Anexă la Ordinul ME
nr. 253 din 26 aprilie 2017

REPERE METODOLOGICE PRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUIEDUCAŢIONAL LA DISCIPLINA EDUCAŢIA TEHNOLOGICĂ
ÎN ANUL DE STUDII 2017 – 2018
I.

Cadru de documente de politici curriculare: Cadrul de Referință al Curriculumului Național; Planul-cadru pentru învățământul primar, gimnazial și liceal (elaborarea și pilotarea
a 2- 3 modele la treaptă) ; Curricula disciplinare la obiectele de studiu obligatorii și opționale și dezvoltarea/revizuirea lor precum și a resurselor metodologice și de învățare; Referențialul de evaluare în învățământul primar și secundar; Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori în
clasele (I-III)II.

Cadru de organizare

În anul de studii 2017-2018 procesul instructiv-educativ la disciplina școlară Educaţia
Tehnologică se va organiza/desfăşura în conformitate cu prevederile: Planului – cadru pentru învățământul gimnazial, aprobat prin ordinul ministrului nr.180 din
29 martie 2017 şi va constitui 1 oră/săptămână, pentru clasele I-IX.
 Curriculum modernizat pentru clasele primare aprobat la şedinţa Consiliului Naţional pentru
Curriculum, proces-verbal nr.11 din 30.04.2010, prin ordinul ministrului nr.331 din
12.05.2010;
 Curriculum modernizat pentru clasele gimnaziale, aprobat prin ordinul ministrului nr.245
din 27.04.2010.
În învăţământul gimnazial la disciplina educaţia tehnologică, clasele pot fi divizate îndouă grupe, dacă în clasă sunt 25 și mai mulți elevi. Nu se va impune separarea elevilor pegenuri.
Obiectivele disciplinei Educaţia tehnologică în anul curent de studii se vor centrape:asigurarea realizării prevederilor planului-cadru;
eficientizarea activităţii didactice în baza Curriculumului modernizat la educaţia tehnologică
pentru treapta primară şi gimnaziu axat pe formarea de competenţe, prin centrarea studiului
pe elev şi dezvoltarea spiritului științific şi de cercetare a acestuia.
valorificarea în procesul educațional a conexiunilor intra - și interdisciplinare, inclusiv în
cadrul ariei curriculare Arte și Tehnologii, prin inițierea în limbajele tehnologice specifice şiamplificarea capacitaților creative, a disponibilităţilor pentru invenţie şi inovaţie;coordonarea coerentă a parteneriatelor educaționale în beneficiul elevului;
respectarea normelor stabilite pentru volumul zilnic al temelor pentru acasă;

III.












organizarea şi desfăşurarea evaluărilor de diferit tip, cu respectarea normelor în vigoare:principii, criterii, descriptori, modalităţi de estimare, analiză şi sinteză a randamentului și
progresului şcolar, din perspectiva evaluării centrate pe succes;
implementarea eficientă a Metodologiei privind evaluarea criterială prin descriptori în
clasele I-III.
monitorizarea realizării orelor opționale/extraşcolare, în baza prevederilor Planului-cadrul.
IV.






