MINISTERUL EDUCAȚIEI ȘI CERCETĂRII
AL REPUBLICII MOLDOVACURRICULUM
la disciplina opţionalăEDUCAȚIE PENTRU SOCIALIZARE JURIDICĂ

CLASA a XI-a
ARIA CURRICULARĂ
Educaţie socioumanistică

Chișinău, 2022

Aprobat:- Consiliul Național pentru Curriculum (proces-verbal nr. 29 din 7 septembrie 2022);- Ordinul Ministrului Educației și Cercetării (nr.948 din 27 septembrie 2022).
GRUPUL DE LUCRU PENTRU ELABORAREA CURRICULUMULUI:Ministerul Educației și Cercetării
Corina LUNGU, consultantă principală, Ministerul Educației și Cercetării, grad didactic superior,coordonator al grupului de lucru
Rodica BRAGUȚA, șefa Secției juridice, Ministerul Educației și Cercetării
Aliona ZGARDAN-CRUDU, conferenţiar universitar, doctor în filologie, Universitatea Pedagogică
de Stat „Ion Creangă”, municipiul Chișinău
Elena BEREGOI, profesoară școlară, Liceul Teoretic „Mihail Kogălniceanu”, municipiul Chișinău,grad didactic superior
Galina GUMEN, şefă a Centrului Metodic, Direcția de Învățământ, Tineret și Sport Briceni, grad
didactic superior
Inspectoratul General al Poliției
Andrei ZAGOREANU, șef al Direcției managementul resurselor umane a IGP al MAI
Victor CUȘCENCO, șef al Secției formare profesională a Direcției managementul resurselor umanea IGP al MAI
Neli LELENCO, șefă a Direcției ordine publică, Inspectoratul Național de Securitate Publică al IGP
al MAI
Aliona DRAGOMIREȚCAIA, șefă a Secției siguranță minori a Direcției ordine publică,Inspectoratul Național de Securitate Publică al IGP al MAI
Andrei FURMAN, ofițer superior urmărire penală al Direcției analiză, planificare și instruire a
Direcției generale urmărire penală

Recenzenți

Produs curricular elaborat în baza Memorandumului de cooperare semnat între Ministerul Educației și
Cercetării, Inspectoratul General al Poliției și PH International, în cadrul Programului de Socializare Juridicăîn Școlile din Republica Moldova, finanțat de Departamentul de Stat al SUA prin intermediul Biroului
Afacerilor Internaționale în domeniul Combaterii Drogurilor și Aplicării LegiiCUPRINSI. Preliminarii
II. Repere conceptualeIII. Sistemul de competențe
3.1. Competențe-cheie prioritare pentru disciplina opțională Educație pentru socializare
juridică
3.2. Competențe transdisciplinare prioritare pentru disciplina opțională Educație pentru
socializare juridică
3.3. Competențe specifice ale disciplinei opţionale Educație pentru socializare juridică
3.4. Matricea dezvoltării competențelor specifice la disciplină
IV. Administrarea disciplinei
V. Unități de învățare. Unități de competență. Unități de conținut. Activități și produse deînvățare recomandate
VI. Repere metodologice de predare-învățare-evaluareVII. Referințe bibliografice

I. PRELIMINARII
Disciplinele școlare din învăţământul general, în funcţie de logica didactică şi specificul
curricular, au menirea de a contribui la modelarea profilului elevului/elevei (în continuare, elev) înraport cu cerințele societății contemporane. Astfel, prin componenta sa civică și socială, disciplinaopțională Educație pentru socializare juridică, în treapta liceală, continuă dezvoltarea șiaprofundarea competențelor civice și sociale ale elevilor, formate la această disciplină în treapta
gimnazială, contribuind la crearea unei culturi sociale bazate pe respectarea statului de drept.
Disciplina opțională Educație pentru socializare juridică include studiul despre instituțiile
democratice ale statului și cele de aplicare a legii, despre drepturile și responsabilitățile cetățenești,despre răspunderea juridică și sancțiunile aplicate în caz de încălcare a legii, creând o opinie
pozitivă despre funcționalitatea cadrului legal în statul de drept, precum și despre promovareacunoștințelor, valorilor și capacităților inerente unor cetățeni responsabili, capabili de a facealegerea propriului traseu educațional, pornind de la necesitățile și interesele lor.
Curriculumul pentru disciplina opțională Educație pentru socializare juridică reprezintă
documentul normativ și instrumentul didactic ce descrie condițiile administrării disciplineiopționale și finalitățile exprimate în competențe specifice, unități de competență, conținuturi,
activități și produse de învățare și de evaluare recomandate. Curriculumul include ansamblul
elementelor esențiale, relevante ale realității educaționale din școală, la nivel de reprezentare
teoretică, activități practice care urmează a fi desfășurate și are drept scop extinderea cunoștințelor
și abilităților elevilor în domeniul socializării juridice și aplicarea lor în situații autentice de viață.
Documentele normative internaționale și naționale care stau la baza elaborării curriculumului
sunt:- internaționale – Declarația Universală a Drepturilor Omului (1948), Convenția cu privire la
Drepturile Copilului (1989), Observațiile finale ale Comitetului pentru Drepturile Copilului (2017);

- europene – Carta Consiliului Europei privind educația pentru cetățenie democratică și educația
pentru drepturile omului (2010), Declarația Finală a celei de-a 25-a sesiuni a Conferinței
Permanente a Miniștrilor Educației din cadrul Consiliului Europei (2016), Cadrul de Referință alCompetențelor pentru o Cultură Democratică (Consiliul Europei, 2018), Competențele-cheie pentruînvățarea pe tot parcursul vieții (Consiliul Europei, 2018);- naționale – Constituția Republicii Moldova, Codul educației al Republicii Moldova nr. 152/2014,

Codul penal al Republicii Moldova nr. 985/2002 (republicat), Codul contravențional al Republicii
Moldova nr. 218/2008 (republicat), Codul administrativ al Republicii Moldova nr. 116/2018, Codul
civil al Republicii Moldova nr. 1107/2002 (republicat), Codul familiei al Republicii Moldova nr.
1316/2000, Codul muncii al Republicii Moldova nr. 154/2003, Legea nr. 288/2016 privindfuncționarul public cu statut special din cadrul Ministerului Afacerilor Interne, Legea nr. 320/2012
cu privire la activitatea Poliției și statutul polițistului, Legea nr. 215/2016 cu privire la tineret,Legea voluntariatului nr. 121/2010, Concepția privind activitatea polițienească comunitară, aprobată
prin Hotărârea Guvernului nr. 100/2018, Hotărârea Guvernului nr. 270/2015 cu privire la aprobarea
Instrucțiunilor privind mecanismul intersectorial de cooperare pentru identificarea, evaluarea,
referirea, asistența și monitorizarea copiilor victime și potențiale victime ale violenței, neglijării,exploatării și traficului, Cadrul de referință al Curriculumului Național, aprobat prin ordinul MECC
nr. 432/2017, Repere conceptuale privind elaborarea curriculumului opțional (2017), Curriculumul
la disciplina Educație pentru societate, ciclul liceal, 2018, Curriculumul la disciplina opțională
Educație pentru socializare juridică (clasa a VIII-a).
Disciplina opțională Educație pentru socializare juridică (clasa a XI-a) este una de extindere,
derivată din disciplina școlară obligatorie Educație pentru societate, urmărind formareacompetențelor specifice ale disciplinei prin dezvoltarea de noi competențe specifice șiachiziționarea de cunoștințe și abilități, precum și manifestarea unor atitudini civice.
Elaborarea cursului opțional Educație pentru socializare juridică se înscrie în Planul deacțiuni privind implementarea inițiativei pilot a Programului de Socializare Juridică în Școlile din
Republica Moldova, stabilită conform Memorandumului de înțelegere între Ministerul Educației,Culturii și Cercetării, PH International și Inspectoratul General al Poliției.
Curriculumul la disciplina opțională Educație pentru socializare juridică are statut deinstrument/document curricular adresat angajaților poliției, cadrelor didactice, elevilor din clasa a
XI-a, precum și părinților/reprezentanților legali ai acestora și este elaborat ținându-se cont debunele practici și experiențele acumulate în cadrul programelor de socializare juridică implementate
de PH International în Georgia, Bosnia și Herțegovina, Macedonia, Armenia ș.a.

