1.2. Aplicarea tehnicilor de comunicare
eficientă, manifestând interes și deschidere
pentru procesul de interacţiune verbală.
1.3.Demonstrarea capacităţii de analiză şi
sinteză.
1.4. Manifestarea deschiderii pentru cultura
comunicării scenice în cadrul diverselor
activităţi.
2.1. Identificarea tehnicilor de formare acapacităţilor aparatului fono-respirator.
2.2. Combinarea tehnicilor specifice respirației
corecte.

Clasa a VI-aUnităţi de conţinut

Activităţi și produse de învăţare
recomandate

Cultura comunicării scenice• Gestul și mimica în acţiunea verbală.
• Dialogul prin gest şi mimică.
• Contactul vizual și rolul lui încomunicarea scenică.

Analiza structurii comunicării verbale și nonverbale.
Exerciţii de dezvoltare a manierelor
interpretative şi de dezvoltare a stilurilor decomunicare.

Respiraţia
• Stăpânirea respiraţiei artistice.
• Dozarea aerului în fonaţie.
• Exerciții de respirație cu text.

Exerciţii de egalitate între inspiraţie şi expiraţie.
Training practic de antrenare/dozare a aerului înfonație.

2.3. Emiterea sunetelor/ cuvintelor/ textelor
utilizând respirația corectă.
2.4. Utilizarea corectă a resurselor fonorespiratorii individuale şi aplicarea acestora în
comunicarea orală.
3.1. Identificarea defecţiunilor vorbirii larostirea sunetelor/textului și aplicarea
formelor de remediere/ evitare a acestora.
3.2. Aplicarea tehnicilor specifice pronunțării/antrenării dicției în acțiunea verbală.
3.3. Pronunţarea articulată a vocalelor şi
consoanelor în comunicarea orală.
3.4. Aplicarea tehnicilor de articulare în
comunicarea scenică.
4.1. Diseminarea capacităților vocii și specificul
de antrenare a acestora.
4.2. Emiterea sunetului prin poziționarea
corectă „în mască”.
4.3. Utilizarea tehnicilor deantrenare/dezvoltare a capacităților individuale
ale vocii.
5.1. Identificarea tipurilor de pauze și durata
acestora.
5.2. Utilizarea semnelor grafice convenționaleîn realizarea partiturii textului.
5.3. Aplicarea tehnicii frazării.
5.4.Redarea figurilor melodice a semnelor depunctuație
5.5. Aplicarea tehnicilor de interpretare a unui
text literar/artistic••

Respirația în acțiune.
Aplicarea respirației costodiafragmarice în comunicrea orală.

Exerciţii de mărire a duratei inspiraţiei și rostirii
sunetelor/textelor pe un singur suflu.
Exerciţii de aplicare a tehnicilor respiratorii larostirea textelor.

Dicţia și articulația
Remedierea defectelor de rostire.
Pronunțarea corectă a consoanelor sonante și
non-sonante.
Articulaţia.
Antrenarea cuvintelor cu diftongi şi triftongi.
Coordonarea vorbirii cu acţiunile fizice.

Training pentru dezvoltarea aparatului verbomotor.
Exerciţii pentru susţinerea finalelor de cuvânt.
Exerciţii de articulare pe texte.
Frământări de limbă ca mijloc de antrenare aldicției/ articulaţiei.
Studiu practic, tehnică mixtă.

Vocea și registrele vocale
Registrele vocii umane:• de piept;• mediu;• de cap.
Poziţia sunetului „în mască".
Timbrul vocii la rostirea textului în diverse
tonalităţi şi timpi.
Logica vorbirii scenice.
Frazarea.
Pauzele:• pauza logică;• psihologică;• luft-pauza.
Marcarea grafică a pauzelor prin semne
convenţionale.

Training vocal-respirator.
Exerciții de vocalize.
Exerciţii de antrenare a timbrului vocal.
Studii scenice, tehnică mixtă.

Exerciţii de analiză şi sinteză a materiei.
Studii de rostirea textului respectând pauzele,
conform deducţiilor contextuale.
Studii de respectare a pauzelor din text/context,reieșind din logica vorbirii scenice.

6.1. Determinarea logică a unui stil deinterpretare artistică a textului.
6.2. Crearea unui rol şi dezvoltarea capacităţii
de redare artistică a stărilor psiho-emoţionale.
6.3. Aplicarea imaginaţiei şi a capacităţii decreativitate individuală.
6.4. Rezolvarea sarcinilor de plasare a creaţiei
în timp şi spaţiu, adecvat circumstanţelor
create.
6.5. Automanifestarea publică, manifestânddorinţa de a utiliza informaţiile achiziţionate în
situaţii reale de comunicare.
6.6. Conlucrarea eficientă în grupul deapartenență.

Interpretarea artistică a textului
Povestea, poezia cu eroi fantasmogorici(animale, păsări, insecte, lucruri, etc).
Analiza logică a textului :• determinarea şirului de evenimente;• determinarea evenimentului central;• determinarea conflictului;• analiza personajelor;• crearea ecranizării interioare a textului;• acțiunea verbală.
Prezentarea publică a materiei studiate,încadrarea în tipaje de interpretare creativă atextelor literare prin procedeele culturii
comunicării verbale (orale).

La sfârșitul clasei a VI-a, elevul poate:• recunoaște și utiliza formele de comunicare verbală și non-verbală și le utilizează în scenă;• utiliza tehnici, exerciții și elemente de expresie artistică;• orienta în spațiul scenic prin aplicarea mijloacelor și procedeelor artistice;• conlucra cu partenerii de scenă (grupul de apartenență);• automanifesta public;• valorifica creațiile artistice în contexte educaționale/sociale/culturale/naționale;
manifestând ca atitudini și valori specifice predominante:• creativitate, simț și gust estetic;• spirit critic și respect față de cultura națională și universală;• interes pentru valorificarea potențialului de expresie și comunicarea eficientă;• interes și deschidere pentru valorizarea Artei în plan spiritual și cotidian (în viață).

Joc de rol: studii de interpretare artistică atextului.
Activitate în cooperare - citirea/interpretarea peroluri.

Produse: Colocvii practice, prezentare scenic aunor spectacole scurte, studii teatrale, ce au labază povestea.

Unități de competenţe
1.1. Utilizarea corectă a metodelor deinterpretare fonetico-verbo-motor.
1.2. Aplicarea tehnicilor de comunicare

eficientă.
1.3. Rezolvarea sarcinilor de plasare a creaţiei întimp şi spaţiu adecvat circumstanţelor
create.
1.4. Manifestarea deschiderii pentru cultura
comunicării scenice în cadrul diverselor
activităţi..
2.1. Identificarea tehnicilor de formare acapacităţilor aparatului fono-respirator.
2.2. Combinarea tehnicilor specific respirației
corecte.
2.3. Emiterea sunetelor/ cuvintelor/ textelor
utilizând respirația corectă.
2.4. Utilizarea resurselor fono-respiratorii
individuale şi aplicarea acestora în comunicareaorală.
3.1.Identificarea defecţiunilor vorbirii larostirea sunetelor/textului și aplicarea formelor
de remediere/ evitare a acestora.
3.2.Aplicarea tehnicilor specifice pronunțării/antrenării dicției.
3.3.Pronunţarea vocalelor şi consoanelor prinaplicarea tehnicilor de articulare în comunicarea
scenică.
4.1. Diseminarea capacităților vocii și
specificul de antrenare a acestora.

Clasa a VII-aUnităţi de conţinut

Activităţi și produse de învăţare
recomandate

Cultura comunicării scenicePoziţia interpretului în spaţiul scenic(avanscenă, prim-plan, plan II, fondal).
Distanţele în comunicarea scenică. Limbajul
non-verbal de aprobare şi dezaprobare.
Ţinuta scenică şi rolul ei în comunicarea nonverbală.

Training practic - antrenarea comunicării nonverbale şi a ţinutei scenice în timpul
interpretării unei secvenţe artistice.
Exerciții de antrenare și motivare a culturii
comunicării scenice.

Respiraţia
Lărgirea volumului respirator.
Retenţia.
Aplicarea temporitmului în text, utilizândtehnica respiraţiei corecte.
Îmbinarea tehnicilor respiraţie – voce.
Respirația în acțiune.

Exerciţii de egalitate între inspiraţie şi expiraţie.
Training practic de antrenare a retenției.
Exerciţii de mărire/traducere a temporitmului
vorbirii, utilizând tehnicile respirației corecte.
Exerciţii avansate de respiraţie în text: exerciţii
de retenţie, exerciţii de respiraţie pe tempourivariate.