Repere privind predarea-învăţarea-evaluarea disciplineiÎnvăţământul primar are drept scop formarea abilităţilor, competenţelor necesare
dezvoltării personalităţii copilului şi achiziţionarea cunoştinţelor funcţionale care permite
continuarea studiilor şi obținerea performanţelor în raport cu competenţele şi finalităţile
prevăzute.
Respecând principiile descentralizării, descongestionării şi flexibilitatea parcursului şcolar se
pot aborda într-un mod foarte variat şi integrat ariile curriculare ”Arte” şi ”Tehnologii”, astfel
valorificînd cele mai de preţ însuşiri specifice vârstei: invenţia, fantezia, imaginaţia, căutările
passionate.
Tehnicile de lucru sunt diferenţiate, respectând particularităţile de vârstă ale copiilor,
pornindu-se de la lucruri simple şi ajungând la cele complexe: decupare, modelare, asamblare,
prelucrare, realizarea unor obiecte decorative/utilitare simple, estetice, etc., specifice modulelorselectate. În mod aplicativ învăţătorii se vor conduce de „Ghidul de implementare acurriculumului la Educaţia tehnologică pentru clasele I – IX, ediţia 2011”.
Vârsta şcolară mică se distinge prin orientare obiectivă a intereselor, diminuarea
egocentrismului, sociabilitatea crescută, dar în instruirea diferenţiată, se modifică substanţial
regimul de muncă şi de viaţă, situaţiile care domină, determină modul de dezvoltare creativă acopilului. Astfel, conţinuturile prevăzute pentru clasele I-IV trebuie să fie atractive şisemnificative, necesare pentru educaţia elevilor şi să răspundă unor interese specifice pe care lear manifesta unii elevi.
Implementarea curriculumului modernizat în clasele primare se va desfăşura ținând cont descopul major al disciplinei şi de prevederile noului document care se deosebeşte de precedentul
printr-o diversificare mai mare a conţinuturilor în acelaşi timp simplificarea şi optimizarea
modulelor prevăzute.
Învăţământul gimnazial. În contextul provocărilor actuale, Educaţia tehnologică din această
treaptă, vizează o orientare nouă, privind raportul omului contemporan cu tehnologia însocietatea contemporană, care devine o componentă indispensabilă a culturii de bază şi o axă deacţiune pentru educaţia pe parcursul întregii vieţi.
Educaţia tehnologică este o disciplină de cultură generală, nu este învățământ profesional
tehnic şi nici învățământ teoretico-ştiinţific în sens strict, nu se reduce la instruire practică, lainiţiere într-un meşteşug tradiţional sau într-o profesie modernă, nu face o profesionalizare
timpurie, ci rezultă din raportul omului modern cu mediu şi societatea. [A se vedea 5, p. 4 – 8; p.
10 – 18; p. 21 –46 ; p. 50 -60].
Eficientizarea procesului de predare-învăţare a disciplinei Educaţia tehnologică la treapta
gimnazială se va realiza prin:selectarea modulelor şi conţinuturilor ce ar încuraja elevii să devină productivi, inovativi şiîntreprinzători;
asigurarea atingerii finalităţilor/achiziţionării competenţelor prin diversificarea şi integrareaconţinuturilor.
valorizarea propriei vocaţii ale elevilor în scopul orientării şcolare şi profesionale;activităţile propuse să se bazeze pe studiere, cercetare, proiectare şi parţial, confecţionare deobiecte;

formularea sarcinilor şi problemelor înaintate spre soluţionare să implice generare de idei,
elaborare de proiecte tehnologice, individuale sau de grup, ce ar prevedea realizare de produse
creative pentru satisfacerea unor necesităţi umane.
 excluderea activităţilor şablonate,.
Modulele care încep din clasa a V-a, după caz, pot fi studiate până în clasa a IX-a. Se acceptă
însă şi varianta selectării modulelor, care încep din clasa a VII-a, sau alte clase (de exemplu„Arta covorului” (ţesutul artistic) sau un alt modulul „Domenii profesionale” care se studiază
doar în clasa a IX-a. “Electrotehnica“, “Automobilul” pot deveni atractive pentru elevi, având în
vedere rolul transportului în viaţa cotidiană. Privitor la învăţarea conducerii automobilului, seva efectua în cadrul şcolilor autorizate. Modulul “Maşinile agricole şi tractorul” este important
pentru elevii din mediul rural.
În cazul în care clasa nu va fi divizată, recomandăm selectarea următoarelor module:„Arta culinară şi sănătatea”, „Sărbători calendaristice”, „Activităţi agricole”, „Împletitul din fibre
vegetale”, „Arta acului”, ”Limbajul grafic”, ”Domenii profesionale”, ”Spații verzi”,”Automobilul”. Modulul ”Domenii profesionale” se recomandă a fi implementat în toate clasele
a IX-a din instituțiile de învățământ preuniversitar.
V.

Sugestii privind proiectarea didactică

Proiectarea demersului didactic este acea activitate desfăşurată de cadru didactic care constă
în anticiparea etapelor şi a acţiunilor concrete de realizare a procesului instructiv-educativ. [A sevedea 5, p. 13 - 30].
Modele recomandate:
Proiectarea modului pe Unități de Învățare(UI)
Arta acului
N/o Nr.UI

Nr.de
ore
alocatela UIConținutul UI

Indicatorii
CS/Subcompr.
1
1.Aspectul tradițional 1/ 1
Articole de port popular 3 ore
al portului popular dinși obiecte de uz casnic și
Republica Moldova
ritualdecoratecu
2.Obiecte de ritualbroderii
3.Caracterisiticileesențiale ale portului
popularNotă: Profesorul va include și alte rubrici pe care le consideră oportune.