II.

REPERE CONCEPTUALE

Curriculumul la Educație pentru socializare juridică fundamentează și ghidează activitatea
echipei comune (cadrul didactic și angajatul poliției), facilitează abordarea creativă a demersurilor
de proiectare didactică de lungă și scurtă durată, dar și realizarea propriu-zisă a procesului depredare-învățare-evaluare la disciplină. Disciplina Educație pentru socializare juridică are un rol
important în dezvoltarea personalității elevilor, în formarea unor competențe necesare pentruînvățarea pe tot parcursul vieții și pentru integrarea și conviețuirea într-o societate aflată în
permanentă schimbare.

Scopul principal al disciplinei opționale este responsabilizarea în raport cu drepturile și
obligațiile cetățenești pe care le are tânărul/tânăra (în continuare, tânărul) astăzi, ceea ce reprezintă
un indicator important al unei societăți democratice. Iată de ce disciplina Educație pentru
socializare juridică (liceu) implică procesul de cunoaștere a prevederilor legislative și instituționale
legate de dezvoltarea tinerilor, cu scopul:
 de a forma comportamente responsabile în raport cu cultura juridică; de a promova înțelegerea complexă a cadrului normativ în vigoare; de a elimina factorul necunoașterii ca motiv de justificare a unor comportamente social
iresponsabile.
 de a crește gradul de percepere de către elevi a normelor și regulilor pe care urmează să
le adopte în timpul procesului de studiu, precum și în societate;
 de a reduce fenomenul infracțional, precum și cel al victimizării în rândul tinerilor; de a conștientiza particularitățile riscurilor cu caracter juridic și necesitatea depășirii
acestora;
 de a prezenta un algoritm comportamental aplicabil în diverse situații de risc cu caracter
juridic;
 de a cunoaște precondițiile care generează încălcarea legii și consecințele ei.
Scopul demersului didactic proiectat prin actualul curriculum la treapta de liceu este de a
dezvolta prin extindere competențele cetățeniei democratice, de a forma atitudini și responsabilități,de a spori gradul de implicare a tinerilor în diferite contexte de viață, probând cunoașterea
drepturilor și libertăților într-o societate de drept, precum și de a utiliza studiul de caz ca metodă deînvățare activă.
Pentru eficientizarea parcursului didactic, disciplina Educație pentru socializare juridică își
propune conjugarea eforturilor și a experiențelor cadrelor didactice și ale angajaților poliției înformarea la elevi a competențelor și a comportamentelor cu caracter juridic. Această disciplină
opțională reprezintă o experiență originală în format instituționalizat, consolidând un parteneriat
viabil și eficient între Ministerul Educației, Culturii și Cercetării și Inspectoratul General al Poliției.
La elaborarea curriculumului la disciplina opțională Educație pentru socializare juridică
(liceu), sunt respectate următoarele principii:● principiul axiologic, ce vizează ca finalitate a studierii acestei discipline crearea unuicomportament axat pe valori, non-discriminatoriu;● principiul abordării sistemice şi dezvoltării graduale a competenţelor, ce asigură
respectarea particularităților de vârstă, a motivației, a intereselor elevilor şi continuitatea
conceptuală a disciplinelor socioumanistice;● principiul integrării, care stimulează caracterul inter-, pluri- şi transdisciplinar al învățării,prin racordarea disciplinei opţionale Educație pentru socializare juridică la disciplinele
obligatorii Educație pentru societate și Dezvoltare personală;● principiul însușirii temeinice, care se referă la formarea deprinderilor de învăţare logică,ritmică şi a capacității de autocontrol;● principiul respectării autonomiei şi libertății individuale în exprimarea opiniilor;● principiul umanist al centrării pe cel ce învață.
Demersul didactic la disciplina opțională Educație pentru socializare juridică (liceu) include
strategii, activități, metode, tehnici de lucru eficiente pentru stimularea curiozității intelectuale atinerilor, prin promovarea gândirii critice şi a dezvoltării personale. De aceea, este esențial ca
echipele comune (angajații poliției și cadrele didactice) să cunoască și să aplice în cadrul predăriiînvăţării-evaluării principiile gândirii critice.
Actualul curriculum proiectează contextul favorabil pentru reflecție și explorare acunoștințelor de bază în domeniul juridic, necesare pentru un cetățean activ al țării noastre, dar și allumii. În felul acesta, tinerii conștientizează necesitatea atitudinii critice față de ceea ce îiînconjoară, dobândesc o perspectivă asupra modului în care pot acționa, toate acestea contribuind laformarea culturii pentru socializarea juridică. Tinerii vor fi conștienți de faptul că cetăţenii unei țăridemocratice sunt responsabili să învețe cum să identifice eventualele pericole și situații de risc şi săștie cum să reacționeze în fiecare caz concret.
Demersul educațional la disciplină este asigurat obligatoriu la clasă, în mod sincron, de către
echipa comună (un angajat al poliției și cadrul didactic care predă disciplina Educație pentru
socializare juridică (liceu)), în baza unui proiect didactic elaborat în comun.
Studierea acestei discipline opționale propune oportunități de deschidere pentru elevi, dar și
pentru părinți, pentru un parteneriat eficient între comunitate, școală şi instituțiile de drept ale
statului.

III.