Dicţia și articulația
Combinarea elementelor dicţiunii (articulaţia,emisia, respiraţia, vocea) în redarea textului.
Rostirea a consoanelor sonante şi nesonante.
Viteza vorbirii - tempo-ritmul.

Exerciţii de antrenare a dicţiei, aplicândtehnicile vorbirii scenice.
Studii de corelare a stărilor psiho-emoționale și
a vitezei vorbirii.

Vocea și emisia vocală

Training vocal-respirator.
Exerciții de vocalize.

4.2. Emiterea sunetelor prin utilizarea a
rezonanței .
4.3. Utilizarea tehnicilor deantrenare/dezvoltare a capacităților individuale
ale vocii.
5.1. Identificarea tempo-ritmului textului prinaplicarea tehnicilor de creare a viziunilor
artistice.
5.2. Utilizarea semnelor grafice convenționaleși deducerea stilului de comunicare și
respectare a tempo-ritmului.
5.3. Redarea stările psiho-emoționale în
comunicarea scenică adecvate situației/sarcinii
scenice.
6.1. Determinarea logică a unui stil deinterpretare artistică a textului.
6.2. Crearea unui rol şi dezvoltarea capacităţii
de redare artistică a stărilor psiho-emoţionale.
6.3. Aplicarea imaginaţiei şi a capacităţii decreativitate individuală.
6.4. Rezolvarea sarcinilor de plasare a creaţiei
în timp şi spaţiu adecvat circumstanţelor create.
6.5. Automanifestarea publică, exprimânddorinţa de a utiliza informaţiile achiziţionate în
situaţii reale de comunicare.
.
6.6. Conlucrarea eficientă în grupul deapartenență.

Înălţimea, intensitatea şi timbrul vocii umane.
Rezonanţa vocii.
Vocea cântată şi vorbită.
Automasajul vibrant cu sunet.

Exerciţii de antrenare a rezonanței vocii.
Studii scenice, tehnică mixtă.

Logica vorbirii scenice
Tempo-ritmul vorbirii-element al expresivităţii
scenice.
Aplicarea tehnicilor actoriceşti de receptare amesajului textual şi transmitere a emoţiei
scenice, reieşind din logică şi consecutivitatea
textului.
Crearea viziunilor, a ecranizării interioare a
textului.
Interpretarea artistică a textuluiOdă. Poem. Legende.
• Citirea în cor. Interpretarea sincron atextului.
Analiza logică a textului :• determinarea şirului de evenimente;• determinarea evenimentului central;• determinarea conflictului;• analiza personajelor;• crearea ecranizării interioare a textului;• acțiunea verbală;• ținuta scenică.
Prezentarea publică a materiei studiate,încadrarea în tipaje de interpretare creativă atextelor literare prin procedeele culturii
comunicării verbale (orale).

Exerciții de antrenare a tempo-ritmului vorbirii.
Training de exersare a diverselor tempouri devorbire în dependenţă de stările psihoemoţionale redate.
Exerciții de antrenare a imaginației și aplicare a
viziunilor în corespundere cu sarcina scenică
prestabilită.

La sfârșitul clasei a VII-a, elevul poate:• recunoaște și utiliza formele de comunicare verbală și non-verbală și le utilizează în scenă;• utiliza tehnici, exerciții și elemente de expresie artistică;Joc de rol: studii de interpretare artistică atextuluiExerciţii de antrenare a ţinutei sceninice corecteîn timpul comunicării.
Stdii de interpretare logică a textului.

Produse: Colocviu practic, prezentare scenică aunui spectacol/ studii teatrale în baza odelor,
poemelor, legendelor.

• valorifica și aplica tehnici specifice Artei vorbirii scenice independent;• orienta în spațiul scenic prin aplicarea mijloacelor și procedeelor artistice;• conlucra cu partenerii de scenă (grupul de apartenență);• automanifesta public;• valorifica creațiile artistice în contexte educaționale/sociale/culturale naționale;
manifestând ca atitudini și valori specifice predominante:• creativitate, simț și gust estetic;• spirit critic și respect față de cultura națională și universală;• interes pentru valorificarea potențialului de expresie și comunicarea eficientă;• interes și deschidere pentru valorizarea Artei în plan spiritual și cotidian (în viață).
Unități de competenţe
1.1. Utilizarea formelor de comunicare verbală

și non-verbală în activitatea scenică.
1.2. Aplicarea tehnicilor de comunicare eficientă.
1.3. Aplicarea aptitudinilor de conlucrare

scenică și activitate în cooperare.
1.4. Manifestarea deschiderii pentru cultura
comunicării scenice în cadrul diverselor
activităţi..
2.1. Identificarea tehnicilor de formare acapacităţilor aparatului fono-respirator.
2.2. Combinarea tehnicilor specifice respirației
artistice.
2.3. Emiterea sunetelor/ cuvintelor/ textelor
utilizând respirația costo-diafragmatică.
2.4. Utilizarea resurselor fono-respiratorii
individuale şi aplicarea acestora în comunicareaorală.

Clasa a VIII-aUnităţi de conţinut

Activităţi și produse de învăţare
recomandate

Cultura comunicării scenice• Comunicarea cu publicul spectator.
• Parteneriatul scenic.
• Partenerul real şi imaginar.
• Comunicarea directă şi indirectă cu
publicul spectator.

Studii de interpretare a textului în corelaţie cu
atmosfera creată, centrată pe publicul spectator.
Exerciții de comunicare scenică alături departener, în grupul de apartenență.

Respiraţia
Respiraţia calitativă.
Gimnastica de respiraţie.
Coordonarea respiraţiei cu deplasarea scenică.
Lărgirea volumului respirator.
Aplicarea tehnicilor de respirație la redarea
textului.

Exerciţii de egalitate între inspiraţie şi expiraţie.
Training practic de antrenarea respirației costodiafragmatice.
Studii de coordonarea respirației cu deplasarea
scenică.
Exerciţii sonorizate pentru coordonarea
respiraţiei cu emiterea sunetelor/frazelor şimişcărilor efectuate concomitent.

3.1. Identificarea defecţiunilor vorbirii larostirea sunetelor/textului și aplicarea
formelor de remediere/ evitare a acestora.
3.2. Aplicarea tehnicilor specifice pronunțării
textului în funcție de starea interioară și în
dependență de ritmul vorbirii scenice.
3.3. Pronunţarea vocalelor şi consoanelor în
comunicarea scenică prin aplicarea
tehnicilor de articulare
4.1. Diseminarea capacităților vocii și
specificul de antrenare a acestora.
4.2. Emiterea sunetelor prin utilizarea specifică
a registrelor vocii.
4.3. Utilizarea tehnicilor deantrenare/dezvoltare a capacităților individuale
ale vocii.
4.4. Rostirea frazei, textului literar în diverse
durate, tempouri şi ritmuri, utilizândcapacităţile vocii.
5.1. Identificarea pauzelor și a duratei acestora.
5.2. Utilizarea semnelor grafice convenționaleîn realizarea partiturii textului
5.3. Identificarea accentului logic și aplicarea
tehnicii frazării.
5.4. Aplicarea regulilor citirii logice în lucrul
asupra unui text literar/artistic.
6.1. Aplicarea capacităţii de analiză şi sinteză.
6.2. Utilizarea tehnicilor specifice artei vorbirii
în comunicarea scenică eficientă.
6.3. Crearea unui rol şi dezvoltarea capacităţii
de redare artistică a stărilor psiho-emoţionale.

Dicţia și articulația
Defectele organice şi funcţionale.
Ritmurile variate de vorbire în funcţie de stările
interioare.
Blancul în ortografie şi hiatul de trecere în
ortoepie.
Asimilarea.

Exerciţii de corectare a defectelor de vorbire
specific, individual.
Studiul de caz: ortografie – ortoepie.
Exerciţii de coordonare a dicţiei cu articularea.
Studii practice, tehnică mixtă.

Vocea și emisia vocală
Mecanismul de producere şi emitere asunetului.
Noţiunea de trimitere sau proiecţie a sunetului.
Antrenarea registrelor vocale.
Transmiterea sunetului cu ajutorul consoanelorsonante şi nesonante.

