REPERE METODOLOGICEȘI ORGANIZAȚIONALE PENTRU
ÎNVĂȚĂMÂNTUL EXTRAȘCOLAR
ÎN ANUL DE STUDII 2021-2022Chișinău 2021

REPERE METODOLOGICE ȘI ORGANIZAȚIONALE PENTRU
ÎNVĂȚĂMÂNTUL EXTRAȘCOLAR
ÎN ANUL DE STUDII 2021-2022
PRELIMINARII
Educația extrașcolară – parte componentă a educației nonformale
Conceptul-cheie al educaţiei extrașcolare (nonformale) constă în realizarea funcţieide extindere și de complementaritate în raport cu educaţia formală. Această funcţie se
realizează prin două direcţii: activităţi organizate în afara clasei: cercuri, concursuri,olimpiade, întreceri, manifestări culturale şi artistice etc.; activităţi organizate în afaraşcolii de învățământ general: excursii, vizite, tabere, expoziţii, centre de creaţie; instituțiide învățământ extrașcolar (nonformal) de profil artistic, sportiv etc. Educaţia nonformală seîncadrează în conceptul educaţiei pe parcursul întregii vieţi şi este privită ca o strategie decreare/ constituire a societăţii bazate pe cunoaştere.
Învățământul extrașcolar este parte componentă a sistemului de învățământ dinRepublica Moldova și o formă a educației reglementată de: Codul educației al Republicii
Moldova (2014); Recomandarea nr. 1437 privind educația nonformală a Adunări
Parlamentare a Consiliului Europei (2000); Recomandarea privind validarea învățăriinon-formale și informale (Bruxelles, COM, 2012); Memorandumul privind învățarea peparcursul întregii vieți (2000); alte documente de politici în domeniul învățământului șieducației extrașcolare. În contextul acestor documente naționale și internaționale,dezvoltarea educației și învățământului extrașcolar devine o prioritate și o direcție
strategică de asigurare a calității educației.
Conceperea și implementarea Cadrului de referință al educației și învățământului
extrașcolar din Republica Moldova cât și CURRICULUM DE BAZĂ: competențe pentru
educația și învățământul extrașcolar reprezintă un demers de maximă importanță pentrufuncționarea eficientă a acestui subsistem al sistemului educațional și un fundament sigur
în vederea elaborării documentelor curriculare, reglatorii și normative în domeniulînvățământului extrașcolar.
Prezentele repere vizează activitatea instituțiilor de învățământ extrașcolar (centre decreație, școli de arte/ muzică/ arte plastice, școli sportive) stabilesc managementulacțiunilor specialiștilor organelor locale de specialitate în domeniul învățământuluiresponsabili de activitățile extrașcolare, cadrelor de conducere și didactice din instituțiilede învățământ extrașcolar în vederea implementării politicilor în domeniul educației
extrașcolare:- Convenției ONU cu privire la Drepturile Copilului (1989);- Codul Educației al Republicii Moldova, COD Nr. 152 din 17-07-2014;- Regulamentul tip al instituției extrașcolare, Ordin Nr. 5 din 04.01.2011;- Regulamentul tip al școlilor de muzică, arte și arte plastice, Ordin Nr. 196 din 23.08.2011;- Regulamentul tip al școlilor de sport, H.G. Nr. 463 din 28.04.2006;- Cadrul de referinţă al curriculumului naţional, Ordinul nr. 432 din 29 mai 2017;- Cadrul de referință al educației și învățământului extrașcolar din Republica Moldova, Ordinnr.1336 din 01.12.2020;

- Curriculum de bază: competențe pentru educația și învățământul extrașcolar, Ordin nr.1336
din 01.12.2020.
DEMERSURI PRIVIND IMPLEMENTAREA CADRULUI DE REFERINȚĂ AL
EDUCAȚIEI ȘI ÎNVĂȚĂMÂNTULUI EXTRAȘCOLAR DIN REPUBLICA
MOLDOVA
Cadrul de referință al educației și învățământului extrașcolar din Republica
Moldova (în continuare Cadrul de referință) este expresia politicilor educaționalenaționale, în general, și a politicilor în domeniul educației extrașcolare (nonformale), înspecial. Acest document reprezintă ansamblul de demersuri conceptuale, metodologice și
praxiologice de dezvoltare a educației și învățământului extrașcolar din Republica
Moldova.
