Anexă la Ordinul MEC
nr. 631 din 31.05.2023

REPERE METODOLOGICEPRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA ȘCOLARĂEDUCAȚIE PLASTICĂ
ÎN ANUL DE STUDII 2023-20241Chișinău,2023

ORGANI ZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONAL LA DISCI PLI NA ȘCOLARĂEDUCAȚI E PLASTI CĂ ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL GI MNAZIALANUL DE STUDII 2023-2024

I. Implementarea documentelor de politici educaționale
Conform Planului-cadru pentru învăţământul primar, gimnazial şi liceal, Educația plastică arestatut de disciplină obligatorie în aria curriculară Arte. În anul de studii 2023-2024 formatul
documentelor şcolare de tip reglator, aplicate în implementarea pachetului curricular la disciplina
Educație plastică, include:
Documente reglatorii de ordin general Ordinul MEC nr. 200 din 28.02.2023 Cu privire la aprobarea Planului - cadru pentruînvățământul primar, gimnazial și liceal, anul de studii 2023-2024;
 Ordinul nr. 26 din 18 ianuarie 2023 Сu privire la aprobarea Programului activităților
extrașcolare în învățământul primar și secundar, ciclul I și II; Ordinul MEC nr. 382 din 18.04.2023 Cu privire la aprobarea Instrucțiunilor privind
completarea catalogului școlar în anul de studii 2023-2024;
 Ordinul nr.278 din 24.03.2023 Cu privire la înscrierea copiilor în clasa I în anul de studii
2023-2024;
 Ordinul nr. 211 din 02 martie 2023 Cu privire la instituirea Consiliului consultativ îndomeniul educației incluzive al Ministerului Educației și Cercetării; Ordinul MEC nr.178 din 15 martie 2022 Cu privire la încadrarea în instituțiile deînvățământ general a copiilor din familii refugiate din Ucraina;
 Ordin nr. 1249 din 22 august 2018 Cu privire la aprobarea Instrucțiunii privind
managementul temelor pentru acasă în învățământul primar, gimnazial și liceal.
Documente curriculare specifice disciplinei
 Curriculumul național. Educaţie Plastică pentru clasele I-IV; Curriculum discipinar;
Ghidul de implementare a Curriculumului pentru învățământul primar (aprobat prin
ordinul nr. 1124 din 20.07. 2018);
 Curriculum național. Educaţie Plastică pentru clasele V-VII; Curriculum discipinar;
Ghid de implementare (aprobat prin ordinul nr. 906 din 17.07.2019);
 Metodica de Evaluare Criterială prin Descriptori la disciplinele Educație muzicală,Educație plastică, Educație tehnologică ș i Educație fizică, Clasa a V-a (aprobată prin
Ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării al Republicii Moldova nr. 1324 din
08.09.2018);
 Manuale școlare și Ghiduri de implementare a manualelor școlare, aprobate de MEC al
RM http://ctice.gov.md/manuale-scolare/.
Activitățile extrașcolare vor fi organizate și desfășurate conform intereselor și opțiunilor
elevilor. La proiectarea activităților pentru anul de învățământ 2023-2024 se va ține cont de
Programul activităților extrașcolare în învățământul primar și secundar, ciclul I și II, aprobat prin
ordinul Ministrului Educației și Cercetării.
Oferta variabilă a Planului–cadru de învățământ pentru anul de studii 2023-2024 conține o listă
a disciplinelor opționale, aprobate de MEC, ce include la aria curriculară ARTE-Limbajul
formelor vizuale (pentru cl.VIII-a). Această opțiune este oferită elevilor interesați de studierea și2exersarea în continuare a conținuturilor vizate de limbajul de expresie plastică în domeniul artelor
plastice/vizuale.
Pentru elevii cu CES, cadrele didactice vor elabora planuri educaționale individualizate în baza
curricula disciplinei (2019) în conformitate cu Ghidul metodologic „Individualizarea procesului
educațional prin adaptări curriculare”.
Cadrul didactic este responsabil de respectarea și aplicarea documentelor curriculare, inclusiv a
Reperelor metodologice la disciplină, în vederea organizării calitative a demersului educațional.
II. Repere metodologice privind procesul educațional la disciplina Educație plastică
Implementarea curriculumului
Actualul Curriculumul face parte din a doua generație de curricula centrate pe competențe și
Curriculumul la disciplina Educație plastică constituie o sursă de proiectare didactică, este reperul
principal, documentul reglator pentru proiectarea personalizată a activităţii didactice la clasă .
Proiectarea administrării disciplinei Educație plastică se axează pe reflectarea numărului de ore(săptămânal/an de studii) şi corelarea acestora cu unităţile de învăţare. Indicațiile pentru elaborarea
proiectului de lungă și scurtă durată sunt dezvă luite în Ghidul de implementare la Educație
plastică în gimnaziu, Educatie plastica, Curriculum, Gimnaziu, rom .
Proiectarea de lungă durată:• este un document administrativ, care se întocmește de către cadrul didactic în baza
curriculumului la începutul anului şcolar pentru fiecare clasă și admite operarea unor ajustări,dezvoltări pe parcursul anului, în funcție de dinamica reală a clasei de elevi;• constituie un instrument funcțional, care asigură un parcurs ritmic al conţinuturilor și evaluărilor
în cheia paradigmei ECD, corelat cu structura anului școlar și orientat spre realizarea finalităților
curriculare de către elevii clasei;• este oportună să aibă un caracter personalizat, realizând o confluență a normativității didacticecu creativitatea și competența profesională a pedagogului – benefică, întâi de toate, pentru elev.
Proiectarea de scurtă durată:• oferă o schemă raţională și personalizată a desfăşurării lecţiei, în baza a trei repere
intercondiţionate: obiectivele lecţiei – ceea ce ne propunem să realizăm; conţinuturi şi strategii
didactice – elementele necesare pentru a realiza ceea ce ne-am propus; strategii de evaluare –modul în care măsurăm eficienţa învăţării;• include: antetul proiectului; demersul didactic/scenariul didactic/ desfăşurarea lecţiei sau aactivităţii;• antetul proiectului de scurtă durată include: Clasa; Disciplina; Subiectul lecţiei; Tipul lecţiei;Unităţile de competenţă; Obiectivele lecţiei; Strategii didactice; Strategii de evaluare;
Bibliografie;• proiectarea demersului didactic al lecţiei poate fi realizată atât în baza secvenţelor
instrucţionale (ISC) eşalonate în corespundere cu tipul lecţiei, cât şi în baza etapelor lecţiei-cadru :Evocare – Realizarea sensului – Reflecţie – Extindere (ERRE).
În practica pedagogică, gradul de desfăşurare a conţinutului proiectării didactice ţine deperformanţele profesorului (gradul didactic ş.a.) şi se stabileşte de comun acord cu managerul
responsabil de disciplină.
Monitorizarea procesului de implementare a curriculumului3Cadrul didactic poate lua decizii asupra modalităţilor de proiectare didactică pe care le consideră
optime în asigurarea calităţii procesului educaţional la clasă, punând accentul pe învățarea
practică (aplicativă) la lecțiile de Educație plastică (prin receptare, reprezentare și creație) șiabordarea integrată a modelelor de pedagogie artistică. În vederea implementării Curriculumului
la disciplină, cadrele didactice și de conducere vor asigura:• gestionarea proiectării didactice în raport cu actele normative actuale pentru învățământul
general;• monitorizarea procesul de evaluare a produselor curriculare în temeiul metodologiei deevaluare;• planificarea colaborativă, construirea contextelor pentru învățarea interdisciplinară,inclusiv a unor conținuturi transversale, cu profesori din alte arii curriculare;• dezvoltarea profesională a cadrelor didactice în cadrul practicilor de integrare apedagogiilor artistice, învățării în bază de proiect, învățării STEAM în demersul didactic și
extradidactic al Educației plastice.
În vederea monitorizării procesului de implementare a curriculumului propunem un model deplan de acțiuni:
Monitorizarea procesului de implementare a curriculumuluiAcțiuni planificate
Indicatori deTermeneperformanță