SISTEMUL DE COMPETENŢE

3.1. Competenţe-cheie prioritare pentru disciplina opţională
Educație pentru socializare juridică
Curriculumul la disciplina opțională Educație pentru socializare juridică (liceu) este un
document normativ-reglator proiectat în baza Cadrului de referință al Curriculumului Național(2017) și reprezintă una dintre modalitățile de implementare a politicilor educaționale vizate de
Codul educației al Republicii Moldova (2014). Acest curriculum se raportează la Recomandarea
Parlamentului European și a Consiliului Uniunii Europene privind competențele-cheie dinperspectiva învățării pe parcursul întregii vieți, care orientează sistemul de învățământul generalobligatoriu spre formarea acestor competențe-cheie, incluse în Codul educației al Republicii
Moldova, art. 11, alin. (5), dar, în special, se referă la competența de a învăța să înveți, lacompetențele de exprimare culturală şi de conștientizare a valorilor culturale, la competențele
sociale și civice. De aici reiese importanța racordării competenţelor specifice disciplinei respective
la competenţele-cheie și transversale ale învăţământului secundar general din Republica Moldova.
Curriculumul la disciplina Educație pentru socializare juridică urmărește formarea la elevi a
unui set de competenţe specifice, care constituie o etapă importantă în procesul de formare acompetenţelor-cheie, dezvoltate treptat, pe parcursul întregului demers didactic, într-o anumită
perioadă de școlarizare. Competenţele-cheie spre care sunt orientate competențele specificedisciplinei opţionale Educație pentru socializare juridică sunt structurate după cum urmează:1. competențe sociale și civice, care, din perspectiva acestei discipline opționale, reprezintă
competenţele ce facilitează adoptarea valorilor universale și fundamentale și aderarea societăţii
democratice la acestea. Conviețuirea într-o societate democratică presupune abilităţi de interacţiune
interpersonală în baza valorilor civice, fapt ce constituie premisele necesare unui comportament
democratic, axat pe respectarea demnității umane și a drepturilor omului;2. competenţe de exprimare culturală şi de conştientizare a valorilor culturale, ce vizează
aproprierea valorilor culturii naţionale şi general-umane pe care elevul trebuie să le cunoască şi să
le interiorizeze: aprecierea particularităţilor culturilor naţionale ale etniilor conlocuitoare și ale
fenomenelor/tradiţiilor de familie şi sociale. Elevul va înțelege rolul instituțiilor de drept în viaţa
omului, va fi capabil și încrezător să-și exercite drepturile, cu un simț de responsabilitate matur fațăde cei din jur;
3. competenţa de a învăţa să înveţi, care presupune disponibilitatea elevului de a organiza şi areglementa propria învăţare, în raport cu finalitățile acestei discipline. Ea valorifică în special
capacitatea elevului de a studia diversitatea de surse de informaţii atât individual, cât şi în grup,
abilitatea de a-și organiza eficient timpul, de a achiziţiona, procesa, evalua şi asimila noi cunoştinţe
cu privire la statul de drept și de a aplica noile cunoştinţe şi deprinderi în varii contexte de învățare,în procesul studierii disciplinei Educație pentru socializare juridică.
Competențele-cheie enumerate devin prioritare pentru întregul demers didactic al disciplineiopționale Educație pentru socializare juridică.
3.2. Competențe transdisciplinare prioritare pentru disciplina opţională
Educație pentru socializare juridică
Transversalitatea este o caracteristică importantă a competențelor-cheie. Competenţele
transversale traversează diferitele sfere ale vieții sociale, precum și, în mod firesc, frontierele
disciplinare. Ele derivă din competențele-cheie, pe care le extind și le dezvoltă. În acest sens,pornind de la modelul taxonomic al competențelor transversale din Cadrul de referință al
Curriculumului Național (2017, pp. 17-22), competențele prioritare transversale pentru disciplinaopțională Educație pentru socializare juridică se prezintă în felul următor:1. Cetățenia responsabilă, care presupune că un cetățean responsabil trebuie să-și asume rolul de amanifesta responsabilitate individuală pentru concluziile și ideile exprimate în public, de ademonstra integritate și demnitate în relațiile sociale, de a conștientiza modul în carealegerile/deciziile individuale afectează propria persoană, familia și comunitatea mai largă, de amanifesta inițiativă pentru a se informa și pentru a acționa asupra problemelor și evenimentelor deinteres social. În contextul finalităților acestei discipline, tinerii cetățeni trebuie să înțeleagă și să
promoveze principiile democratice ale libertății, dreptății și egalității, să conștientizeze faptul că
fiecare ființă umană are o valoare înnăscută, să demonstreze respect pentru demnitatea umană,pentru nevoile și drepturile omului, să promoveze ordinea și legalitatea la nivel social, să dezvolteabilități pentru a lucra cu subiecte controversate și să-și dezvolte empatia.
2. Gândirea complexă și critică, ce vizează o persoană capabilă să gândească în mod complex și
critic, care demonstrează o varietate de procese de gândire relevante și necesare în contextul acestei
discipline opționale: evaluează, analizează și anticipează consecințele, percepe gândirea ca pe unproces holistic, realizează integrarea noilor informații cu experiențele și cunoștințele deținute,utilizează procesele de gândire pentru a interpreta, a organiza informația și a opera cu ea, corelează
informațiile în moduri noi și unice, își echilibrează rațiunea și sentimentele în luarea deciziilor, ia în
considerare ideile noi și viziunile diferite, pentru a-și lărgi și adânci perspectivele asupraproblemelor, formulează concluzii și conștientizează consecințele acestora, este capabil să dirijeze odiscuție argumentată și manifestă înțelegere în abordarea multiperspectivității.

3. Colaborarea/lucrul în echipă, ce presupune o persoană capabilă să coopereze și să lucreze întrun grup, care înțelege și își asumă diferite roluri, facilitând activitatea în grup, apreciază diversitatea
ideilor, sugerează activităţi pentru a identifica punctele comune, atunci când se confruntă cu
interese divergente, generează o varietate de opțiuni, evaluează calitatea ideilor și rezultatele
potențiale ale aplicării lor.
3.3. Competenţe specifice ale disciplinei opţionale
Educație pentru socializare juridică
Disciplina opțională Educație pentru socializare juridică (liceu), prin competențele salespecifice, contribuie explicit la realizarea idealului educațional stabilit de Codul educației, prinvalorificarea cadrului de referință european, constituit din competențe pentru o cultură democratică
(Consiliul Europei, 2016/2018).
Competențe specifice:
1. Perceperea coerentă a conceptelor specifice statului democratic pentru înțelegerea critică adrepturilor și responsabilităților cetățenești.
2. Valorificarea demnității umane și a drepturilor omului în formarea unor comportamente sigure
pentru tineri.
3. Investigarea elementelor statului de drept prin aplicarea legislației pentru prevenirea fenomenului
infracțional.
4. Manifestarea respectului față de diferiți reprezentanți/membri ai comunității, printr-un
comportament adecvat în diverse situații de viață.
5. Demonstrarea responsabilității civice în diferite contexte sociale, prin implicare personală.
6. Gestionarea abilităților de cultură juridică, necesare pentru prevenirea faptelor ilegale.

IV.
Statutul
disciplineiOpțională

Aria
curriculară
Educaţie
socioumanisticăADMINISTRAREA DISCIPLINEI

Clasa

Nr. de orepe săptămână

Nr. de ore
pe an1a XI-a135Conținuturile tematice, în cadrul disciplinei opționale Educație pentru socializare juridică, suntproiectate astfel încât să cuprindă:1 lecţie introductivă;15 lecţii de formare a competențelor;
15 lecţii de activități practice;
4 lecții de reflecție.
Notă: În mod recomandabil, activitățile sunt desfășurate de echipa comună (un angajat al poliției
sau o altă persoană-resursă și cadrul didactic care predă disciplina Educație pentru socializare
juridică).
1

Poate varia în funcție de structura anului școlar și de datele calendaristice.