Structura organizaţională de conducere a implementării Cadrului de referințăla nivel
central este Ministerul Educației și Cercetării care, prin emiterea ordinului nr. 1336 din01.12.2020 anunţă începutul implementării acestui proces.
Organele locale de specialitate în domeniul învățământului au responsabilitatea de a
informa, periodic, conducerea instituțiilor de învățământ despre activităţile deimplementare a Cadrului de referință în alte instituții și progresele realizate de acestea,despre activităţile de implementare a Cadrului de referință, dar și documentelor elaborate
în baza acestuia şi de a concepe recomandări pentru conducerea instituțiilor privind
implementarea corespunzătoare, pe baza experienţelor constatate.
Structurile organizaţionale la nivel raional/municipal îşi asumă responsabilităţi
pentru realizarea obiectivelor şi a funcţiilor managementului implementării politicilor
educaționale. Pot fi utilizate diferite metode:•metoda structurării obiectivelor activităţii manageriale;•metoda analogiilor, adică a preluării structurilor manageriale ce funcţionează în
condiţii similare (după cum demonstrează analiza practicii managementului proceselor
inovative, această metodă este cea mai des întâlnită, fapt ce conduce nu doar la răspândirea
inovaţiilor, dar, spre regret, şi a defectelor sistemelor de conducere);•adaptarea modelelor-tip ale structurilor organizaţionale la condiţiile instituțieiconcrete;•metoda analitică de expertiză (cooptarea specialiştilor de înaltă calificare laelaborarea structurii organizaţionale a sistemului de conducere);•metoda modelării imitative;•metoda normativ-analitică: esenţa ei constă în fundamentarea componenţei şi aconţinutului lucrărilor de construire a structurilor organizaţionale, manageriale, în baza
cercetărilor din sistemul existent de conducere.
La nivelul instituției, implementarea Cadrului de referință presupune mai multe
tipuri de activităţi manageriale:•Planificarea implementării Cadrului de referință atât la nivelul instituţiei deînvăţământ (planificarea strategică), cât şi la nivelul compartimentelor (catedre, comisiimetodice, administraţie etc.) şi al personalului (planificarea operaţională); elaborarea
planului anual al instituției, a planurilor catedrelor şi ale comisiilor metodice, proiectele
didactice de lungă durată•Organizarea activităţii din instituție în vederea implementării Cadrului de referință(elaborarea ofertei educaționale, constituirea catedrelor, a comisiilor metodice, a unor
colective cu caracter permanent sau temporar pentru soluţionarea diferitelor probleme ale
implementării Cadrului de referință, alcătuirea orarului şi a graficului de utilizare alaboratoarelor, atelierelor, cabinetelor şi sălilor specializate, a sălilor şi a terenurilor desport, organizarea sistemului informatic şi a subsistemului informatic al acestuia).
•Coordonarea acţiunilor de implementare a Cadrului de referință (stabilirea
modalităţilor de comunicare operativă între toţi factorii implicaţi, desfăşurarea unor şedinţede analiză şi de luare a unor decizii operative etc.).
• Evaluarea desfăşurării acţiunilor de implementare a Cadrului de referință.
Este determinat sistemul de condiţii cu privire la implementarea şi monitorizarea
Cadrului de referință. Prima condiţie ţine de crearea cadrului motivaţional pentru toţiparticipanţii implicaţi:• creşterea profesională a managerilor şi a cadrelor didactice;• participarea la seminare, treninguri, dezbateri și mese rotunde special organizate;• obţinerea gradelor didactice şi manageriale.
Ca instrumente de bază utilizate în cadrul procesului de monitorizare a implementăriiCadrului de referință pot fi utilizate:
1. Programul de acţiuni privind monitorizarea procesului de implementare a Cadruluide referință;2. Fişa de lucru şi grilele respective privind implementarea Cadrului de referință lanivel municipal/raional şi instituţional;
3. Chestionarul de evaluare a percepţiei elevilor, managerilor şcolari şi a cadrelor
didactice, despre Cadrului de referință implementat.