Data

Observaț
ii

09.2013,
16.201323.2013

Cerințele
cu
referirelaportofoliuelevuluide Evalu
area

Sarcinipentru acasă

Proiectarea Unității de Învățare
N/ Claso și a/Da
nr/ taUi

Detalii deconținut(Ce învață
laorarespectivă?)Indicatorii
CS/SubcompetențaObiectivele
operaționale

Activități
învățare1/1

V/09 Aspectul
1/1.201 tradițional7
al portului
popular din
Republica
MoldovaVI.

???Să
identificeelementele
caracteristice portului
popularîn
baza
analizei expoziţiei cu
articoledeport
popular;Să enumere detaliile
costumului popularbărbătesc și femeiesc
genealizândobservaţiile proprii şi
explicaţiile
învăţătorului

Exerciții
deCompletarestudiereșiaanaliză
Forma portofoliulu
aarticolelor tivăicu
portuluiinformații
popular;despreportulObservarea
popularparticularităţilor
(conform
specificezonelor).
costumului
popularfemeescşi
costumului
popularbărbătesc

Sugestii de evaluare

Evaluarea școlară este unul dintre factorii de bază ce susțin și asigură calitatea învățării.
Din acest motiv, cadrele didactice trebuie să acorde o atenție sporită metodologiei deorganizare/realizare a acesteia. În construirea demersului educațional, cadrele didactice vor
elabora propriile modele de evaluare, respectând prevederile, sugestiile, modelele din
Referenţialul de evaluare, aprobat prin decizia Consiliului Național pentru Curriculum, asigură
transferul de la evaluarea tradiţională (standardizată, recontextualizată), la evaluarea pecompetenţe (integrativă, autentică). [A se vedea 3, p. 47 - 50].
Evaluarea are scopul de a-l motiva pe elev spre succes, spre autodepășire, ajutându-l să-şi
aprecieze propriul nivel de evoluţie, să identifice și să fie conștient de punctele sale slabe, a-lajuta să se integreze în societate.
Profesorul are libertatea de a alterna probele de evaluare orală şi scrisă cu probele practice(scheme, colaje, postere, afișe, prezentări PPT, obicte confecţionate, susţinere de proiecte, etc.),
care, preferabil, vor fi realizate în echipă și vor valorifica creativ conținuturile și
subcompetențele disciplinei. Produsul evaluabil de la încheierea unității trebuie să demonstreze
prezența competenței / competențelor vizate. Amintim că, produsul constituie rezultatul unei
activități realizate oral, scris şi practic (vezi Referenţialul de evaluare).
Utilizarea referenţialului de evaluare in proiectarea lecției de educația tehnologică
Subiectul lecției: Articole decorate cu broderii.
Elaborarea unui proiect de confecționare a unui obiect, care sa răspundă unei trebuințe /ex. un milieu /.
Obiectivul lecției poate fi formulat pe baza criteriilor de evaluare a produselor din
Referențial - Sa distingă articolele ornate cu broderii/ utilitare, de port popular, de ritual în baza
experienţei proprii.
Produsele pentru măsurarea competentei / rezultatele/ ajuta profesorul la selectarea
metodelor de lucru, iar criteriile de evaluare – la proiectarea rigorilor lecției - evaluării
formative la fiecare etapa. Noțiunile din Referenţial ,,Note, descriptori,, de evaluare garantează
elevului posibilitatea de autoevaluare, de evaluare reciprocă. Evaluarea în bază de criterii,indicatori, descriptori edifică elevul (dar şi părinţii) asupra propriilor posibilităţi (oferă oimagine reală), de aceea ar fi foarte util ca profesorul sa le expună pe tabla, dar si pe masafiecărui grup de elevi.

VII.

Sugestii privind asigurarea ghidării în carieră a adolescenților în cadrul orelorde educația tehnologică.