3.4. Matricea dezvoltării competențelor specifice pentru disciplina opțională Educație pentru socializare juridică (liceu)

COMPETENȚE SPECIFICE

UNITĂȚI DE COMPETENȚĂ, clasa a XI-a
1. Perceperea coerentă a conceptelor specifice 1.1. Definirea unor noțiuni specifice statului de drept, pentru înțelegerea rolului drepturilor și
statului democratic, pentru înțelegerea critică a obligațiilor cetățenești în viața cotidiană
drepturilor și responsabilităților cetățenești
1.2. Utilizarea conceptelor specifice statului democratic în diferite contexte de viață
2. Valorificarea demnității umane și a 2.1. Demonstrarea comportamentelor necesare pentru rezolvarea problemelor sociale ale tinerilor
drepturilor omului în formarea unor 2.2. Promovarea unor norme de comportament adecvat, în vederea evitării unor probleme sociale
comportamente sigure pentru tineri
ale tinerilor
3. Investigarea elementelor statului de drept 3.1. Analiza relațiilor cauzale în cazul unor situații-problemă, pentru prevenirea fenomenului
prin aplicarea legislației pentru prevenirea infracțional
fenomenului infracțional
3.2. Proiectarea unor măsuri de prevenire a fenomenului infracțional, prin explorarea elementelor
statului de drept
4. Manifestarea respectului față de diferiți 4.1. Estimarea impactului diverselor comportamente sociale în raport cu diferiți
reprezentanți/membri ai comunității, printr-un reprezentanți/membri ai comunității
comportament adecvat în diverse situații de 4.2. Implicarea în proiecte cu caracter social/proiecte de voluntariat privind comportamentul
viață
adecvat în diverse situații de viață, cu diferiți reprezentanți/membri ai comunității
5. Demonstrarea responsabilității civice în 5.1. Manifestarea responsabilității civice personale în rezolvarea problemelor cu caracter juridic
diferite contexte sociale, prin implicare ale tinerilor
personală
5.2. Dezvoltarea unor proiecte de implicare socială cu referire la responsabilitatea civică
5.3. Diseminarea bunelor practici de demonstrare a responsabilității civice în rezolvarea
problemelor cu caracter juridic ale tinerilor
6. Gestionarea abilităților de cultură juridică, 6.1. Aplicarea abilităților de cultură juridică pentru prevenirea faptelor ilegale
necesare pentru prevenirea faptelor ilegale
6.2. Inițierea unor proiecte cu caracter social-juridic pentru prevenirea riscurilor cu caracter
juridic
Total

13

Pag 9

V. UNITĂŢI DE ÎNVĂŢARE, clasa a XI-aUnităţi de competenţă
Unităţi de conţinut
1.1. Definirea unor noțiuni
specifice statului de drept, pentru Lecție de introducereînțelegerea rolului drepturilor șiUÎ 1. TINERII ÎN CONTACT
obligațiilor cetățenești în viața
CU LEGEA
cotidiană

1.2. Utilizarea conceptelor
specifice statului democratic îndiferite contexte de viață

2.1. Demonstrarea
comportamentelor necesare pentru
rezolvarea problemelor sociale aletinerilor

Termeni: drept constituțional,
drept penal, drept civil, drept
administrativ, dreptul familiei,
dreptul muncii, dreptul fiscal,poliție, carabinieri, poliția defrontieră,procuror,
avocat,judecător,notar,
sistemul
penitenciar, proces civil, proces
contravențional, proces penal,
victimă, martor, bănuit, învinuit,
inculpat, complicitate, imunitate.

 Sistemul de drept
 Sistemul de aplicare a legii
 Cazuri speciale de aplicare a

2.2. Promovarea unor norme delegii
comportament adecvat, în vederea  Tinerii în procesul judiciarevitării unor probleme sociale aletinerilor-

Activități și produse de învățare recomandate
studierea cadrului legal cu referire la drepturile și obligațiile
cetățenești și a prevederilor privind statul de drept;
comentarea și interpretarea conceptelor specifice statului de drept îndiferite contexte de viață;exerciții de simulare a diverselor situații privind funcționarea unuistat de drept;
exerciții de structurare a propriilor opinii referitoare la valorile
democrației;demonstrarea valorilor umane prin exemple de implicare personală
(exerciții de voluntariat);
exerciții de apreciere a valorilor umane, analizând mai multe studiide caz;organizarea activităților de promovare a drepturilor omului;
aprecierea aportului tânărului responsabil în procesul de schimbare asocietății.
activități în grup de identificare a problemelor sociale ale tinerilor;
exerciții de selectare a informațiilor/datelor statistice cu referire la
problemele sociale ale tinerilor;
exerciții de elaborare a demersurilor/adresărilor/mesajelor de către
elevi, transmise instituțiilor de drept ale statului;rezolvarea studiilor de caz prin practici de identificare a problemelorși a soluțiilor;reflecții asupra experiențelor personale de gestionare acomportamentului adecvat;
organizarea vizitelor tematice la instituțiile de referință ale statului;
discuții/mese rotunde cu diverși invitați ai instituțiilor de referință ale
statului (psihologi, experți criminaliști, procurori ș.a.).

Pag 103.1. Analiza relațiilor cauzale ale
unor
situații-problemă
pentruprevenirea fenomenului infracțional

UÎ 2. ORIENTĂRI VALORICEÎN RÂNDUL TINERILOR-

Termeni: spirit civic, prietenie,
toleranță,responsabilitate,compasiune, empatie, voluntariat,
3.2. Proiectarea unor măsuri de educație anticorupție, dare de mită,prevenireafenomenului luare de mită, trafic de influență,infracțional,
prin
explorarea influență
necorespunzătoare,elementelor statului de drept
favoritism, declarație de integritate,falsul în acte, dependență (dealcool, țigări, droguri, jocuri denoroc, de internet).