PROIECTAREA ȘI ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONAL DINPERSPECTIVA CURRICULUMULUI DE BAZĂ: COMPETENȚE PENTRUEDUCAȚIA ȘI ÎNVĂȚĂMÂNTUL EXTRAȘCOLARCurriculum de bază: competențe pentru educația și învățământul extrașcolarreprezintă componenta reglatorie a Curriculumului Național.
Curriculumul pentru educația și învățământul extrașcolar, pe deoparte, reprezintă oexpresie a teoriei generale a curriculumului, validată de comunitatea științifică; pe de altăparte, preia unele caracteristici dictate de specificul și particularitățile educației șiînvățământului extrașcolar:● Diversitatea finalităților/ caracter deschis al finalităților;● Diversitatea abordărilor și formelor de organizare;● Axarea puternică pe cel ce învață; principiile educației individualizate șidiferențiate sunt dominante;● Nivelul înalt de motivație pentru educația și învățământul extrașcolar;● Orientarea dominantă la proces și construirea de noi cunoștințe, noi experiențe;● Centrarea pe probleme cotidiene.
Orientarea spre o evaluare formativă,autoevaluare etc;În acest sens, Codul educaţiei al Republicii Moldova [3] prin art. 11, alineatul [1]determină faptul că educaţia are ca finalitate principală formarea unui caracter integru şi
dezvoltarea unui sistem de competenţe care include cunoştinţe, abilităţi, atitudini şi valori,ce permit participarea activă a individului la viaţa socială şi economică.
Conceptul curriculumului se axează pe afirmarea rolului prioritar al finalitățiloreducației extrașcolare. În funcție de finalități, concepute în termeni de competențe, seproiectează și celelalte componente ale modelului curricular: forme, strategii și metode,
activități educaționale, conținuturi, instrumente de evaluare
Competența, în diferite forme ale sale de manifestare și de complexitate, reprezintăca finalitate:1) un rezultat măsurabil obținut în cadrul procesului educațional;
2) un obiectiv proiectat (ceea ce profesorul intenționează să realizeze în procesuleducațional);
3) un obiectiv terminal (ceea ce trebuie să atingă elevul în procesul educațional);4) un obiectiv de învățare/ educație (ceea ce real a achiziționat elevul).
În funcție de finalitate/ rezultat, competența se prezintă în cel puțin două forme:a) de proces – realizarea unor acțiuni, activități;b) de produs al actului de învățare: proiecte, modele, scheme, poezii, machete etc.
În sens psihologic, competența reprezintă o achiziție comportamentală complexă,necesară, indivizibilă, neoperațională.
Competențele-cheie/ transversale constituie o categorie curriculară esențială, dar și
expresia opțiunilor politicilor educaționale, precum și a tipului de personalitate care se
propune a fi format. Totodată, competențele-cheie sunt acele competențe de care au nevoietoți cetățenii pentru împlinirea și dezvoltarea personală, ocuparea unui loc de muncă,incluziune socială, un stil de viață durabil, o viață de succes în cadrul unor societățipașnice, o gestionare a vieții care ține seama de aspecte legate de sănătate și cetățenie
activă. Acestea sunt dezvoltate în perspectiva învățării pe tot parcursul vieții, începând dincopilăria mică și pe tot parcursul vieții adulte, prin intermediul învățării formale,nonformale și informale, în toate contextele, inclusiv familie, școală, locul de muncă,vecinătate și alte comunități.
Competențe-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (Bruxelles, 22 mai 2018):
competențe de alfabetizare;competențe multilingvistice;competențe în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii;
competențe digitale;competențe personale, sociale și de a învăța să înveți;competențe cetățenești;competențe antreprenoriale;
competențe de sensibilizare și expresie culturală.

Competența-cheie, în această formă de prezentare, constituie sursa și mijlocul deproiectare a competențelor generale, dar și specifice pentru educația extrașcolară(nonformală), una sau mai multe din ele fiind prioritară(e) pentru un domeniu sau altul aleducației extrașcolare (nonformale).
Taxonomia competențelor reprezintă un instrumentar de proiectare și evaluare acompetențelor și unităților de competențe specifice domeniilor/ profilurilor/ tipurilor deactivități.