Responsabil

Analiză și proiectare
Implementarea
curriculumului
EvaluareStrategii de predare-învățare-evaluare
Asigurarea didactică la disciplina Educație plastică la ciclul gimnazial este realizată în
totalitate de manuale școlare (clasa a V-VII-a) și ghiduri de implementarea acestora.
Curriculumul direcționează metodologia disciplinei Educație plastică spre crearea situaţiilor deînvăţare care îi pot oferi elevului experiențe în cunoașterea de sine și a lumii prin artele plastice/vizuale și în exprimarea de sine prin limbajul specific artelor plastice/vizuale. Aici se încadrează
realizarea creațiilor artistice plastice și perceperea în domeniul artelor plastice. Procesul
educațional trebuie organizat astfel, încât elevii să aibă oportunități de a dobândi experiență
artistică atât în clasă, cât și în afara ei, participând la diverse concursuri de artă plastică, expoziții,excursii la muzee etc.
Procesul de evaluare în clasele gimnaziale va fi realizat în baza Curriculumului Naţional la
Disciplina Educaţie plastică în clasele a V– VII-a (2019). Se va respecta cadrul contextual deproiectare și realizare a evaluării elevilor din clasa a V-a, în vederea adaptării acestora la sistemul
de evaluare și notare aplicat în ciclul gimnazial în conformitate cu prevederile pct. 45, 46 dinRegulamentul privind evaluarea și notarea rezultatelor învățării, promovarea și absolvirea înînvățământul primar și secundar (aprobat prin ordinul MECC nr. 70 din 30.01.2020) și
Metodologiei de evaluare criterială prin descriptori la disciplinele Educație muzicală, Educație
plastică, Educație tehnologică și Educație fizică, Clasa a V-a (aprobată prin Ordinul Ministerului
Educației, Culturii și Cercetării al Republicii Moldova, nr. 1324 din 08.09. 2018).
4

Pentru anul de studii 2023-2024, la disciplina Educație plastică rămâne valabilă proiectarea
evaluărilor: evaluarea inițială(EI) – predictivă; evaluarea formativă(EF) – continuă; evaluarea
sumativă(ES) – finală (a se vedea curriculumul disciplinar p.23). La începutul anului deînvățământ /semestrului/ Unității de Învățare, evaluarea inițială se va realiza la primele lecții,pentru a determina gradul de formare la elevi a preachiziţiilor necesare studierii cu succes aconținuturilor curriculare. Metodele de evaluare inițială se vor axa pe identificarea rezultatelorșcolare în domeniul perceperii și creației plastice. Evaluare inițială nu are rol de control, iar
rezultatele se valorifică în scopul eficientizării procesului ulterior de predare-învăţare-evaluare.
Astfel, profesorul va putea să-și clarifice dacă repartizarea orelor pe module îi va permite să
deruleze eficient procesul ECD, totodată, se va crea o viziune de ansamblu asupra procesului
didactic la disciplină. Deasemenea, reamintim că, conform Metodologiei ECD strategiile deevaluare aplicate pot fi instrumentale şi non-instrumentale.
În continuare se va promova procesul autoevaluării - prezentarea sarcinii de lucru(produsului) și a criteriilor de succes; încurajarea elevilor pentru a-şi pune întrebări legate demodul de realizare a sarcinii (conștientizarea criteriilor); aplicarea controlată a unor grile deautoverificare; încurajarea evaluării în cadrul grupului sau al clasei (evaluarea reciprocă);completarea unor fișe de autoevaluare la finalizarea sarcinii de lucru; trecerea de la evaluarea
produsului la evaluarea procesului etc.
Autoevaluarea cultivă motivația interioară față de învățarea și atitudinea pozitivă, responsabilă
față de propria activitate. Astfel, sarcina cadrului didactic este de a pregăti elevii pentru
autoevaluare, ca să înțeleagă criteriile, conform cărora își vor aprecia propria activitate.
De exemplu, în cadrul autoevaluării vom încuraja elevii să răspundă la întrebări de genul:
1. Există un alt mod (metodă) de a realiza această sarcină?
2. Am rezolvat sarcina suficient de bine?
3. Ce ar trebui să fac în pasul următor?
4. Ce produs, care mă reprezintă, ar trebui să-l valorific?
Sau la sfârșitul sarcinii propuse, elevii vor fi îndemnați să completeze enunțurile:
Am învățat …
Am fost surprins de faptul că, …
Am descoperit că, …
Am folosit metoda ..., deoarece …
În realizarea acestei sarcini am întâmpinat urmatoarele dificultăți, deoarece…
Fișele de autoevaluare permit elevilor să determine eficiența activităților realizate în condiții deautonomie, de exemplu:
Disciplina: Educația plastică, cl. aVII-a, Unitatea de învățare: „Istoria artelor plastice”
Unitatea de conținut: „Arta națională în secolele al XIX-lea și al XX-lea; Pictura și Grafica”
Activitate de atelier (etape):
1.Completarea spațiilor lipsă din exercițiul propus în manual, în care se cere definirea deosebirilor
și identificarea elementelor comune între arta populară și arta națională;2.Crearea unei compoziții artistico-plastice, care ar purta semne le caracteristice ale artei naționale(conform etapelor propuse);
3. Utilizarea tehnicii specifice de grafică (materiale: hârtie, creion simplu, carioca neagră);5Fișă de autoevaluare:
Criterii de succes