Realizarea modului ”Ghidarea în carieră”, se recomandă începând cu clasele a V-a, prin
extinderea prevederilor modulului ”Domenii profesionale”, clasa a IX-a, conform curriculumuluila educația tehnologică.
Educaţia tehnologică prevede însuşirea şi utilizarea diverselor procese tehnologice princrearea situaţiilor concrete de producere/confecţionarea reală din diverse domenii legate despecificul localităţii, de tradiţii, de meşteşuguri popular – artistice care se practică în localitate
etc. Prin diversitatea modulelor tratate atât teoretic cât şi practic, îl ajută pe tânăr să-și descopere
chemarea, aspiraţia, atracţia către un anumit domeniu, într-un cuvânt să-şi descopere “vocaţia”
pentru o anumită activitate sau domeniu de activităţi.
E important că elevii însuşesc competenţele specifice educaţiei tehnologice, legat dedomenii importante pentru formarea personalităţii și orientarea în carieră, ca spre exemplu:
elaborarea proiectelor de confecţionare a unor obiecte utilitare; selectarea şi organizarea
mijloacelor, instrumentelor şi a materialelor necesare conform unor cerinţe calitative; executarea
procesului tehnologic conform regulamentului; utilizarea diverselor surse de informaţii;dezvoltarea gândirii critice etc. De o importanţă majoră este orientarea elevilor spre a utiliza
propriile achiziţii în rezolvarea problemelor din viaţă, de-a comunica informaţii privind modul deutilizare a terminologiei specifice unor domenii practice, de-a face prezentări şi evaluări,utilizând propria experienţă. Prin propriile eforturi elevii învaţă să preţuiască mediul, natura,bogăţiile naturale, să transforme materialele din natură în obiecte utile, estetice, aşa deci creează
valori.
Inițierea în pregătirea tehnica, pe grupe largi de profesii, cât mai variate poate oferi
posibilitatea opțiunii în cunoștința de cauza. Prezentarea unor monografii profesionale dindomenii tehnice, vizitarea unor întreprinderi, uzine şi unităţi economice, întâlnirile cu specialiști,vizionarea unor expoziții, filme documentare, participarea la activitatea unor cercuri si cluburi cu
profil tehnico-aplicativ, dezvoltarea unor interese, a unor mici pasiuni si preocupări de timp liber
sunt doar câteva genuri de activităţi care pot avea influente asupra structurării unor modele si
idealuri socio-profesionale cu valoare motivaționala în opțiunea viitoare.
Consemnam aceste rezultate, pentru a semnala câteva probleme la care elevii așteaptă
răspuns, recomandând totodată profesorilor de educație tehnologica sa realizeze ei înșiși
asemenea sondaje, pentru a veni în întâmpinarea doleanțelor elevilor si a deschide un dialog mai
fructuos în cadrul acestei discipline atât de generoasa ca obiective, dar în egala măsura ca
modalitatea de organizare si realizare.
VIII. Sugestii privind formarea la elevi a comportamentului responsabil la traficul
rutier și în caz de situații excepționale. Cursurile ”Protecția civilă și apărareaîmpotriva incendiilor ”(pentru învățământul gimnazial)În contextul formării la elevi a competențelor transversale/transdisciplinare, în baza
principiului de integrare în cadrul studierii educației tehnologice elevilor li se vor forma atitudini
și deprinderi de comportament responsabil în cazul situațiilor de risc (electrocutare, incendii).
Profesorii vor explora oportunitățile oferite de curriculum la educația tehnologică, în scopulformării la elevi a competenței de protecție a propriei persoane sau/și a altor persoane aflate în
pericol.
Profesorii vor explora oportunitățile oferite de curriculum la Educația Tehnologică în vederea:
 cunoaşterii principalelor tipuri de risc, a formelor de manifestare a acestora, a măsurilor deprotecţie, precum şi a modului de acţiune şi de comportare în situaţia producerii lor;
 formării şi perfecţionării deprinderilor practice privind modul de comportare pe timpul
situaţiilor de urgenţă;formării capacităţii de a folosi cunoştinţele în domeniul situaţiilor de risc pentru reglarea şiinfluenţarea comportamentului propriu şi de grup şi dezvoltarea spiritului de întrajutorare; atragerii copiilor în sfera respectării regulilor de prevenire şi formarea conduitei de urmat pe
timpul situaţiilor de risc; dezvoltării capacităţilor de înţelegere şi de apreciere a pericolelor generate de situaţiile deurgenţă pentru viaţă şi mediu, precum şi al promovării atitudinilor şi comportamentelor
corespunzătoare în rândul elevilor;În cadrul studierii modulelor ”Arta culinară și sănătatea”(cl. V-IX) și ”Sărbători
calendaristice” (cl. V-VIII) veți pune accent pe abordarea următoarelor tematici: ”Bazele
modului sănătos de viață”, ”Regimul de activitate și odihnă a adolescentului”, ”Noțiuni generale
despre sănătate și ”mod sănătos de viață”. ”Reguli de prevenire a incendiilor în gospodării”,”Regulile preventive la utilizarea mijloacelor de încălzire şi de pregătire a hranei, echipamentelor
electrice precum şi a altor surse posibile de incendiu în gospodărie”.
La studierea modulelor ”Arta acului”(V-IX), ”Tricotarea”(cl.V-IX), ”Design
vestimentar”(VII-IX), ”Arta ceramicii”(VI-IX), veți aminti elevilor despre formarea
comportamentului de protecție în cazul utilizării aparatelor electrice (de uz casnic).
La modulele ”Tehnologia prelucrării lemnului”(cl.V-IX), ”Tehnologia prelucrării
metalului”(cl. VII-IX) și ”Electrotehnica”(cl.VIII-IX), vă veți referi la formarea
comportamentului de protecție în cazul utilizării aparatelor, instrumentelor electrice (inclusiv deuz casnic, pentru prelucrarea lemnului și metalelor, diverse instalații electrice și electronice),
prevenirea pericolului de electrocutare în diverse situații (la școală, acasă, în cotidian)). Tot aiciveți vorbi și despre formarea comportamentului de precauție la încălzirea și utilizare corpurilor
fierbinți, protejarea contra arsurilor, protecția antiincendiară, acordarea primului ajutor lanecesitate și sensibilizarea organelor competente în cazul unor situații excepționale.
La selectarea modulelor ”Tractorul” (cl.IX), ”Mașini agricole” (cl.VIII),”Automobilul” (cl.VIII-IX), vă veți axa peformareacunoștințelor despre ”Securitatea traficului
rutier”, ”Formarea și dezvoltarea unor atitudini și comportamente adecvate privind respectarea
regulilor de circulație pe drumurile publice și în mijloacele de transport”.
Implementând modulele ”Activități agricole” (cl.V-IX), ”Spații verzi” (cl.V-IX), vețiforma elevilor comportamentul responsabil și de precauție în cazul situațiilor de risc în viața
cotidiană. ”Regulile de comportament ale copiilor”. ”Securitatea copiilor” (în perioada
toamnă/iarnă-primăvară/vară)”. ”Impactul dezastrelor asupra mediului” să descrie şi să
analizeze modificările suferite de mediul înconjurător ca urmare a intervenţiei umane; să aplicemodalităţile de intervenţie şi de ocrotire a mediului ambiant.
IX.