Curriculum de bază: competențe pentru educația și învățământul extrașcolar descrie
setul de competențe generale pe domenii ale educației și învățământului extrașcolar, dar și
taxonomia competențelor, care vor sta la baza proiectării conținuturilor curriculare, carevor varia în funcție de condițiile materiale reale din instituția de învățământ, finalitățilecursului și necesitățile beneficiarilor. În desfășurarea activității se va pune accent peaccesibilitatea şi relevanța subiectelor propuse copiilor, în așa fel ca activitățile să devină
atractive şi eficiente.
Metodologia implementării și monitorizării Curriculum de bază: competențe pentru
educația și învățământul extrașcolar se axează pe două dimensiuni: managerială șipedagogică. În cadrul fiecărei dimensiuni se aplică strategii și instrumente specifice:Dimensiunea managerială implică:crearea condiţiilor motivaţionale şiorganizaţionale cu privire la implementarea şi monitorizarea curriculumului pentru
educația și învățământul etxrașcolar; organizarea formării resurselor umane privind
implementarea şi monitorizarea curriculumului pentru educația și învățământul etxrașcolar;
organizarea implementării şi monitorizării propriu-zise a curriculumului.
Dimensiunea pedagogică implică: formarea continuă a cadrelor didactice în vederea
implementării şi monitorizării curriculumului pentru educația și învățământul etxrașcolar;
elaborarea sistemului de indicatori cu privire la eficienţa implementării curriculumuluipentru educația și învățământul etxrașcolar şi, în special, a documentelor curriculare.
În acest context, Ministerului Educației și Cercetării al Republicii Moldova îi revinefuncția de elaborare și promovare a politicilor în domeniul proiectării, implementării și
monitorizării curriculumului pentru educația și învățământul etxrașcolar în toate instituțiile
și structurile de educație și învățământ extrașcolar, indiferent de statutul și apartenența
acestora.
Ministerul Educației și Cercetării al Republicii Moldova, prin structurile saleasigură:• Elaborarea şi promovarea politicilor curriculare în raport cu Programele strategicede dezvoltare a sistemului de învăţământ.
• Solicitarea cercetărilor în domeniul curricular, dar şi a stării actuale a curricula înuz.
• Gestionarea întregului ciclu curricular în limitele unor termeni prestabiliţi:proiectarea, implementarea, monitorizarea, reglarea.
• Evaluarea şi aprobarea produselor curriculare, de regulă, în cadrul ConsiliuluiNaţional pentru Curriculum.
• Elaborarea cadrului normativ şi reglatoriu privind dezvoltarea continuă adocumentelor curriculare în învățământul și educația extrașcolară.
• Promovarea politicilor de formare iniţială şi continuă a cadrelor didactice dinperspectiva schimbărilor curriculare.

Managementul curriculumului la nivel raional/municipal de către organelor
locale de specialitate în domeniul învățământului (OLSDÎ) asigură:• Promovarea şi realizarea politicilor curriculare la nivel local.
• Elaborarea strategiilor proprii de implementare şi monitorizare a Curriculum debază: competențe pentru educația și învățământul extrașcolar, ţinând cont de oportunitatea
şi de specificul instituțiilor la nivel local.
• Crearea condiţiilor de formare continuă a managerilor şi cadrelor didactice dinperspectiva Curriculum de bază: competențe pentru educația și învățământul extrașcolar.
• Coordonarea implementării şi monitorizării curriculumului în instituţiile deînvăţământ extrașcolar din teritoriul arondat.
• Elaborarea curriculară la decizia locală şi modalităţi de implementare a acestora.
• Comunicarea eficientă cu autorităţile locale şi comunitate privind avantajele şiproblemele implementării Curriculum de bază: competențe pentru educația șiînvățământul extrașcolar.