Opinia elevului

Opinia profesorului

Completez corect spațiile lipsă din exercițiu propus
Respect etapele de lucru în crearea compoziției
Realizez o lucrare originală în tehnica specifică de grafică
Intitulez/comentez propria lucrare
Punctaj total/ Calificativ generalNotă:Opinia elevului, elevul se va autoevalua cu calificative la fiecare criteriu de succes, indicândpunctajul de la 1 la 3;
 Pentru acordarea calificativului general punctele se sumează, suma se împarte la numărul decriterii și se convertește în calificativ: FB = 3; B = 2; S = 1;
 Notează cu: FB – pentru creativ; B – cu mici ezitări; S – cu dificultate; Opinia profesorului, este la discreția cadrului didactic;
Valențele formative ale autoevaluării sunt: De a ajuta elevul să se implice în procesul evaluării, conștientizând criteriile specifice deevaluare; De a încuraja elevul să-și dezvolte procesele metacognitive, de autoreglare a proceselor deconstruire a propriilor cunoștințe; De a contribui la formarea reflexivității asupra propriei activități, la conștientizarea conduitei
și a gradului de adaptare a acestuia la cerințele învățării și activității școlare;Instrucțiuni privind completarea catalogului școlar
Rezultatele școlare ale elevilor la disciplina Educație plastică vor fi apreciate în bază decriterii și descriptori, fără note. La evaluările formative și sumative, în bază de criterii și
descriptori se acordă calificativee: foarte bine, bine, suficient. Astfel, în catalog se vor înregistra
rezultatele școlare, în felul următor:

Calificativele se vor scrie cu majuscule de tipar: FB – „foarte bine”; B – „bine”; S –„suficient”;
Calificativele se vor scrie în catalog la data realizării respectivei evaluări, în termen de celmult cinci zile lucrătoare;În cazul în care elevul a absentat la o evaluare formativă proiectată, la acea dată seînregistrează absența lui. Cadrul didactic decide necesitatea perioadei de recuperare și
realizează evaluarea elevului la o altă dată. La data respectivă se înregistrează calificativulobținut, iar în rubrica „Observații” (pe pagina din dreapta a catalogului școlar) se scriemajuscula de tipar „R”- recuperare. Pentru alte tipuri de evaluare nu se realizează evaluări
repetate.

Evidența curentă a frecvenței și performanțelor elevilor, precum și a conținuturilor educaționale,
se va realiza în catalogul școlar în conformitate cu ordinul în vigoare (vezi aprobarea
Instrucțiunilor privind completarea catalogului școlar în anul de studii 2023 -2024).