4.1.
Estimarea
impactului
diverselor comportamente socialeînraportcudiferiți
reprezentanți/membri ai comunității

4.2. Implicarea în proiecte cu
caractersocial/proiectedevoluntariat privind comportamentul
adecvat în diverse situații de viață,cu diferiți reprezentanți/membri ai
comunității

-






Umanismul legii
Comportament integru în
societate. Profilulcetățeanului exempluSănătatea și riscurile
pentru sănătate

--UÎ 3. CULTURA PREVENIRIIRISCURILOR-

analiza/interpretarea critică a factorilor, a premiselor și a cauzelor
fenomenului infracțional în rândul tinerilor;
interpretarea datelor statistice cu referire la problemele specificetinerilor;
realizarea unui interviu tematic cu o persoană-resursă;examinarea studiilor de caz privind fenomenul infracțional în rândul
tinerilor;studierea practicilor și a normelor de conviețuire în comunitate;diseminarea practicilor de succes privind prevenirea fenomenului
infracțional în rândul tinerilor;
exerciții de proiectare a unor măsuri de prevenire a fenomenului
infracțional în colaborare cu reprezentanții organelor de drept;
simularea unor ședință de judecată privind relațiile cauzale ale unor
situații problemă specifice tinerilor;
analiza și interpretarea rolurilor participanților în cadrul procesuluide judecată prin intermediul resurselor media disponibile(emisiunilor televizate tematice / spoturi video, ș.a.).
exerciții de descoperire a caracteristicilor comportamentului social
adecvat;organizarea dezbaterilor tematice cu diferiți reprezentanți/membri ai
comunității, vizând consecințele diverselor comportamente sociale;
realizarea prezentărilor orale/digitale tematice cu referire lacomportamentul adecvat în diverse situații de viață cu diferiți
reprezentanți/membri ai comunității;aprecierea diferitor situații din viață prin prisma unor exemple decomportament responsabil;demonstrarea comportamentului social adecvat prin exemple deimplicare personală (de exemplu: exerciții de voluntariat);
exerciții de apreciere a comportamentelor sociale, analizând mai
multe studii de caz;organizarea activităților de promovare a practicilor de succes privind
comportamentul adecvat în diverse situații de viață, cu diferiți
Pag 11

reprezentanți/membri ai comunității.

INFRACȚIONALE
Termeni: infracțiuni patrimoniale,
infracțiuni informatice, infracțiuni
5.1. Manifestarea responsabilității cu
caractersexual, civice personale în rezolvarea infracțiuni/contravenții în domeniul
problemelor cu caracter juridic aletransportului/traficului
rutier,tinerilor
infracțiuni intelectuale, infracțiuni
contra păcii și securității omenirii.
5.2. Dezvoltarea unor proiecte deimplicare socială cu referire la
responsabilitatea civică

5.3. Diseminarea bunelor practici
de demonstrare a responsabilității
civice în rezolvarea problemelor cu
caracter juridic ale tinerilor

6.1. Aplicarea abilităților decultură juridică pentru prevenireaPrevenirea infracțiunilor/
contravențiilor împotrivavieții și persoaneiPrevenirea infracțiunilor
cu caracter sexualPrevenirea infracțiunilor
în mediul online
Prevenirea
infracțiunilor/contravenții
lor în traficul rutier

-

-



Prevenirea infracțiunilor
patrimoniale-Prevenirea infracțiunilor
contra păcii și securității
statului-UÎ 4. NOI ȘI LEGEA-

exerciții de negociere (licitații tematice) privind responsabilitatea
civică personală în rezolvarea problemelor cu caracter juridic aletinerilor;
exerciții de identificare a exemplelor de responsabilitate
civică/personală/colectivă;exerciții de identificare a efectelor iresponsabilității civice: personale
și colective;
exerciții de stabilire a acțiunilor de sensibilizare în legătură cuîncălcarea legii;
realizarea dezbaterilor tematice în urma vizionării materialelor video
relevante, a parcurgerii studiilor de caz tematice;antrenarea în activități de grup privind practicile de implicare
personală și manifestare a responsabilității civice în diverse contextesociale;exerciții de voluntariat privind demonstrarea responsabilității civice înrezolvarea problemelor cu caracter juridic ale tinerilor;organizarea unor flashmoburi de diseminare a practicilor și
exemplelor de succes;
implicarea în lecții/ședințe tematice cu elevii din clasele liceale,privind rolul responsabilității civice în rezolvarea problemelor cu
caracter juridic ale tinerilor;
evaluarea critică a exemplelor/practicilor de implicare personală înrezolvarea problemelor cu caracter juridic ale tinerilor.
studierea actelor normative cu referire la prevenirea faptelor ilegale;simularea inițierii unui proces judiciar;
exerciții de rezolvare în echipă a unor situații-problemă de risc, pentru

Pag 12

faptelor ilegale

6.2. Inițierea unor proiecte cu
caracter social-juridic pentru
prevenirea riscurilor cu caracter
juridic

Termeni: Interpol, Europol, biroul
de reintegrare, extrădare, OSCE,căutare internațională, legitimă
apărare, autoapărare, arme de foc,arme albe, gaze lacrimogene,dispozitiv cu electroșoc, act
administrativ,
procese-verbale,contestație, acte de identitate,
diplome, certificate, contracte,permise.



Libera circulație
Legitima apărare
Acte publice

formarea deprinderilor de cultură juridică adecvată;aprecierea critică a strategiilor de evitare/preîntâmpinare a faptelor
ilegale din perspectiva deținerii abilităților de cultură juridică;exerciții de inițiere a unor proiecte cu caracter social-juridic;
organizarea discuțiilor/dezbaterilor tematice, cu invitarea experților în
domeniu;
organizarea vizitelor tematice la instituțiile de referință ale statului.

-

Produse recomandate:-

Proiect individual sau de grup: Studii de caz;interviuri;
simulări de procese judiciare;proiecte (individuale, de grup);fișe de autoevaluare;postere;prezentări cu suport video/animație, cărți digitale;
joc de rol;dezbateri tematice;
flashmoburi;proiecte de diseminare a experienței.

Finalitățile educaționale: la sfârșitul anului de studii, elevul:- gestionează cunoștințele cu caracter juridic, demonstrând respect față de oameni și lege;- interpretează critic informația vizionată/audiată/citită din mass-media în adoptarea unei atitudini civice;- manifestă abilități de prevenire a riscurilor cu caracter juridic în mod constructiv, pledând pentru supremația legii;- demonstrează responsabilitate civică și comportament adecvat necesar pentru prevenirea faptelor ilegale și relaționarea cu diferite persoane;- formulează judecăți de valoare referitoare la respectarea principiului egalității tuturor în fața legii.

Pag 13

VI.