Training vocal-respirator.
Exerciții de vocaliză.
Exerciţii de antrenare a registrelor vocii.
Studii scenice, tehnică mixtă.
Exerciţii de antrenament şi de aplicare acapacităţilor vocii pe diferite texte.

Logica vorbirii scenice
Frazarea.
Sintagma melodică sau cadenţa verbală.
Accentul logic.
Respectarea pauzelor specifice semnelor depunctuaţie ale textului literar.

Exerciţii de schimbare şi antrenare a accentului
logic.
Studii de analiză și interpretare logică atextului, reieșind din context.
Exerciții de antrenare și respectare a pauzelor în
comunicarea scenică.

Interpretarea artistică a textului
Metode de interpretare a textelor literare.
Narațiunea. Texte de la persoana a III-a• Analiza logica a textului.
• Analiza personajelor.
• Acţiunea verbală.

Joc de rol: studii de interpretare artistică atextului specific genului literar, reieşind dincontext.
Discuția dirijată.
Repetiții.
Produse: Colocvii practice, prezentare scenică
a unui spectacol, studii teatrale cu utilizarea

6.4. Demonstrarea potenţialului creativ-artistic.
6.5. Conlucrarea eficientă în grupul deapartenență.

Prezentarea publică a materiei studiate, textelor narative, interpretare verbal de laîncadrarea în tipaje de interpretare creativă a persoana a III-a.
textelor literare prin procedeele culturii
comunicării verbale (orale).

La sfârșitul clasei a VIII-a, elevul poate:• recunoaște și utiliza formele de comunicare verbală și non-verbală și le utilizează în scenă;• utiliza tehnici, exerciții și elemente de expresie artistică;• valorifica și aplica tehnici specifice Artei vorbirii scenice independent;• orienta în spațiul scenic prin aplicarea mijloacelor și procedeelor artistice;• conlucra în parteneriat eficient în grupul de apartenență;• automanifesta public;• valorifica creațiile artistice în contexte educaționale/sociale/culturale/ naționale;
manifestând ca atitudini și valori specifice predominante:• creativitate în automanifestare publică;• simț și gust estetic;• spirit critic și respect față de cultura națională și universală;• interes pentru valorificarea potențialului de expresie și comunicarea eficientă;• valorificarea formelor de expresie a teatrului..
Unități de competenţe
1.1. Valorificarea mijloacelor lingvistice și

extralingvistice în activitatea scenică
1.2. Aplicarea tehnicilor de comunicare verbală,non-verbală și paraverbală în realizarea
sarcinilor scenice.
1.3.Manifestarea deschiderii pentru cultura
comunicării scenice în cadrul diverselor
activităţi.
2.1. Identificarea tehnicilor de perfecționare acalităților aparatului fono-respirator.

Clasa a IX-aUnităţi de conţinut

Activităţi și produse de învăţare
recomandate

Cultura comunicării scenice
Subtextul - viaţa interioară a cuvintelor.
Mijloace extralingvistice la realizarea unei
sarcini scenice.

Studii de interpretare a textului în corelaţie cu
subtextul.
Exerciții de comunicare verbală în combinație
cu cea nonverbală și paraverbală, tehnică mixtă
Joc de antrenare a improvizației.

Respiraţia
Dirijarea actului respirator.

Exerciţii de egalitate între inspiraţie şi expiraţie.

2.2. Aplicarea tehnicilor specifice respirației
artistice
2.3. Emiterea sunetelor/ cuvintelor/ textelor,utilizând respirația costo-diafragmatică.
2.4. Utilizarea a resurselor fono-respiratorii
individuale şi aplicarea acestora în comunicareaorală.

Susţinerea respiraţiei şi sprijinul diafragmatic.
Mărirea capacităţii respiratorii.
Relaţia respiraţie-vorbire-mişcare.
Combinaţia respiraţiei cu antrenarea vocii.

3.1. Identificarea tehnicilor specificeDicţiaRostirea textului adaptat la context.
Coordonarea dicţiei cu mişcarea şi sarcina
scenică.
Combinarea tehnicilor vorbirii scenice :tonalitate + intensitate + viteză în rostirea unuitext.
Emisia vocală
Modulaţiile vocii.
Emisia vocală şi forţa de penetrare a sunetului.
Rolul sprijinului respirator în emisia vocală.
Emiterea sunetelor/ pronunțarea textelor îndiferite tempouri.
Volubilitatea.

pronunțării/ antrenării dicției.
3.2. Pronunţarea textului adaptat la context,
urmând sarcina scenică
3.3. Aplicarea tehnicilor vorbirii - tonalitateintensitate - viteză în rostirea unui text.
4.1. Identificarea tehnicilor de redare a
modulațiilor vocii.
4.2. Emiterea sunetelor/ pronunțarea textelor îndiferite tempouri.
4.3. Utilizarea contextuală a tehnicilor vorbirii
scenice (respirației cu emitere de sunet/text).
4.4.Demonstrarea potențialului individual, avolubilității vocii.
5.1. Identificarea accentului logic în text.
5.2. Utilizarea semnelor grafice convenționaleîn realizarea partiturii textului.
5.3. Aplicarea tehnicilor redării stărilor psihoemoționale utilizând accentul logic potrivit.
5.4. Redarea tipurilor de intonație în
dependență de starea de spirit și sentiment.
5.6. Aplicarea tehnicilor de interpretare a unui
text literar/artistic în activitatea scenică.

Logica vorbirii scenice
Clasificarea tipurilor de comunicare scenică în
dependență de:Redarea sentimentelor.
Redarea dispozițiilor.
Redarea stărilor fizice caracteristice vârstei.
Redarea caracterului și temperamentului.

Training practic de antrenare a respirației costodiafragmatice.
Studii de coordonare a respirației în combinație
cu deplasarea scenică.
Exerciţii sonorizate pentru coordonarea
respiraţiei cu emiterea sunetelor/frazelor şimişcărilor efectuate concomitent.
Training practic, tehnică mixtă.
Exerciţii de emitere a cuvântului adaptat lacontext.
Exerciţii de coordonare a dicţiei cu mişcarea şisarcina scenică.
Studii practice, tehnică mixtă.
Exerciţii de antrenare a timbrului vocal,
temporitmului şi intensităţii vocii.
Antrenamentul vocii pe diferite tempouri.
Exerciții de respirație corectă în emiterea
sunetelor/textelor.
Studii de utilizare/antrenare a volubilității vocii.
Exerciţii de schimbare şi antrenare a accentului
logic.
Studii de analiză și interpretare logică atextului, reieșind din context.
Exerciții de antrenare și redare a stărilor psihoemoționale prin intermediul acțiunii verbale.

6.1. Rezolvarea sarcinilor de plasare a creaţiei
Interpretarea artistică a textului
în timp şi spaţiu adecvat circumstanţelor create. Metode şi forme de interpretare a textului.
6.2. Utilizarea tehnicilor specifice artei vorbirii Textul dramatic. Interpretarea pe roluri.
în comunicarea scenică eficientă.
• Analiza şi descifrarea textului.
6.3. Crearea unui rol şi dezvoltarea capacităţii
• Stabilirea ideii lucrării.
de redare artistică a stărilor psiho-emoţionale.
• Determinarea şirului de evenimente.
6.4. Demonstrarea imaginaţiei şi a capacităţii de• Stabilirea evenimentului central.
creativitate individuală.
• Analiza personajelor.
6.3. Conlucrarea eficientă în grupul de• Precizarea relaţiilor dintre personaje.
apartenență.
• Determinarea conflictului central.
• Acţiunea verbală.
Prezentarea publică a materiei studiate,încadrarea în tipaje de interpretare creativă atextelor literare prin procedeele culturii
comunicării verbale (orale).
La sfârșitul clasei a IX-a, elevul poate:• recunoaște și utiliza formele de comunicare verbală și non-verbală și le utilizează în scenă;• utiliza tehnici, exerciții și elemente de expresie artistică;• valorifica și aplica tehnici specifice Artei vorbirii scenice independent;• orienta în spațiul scenic prin aplicarea mijloacelor și procedeelor artistice;• determina șirul logic al evenimentelor și expune independent mesajul scenic;• conlucra în parteneriat eficient în grupul de apartenență;• automanifesta public;• valorifica creațiile artistice în contexte educaționale/sociale/culturale/ naționale;
manifestând ca atitudini și valori specifice predominante:• creativitate în automanifestare publică;• simț și gust estetic;• spirit critic și respect față de cultura națională și universală;• interes pentru valorificarea potențialului de expresie și comunicarea eficientă;• valorificarea formelor de expresie a teatrului.