Sugestii privind formarea şi dezvoltarea la elevi a competenţelor digitale în
cadrul orelor de educaţia tehnologică.

Competenţa digitală este considerată ca parte centrală a dezvoltării curriculum-uluişcolar. Ea reprezintă punctul central de unde se pot dezvolta diferite dimensiuni ale competenţei
propriu-zise, precum şi anumite extinderi în alte competenţe – cheie şi competenţe generale.
Competenţa digitală se bazează pe abilităţile fundamentale: de a folosi computerele
pentru obţinerea, copierea, evaluarea, stocarea, producerea, prezentarea şi transmiterea deinformaţii; de a participa şi comunica în cadrul unor echipe de lucru prin intermediul Internetului
sau cu alte tehnologii disponibile.
Competenţa digitală constituie totodată o parte a competenţei de învăţare permanentă şi odimensiune metodologică evidentă a curriculum-ului şcolar în ansamblul său.
Formarea şi dezvoltarea la elevi a competenţelor digitale, în cadrul orelor de educaţia
tehnologică, se recomandă începând cu clasele primareşi continuând în cele gimnaziale, prinrealizarea unor activităţi de cunoaştere şi utilizare a calculatorului (a accesa, a explora şi autiliza serviciile de pe Internet) corelând cu specificul modulelor selesctate.