REPERE METODOLOGICE DE PREDARE-ÎNVĂȚARE-EVALUARE

Reperele metodologice de predare-învățare-evaluare reprezintă o componentă a curriculumului
disciplinei opționale Educație pentru socializare juridică (liceu). Acestea sunt:- concepute ca sprijin pentru proiectarea și realizarea demersurilor didactice orientate spre
formarea competențelor specifice;- utilizate pentru construirea situațiilor de învățare, de facilitare a activităților și mijloacelor deînvățare;- recomandate pentru aplicare în scopul stabilirii nivelului competențelor pe care le au formate
tinerii;- orientate spre măsurarea gradului de realizare a finalităților proiectate.
Formarea competențelor şi valorilor în cadrul cursului trebuie realizată în conformitate cu
Cadrul de referință al Curriculumului Național, fiind încurajată utilizarea noilor tehnologii în procesul
educațional la disciplină.
În cadrul celor 15 lecții proiectate ca lecții de predare-învățare-evaluare a conținuturilor
curriculare teoretice, se recomandă centrarea învățării pe activitățile prin descoperire, problematizare,modelare, simulare, dezbateri, precum și pe achizițiile elevilor, cu utilizarea metodelor şi tehnicilor
activ-participative și interactive, menite să contribuie la familiarizarea cu:- principiile sistemului de drept și ale organelor de ocrotire a normelor de drept;- instrumentele naționale și internaționale de protecție a drepturilor omului;- necesitatea dezvoltării gândirii critice a elevilor;- importanța aderării la valorile statului de drept.
Astfel, în cadrul celor 15 lecții proiectate ca lecții practice, recomandate a fi predate la fiecare
unitate de conținut, demersul didactic este axat pe abordarea practică a conținuturilor curriculare, înbaza studiilor de caz menite să faciliteze înțelegerea rolului drepturilor și obligațiunilor cetățenești șinecesitatea respectării legislației în viața cotidiană, utilizând, în acest sens, metode și tehnici
caracteristice învățământului diferențiat și dezvoltării gândirii critice.
Aplicarea algoritmului didactic în cadrul studiilor de caz, la lecțiile practice, este orientată spre:- crearea unui mediu de învățare favorabil pentru acumularea informațiilor relevante;- evaluarea critică a experiențelor;- sensibilizarea față de prejudecăți și discriminări;- recunoașterea diferitor forme de manipulare;- formarea sistemului de cunoștințe necesare pentru apărarea drepturilor și intereselor legitime;- responsabilizarea titularilor de drepturi pentru deciziile luate în diferite contexte de viață.
În cadrul celor 4 lecții proiectate ca lecții de reflecție, recomandate a fi predate la finele fiecărei
unități de învățare, accentul se pune pe activități didactice interactive, formative, ce favorizează
exprimarea de opinii, colaborarea și comunicarea între elevi, dar și între aceștia și alți subiecți
educaționali. Activitățile didactice au caracter de sinteză și sunt orientate spre responsabilizarea
elevilor față de propriile acțiuni, preocuparea pentru dezvoltarea personală și schimbare socială.
Lecțiile de reflecție includ:- o sesiune de întrebări colectate de la elevi pe parcursului predării unității de învățare, menite să
aprofundeze gradul de înțelegere a diferitor aspecte conexe cu unitatea de conținut studiată, șide răspunsuri din partea polițistului;- Fișa de autoevaluare/evaluare reciprocă a experienţelor de învățare, completată.

Rolul cadrului didactic și al angajatului poliției, la lecție, este de a identifica oportunităţi deînvăţare care îi permit elevului să-şi descopere și să-și dezvolte abilităţi şi atitudini corespunzătoare, săle exerseze în diverse situații de învățare și apoi să le transfere în viaţa reală. În cadrul lecțiilor de
Educație pentru socializare juridică pot fi utilizate în mod creativ și adaptate la situațiile specifice deînvățare diferite strategii didactice, pornind de la varietatea metodelor și tehnicilor existente pentru
dezvoltarea gândirii critice.
Cadrul didactic se bazează pe următoarele principii didactice: principiul însuşirii conştiente şi active a cunoştințelor, care presupune participarea activă aelevilor și implicarea lor într-o multitudine de activități: ascultare, scriere, dezbatere,experimentare, rezolvare de probleme, creație etc.;
 principiul accesibilității şi individualizării învățării, care implică
accesibilitateaconținutului, a metodelor şi a tehnicilor instruirii, a limbajului şi a formelor de activitate etc.,
pentru a realiza concordanța dintre posibilitățile elevilor şi situațiile de asimilare a mesajuluitransmis. Se realizează prin selecționarea şi gradarea informațiilor ştiințifice, precum şi aexercițiilor care conduc la însuşirea temeinică a cunoştințelor şi la formarea unor competențe; principiul legării teoriei de practică, ce presupune că lecțiile vor oferi suficiente ocazii deaplicare a cunoştințelor teoretice în practică şi a competențelor formate în diverse situații derisc. Activitățile desfășurate urmează să asigure putere operatorie cunoştințelor teoretice, adică
transferul învățării în circumstanțe noi ale vieții cotidiene; principiul particularităților de vârstă, care presupune că predarea se va realiza de lacunoscut spre necunoscut. Materia nouă este asimilată prin intermediul structurilor decunoaştere deja existente, care, la rândul lor, suportă o acomodare permanentă în raport cu
datele noi, interiorizate de subiect. I se va da elevului maximum din ceea ce poate să asimileze
la un moment dat şi îi permite dezvoltarea în perspectivă;principiul continuității în învățare, care se manifestă prin asigurarea în timp a unei legături
logice, firești între cunoştinţele predate şi învățate în clasele gimnaziale. Presupune evitarea
discontinuității, a salturilor atât în predare, cât şi în învăţare.
Proiectarea didactică pentru cursul opțional Educație pentru socializare juridică se realizează în
conformitate cu cadrul Evocare-Realizarea sensului-Reflecţie-Extindere (ERRE), ținându-se cont și decunoștințele și abilitățile elevilor obținute la alte discipline de studiu.
Fiind orientate spre formarea unor competențe inter- și transdisciplinare, conținuturile tematicenu reprezintă un scop în sine, ci, cu ajutorul lor, sunt formate competențele specifice disciplinei.
Metodologia formării-dezvoltării-evaluării competenţelor include obligatoriu identificarea/
crearea unor situaţii de integrare, a unor situaţii-problemă legate de cotidian (autentice), pe care elevul
le rezolvă mobilizându-și resursele interne: cunoștințele, capacităţile şi atitudinile achiziționate şiexersate la lecţii. Prin urmare, profesorul și angajatul poliției au grijă să creeze la lecţie oportunităţi deaplicare în plan social, în viața de zi cu zi, a celor învățate, sub forma unor comportamente
constructive, care au la bază un sistem de cunoștințe, valori şi atitudini. Se recomandă proiectarea șidesfășurarea unor activităţi de predare-învăţare-evaluare precum sunt: studiile de caz, cercetarea
surselor tematice, exercițiile de formulare argumentată a opiniei personale, vizionarea filmelor
tematice, discuțiile tematice dirijate, exerciţiile de autoevaluare a propriului comportament, exersarea
unor conduite de manifestare a învățăturii despre socializarea juridică, realizarea unor interviuri,întâlnirile cu persoane-resursă, simularea unor ședințe de judecată, exercițiile de voluntariat,