Studii de redare a unui mesaj aplicând tehnica
vorbirii, dicţia şi principiile de comunicare
verbală specifice genului dramatic deinterpretare.
Analiza critică constructivă a operei literare și
deducerea tegnicilor oportune comunicării decalitate.
Joc de rol : interpretarea artistică a mesajuluiverbal specific operei literare
Crearea unui Jurnal de personaj în baza textului
literar.
Produse: Colocvii practice, prezentare scenică
a unui spectacol, studii teatrale cu interpretarea
opere dramatice.

II. ADMINISTRAREA DISCIPLINEICICLUL LICEAL
Statutul
disciplinei
Obligatorie

Aria curriculară
Arte

ProfilClaseArtă teatrală

X
XI
XII

Nr. unităţi deconţinut666Numărul de ore Numărul de orepe săptămână
anual1
1
68
1
68
1
66

1Poate varia în funcție de structura anului școlar și datele calendaristice.

1.
2.
3.
4.
5.
6.

III. COMPETENȚE SPECIFICE DISCIPLINEICICLUL LICEAL
Valorificarea culturii comunicării scenice, manifestând interes și atitudine pozitivă pentru dezvoltarea propriului potențial artistic.
Utilizarea tehnicilor vorbirii scenice, demonstrând creativitate și perseverență.
Aplicarea improvizaţiei și a creativității individuale, explorând stările psiho-emoționale în actul teatral şi social-comunicativ,
Perceperea diversității artelor din perspectiva semnificaţiilor estetice, sociale şi spirituale, manifestând interes pentru educația pe tot
parcursul vieții.
Comunicarea cu interlocutorul/publicul, demonstrând motivare și flexibilitate în realizarea acțiunii scenice.
Automanifestarea publică în scenă și societate, utilizând competențele individuale de comunicare artisitică eficientă.

Unități de competenţe

IV. UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE
Clasa a X-aUnităţi de conţinut

1.1. Identificarea a terminologiei specifice artei Cultura comunicării
teatrale şi vorbirii scenice.
• Claritatea şi cadenţa vorbirii. Cacofonia.
1.2. Distingerea elementelor comunicării
• Acţiunea verbală.
verbale și plasarea lor în spațiul lexical- logic.
• Viziunile- ecranizarii lăuntrice a textului.

Activităţi și produse de învăţare
recomandate
Expunerea, conversaţia artistică, demonstraţia
acțiunii verbale.
Lucrul în grup, lucrul individual – tehnică
mixtă de antrenare a atenției scenice.

1.3. Redarea abilităților de comunicare creative
personale prin aprecierea comunicării sceniceeficiente.
2.1Identificarea tehnicii de dezvoltare acapacităţilor respiratorii prin realizarea
exerciţiilor pe formulă dirijată.
2.2 Utilizarea formelor respiraţiei calitative şi
cantitative.
2.3Conştientizarea necesității declanșării
respiraţiei costo-diafragmatice și aplicarea
tehnicilor de dezvoltare a acesteia.
2.1. Valorificarea tehnicii vorbirii scenice șidemonstrarea perceperii tehnicilor de articulareîn viața cotidiană.
2.2. Identificarea și aplicarea normelor
ortoepice ale limbii române.
2.3. Respectarea normelor ortoepice depronunțare a vocalelor şi consoanelor.
2.4. Aplicarea în vorbirea cotidiană alimbajului literar.
3.1. Identificarea registrelor vocii şidimensiunilor ei.
3.2. Realizarea corectă a exerciţiilor de pozare
a vocii şi de lărgire a diapazonului.
3.3. Demonstrarea necesității dezvoltării
ambitusului.
4.1. Identificarea regulilor citirii logice șiredarea corectă a mesajului textului.
4.2. Aplicarea melodicităților tonului lasemnele de punctuaţie.

•••Tracurile în scenă şi evitarea lor.
Ţinuta scenică.
Atenţia și distribuirea ei. Atenţia
auditivă.
Comunicarea verbală și Studiul respiraţiei
artistice• Aparatul fono-respirator şi importanţa
antrenării lui.
• Exerciţii de respiraţie calitativă şi
cantitativă. Respiraţia dirijată.
• Relaţia respiraţie – vorbire.
• Tipurile de respiraţie şi parcularităţile lor.
• Respirația artistică.
Dicţia ca mijloc de expresie artistică
Rostirea literară şi rostirea dialectală.
Pronunţia şi articularea.
Normele ortoepice ale limbii române.
Antrenarea sunetelor în silabe, cuvinte şi texte.
Frământări de limbă.
Neconcordanţa între ortografie şi ortoepie.
Consoana X în vorbirea literară.
Carenţele articulatorii individuale şi remedierea
lor.
Emisia vocală
Impostaţia sunetului.
Dimensiunile vocii- tonalitate, timbru şi
intensitate.
Rolul sprijinului respirator în emisia vocală.
Antrenament pe diferite tempouri.
Logica vorbirii scenice• Funcţia logică şi artistică a vorbirii.

Exerciții de antrenare a ținutei scenice.

Training vocal – respirator de formare a
deprinderilor de respiraţie artistică.
Exerciţii de egalitate între inspiraţie şi expiraţie.
Training practic de antrenare a respirației costodiafragmatice.
Studii de coordonarea respirației cu deplasarea
scenică.
Studii de analiză critică constructivă.
Exerciţii avansate de dicţie.
Studii de remediere a carențelor articulatorii.

Exerciţii pentru lărgirea diapazonului.
Exerciţii de coordonare a auzului și vocii.
Studii de citire a textelor pe diferite tempouri.
Exerciții de aplicații practice în vedereapoziționării accentului logic al textului.
Studii de analiză și abordarea corectă a textului.

4.3. Respectarea pauzelor logice, psihologice,luft-pauze în textele studiate.
5.4. Aplicarea logicii în redarea mesajuluiemoțional şi ideatic în texte.

6.1. Identificarea mijloacelor de expresivitate
verbală și redarea imaginii artistice, amesajului ideatic al operei literare.
6.2. Demonstrarea abilităților de ecranizare
interioară a textului.
6.3. Respectarea pauzelor logice, psihologice,luft-pauze în textele studiate.
6.4. Redarea conţinutului textului prinutilizarea logicii vorbirii scenice.
6.5. Manifestarea capacității imaginative.
Automanifestrarea publică

•Regulile citirii logice. Melodicitatea tonului
la semnele de punctuaţie. Accentul logic sau
culmea dinamică.
• Pauze logice, psihologice, luft- pauză.
• Negația, contrapunerea și regulile
intonaționale.
• Regula comunicării noului în textele artistice. Enumerarea și desenul ei intonațional.
Expresia artistică a cuvântului
Fabula. Textul în versuri lirice. Narațiunea.
• Selectarea meterialului literar. Autorul şi
opera.
• Logica şi succesiunea evenimentelor.
Delimitarea subiectelor compoziţionale.
Determinarea evenimentului central.
• Stabilirea stărilor interioare ale personajelor.
• Partitura logică a textului.
• Formularea temei şi a scopului.
• Crearea ecranizării interioare a textului.
• Acțiunea verbală.
Prezentarea publică a materiei studiate,încadrarea în tipaje de interpretare creativă atextelor literare prin procedeele culturii
comunicării verbale (orale).

Exerciții de aplicare a accentului logic.
Studii de aplicare a regulilor comunicării
scenice prin tehnici ale vocii, dicției, intonației.

Expunerea, conversaţia artistică.
Joc de rol: aplicarea tehnicilor specific aleinterpretării genurilor literare.
Brainstormingul.
Lucrul în grup, lucrul individual – tehnică
mixtă de redare a acțiunii verbale.
Produse: Colocviu practice, prezentare scenică
a studiilor teatrale, a unui spectacol cu utilizarea
expresiei atristice atextului tip narațiune,
vabulă, vers liric.