Instituţiile de învăţământ vor asigura:• Informarea cadrelor didactice, elevilor, părinţilor despre noile politici curriculare îndomeniul învățământului extrașcolar;• Stabilirea nevoilor instituţionale şi individuale ale cadrelor didactice în formarea
continuă, inclusiv a nevoilor de autoformare;• Elaborarea şi implementarea curriculumului la decizia şcolii;•Identificarea resurselor interne privind implementarea efectivă a curriculumului
proiectat/reproiectat;• Promovarea spiritului de creativitate şi de cooperare în procesul de implementare aCurriculum de bază: competențe pentru educația și învățământul extrașcolar;• Cercetări practice ale cadrelor didactice, cu tangenţe tematice în implementarea
Curriculum de bază: competențe pentru educația și învățământul extrașcolar;• Consens în percepţia noului Curriculum de bază: competențe pentru educația șiînvățământul extrașcolar de către părinţi, profesori şi elevi
ORGANIZAREA ACTIVITĂȚII EXTRAȘCOLARE ÎN RAPORT CU MISIUNEAINSTITUȚIILOR ȘI NECESITĂȚILE BENEFICIARILOR
Formele de bază de organizare a activității în cadrul instituțiilor de învățământ
extrașcolar sunt: cercul, lecția, antrenamentul, care au menirea să dezvolte potenţialulcognitiv, afectiv şi acţional al copiilor şi tinerilor și să răspundă intereselor şi opţiuniloracestora pentru timpul liber. Cercul, lecția, antrenamentul cele mai dese ori se realizează îngrup și cuprind elevi de aceeași vârstă sau de vârste apropiate, care au înclinații și interesecomune. După caz, se pot desfășura activități individuale, de exemplu de studiere a unuiinstrument muzical.Activitățile de bazăse desfășoară conform proiectării didactice de lungădurată, și au durata de minim un an de studii. Cadrul didactic monitorizează frecvențacopiilor și completează catalogul de evidență a activităților și beneficiarilor, realizeazăproiectarea didactică și prezintă portofoliul cadrului didactic.

Formele complementare de organizare a activității extrașcolare au menirea devalorificare educativă a timpului liber și/sau aprofundarea cunoștințelor și intensificarea
dezvoltării competențelor, care sunt drept finalități al activității extrașcolare de bază.
Formele complementare, după caz, pot servi drept instrumente de evaluare în contextul
cercului, lecțiilor sau antrenamentelor.
Întreceri, competiții, concursuri, expoziții, cantonamente, maratoane, victorine– sunt forme cu caracter competitiv, care permit beneficiarilor manifestarea competențelor
specifice dezvoltate, pot servi drept instrument de evaluare sau autoevaluare. Pentru
organizarea acestora se va întocmi: act normativ intern, regulament de organizare, deviz decheltuieli.
Excursii, vizite, drumeții, expediții - sunt forme de activitate extrașcolară,organizate în natură sau la diferite instituții culturale sau agenți economici în vederea
realizării unor obiective instructiv - educative. În timpul desfăşurării excursiei / drumeției,cadrele didactice dirijează procesul de observare în mod sistematic, îndemnând elevii sănoteze ceea ce li se pare interesant sau chiar construind fișe de monitorizare a excursiei /drumeției în care elevii, periodic au anumite sarcini de efectuat (de exemplu, anul
construcției monumentului vizitat, ctitorul lăcașului de cult, materialele utilizate deconstructori, culorile utilizate de artist(i), etc.). În vederea realizăriiexcursiei/vizitei/drumeției sau expediției va fi realizat planul activității, reguli desecuritate, ordin de organizare însoțit de lista elevilor/ beneficiarilor.
Tabere – sunt activităţi extraşcolare ce presupun reunirea mai multor beneficiari, peo anumită perioadă de timp, de regulă în perioada vacanţelor şcolare. În funcţie deobiectivul pe care-l vizează, taberele pot fi:● cu sejur de zi● de întremare a sănătăţii
● de odihnă (recreere)● de formare într-un anumit domeniu de activitate (Cărăşel A., Lazăr Gh., 2008, pag.
35)
În vederea organizării taberelor se va întocmi: regulament, plan de activitate, reguli
de securitate a vieții și sănătății copiilor.
Spectacole, concerte, festivaluri - sunt activităţi de masă, cultural-artistice ce permit
beneficiarilor manifestarea competențelor specifice dezvoltate, pot servi drept instrument
de evaluare sau autoevaluare. În cadrul organizării se va emite un act normativ intern,scenariu, regulament, deviz de cheltuieli.