Elemente constituiente ale competenţei digitale:Înţelegerea şi cunoaşterea naturii, a rolului şi a posibilităţilor tehnologiilor informaţionale.
Modul de utilizare a unor medii informatice de lucru, realizarea unor produse utilizabile.
Cunoaşterea utilizarea calculatorului: a accesa, a explora şi a utiliza serviciile de pe Internet.
Dezvoltarea deprinderilor moderne de utilizator a tehnologiei computerizate. Pregătirea
elevilor astfel încât să poată beneficia de lumea calculatoarelor.
 Realizarea activităţilor de: folosire a unor aplicaţii specifice domeniului, prelucrarea datelor
experimentale, modelarea, simularea şi controlul evenimentelor, reprezentarea grafică adatelor experimentale.
 Studiul oportunităţii şi riscurilor potenţiale ale internetului şi ale comunicării cu ajutorul
mediilor electronice.
 Formarea atitudinii critice şi reflexive faţă de informaţia disponibilă; Utilizarea responsabilă a mijloacelor interactive
 Interesul de a se implica în comunităţi şi în reţele cu scopuri culturale, sociale şi/ sau
profesionale
 Conştientizarea impactului social, economic şi moral al utilizării calculatorului.
 Formarea capacităţii de a utiliza instrumente informatice.
 Formarea şi dezvoltarea capacităţii de a comunica utilizând mijloacele specifice unui sistem
informaţional.
Tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) oferă o serie de instrumente care pot să
extindă în mod semnificativ și să îmbogățească strategiile de instruire ale cadrelor didactice și să
sprijine studiile.

X.

Asigurarea managementul şi activitatea secțiilor metodologicePentru activitatea secțiilor metodologice a profesorilor de educația tehnologică se recomandă
următoarele teme pentru seminare și laboratoare de bune practici:
 Promovarea valorilor culturii naţionale prin studierea meşteşugurilor populare în cadrul
disciplinei educaţia tehnologică.
 Aspecte metodologice de realizare a curriculei cursurilor opţionale la disciplina Educaţia
Tehnologică.
 Eficientizarea metodologiei de realizare a lecțiilor de formare a capacităţilor de analizăsinteză a cunoştinţelor în cadrul disciplinei educația tehnologică.
 Valorificarea tehnologiilor informaţionale la lecțiile de educație tehnologică din treapta
gimnazială.
 Aspecte metodologice de organizare a lecţiei de educaţie tehnologică din perspectiva ECD latreapta primară de învăţământ.
Tema de cercetare și aplicare propusă pentru anul școlar 2017-2018: „Implementarea
curriculumului centrat pe competenţe: Aplicarea unui sistem de transferuri (intra - inter;transdisciplinar, clasă-extraşcolar”.
Responsabilii la disciplină din cadrul OLSDI vor solicita managerilor de instituții și șefilor
Comisiilor metodice să proiecteze, în mod obligatoriu, activități (seminare, traininguri, controale
tematice etc.) care vor fi orientate pe creșterea calității procesului educațional la disciplina
educaţia tehnologică și pe spre conştientizarea valorilor culturale şi valorificarea potenţialului
creativ al fiecărui elev.

XI.