La sfârșitul clasei a X-a, elevul poate:• identifica terminologia specifică artei teatrale şi vorbirii scenice;• cunoaște structura aparatului fono-respirator şi metodele de antrenare;• identifica mijloacele de expresivitate verbală în redarea imaginii artistice şi a mesajului ideatic al operei literare;• aplica regulile citirii logice în lucrul asupra textelor literare;• aplica cunoștințele practice în lucrul asupra textelor literare;
manifestând ca atitudini și valori specifice predominante:• creativitate și ingeniozitate în automanifestarea publică;•••

implicarea în ateliere și masster class;simț, gust și creare de produs estetic;
interes pentru valorificarea potențialului artistic național și universal.
Unități de competenţe

Clasa a XI-aUnităţi de conţinut

1.1.Identificarea elementelor culturii
Cultura comunicării scenicecomunicării scenice, manifestând interes șiPoziţia interpretului în spaţiul scenic
atitudine pozitivă pentru dezvoltarea propriului (avanscenă, prim-plan, plan II, fondal).
potențial artistic
Distanţele în comunicarea scenică.
1.2.Aplicarea tehnicilor de comunicare scenică Limbajul non-verbal de aprobare şi
eficientă.
dezaprobare.
1.3.Rezolvarea sarcinilor de plasare a creaţiei în Ţinuta scenică şi rolul ei în comunicarea
timp şi spaţiu adecvat circumstanţelor create.
verbală orală.
1.4. Manifestarea deschiderii pentru cultura
comunicării scenice în cadrul diverselor
activităţi.
2.1. Aplicarea tehnicilor declanșării respiraţiei
Studiul respiraţiei artisticecosto-diafragmatice.
Dezvoltarea aparatului vocal şi formarea
2.2. Identificarea și demonstrarea tipurilor de„pilonului sonor”.
respiraţie şi parcularităţile lor.
Tehnica respiraţiei „paradoxale” elaborată de
2.3. Realizarea exerciţiilor pe formulă
A.Strelnicova.
fiziologică.
Respiraţie şi rostirea cuvintelor „în spate”.
2.4. Argumentarea necesității respirației costal- Combinaţia respiraţiei cu antrenarea vocii.
diafragmatice.
3.1. Identificarea normelor ortoepice ale limbii Dicțiunea şi expresivitatea vorbirii
române.
• Cizelarea dicţiunii prin exerciţii. Fixarea şi
3.2. Aplicarea normelor de pronunțare aperfecţionarea deprinderilor de pronunţie,respiraţie, emisie, ortoepie.
vocalelor şi consoanelor în evoluarea scenică.
• Exerciţii de coordonare a dicţiunii cu
3.3.Utilizarea activă a limbajului literar înmişcare și sarcina scenică.
vorbirea cotidiană.

Activităţi și produse de învăţare
recomandate
Training practic - antrenarea comunicării nonverbale şi a ţinutei scenice în timpul
interpretării unei secvenţe artistice.
Exerciții de antrenare și motivare a culturii
comunicării scenice.
Studii de vorbire scenică cu schimb de planuri
și distanță față de partener.

Training vocal-respirator.
Exerciții de respiraţie „paradoxală” .
Exerciţii de egalitate între inspiraţie şi expiraţie.
Training practic de antrenare a respirației costodiafragmatice.
Studii de coordonarea respirației cu vorbirea
scenică.
Exersarea frământărilor de limbă cu un gradsporit de dificultate.
Exerciţii de coordonare a dicţiunii cu mişcare si
sarcina scenică.
Exerciţiile de dicţie în diverse tempouri.

•Stăpânirea şi schimbarea tempo-ritmului.
Exerciţiile de dicţie în diverse tempouri.
• Antrenamente pentru asimilarea prinadăugare sau prin prelungire.
• Exerciţii de dicţiune cu un sporit efort fizic.
4.1. Recunoaşterea tehnicilor de dominare a
Emisia vocală
registrelor vocii şi dimensiunilor acesteia.
• Sănătatea aparatului de vorbire.
4.2. Realizarea sarcinii de pozare a vocii şi de• Fortificarea centrului vocii.
lărgire a diapazonului vocal.
• Volubilitatea.
4.3. Motivarea necesității dezvoltării
• Stăpânirea şi schimbarea tempo-ritmului.
ambitusului.
• Exerciţiile de coordonare a dicției și vocii
4.4. Aplicarea tehnicilor emisiei vocale adecvat
în diverse tempouri.
situației.
• Stabilirea centrului vocii vorbite.
• Registrele vocii.
• Întinderea vocii. Proiecţia sunetului.
6.1. Demonstrarea imaginaţiei şi a capacităţii de Expresia artistică a cuvântului
creativitate individuale.
• Versurile. Principii de organizare a vorbirii
6.2. Aplicarea gândirii critice constructive înîn versuri. Sisteme de versificare .Versul
comunicarea scenică în baza unui text rimat.
alb. Piciorul metric. Unităţi metrice binare
6.3. Analiza interpretării operelor literare.
şi ternare.Valoarea pauzei, susţinerea
6.4. Receptarea şi promovarea valorilor literare
ritmului în versuri. Muncă practică lanaţionale şi universale.
lectura şi învăţarea versurilor.
6.5. Automanifestarea publică în scenă și• Textul publicistic. Selectarea textelor.
societate, exprimând dorinţa de a utiliza
Studierea creaţiei autorului.
informaţiile achiziţionate în situaţii reale de• Analiza logică a textului. Realizarea
comunicare.
partiturii. Formularea temei şi scopuluiinterpretului.
• Acțiunea prin cuvânt. Elaborarea schemei
comunicării scenice a unui text descriptiv.
Prezentarea publică a materiei studiate,încadrarea în tipaje de interpretare creativă atextelor literare prin procedeele culturii
comunicării verbale (orale).

Exerciţii de dicţiune cu un sporit efort fizic.

Training vocal – respirator.
Aplicaţii practice de îmbinare a tuturor
compartimentelor: respiraţie, voce, dicţiune,
logică şi variaţii de registre vocale.
Studii practice de combinare a tehnicilor deemisie vocală, tehnică mixtă.
Expunerea. Conversaţia.
Demonstraţia. Exerciţiul.
Brainstormingul. Lucrul în grup.
Lucrul individual.
Produse: Colocvii practice, prezentare scenică
a studii teatrale, a unui spectacol ce respect
genurile literare: text publicistic, text în versuri,
text descriptive.

La sfârșitul clasei a XI-a, elevul poate:• identifica metodele de lucru asupra textelor în proză;• crea viziuni, ecranizări interioare a textului şi transmiterea lor ascultătorilor;• identifica logica desfăşurării evenimentelor;• realiza de sine stătător partituri logice ale textului ;• evolua în activităţile artistice şcolare, culturale, sociale ;manifestând ca atitudini și valori specifice predominante:• creativitate și ingeniozitate în automanifestarea publică;• implicarea în ateliere și masster class;• simț, gust și creare de produs estetic;• interes pentru valorificarea potențialului artistic național și universal.
Unități de competenţe

1.1.Identificarea elementelor culturii
comunicării scenice, manifestând interes și
atitudine pozitivă pentru dezvoltarea propriului
potențial artistic
1.2. Stabilirea tehnicilor de comunicare eficientă.
1.3. Aplicarea aptitudinilor de conlucrare prin
activitatea de cooperare scenică.
1.4.Manifestarea deschiderii pentru cultura
comunicării scenice în cadrul diverselor activităţi
2.1. Recunoaşterea noţiunilor de respiraţie
calitativă şi cantitativă.
2.2.Aplicarea tehnicii de respirație artistică prinrealizarea exerciţiilor pe formulă dirijată.
2.3.Aplicarea tehnicilor declanșării respiraţiei
costo-diafragmatice și aplică tehnici dedezvoltare a acesteia.

Clasa a XII-aUnităţi de conţinut

Activităţi și produse de învăţare
recomandate

Cultura comunicării scenice• Comunicarea cu publicul spectator.
• Parteneriatul scenic.
• Partenerul real şi imaginar.
• Comunicarea directă şi indirectă cu publicul
spectator.

Studii de interpretare a textului în corelaţie
cu atmosfera creată, centrată pe publicul
spectator.
Exerciții de comunicare scenică alături departener, în grupul de apartenență.

Studiul respiraţiei artisticeRespiraţie sonorizată cu efort fizic.
Respiraţie în diferite tempouri.
Sonorizarea exercitiilor de respirație.
Combinaţia respiraţiei cu antrenarea vocii.
Respirația costal-diafragmatică şi volumul respirator.

Exerciţii de respiraţie sonorizate cu efort
fizic.
Exerciţii de respiraţie în diferite tempouri.
Sonorizarea exercițiilor de respirație.
Training vocal – respirator.