valorificarea TIC, a diferitor mijloace audiovizuale pentru documentarea pe o temă dată, vizitele deinformare etc.
Evaluarea, împreună cu predarea şi învățarea, este o componentă de bază a procesului didactic ladisciplina opțională Educație pentru socializare juridică și constituie mijlocul principal de orientare aactivităţilor de învăţare ale elevilor, de stabilire a progresiei învăţării şi de formare a competenţelor.
Luând în considerare faptul că un curriculum la disciplina opţională nu constituie obiectul
evaluărilor externe şi naţionale, evaluarea se realizează prin descriptori, sub forma unui feedback
constructiv, menit să releve nivelul de formare la elevi a finalităţilor proiectate/competenţelor
specifice. Principalul tip de evaluare utilizată în cadrul demersului didactic este evaluarea formativă.
În cadrul evaluării formative, cadrul didactic poate folosi metode și tehnici de evaluare orală şi scrisă.
În scopul proiectării cât mai eficiente a activităţilor didactice, se recomandă să fie utilizate
instrumente centrate, în special, pe evaluarea procesului, deoarece interesează nu doar produsul
realizat de elev, ci, mai cu seamă, cum a fost realizat acesta, cum a ajuns elevul la performanță. Aceste
tehnici îi ajută pe elevi să-şi dezvolte într-o manieră personalizată gândirea critică, să exprime opinii,
să manifeste atitudini și să se autoevalueze. Pentru evaluarea competențelor pot fi utilizate ca produse:
portofoliul, proiectul tematic, proiectul de cerectare, proiectul de acțiune, hărți și tabele conceptuale,
jurnalul reflexiv, reflecții structurate, etc.
În procesul de evaluare la disciplina opțională Educație pentru socializare juridică pot fi
aplicate şi alte metode şi tehnici, cum ar fi observarea sistematică a activităţii şi a comportamentului
elevului, evaluarea reciprocă, evaluarea activităţii în grup etc. Se recomandă şi utilizarea
chestionarelor şi a fişelor de autoevaluare, care îi permit elevului să-şi observe propriul comportamentîn situaţii de învăţare structurate cooperativ. Cadrul didactic şi elevul au libertatea de a-şi elabora
propriile fişe ale activităţilor de reflecție, autoevaluare şi evaluare reciprocă. Pot exista şi situaţii încare nu ar trebui efectuate evaluări, deoarece subiectele sunt prea sensibile pentru elevi.
Pentru evaluarea competenţelor specifice disciplinei opţionale Educație pentru socializare
juridică, sunt elaboraţi descriptori, care, de fapt, constituie un set de descrieri pozitive ale
comportamentelor observabile. Procesul de evaluare prin descriptori se realizează prin observarea
comportamentelor elevilor pe parcursul activităţilor, inclusiv în procesul de elaborare/realizare de către
ei a produselor, precum și prin activităţi de reflecţie, autoevaluare şi evaluare reciprocă. Efectuată în
mod regulat, observarea devine parte componentă a procesului educaţional. Cadrul didactic observă
comportamentul elevului, pentru a stabili manifestarea competenţei specifice/a unităţilor decompetenţă.
În vederea realizării evaluării prin descriptori, cu acordarea de calificative finale, se propune olistă de descriptori de competență (a se vedea Tabelul Descriptorii de competență, p. 18), selectați din
Lista descriptorilor pentru o cultură democratică, aprobată de Consiliul Europei (2018), și adaptați
competențelor specifice ale disciplinei opționale Educație pentru socializare juridică (liceu).
Descriptorii de competenţă:- sunt criterii calitative de evaluare care descriu modul de manifestare a competenţelor elevului şipermit determinarea gradului de formare a acestora (minim, mediu, maxim). În conformitate cu
nivelul atins, descriptorii permit acordarea de calificative: „suficient”, „bine”, „foarte bine”;- sunt, de fapt, indicatori observabili, ce pot fi identificaţi în comportamentul elevilor sau în
produsele activităţii acestora. Rolul descriptorilor este de a oferi criterii riguroase şi obiective de--evaluare şi acordare a calificativelor, îndeplinind funcţia unui etalon de evaluare care să ofere
rezultate comparabile, relativ standardizate, la evaluări diferite;
nu desemnează comportamente sau performanţe izolate sau declanşate în mod artificial, ci
comportamente şi performanţe combinate şi înlănțuite pe parcursul perioadei de învăţare, puse înacţiune de către elevi;oferă un set de descrieri pozitive ale comportamentelor observabile, care indică faptul că opersoană a atins un anumit nivel de experienţă într-o anumită competenţă.

Cadrul didactic are obligația să introducă sistematic și regulat (pe toată durata anului de studii),în catalogul clasei, la pagina rezervată disciplinei Educație pentru socializare juridică, în dreptulfiecărui elev, numărul de ordine al descriptorilor de competență corespunzători comportamentelor
manifestate de elev și care reflectă competențele specifice ale disciplinei.
Cadrul didactic explică într-un mod accesibil elevilor și reprezentanților legali ai acestora esența
descriptorilor de competență pentru clasa respectivă și îi informează periodic despre modalitatea deînregistrare a rezultatelor învățării în catalogul școlar.
Pentru fiecare competență specifică disciplinei, pe parcursul anului școlar, se înregistrează în
catalogul clasei descriptorul din listă o singură dată, în baza observării comportamentului elevului îndiferite situații și contexte ale vieții școlare și extrașcolare. Nu este obligatoriu ca la fiecare lecţie și
pentru fiecare elev să fie înregistrat un descriptor.
Cadrul didactic, până sau după consemnarea numărului unui descriptor în catalogul școlar, oferă
feedback comportamental elevului. Forma (oral sau în scris) și modalitatea de oferire a feedbackul este
stabilită împreună cu elevul (de exemplu, în agenda elevului, la rubrica note, în caietul elevului etc.).
De asemenea, este posibil, în special la lecţia de reflecție, ca pentru unii elevi să fie observat unnumăr mai mare de descriptori, corespunzători mai multor competențe specifice. În acest caz, cadrul
didactic înregistrează descriptorii identificați în spațiile libere anterioare zilei în care a avut loc lecţia.
În catalogul școlar, la disciplina Educație pentru socializare juridică, cadrul didacticînregistrează:- zilnic – data, prezența la lecţii a elevilor, conținuturile curriculare studiate la lecţie și temapentru acasă, dacă aceasta este planificată;- sistemic și pentru fiecare elev (în rubrica notarea rezultatelor învățării) – numărul de ordine aldescriptorilor (conform tabelului de mai sus –Descriptorii de competență) care s-au manifestat în mod
firesc, oferind elevului feedback descriptiv/comportamental;- la final de an școlar – calificativul (FB – „foarte bine”, B – „bine”, S – „satisfăcător”) acordatfiecărui elev, oferind feedback descriptiv/comportamental. Pentru stabilirea calificativului, la final de
an de studii, se aplică următorul algoritm de contorizare a numărului de unităţi de competenţă formate:- 100-81% din numărul total de unităţi de competenţă formate corespunde calificativului„foarte bine”;- 80-56% corespunde calificativului „bine”;- 55-25% corespunde calificativului „suficient”.