6

Instrucțiuni privind managementul temelor pentru acasă
Atenţionăm despre faptul că, rămâne validă Instrucțiunea privind managementul temelor pentruacasă în învățământul primar, gimnazial și liceal, aprobată în anul 2018. Temele pentru acasă se
pot referi atât la aspectul instructiv: rezolvarea temelor din manualul şcolar, lectura suplimentară asurselor din domeniul artelor, confecţionarea diferitor produse creative , cât şi la aspectul educativ:
participarea la activități artistice, vizionări de expoziții, colecţionarea reproducerilor operelor deartă de diferite genuri etc. Volumul temei pentru acasă nu va depăși ¼ din volumul sarcinilor
realizate în cadrul lecției. Realizarea în calitate de temă pentru acasă a unor sarcini complexe(lucrare practică, expoziție, portofoliu, referat) va fi eșalonată în timp, pe parcursul semestrelor,prin corelarea activităților realizate în clasă (ghidat) și acasă (lucru individual).
La sfârșitul Unității de Învățare și înaintea probelor de evaluare sumative, se vor propune teme
pentru acasă cu caracter de sinteză și integrare.
Atenție! În perioada de vacanță, după probele de evaluare sumativă , în zilele de activități
transdisciplinare - nu se vor da teme pentru acasă.
Nu se admite: utilizarea temelor pentru acasă ca instrument de pedeapsă, teme cu volum mare și
grad înalt de complexitate, exerciții repetitive, teme necunoscute și neexersate în clasă. Temele
pentru acasă se vor da doar în baza conținuturilor care au fost studiate la clasă și nu implică studiu
individual suplimentar din partea elevului. Cadrul didactic asigură explicarea sarcinii de realizat și
modalitatea de evaluare a acesteia. Se recomandă ca temele să aibă un caracter praxiologic,
respectându-se preferințele și interesele elevilor.
Rolul temelor pentru acasă:
In învățămăntul primar, gimnazial și liceal temele pentru acasă au misiunea de a consolidaconținuturile didactice studiate la lecție, contribuind la formarea competențelor elevului;Temele pentru acasă și explicarea lor fac parte integrantă din lecție, contribuie la realizarea
obiectivelor acesteia;Rolul efectuării temelor pentru acasă rezidă în consolidarea rezultatelor învățării,dezvoltarea abilităților de organizare a timpului de învățare și obținerea unor efecte
durabile ale învățării în traseul formării personale a elevului;Temele pentru acasă contribuie la consolidarea imaginii de sine a elevului, la stimularea
motivației, curiozității și responsabilității elevului, dezvoltandu-i încrederea în forțele
proprii și manifestarea inițiativei în realizarea sarcinilor;Temele pentru acasă au rolul de a forma deprinderile de lucru de sine stătător ale elevului,precum și de a-l pregăti pentru evaluarile finale;Temele pentru acasă sunt orientate spre explorarea zonelor de interes ale elevilor, conform
principiilor școlii prietenoase copilului;Temele pentru acasă au menirea de a consolida parteneriatul școală-familie, școalăcomunitate prin respectarea principiului de șanse egale, creșterea încrederii familiei înșcoală, motivarea elevului pentru autodezvoltare și implicare în activități de voluntariat.
Atenție! La completarea catalogului școlar, în rubrica,,Temă pentru acasă/Activități de învățare”,
se notează tema pentru acasă cu precizarea titlului și a paginii, exercițiului (cu precizareanumărului și paginii din manual); activității de învățare, cu precizarea denumirii activității propuse(de exemplu: Atelier ex.3, pag.62, manual). Dacă se propun conținuturi pentru recapitulare, atunci7

se indică cu exactitate tema și volumul ei (vezi Anexa nr.2 la ordinul Nr.842 din 03.07.2019,
MECC).
Inter/și transdisciplinaritate
Recomandăm cadrelor didactice să includă mai multe subiecte interdisciplinare în procesul deînvățare, pentru a spori și aprofunda experiența artistico-estetică, deoarece:- se studiază prin abordări multiple un obiect/operă de artă/stil/tehnică artistică;- se lărgește gama de percepție și în multe cazuri se prelungește durata cunoașterii/cercetării;- se deschid noi perspective în studiul unei teme , pe care elevii o consideră inițial neatractivă