Dicția şi expresivitatea vorbirii
Perfectionarea motricității aparatului de vorbire.
Antrenarea aperturii.
Exerciţii de antrenament pentru sunetul final în
cuvânt.
Vorbirea ritmată.
Cizelarea dicţiunii prin exerciții.
Caractere de vorbire.
Raportul reciproc dintre vorbire și acțiunile fizice.
Fixarea şi perfecţionarea deprinderilor de pronunţie,respiraţie, emisie, ortoepie.
4.1. Relatarea noţiunii impostaţia sunetului.
Emisia vocală
4.2. Realizarea corectă a exerciţiilor de pozare a Fortificarea centrului vocii.
vocii şi lărgire a diapazonului.
Ambitusul vocal.
4.3. demonstrarea tehnicilor ambitusului.
• Volubilitatea. Vocea-mijloc de realizare scenică.
• Exerciţii de pozare şi fortificare a vocii.
• Variaţii de intensitate şi de tempou. Variaţii deregistre.
• Râsul scenic.
3.1. Utilizarea terminologiei specifice artei
teatrale şi vorbirii scenice, aplicând tehnici deredare a dicției corecte.
3.2. Aplicare tehnicilor limbajului correct și aarticulației definitivate.
3.3. Demonstrarea mobilităţii aparatului devorbire în procesul de remediere a carenţelor dedicţie.

Exersarea metodelor de perfecționare a
motricității aparatului fono-respirator.
Exerciţii de formare a aperturii şi deantrenare a comisurilor.

Studii practice de îmbinare a tuturor
compartimentelor: respiraţie, voce,
dicţiune, logică şi variaţii de registre
vocale.
Exerciţii de pozare şi fortificare a vocii.
Training vocal – respirator.
Studii de demonstrare a emisiei vocale
corecte în diverse de intensitate și temporitm.
Expunerea, conversaţia artistică, analiza
textului literar.
Exerciții de interpretare logică a textului.
Lucrul în grup, lucrul individual – tehnică
mixtă de interpretare a textului literar.

5.1. Demonstrarea imaginaţiei şi a capacităţii de Expresia artistică a cuvântului
creativitate individuală.
Monologul. Tipurile de monolog.
5.2. Deminstrarea gândirii critice constructive.
• Selectarea textelor.
5.3. Identificarea mijloacelor de expresivitate• Date generale despre creaţia autorului.
verbală și redarea imaginii artistice şi a
• Studierea operei.
mesajului ideatic al operei literare.
• Biografia personajului.
5.4. Identificarea succesivității și logicii• Analiza logică a textului.
Studii de redare/interpretare a acțiunii
desfăşurării evenimentelor.
• Frazarea.
verbale.
5.5. Crearea propriei viziuni şi transmiterea• Realizarea partiturii textului.
mesajului ascultătorilor.
• Viziunile. Crearea ecranizării interioare a
5.6. Integrarea în activităţi artistice şcolare,textului.
culturale, sociale.
• Acțiunea prin cuvânt.
Lectura artistică.

•

6.1. Cunoaşterea metodelor de lucru asupratextelor în proză şi versuri.
6.2. Realizarea de sinestătător a partiturii
textului.
6.3. Realizarea autocontrolului limbajuluiverbal, non-verbal şi paraverbal în evoluarea
scenică.
6.4. Demonstrarea dexterităţii interpretative.

Selectarea materialului literar la alegerea
elevilor.
• Analiza logica a textului.
• Realizarea partiturii textului.
• Determinareaşiruluideevenimente.
Formularea mesajului propriu.
• Crearea ecranizării lăuntrice a textului.
• Actiunea verbală.
Spectacolul teatral. Studii de creare a rolului
scenic prin intermediul culturii comunicării
scenice.
Lucrul de perfecţionare a vorbirii în spectacolul dediplomă.
Analiza logică a textului rolului.
Caracterul verbal al personajului.
Prezentarea publică a materiei studiate, încadrarea întipaje de interpretare creativă a textelor literare prinprocedeele culturii comunicării verbale (orale).

La sfârșitul clasei a XII-a, elevul poate:• opta motivat pentru anumite valori literare;• identifica mijloace de expresie artistică pentru redarea mesajului ideatic al operei literare;• aplica mijloace de expresivitate verbală în redarea imaginii artistice a operei literare;• relaționa cu publicul prin diverse tipuri de comunicare;• cunoaşte metode de lucru asupra textelor în proză şi versuri;• cunoaşte şi explică noțiunea, implementează în practică acţiunea verbală;manifestând ca atitudini și valori specifice predominante:• creativitate și ingeniozitate în automanifestarea publică;• implicarea activă și conștientă în ateliere și masster class;• simț, gust și creare de produs estetic;• interes pentru valorificarea potențialului artistic național și universal.

Studii de creare a partieturii textuale înbaza operei dramatice.
Aplicarea tehnicilor de comunicăre
scenică.
Produse: prezentarea spectacolului debacalaureat prin utilizarea tehnicilor și
mijloacelor oportune demonstrării culturii
comunicării scenice.

V. REPERE METODOLOGICE DE PREDARE-ÎNVĂȚARE-EVALUARE
Disciplina Arta vorbirii scenice posedă un pronunţat caracter aplicativ şi presupune accentuarea gândirii creative şi acţionale în formarea
personalităţii elevului. Prezentul Curriculum adoptă o abordare practică de „învăţare prin acţiune” şi este centrat pe elev. Disciplina Arta vorbirii sce
presupune aplicarea în cadrul procesului de predare-învăţare a metodelor şi tehnicilor care stimulează implicarea activă a elevului în procesul educaţionalşi asumarea responsabilităţii pentru propria formare (autoevaluare).
Principiile de bază care au stat la elaborarea concepţiei curriculare la disciplina Arta vorbirii scenice:• principiul universalităţii şi complexităţii în vederea formării temeliei culturii generale a personalităţii, acţionând în complex asupra dezvoltării
intelectuale, morale şi spirituale;• principiul predării Artei vorbirii scenice ca fenomen artistico-educativ ce integrează funcţiile estetice şi educative ale artei şi propunedesfăşurarea procesului instructiv în baza recunoaşterii valorilor perene ale culturii universale şi naţionale;• principiul integrității activităţilor practice şi perceperii artistice, ce exprimă caracterul complex al procesului de creare şi receptare a operei
artistice de către elevi;• principiul aplicabilităţii cunoştinţelor şi capacităţilor în practica artistică şi viaţa cotidiană, ce fundamentează aspectul funcţional-aplicativ;• principiul unităţii dintre autoexprimarea personalităţii şi dezvoltarea creativităţii personale, ceea ce constituie temelia individualizării
procesului educațional în cadrul căruia copilului i se oferă posibilităţi de exprimare liberă a propriilor viziuni şi sentimente şi condiţionează
respectarea particularităţilor creaţiei individuale;• principiul flexibilității și racordarea condiţiilor pedagogice la cerinţele artei, propune integrarea actului de creaţie în procesul educațional;• principiul etnocultural, intercultural și multicultural, ce facilitează integrarea elevului în societate, perceperea și acceptarea diferitor culturi,
opinii și feluri de a fi.
Prezentul Curriculum propune profesorilor din clasele cu profil teatral recomandări la conţinuturi şi competenţe în procesul de elaborare a proiectelor
didactice de lungă şi scurtă durată. Structurarea unităţilor de învăţare, a competenţelor specific şi asocierea acestora va rămâne la discreţia cadrului
didactic, astfel încât să înglobeze finalitățile educaționale propuse inițial.
Profesorii vor planifica ore teoretice şi practice, de sinteză şi evaluare, în funcţie de necesităţile procesului educativ al profilului teatral.
Momentul- cheie în activitatea cadrului didactic va rămâne stabilirea coerenţei între Competenţele specifice - Conţinuturi - Activităţi de învăţare Resurse - Evaluare, prin utilizarea cadrului Evocare - Realizarea sensului - Reflecţie - Extindere sau a cadrului Familiarizare - Structurare - Aplicare.
Formarea competenţelor specifice disciplinei Arta vorbirii scenice presupune respectarea unor exigenţe ale învăţământului centrat pe elev. În
vederea realizării acestui deziderat se vor pune în acțiune metodele interactive, preponderent practice, se vor realiza diverse activităţi pentru exersarea şidezvoltarea competenţelor creative şi comunicative în procesul de culturalizare a propriei persoane, reieșind din tehnicile specifice Artelor.
Se va activa în grupuri mici şi individual, aplicând metode interactive: Exerciţiul, Trainingul, Metoda predării/învăţării reciproce, Jocul de rol,Dramatizarea, Brainstormingul, Interogarea multiprocesuală, Secvenţe contradictorii, Învăţarea prin descoperire, Metoda schimbării perechii, Pânza depăianjen, Brainstormingul, metoda Pălăriilor gânditoare, Masa rotundă, Interviul de grup, Conversaţia dialogată şi Conversaţia dirijată, Studiul de caz şi
analiza S.W.O.T., Metoda studiului de caz, Linia valorii, Controversa creativă, Portofoliul individual etc.