Asigurare didactică:1. Tverdohleb Ana, Croitoru Rodica,Stepan Ana, ”Educaţia tehnologică”, clasa III;
2. Croitoru Rodica, Grosu Elena, Ciobanu Lucia, Educaţia tehnologică clasa IV;
3. Eşanu Angela , Şaragov Ion, Onofreiciuc Nicolai, Simac Ana. Educaţia tehnologică
clasa V-VI.
4. Lichiardopol Gabriela, Stoicescu Viorica, Neaşcu Silvia, Educaţia tehnologică, clasa V,
Bucureşti “Aramis Print”, 2005
5. Colac T., Gîscă A., Posternac G., Postolache E., ProcoavăV., Surcov E., Educaţia
tehnologică clasa VII-VIII;
6. Şaragov Ion, Tverdohleb Ana, Grosu Elena, Sacara Andrei, Plămădeală Vasile. Educaţia
tehnologică clasa IX;
7. Grosu Elena, Şaragov Ion, Sacara Andrei, Dicţionar la educaţia tehnologică, Epigraf
2008.
 M.E.C, C.N.C, Curriculum Naţional. Programele de Educaţie tehnologică pentru clasele a
IX-a şi a X-a, nr. 3672 din 25.04.2004, Editura Humanitas Educaţional, 2004
 *** Raport de ţară 2009, Procesul educaţie şi de formare 2010 realizat pe baza
competenţelor cheie ale Uniunii Europene, România.
Bibliografie recomandată:1. Educaţia tehnologică. Curriculum pentru învățământul gimnazial. Clasele a V-a – a XI-a,
Editura Lyceum, Chişinău, 2010.
2. Curriculum şcolar. Clasele I – IV, ME, Chişinău, 2010.
3. BOTNARIUC, P., TĂSICA, Luminiţa, Domenii de competenţe – cheie europene:
competenţa digitală, în Revista de Pedagogie nr. 58 (3), Bucureşti: 2010.
4. Buzilă V. Costumul popular din Republica Moldova. Ghid practic. Chișinău 2011.
5. Educaţia tehnologică. Ghid de implementare a curriculumului modernizat pentru clasele I– IX, Editura Lyceum, Chişinău, 2011.
6. Negreţ-Dobridor I. Teoria generală a curriculumului educaţional. Polirom, pag 436,
Bucureşti, 2008
7. Negreţ-Dobridor, I, Didactica nova, Editura Aramis, Bucureşti, 2005, pag. 381
8. Meyer, G., De ce şi cum evaluăm, Bucureşti, 2001, pag. 189
9. Matei S., Cosma D., Ion D. Sârbu, Sârbu M.-A., Metodica predării educaţiei tehnologice,
Ed. Arves, 2008.
10. Macovei E. „Pedagogie. Teoria educaţiei ”Volumul I, Editura Aramis, Bucureşti 2001
11. Jinga I. Negreţ-Dobridor I. Inspecţia şcolară şi design-ul instituţional, Aramis, Bucureşti
2004
12. Minder M. „Didactica funcţională” Editura Cartier, Chişinău 2003, pag 360
13. Curriculum şcolar : proiectare, implementare şi dezvoltare. Coordonator Botgros I.,
redactor ştiinţific Pâslaru V. Institutul de Ştiinţe ale Educaţie 2007.
14. Sistemul de evaluare în Învățământul preuniversitar din Republica Moldova.
Coordonator Răileanu A. Institutul de Ştiinţe ale Educaţie 2006.
15. Evaluarea curriculumului şcolar – perspectivă de modernizare, Institutul de Ştiinţe ale
Educaţiei, Chişinău, 2009, pag. 789.
16. Modernizarea standardelor şi curricula educaţionale – deschiderea spre o personalitate
integră. Materialele Conferinţei Ştiinţifice Internaţionale, 22-23 octombrie, 2009, pag.
242, V. II. Pag. 324
17. SINGER, Mihaela, SARIVAN, Ligia. Quo vadis Academia. Bucureşti, Editura Sigma,
2006.
18. Şaragov I., Grosu E., Sacara A., Dicţionar la educaţia tehnologică, Epigraf 2008.

19. Calitatea educaţiei: teorii, principii, realizări. Materialele Conferinţei ŞtiinţificeInternaţionale, 30-31 octombrie 2008, I.Ş.E. CEP USM, Chişinău, 2008, V. I, V. II
20. Universitatea de Vest “Vasile Goldiş” din Arad Centrul de Didactică şi Educaţie
Permanentă Instruirea centrată pe competenţe CERCETARE – INOVARE – FORMARE– DEZVOLTARE Octavian Mândruţ Luminiţa Catană Marilena Mândruţ Arad 2012,(pag. 28, 29)
21. NOVEANU, G.N. & VLĂDOIU, D. Folosirea tehnologiei informaţiei şi comunicării în
procesul de predare - învăţare. Bucureşti: Educaţia 2000+ , 2009.
Daniela Cotoviţcaia, consultant superior,Direcția Învățământ preuniversitar, Ministerul Educaţiei, GDS
Ala Vitcovschii, dr., conf. univ.
UPS „Ion Creangă”, mun. Chişinău