(poate fi făcută mai interesantă prin adăugarea unui alt subiect, alt traseu de învățare);- se aprofundează cunoștințele de bază și se formează aptitudinile necesare pentru atribuirea desens pe mai multe subiecte;- se oferă mai multe oportunități pentru învățare individualizată și contexte de socializare;- se modelează și manifestă mijloacele personale de exprimare ale elevilor.
Proiectele STEAM, se vor realiza în comun cu profesorii ce predau disc iplinele implicate în
proiecte de acest gen. Pornind de la o problemă/temă, se formulează o listă de întrebări posibile, înbaza cărora profesorul și elevii construiesc traseele de învățare cu referință la strategii, conținutur i
și produse /finalități atinse. Timpul, rezervat pentru realizarea proiectului, diferă de la proiect laproiect: de la una-două săptămâni, până la două-trei luni de zile.
Interesul, curiozitatea, capacitatea de a găsi soluții la o problemă și a fi creativ în găsireasoluțiilor din diferite perspective (domenii de cunoaștere, discipline școlare, domenii de activitate)
se află în centrul acestei abordări, fapt ce rezumă întrunirea artelor și științelor în educația STEAM.
Învățarea în baza proiectelor STEAM impune un anumit spirit de comunicare în clasa/colectivul deelevi. Comportamentul și relațiile membrilor unei clase se dezvoltă într-un mediu activ de învățare,cadrul didactic gestionând o varietate de strategii specifice. În Curriculumul disciplinar suntprezente mai multe tematici de proiecte STEAM, care favorizează învățarea transdisciplinară.
III. Asigurarea managementului și activitatea întrunirilor metodice
Aspecte didactice şi de management curricular la disciplină
În anul de studiu 2023-2024, aspectul prioritar al MEC în vederea monitorizării implementării
curriculumului disciplinar îl constituie calitatea procesului educațional în organizareaînvățământului bazat de competențe. În vederea asigurării implementării documentelor curriculare
pentru Educația plastică, în activitatea întrunirilor metodologice, pentru seminare, ateliere delucru și laboratoare de bune practici se recomandă următoarele teme, care vor reflecta:
 tematici pentru activitățile de cercetare și promovare a experiențelor pedagogice pentru
activitatea Comisiilor metodice raionale/municipale; subiecte pentru Comisiile metodice din instituțiile de învățământ, raionale/municipale; aspecte ale temelor propuse pentru dezvoltare în cadrul atestării cadrelor didactice,subiecte ce pot culmina cu elaborarea produselor/proiectelor din practica educațională,conform Regulamentului de atestare a cadrelor didactice (ordinul MECC nr.1091/2020).
În conformitate cu prevederile din Regulamentul-tip de organizare și funcționare a
instituțiilor de învățământ primar și secundar, ciclul I și II, cu privire la atribuții, managerii și
cadrele didactice vor exercita funcțiile prestabilite (vezi articolul 85).
Notă: Comisiile metodice raionale/municipale sunt în drept să selecteze teme de cercetare, înfuncție de necesitățile și așteptările cadrelor didactice.
8IV. Bibliografie și adrese WEB utile BÎRLOGEANU, L. Psihopedagogia artei. Educaţia estetică. București: Polirom, 2001. ISBN: 973683-713-0.
 CRISTEA, S. Teorii ale învățării:modele de instruire. București: Didactica și Pedagogică, 2005.
ISBN: 973-30-1089-8.
 DAGHI, I. Arta plastică în şcoală. Chişinău: Vavimave, 1999.
 KOLB, D. Învățarea experiențială: experiența ca sursă de învățare și dezvoltare. Pearson
Education, 2015.
 ŞUȘALĂ, I.; BĂRBULESCU, O. Dicţionar de artă. Bucureşti: Sigma, 1993. ISBN: 973-9077-22-6.
Manual: CRISTEA, M.; CRISTEA, I. Album de arta şcolar. Bucureşti: Editura Corint, 2006.
ISBN: 9789736530086.