Pe lângă tehnicile didactice general acceptate, sunt binevenite metodele şi tehnicile, aplicate în şcolile de teatru: exerciţii de autocunoaştere, Jocuri decunoaştere, Jocuri de încredere, Jocuri de concentrare, Jocuri de memorare, Jocuri teatrale de memorare prin imagini, Povestea în cerc, Jocuri deimprovizaţie, Jocuri de comunicare nonverbală, Joc de adaptare la situaţii propuse, Exerciţii de antrenare a redării stărilor psiho-emoţionale, concentrate
pe tehnicile specifice studiul teatral și demonstrarea practică (prezentarea spectacolelor).
Fiind un ansamblu de capacități, cunoștințe și abilități competența artistică, antrenată în cadrul disciplinei Arta vorbirii scenice poate fi realizată
doar prin dezvoltarea integrală a aspectelor sale dominante:• aspectul cognitiv, care vizează utilizarea teoriilor și noțiunilor de Arta vorbirii scenice;• aspectul funcțional, care reprezintă capacitățile persoanei de a activa într-un anumit domeniu profesional, educațional, social;• aspectul estetic ce vizează conştientizarea valorilor Artelor şi a Frumosului;• aspectul etic, care vizează valorile personale și sociale.
Conținuturile recomandate de curriculum, asigură competențele-cheie/transversale și transdisciplinare, orientează activitatea profesorului pe câteva
domenii:• specia și genul literar pe care le ilustrează opera dramatică;• curentul literar-artistic în care se încadrează opera dramatică;• tema operei/universul tematic al operelor dramatice explorate în cadrul unui modul tematic;• aspectele edificiului și scenei teatrale;• formarea unei atitudini critice constructive asupra Artei teatrale în general.
Sugestiile metodologice sunt modalități puse în aplicare în relațiile interpersonale pentru a realiza o cooperare eficientă între componentele
curriculare: obiective, unități de conținuturi, modalități de realizare a educației artistice.
Un rol important în formarea competenţelor integratoare autentice îl are participarea elevului în viața culturală a unității de învăţământ şi acolectivităţii, participarea la concursuri şi la evenimente social-culturale, ce contribuie la formarea unei personalităţi artistice, creative.
Competenţele la disciplina Arta vorbirii scenice sunt etape ale formării competenţelor transversale şi sunt formate/dezvoltate treptat pe parcursulîntregului demers didactic.
Așa dar, pentru orele de studii la disciplina Arta vorbirii scenice se vor realiza toate etapele de predare-educare ale procesului formativ-educativ:• Proiectarea de lungă durată.
• Proiectele de lecție/activitate, elaborate pe Unități de conținut, dar și pentru o oră individuală, la necesitate.
• Planul de montare a spectacolelor, structurat pe repetiții, în cadrul montărilor de spectacole/studiilor practice.
• Evoluarea publică (prezentarea spectacolelor/studiilor, automanifestarea).
• Evaluarea competențelor individuale oral, scris, practic (colocvii practice).
Strategii de evaluareComponenta organică a procesului de învăţare o constituie etapa evaluării, care reprezintă o cunoaştere şi recunoaştere a rezultatelor de achiziţionare şi
de formare a competenţelor. Evaluarea rezultatelor școlare la discipălina Arta vorbirii scenice este o componentă funcțională și se va axa pe măsurareaaprecierea competențelor elevilor. Astfel, procesul de evaluare porneşte de la definirea clară a competenţelor şi de la capacitatea de rezolvare a sarcinilor/problemelor înaintate într-un context propus. Competenţele vizate se referă la capacitatea elevului de a pune în practică creativitatea, inovaţia, asumarea
riscurilor, precum şi capacitatea de a valorifica aptitudinile scenice în scopul atingerii obiectivelor personale şi profesionale. Prin urmare, pentru evaluarea
competenţelor este necesară o identificare a cunoştinţelor acumulate, a deprinderilor şi aptitudinilor căpătate, a comportamentelor, a atitudinilor şi
abilităţilor dezvoltate. În linii generale, elevii vor fi evaluați tradițional, conform Metodologiei de evaluare a rezultatelor învățării stipulate, prin note la
ciclul gimnazial și liceal și prin descriptori (ECD) la ciclul primar. Competențele specifice evaluate parvin din abilităţile ce urmează a fi evaluate ladisciplina Arta vorbirii scenice:• Competențe cognitive - însuşirea expresiei artistice a cuvântului prin valorificarea textelor din literatura naţională şi universală (fabule,proză, versuri).
• Competențe de comunicare orală - posedarea tehnicii vorbirii de o calitate înaltă, la nivel de Artă a vorbirii.
• Competențe metacognitive (mixte) - aplicarea comunicării eficiente şi a acţiunii verbale prin intermediul limbajului verbal, paraverbal şi
non-verbal.
Astfel, evaluarea în cadrul disciplinilor de profil trebuie să se realizeze în mod preponderent ca evaluare continuă şi formativă. Pentru o evaluare
eficientă a rezultatelor/ performanţelor şcolare în cadrul cursurilor, este necesar să se pună accent pe aprecierea proceselor de învăţare, a competenţelor
achiziţionate, a progresului realizat, a produselor activităţii elevilor, deoarece evaluarea competenţelor are drept scop aprecierea a ceea ce a aplicat elevul
şi nu doar ceea ce a învăţat.
La finalul fiecărei unităţi de învăţare cadrul didactic va proiecta obligatoriu o activitate de recapitulare/evaluare, care are un rol deosebit în
dezvoltarea capacităţii de formare a competenţelor propuse. În formularea sarcinilor se va indica, concis şi clar, ce trebuie făcut, se va stipula limita în
timp şi, uneori, în volum, precum şi alte condiţii necesare de realizare a lucrărilor artistice.
În cadrul probelor de evaluare, ponderea cea mai mare va fi acordată aspectelor practice (comunicarea orală) care vor răspunde scopului deansamblu al unităţii de învăţare, în vederea formării şi dezvoltării competenţelor specifice necesare disciplinei. Scopul primordial al evaluării rezultatelor
elevilor în cadrul disciplinei Arta vorbirii scenice este nu „cât de multe ştiu” la disciplina dată, ci „cât de bine pot să aplice” elevii ceea ce ştiu şi „ceea
ce sunt capabili să facă” în practică. Aceste considerente vor face ca în evaluarea finală ponderea aplicaţiilor practice să tindă spre cota maximal posibilă.
Evaluarea finală se va realiza prin elaborarea şi prezentarea programelor artistice, care vor fi evaluate în baza unor criterii şi indicatori stabiliţi anteriorde către cadrul didactic, astfel încât aceştia să corespundă cerinţelor: măsurabile, echitabile şi racordate la posedarea de experienţă şi competenţă.
Una dintre formele de evaluare complexă, reieșind din specificul transdisciplinar și interferința va fi axat pe Baremul de apreciere a competențelor
artistice ale elevilor, realizat în cadrul colocviilor/prezentărilor practice.
Pentru evaluarea elevilor în cadrul prezentărilor practice (evaluare sumativă) se va ține cont de următorii indicatori și criterii:• Claritatea și caliatatea vorbirii scenice (dicția și articularea);• Normele ortoepice și cultura comunicării;• Cunoașterea textului și nivelul de interpretare artistică;• Logica vorbirii scenice;• Acțiunea verbală;• Ținuta scenică și măiestria interpretativă.