Tabelul DESCRIPTORII DE COMPETENŢĂ
Competenţe specificeUnităţi de competenţă

1.1. Definirea unor noțiuni
specifice statului de drept
pentru înțelegerea rolului,
drepturilor și obligațiilorcetățenești în viața cotidiană
1.2. Utilizarea conceptelor
specifice statului democratic îndiferite contexte de viață
2.1. Demonstrarea
comportamentelor necesare
pentru rezolvarea problemelorsociale ale tinerilor
2.2. Promovarea unor normede comportament adecvat, învederea evitării unor probleme
sociale ale tinerilor
3.1. Analiza relațiilor cauzale
3. Investigarea
ale unor situații-problemă
elementelor statului
pentru prevenirea fenomenuluide drept prininfracțional
aplicarea legislației
pentru prevenirea
3.2. Proiectarea unor măsuri defenomenului
prevenire a fenomenului
infracțional
infracțional prin explorarea
elementelor statului de drept
4.1. Estimarea consecinţelor
4. Manifestarea
diverselor comportamente
respectului față desociale în raport cu diferiți
diferiți
reprezentanți/membri reprezentanți/membri ai
ai comunității, printr- comunității
1. Perceperea
coerentă aconceptelor specificestatului democratic
pentru înțelegerea
critică a drepturilor
și responsabilităților
cetățenești
2. Valorificarea
demnității umane și adrepturilor omului în
formarea unor
comportamente
sigure pentru tineri

Descriptori
Elevul:1. Poate explica înţelesul unor concepte juridice debază.
2. Poate interpreta în mod critic relaţia dintre drepturile
omului, democrație, pace şi securitate într-o lume
globalizată.
3. Susţine că legile trebuie respectate în toate situaţiile
de viață.
4. Exprimă părerea că toate legile trebuie să fie
compatibile cu standardele şi normele internaţionale
privind drepturile omului.
5. Susţine că legile trebuie întotdeauna să fie aplicate
în mod echitabil.
6. Susține că instanţele judecătoreşti trebuie să fie
accesibile tuturor.
7. Poate stabili în mod cristic interdependența cauzeconsecințe în încălcarea drepturilor omului,raportându-le la posibile stereotipuri şi prejudecăți.
8. Poate evalua riscurile cu caracter juridic, asociate cudiferite opțiuni exprimate/alegeri.
9. Exprimă preferința pentru abordarea situațiilor
complicate cu caracter juridic.

Produse realizate
recomandate--

Studii de cazInterviuri
Simulări de procese
judiciare
Proiecte (individuale, degrup)Fișe de autoevaluare
PosterePrezentări cu suport
video/animație, cărți
digitaleJoc de rol
Dezbateri tematiceFlashmoburi
Proiecte de diseminare aexperienței

10. Respectă în mod constant angajamentele decomportament în raport cu alți membri ai comunității.
11. Demonstrează responsabilitate pentru propriile
atitudini, manifestate neadecvat, și greşeli
comportamentale.
Pag 18un comportament
adecvat în diverse
situații de viață

5. Demonstrarea
responsabilității
civice în diferite
contexte sociale, prin
implicare personală

6. Gestionarea
abilităților de cultură
juridică, necesare
pentru prevenirea
faptelor ilegale

4.2. Implicarea în proiecte cu
caracter social/proiecte devoluntariat privind
comportamentul adecvat îndiverse situații de viață, cudiferiți reprezentanți/membri ai
comunității
5.1. Manifestarea
responsabilității civice
personale în rezolvarea
problemelor cu caracter juridic
ale tinerilor
5.2. Dezvoltarea unor proiecte
de implicare socială cu referire
la responsabilitatea civică
5.3. Diseminarea bunelor
practici de demonstrare a
responsabilității civice înrezolvarea problemelor cu
caracter juridic ale tinerilor
6.1. Aplicarea abilităților decultură juridică pentru
prevenirea faptelor ilegale
6.2. Inițierea unor proiecte cu
caracter social-juridic pentru
prevenirea riscurilor cu caracter
juridic

12. Gestionează obligaţiile şi responsabilităţile
aferente cetățeniei active la nivel local, naţional sau
global, prin implicarea în diverse proiecte departeneriat.

13. Colaborează cu alte persoane în situații care
reprezintă interes comun pentru demonstrarea
responsabilității civice.
14. Manifestă interes continuu în ceea ce privește
evitarea problemelor cu caracter juridic în rândul
tinerilor.
15. Demonstrează deschidere pentru implicare în
activități care ar îmbunătăți securitatea în comunitate.

16. Acceptă provocările legate de abordarea
problemelor ambigue.
17. Abordează incertitudinea într-un mod critic şiconstructiv.
18. Acceptă și respectă normele socioculturale ale altor
persoane/grupuri cu care interacționează, pentru
prevenirea situațiilor de risc.

Pag 19VI.

REFERINȚE BIBLIOGRAFICE

Cadrul legal:
1.
Cadrul de Referință al Curriculumului Național (2017).
2.
Carta Consiliului Europei privind educația pentru cetățenie democratică și educația pentru
drepturile omului (2010).
3.
Cadrul de Referință al Competențelor pentru o Cultură Democratică (Consiliul Europei, 2018).
4.
Competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (Consiliul Europei, 2018).
5.
Codul educației al Republicii Moldova (2014).
6.
Constituția Republicii Moldova (1994).
7.
Convenţia europeană pentru apărarea drepturilor omului şi a libertăților fundamentale (1950).
8.
Convenţia cu privire la drepturile copilului (1989).
9.
Convenția Consiliului Europei privind protecția copiilor împotriva exploatării sexuale și aabuzurilor sexuale (2007).
10.
Declaraţia Universală a Drepturilor Omului (1948).
11.
Declarația Națiunilor Unite privind Apărătorii Drepturilor Omului (1998).
12.
Guțu, V. Curriculum educațional. Chișinău: CEP USM, 2014.
13.
Observațiile finale pentru Republica Moldova ale Comitetului pentru Drepturile Copilului(2017).
14.
Standardele de calitate pentru instituţiile de învăţământ primar şi secundar general din
perspectiva şcolii prietenoase copilului (2013).
15.
Curriculum la disciplina Educație pentru societate, ciclul liceal, 2018.
16.
Metodologia de evaluare prin descriptori la disciplina Educație pentru societate, aprobată prin
ordinul MECC nr. 894/2020.
Literatură de specialitate:
1.
Achiri, I. et al. Evaluarea standardelor educaţionale. Chişinău, 2009.
2.
Adăscăliță, V., Josanu, R. Prevenirea violenței în instituția de învățământ. Ghid metodologic.
Chișinău, 2017.
3.
Competența interculturală. Auxiliar didactic. Chișinău: Pro Didactica, 2015.
4.
Conflictele și comunicarea. Chișinău: ARC, 1998.
5.
Cozma, T. O nouă provocare pentru educaţie: interculturalitatea. Iaşi, 2001.
6.
Danileț, C. Legea pe înțelesul tinerilor. București: Humanitas, 2017.
7.
Educație pentru dezvoltare. Ghidul animatorului. CIDDC, 2001.
8.
Keen, E., Tîrcă, A. Educaţie pentru cetăţenie democratică. AREDDO, 1999.
9.
Ghid de monitorizare a drepturilor copilului. Chişinău. CIDDC, 2017.
10.
Provocând diversitatea. Educație interculturală și rezolvare de conflict. EYE Moldova, 2012.
11.
Respect pentru diversitate. Compendiu de exerciții practice la îndemâna facilitatorilor.
București: Bristisch-Counsil, 2010.
12.
Reardon, B. Toleranța – calea spre pace. Chișinău: ARC, 2004.
13.
Repere. Manual de educație pentru drepturile omului cu tinerii. Consiliul Europei, 2004.
14.
Solovei, R., Secară, R. Tineri în acţiune. SIEDO. Chişinău, 2004.
15.
Stamatescu, M. Evaluarea valorilor şi atitudinilor. S.A.I., serie nouă. Vol. XLVI, 2001.
16.
Toleranța și competența socială. Ghid metodic pentru formatori. Chișinău, 2006.