Conferințe tematice, seminare, training-uri, mese rotunde, sesiuni de informare,activități de ghidare profesională, workshop-uri, ateliere de lucru, masterclass-uri –sunt activități instructiv-educative de scurtă durată (de la câteva ore până la câteva zile)
care sunt ghidate de un cadru didactic și au finalități educaționale clare și o agendă
prestabilită. Acestea pot fi organizate cu scopul de inițiere, aprofundare sau extindere acunoștințelor și abilităților într-un subiect. Pentru organizarea acestora se va întocmi un act
normativ intern, agenda evenimentului, deviz de cheltuieli.
Program de voluntariat – este planul anual al activităţilor de voluntariat, în caresunt prezentate, conform finalităților educaționale, activitățile propuse. Beneficiarii suntghidați de un cadru didactic, care facilitează procesul de învățare, prin setarea obiectivelor
operaționale, formularea sarcinilor și asigurarea debrifării, pentru ancorarea cunoștințelorși competențelor dezvoltate. Pentru implementarea programului de voluntariat se va

elabora regulamentul activității de voluntariat, planul anual al activității de voluntariat
registru de evidență a voluntarilor, registru de evidență a activității voluntarilor.
TEMA DE CERCETARE ȘI APLICARE
În vederea asigurării implementării documentelor curriculare pentru educația șiînvățământul extrașcolar în activitatea întrunirilor metodologice se recomandă următoareleteme pentru seminare, ateliere de lucru și laboratoare de bune practici:1. Managementul implementării calitative a Cadrul de referință al educației șiînvățământului extrașcolar din Republica Moldova și Curriculum de bază: competențepentru educația și învățământul extrașcolar și/sau a documentelor curriculare ce urmează afi elaborate;
2. Strategii de adaptarea a documentelor curriculare la specificul instituției, dotarea
tehnico-materială și necesitățile actuale a copiilor;
3. Metodologia formării și dezvoltării competențelor-cheie, generale și specifice încadrul activităților extrașcolare;
4. Dimensiuni ale educației și învățământului extrașcolar: repere curriculare,
metodologice şi practice.
Totodată, aceste subiecte se recomandă valorificate drept teme de cercetare șiaplicare.
Comisiile metodice la nivelul instituției, vor urmări:● Elaborarea unui plan de activitate în vederea unui studiu mai aprofundat al temei/
temelor de cercetare și aplicare (parte a planului de activitate al comisiei metodice);● Implementarea aspectelor teoretico-metodice ale temei/ temelor de cercetare;● Diseminarea experiențelor avansate și a modelelor practice de punere în aplicare atemei/ temelor de cercetare prin publicarea buletinelor școlare, a articolelor de specialitate,inclusiv şi pe site-ul instituției de învățământ.
Fiecare comisie metodică are libertatea de a selecta una sau mai multe teme pentru
cercetare și aplicare în cadrul seminarelor teoretico-practice la nivel instituțional și raional/municipal. Totodată, se va încuraja selectarea și derivarea unor aspecte ale temelor propuse
pentru dezvoltare profesională continuă a cadrelor didactice.
Bibliografie:●Codul educației al Republicii Moldova, COD Nr. 152 din 17-07-2014;●
Regulamentul tip al instituției extrașcolare, Ordin Nr. 5 din 04.01.2011;●
Regulamentul tip al școlilor de muzică, arte și arte plastice, Ordin Nr. 196 din23.08.2011;●
Regulamentul tip al școlilor de sport, H G Nr. 463 din 28 aprilie 2006;●Cadrul de referinţă al curriculumului naţional, Ordinul nr. 432 din 29 mai 2017;●Cadrul de referință al educației și învățământului extrașcolar din Republica
Moldova, Ordin nr.1336 din 01 decembrie 2020;●Curriculum de bază: competențe pentru educația și învățământul extrașcolar, Ordin
nr.1336 din 01 decembrie 2020.

Viorica MARȚ, consultant principal, Direcţia învăţământ general,
Ministerul Educaţiei și Cercetării
Dorina-Alina BEȘLEAGA, director adjunct,Centrul Republican pentru Copii și Tineret, mun. ChișinăuStela PETRUȘCA, director adjunct,Centrul Republican pentru Copii și Tineret, mun. Chișinău