Clasele ciclului primar vor fi apreciate prin descriptori după Metodologia ECD, aprobată prin Ordinul Ministerului Educației, Culturii și
Cercetării nr. 1468 din 13.11.2019.
Clasele ciclului gimnazial și liceal vor fi apreciate cu note de la 1 la 10, conform Regulamentului privind evaluarea și notarea rezultatelorînvățării, promovarea și absolvirea în învățământul primar şi secundar, aprobat prin ordinul MECC nr.70 din 30.01.2020.
Așadar, cadrul didactic va selecta forma optimă de evaluare reieșind din specificul disciplinei, treapta de școlarizare și etapa de învățare/formare
selectiv, la necesitate. Evaluarea Produsului școlar se referă la manifestarea publică a elevului, prezentările practice și vizează atât calitatea produsului(studiilor scenice, spectacolelor), cât și calitatea activității elevului în procesul creării acestui produs. Paralel cu formele tradiționale de evaluare se vor
utiliza și metode/tehnici alternative, cum ar fi: proiectul, portofoliul, jurnalul de personaj, investigația, crearea de reclamă/publicitatate, la discreția
profesorului.
Studiile teatrale exersate la lecțiile de Arta vorbirii scenice vor fi integrate în spectacolele anuale, drept evaluare sumativă, colocviu practic.
Tipurile de evaluare recomantade:• Evaluare inițială;• Evaluare curentă;• Evaluare formativă;• Evaluare sumativă – colocviu practic.
Temele pentru acasă se vor racorda cerințelor Instrucțiunii metodice privind Managementului temelor pentru acasă aprobată prin Ordinul Ministerului
Educației, Culturii și Cercetării nr. 1249 din 22.08.2018 și se vor organiza sub formă:• orală (exersare/repetare individuală, reproducere, memorarea textelor, mesajelor);• lectură și analiză critică constructivă;• scrisă – (exerciții de analiză, descriere, deducere, recunoașterea, trasarea semnelor grafice convenționale, compunere a propriilor idei/produse);• investigația și interviul jurnalistic;• vizite la teatru;• proiecte digitale (foto, video).

VI. REFERINȚE BIBLIOGRAFICE:
Cadrul legal și normativ
1. Codul Educației al Republicii Moldova, modificat LP138 din 17.06.16, MO184-192/01.07.16 art.401, intrat în vigoare din 01.07.16
2. Cadrul de referință al curriculumului național, aprobat prin Ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr. 432 din 29 mai 2017.
3. Concepţia educaţiei în Republica Moldova, 2000.
4. Curriculum la disciplina Arta vorbirii: Chișinău, ME, 2016.
5. Curriculum pentru învățământul primar, aprobat la Consiliul Național pentru Curriculum, Ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr.
1124 din 20 iulie 2018.
6. Curriculum național Limba și literatura română aprobat la Consiliul Național pentru Curriculum, Ordinul Ministerului Educației, Culturii și
Cercetării nr. 906 din 17.07, 2019 (ediția 2020).
7. Curriculum național Geografia, aprobat la Consiliul Național pentru Curriculum, Ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr. 906 din
17.07, 2019 (ediția 2020).
8. Curriculum național Istoria Românilor și Universală, aprobat la Consiliul Național pentru Curriculum, Ordinul Ministerului Educației, Culturii și
Cercetării nr. 906 din 17.07, 2019 (ediția 2020).
9. Curriculum național Educație muzicală, aprobat la Consiliul Național pentru Curriculum, Ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr.
906 din 17.07, 2019 (ediția 2020).
10. Metodologia de evaluare criterială prin descriptori la disciplinele Educație muzicală, Educație plastică, Educație tehnologică și Educație fizică,clasa a V-a, aprobată la Consiliul Național pentru Curriculum, Ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr. 1324 din 08 septembrie 2018.
11. Strategia de dezvoltare a educației pentru anii 2014-2020 ,,Educația 2020”, publicată: 21.11.2014 în Monitorul Oficial nr. 345-351; art. nr. 1014.
12. Standarde de eficiență a învățării, Ministerul Educației al Republicii Moldova, 2012.
13. Strategia Moldova Digitală 2020, publicată: 08.11.2013 în Monitorul Oficial Nr. 252-257, art. nr. 963.
14. Strategia Naţională Educaţie pentru toţi, publicată: 15.04.2003 în Monitorul Oficial nr. 070, art. nr. 441. Studii/rapoarte.
15. Legea Republicii Moldova cu privire la Drepturile Copilului, nr. 338-XIII din 15 decembrie 1994.
Literatură în domeniul Artă teatrală (Arta vorbirii scenice)1.
Covătariu, V., Cuvinte despre cuvînt, Casa de editură Mureş, 1996.
2.
Covătariu, V., Studii teatrale, Cluj, 2003.
3.
Dorogan, M., Curs de elocinţă, Chişinău, ARC, 1995.
4.
Harghel, A., Citirea expresivă, Chisinău, editura Lumina, 1983.
5.
Mereuţă (Grigoriev), V., Arta vorbirii scenice, Chişinău, 2017.
6.
Mereuţă (Grigoriev), V., Vorbirea expresivă, Chişinău, 1997.
7.
Mereuţă (Grigoriev), V., Logica vorbirii scenice, Chişinău, 2005.
8.
Mereuţă (Grigoriev), V., Monologul, Chişinău, 2005.
9.
Mereuţă (Grigoriev), V., Recitarea, Chişinău, 2006.

Rusu, Gr., Arta vorbirii, Chişinău, 1998.
Panfilov L. Arta vorbirii, partea I, Editura DesiCom, Chişinău, 2003.
Panfilov L. Arta vorbirii. Respirația.Dicția. Editura Art Poligraf, Chișinău, 2017.
Panfilov L. Logica vorbirii scenice, Editura Art Poligraf, Chișinău, 2019.
Sfîrlea, L., Pronunţia românească-stil scenic, Bucureşti, 1970.
Stan Sandina Arta vorbirii scenice, Editura Didactică şi Pedagogică, Bucureşti, 1972.
Steiner, R., Modelarea vorbirii şi arta dramatică, Cluj-Napoca, editura Triade, 1999.
Tudose, S., Despre, Iaşi, 2002.
ARTICOLE
1.
Galac L., Unele aspecte privind corectarea defectelor de vorbire// Conferința de totalizare a muncii de cercetare științifică, interpretativ-creatoareși metodice a corpului didactic al Institutului moldovenesc de arte, Chișinău, 1989.
2.
Galac L., Opera eminesciană în procesul de studiere a disciplinei “Arta vorbirii”//Simpozionul științific ,,Mihai Eminescu- cuget național,,Chișinău , 2000.
3.
Galac L., Metoda narativă de interpretare şi acţiunea verbală// Seminarul metodologic ,,Probleme de educație și de instruire în învățămîntul artistic
superior “USAM, Chișinău, 2001.
4.
Galac L., Dezvoltarea abilităților de comunicare prin exercițiul și jocul teatral în cadrul orelor de Arta vorbirii.// Studiul Artelor și Culturologie:
istorie, teorie, practică. Chișinău, nr. 2(31) 2017
Literatură în domeniul didactic (psiho-pedagogic)
1. Achiri I., Bolboceanu A. Evaluarea standardelor educaţionale. Chişinău: Print-Caro, 2009;
2. Tomița A., FORMAREA PROFESORILOR PENTRU IMPLEMENTAREA CURRICULUMULUI MODERNIZAT DIN LICEU.
LITERATURA UNIVERSALĂ. Suport de curs. http://prodidactica.md/files/2%20Lit%20universala%20Final.pdf;
3. Cerghit I., Neașcu I. Prelegeri pedagogice. Iaşi: Editura Polirom, 2001;
4. Chiș V., Pedagogia contemporană, pedagogia pentru competenţe. Cluj, 2005;
5. Chiș V., Provocările pedagogiei contemporane, Cluj-Napoca: Editura PUC., 2001;
6. Crețu, C., Curriculum diferențiat și personalizat, editura Polirom, Iași, 1998;
7. Cristea, M., Sisemul educațional și personaliatea. Dimensiunea Esteică Editura Didactică și Pedagogocă, București, 1994;
8. Cristea, S. Dicționar de pedagogie; Editura Litera Internațional, Chișinău-București, 2000;
9. Cucoș C. Pedagogie generală, Iaşi: Editura Polirom, 2000;
10. Guțu V., Achiri I. Evaluarea curriculumului şcolar. Ghid metodologic. Chişinău, 2009.
11. Jinga, I., Istrate, E. (coord.), Manual de Pedagogie, Bucureşti, All, 2001;
12. Nicola I. Tratat de pedagogie şcolară. Bucureşti: Editura Aramis, 2000.
13. Stoica A. Evaluarea progresului şcolar. De la teorie la practică. Bucureşti: Editura Humanitas. Educaţional, 2003;
14. Vianu, Tudor, Estetica, Editura Orizonturi, București 2017.

10.
11.
12.
13.
14.
15.
16.
17.