Adrese web utile: http://bibliotecascolara.ro/Elena_Taralunga/Modalitati_de_dezvoltare_a_capacitatilor_crea
toare.pdf această sursă vă va oferi posibilitatea de a studia și aplica diverse modalități dedezvoltare a capacităților creatoare ale elevilor prin conținuturile artelor plastice.
 http://www.uamsibiu.ro/studenti/docs/cursuri/3/PIPP-abilitati-practice.pdf Aici veți găsimetodologia instruirii prin joc și diverse anexe ce prezintă confecționarea pe etape adiverselor articole de décor.
 http://www.academia.edu/4289363/93039305_Educatie_Plastica_Si_Metodica http://www.banaterra.eu/romana/files/imaginea_vizuala.pd Лазарев В.Н. Андреа Монтенья. – В кн.: Старые итальянские мастера. М., 1973https://www.krugosvet.ru/enc/kultura_i_obrazovanie/izobrazitelnoe_iskusstvo/MANTENYA_ANDREA.html
 Ce să cauți în lecțiile și școlile STEAM: https://artsintegration.com/what-is-steameducation-in-k-12-schools/#whysteam
 YAKMAN, G., STEAM Education: an overwiew of creating a model of integrativeeducation – http:// www.iteaconnect.org/Conference/PATT/PATT19/Yakmanfinal19.pdf
 RILEY, S., Ce este educația STEAM? https://artsintegration.com/what-is-steam-educationin-k-12-schools/#whysteam Holism – teoria revoluționează lumea științei. http://www.holism.ro/holism-teoriarevolutioneaza-lumea-stiintei/
 https://artsintegration.com/what-is-steam-education-in-k-12-schools/#whysteam
 Elliot Eisner. https://ed.stanford.edu/news/elliot-eisner-champion-arts-education-dead-80
Valentina Gaiciuc, consultant principal, Direcția învățământ general,
Ministerul Educației și Cercetării
Ursu Zinaida, grad didactic superior, IPLT ,,Ginta Latină”, mun.Chișinău
Prisăcaru Lilia, grad didactic superior, IPLTPA„Ion ș i Doina AldeaTeodorovici”, mun.Chişinău
Carp Lilia, grad didactic superior, IPLT„Constantin Negruzzi”, mun.Chişinău
Popov Mariana, grad didactic superior, LT Țipala, r. Ialoveni, s. Țipala9