Kino Radovljica
Prve »filmske slike« v Radovljici
Radovljica. V soboto, 29. t. m. ob 20. uri bo predaval v Sokolskem domu g. inž. Ferdo
Lupša o Siamu, državi belega slona. To predavanje se bo od prejšnjih razlikovalo v toliko,da bo g. predavatelj govoril o lastnih doživljajih v Siamu; o nevarnih ekspedicijah po
pragozdih, ki jih je on vodil in o tamošnjih običajih. Drugi predavatelji govore na podlagištudij, g. inž. Lupša pa nam bo pripovedoval o doživljajih, kar je vsekakor zanimivejše.
Slična predavanja je imel v Ljubljani, Zagrebu in celo v dunajski »Uraniji«. Predavanje
bodo spremljale skioptične slike. Vstopnina je prav malenkostna ravno zato, dapredavanje vsak lahko poseti.
Vir: Slovenski narod, 27. 1. 1927
V Radovljici priredi v nedeljo dne 5. februarja ob pol 4. uri pop. Krajevni odbor Rdečegakriža predavanje o tuberkulozi. Zanimivo in nadvse podučno predavanje bodo
pojasnjevale filmske slike. Vrši se v restavraciji Kunstelj v Radovljici in jo bo podal gospod
dr. A Slivnik.
Vir: Slovenski narod, 3. 2. 1928

Dvorana v gostilni Kunstelj, od. 1906
Vir: 110 let Turističnega društva Radovljica
Leta 1928 so bile občasno kino predstave v Radovljici (v gostilni Pri Kunsteljnu), stalno
pa od leta 1930 v Ljudskem domu.
Vir: Na gorenjski zemlji

Janko Balantič ... Med letoma 1930 in 1932 srečamo Balantiča kot kinooperaterja vbližnji Radovljici: neme filme je prikazoval v znani gostilni Kunstelj, v prostoru za prireditvein veselice. Radovljičan Marjan Černe, poznejši Balantičev prijatelj, je povedal, da je
Balantič tedaj »vrtel« tudi prva slovenska dolgometražna filma V kraljestvu zlatoroga in
Triglavske strmine. Balantič pa je imel tudi nekakšen potujoči kino, s katerim je potoval
po Gorenjski.
Vir: gorenjskiglas.si (Filmski samorastnik z Dobrave)

Gostilna Kunstelj, ok. 1930
Vir: arhiv Štefan Volk

Jutro, 15. 3. 1935
Radovljica: »Kinematograf Balantić« (836 prebivalcev), Lastnik: Janko Balantić.
Operater Slavko Sadar. Upr. vl.: Nač. sreza, Radovljica. Aparatura: Pate-Planer.
Prikazuje zvočne filme, 80 sedežev, cena vstopnic 2 od 5 do 10 din. Deluje dva dni v
tednu, program menja 4-krat mesečno in preko leta občasno ne posluje.
Vir: Filmski godišnjak, 1936

Janko Balantić
Vir: wikimedia.org / Gorenjski Glas
Hči Janka Balantič pravi, da je oče kazal filme tudi doma na Dobravi, kadar so prišli ljudje
na obisk, vendar je bilo to že po vojni. Pred vojno pa ve, da je hodil s potujočim kinom
zlasti v Kranjsko Goro.
Vir: napisal Miran Hladnik☼☼☼

Prvi kino v Radovljici (Ljudski dom)Gledališka dvorana »Ljudskega doma« v Radovljici,
ki je bila l. 1924. prenovljena po načrtih arhitekta Vurnika, zastor in kulise je pa slikal g.
M. Bradaška. Dvorana meri 16 x 7.45 m.
Vir: Ilustrirani Slovenec, 5. 4. 1925

Orlovski pevski zbor – oder Ljudskega doma, 1928
Vir: DAR

Op.: Zadaj se vidi platno, kamor so projecirali filme!
Kino predstave. Te so se v Radovljici začele okoli leta 1929 in so trajale približno do leta
1935. Filme so vrteli v Ljudskem domu in sicer dvakrat tedensko. Pritegovali so številne
gledalce in mnogi so menili, da škodujejo obiskom domačih iger. Repertoar je bil takšen
kot povsod po Sloveniji, saj kakšne posebne izbire tudi ni bilo. Okus gledalcev je bil
podoben kakor pri gledaliških igrah, najraje so gledali komedije in tragedije, ob katerih so
se najlažje vživeli v dogajanje.
V letu 1935 je duhovščina protestirala proti predvajanju filmov, oziroma kritizirala filme,češ, da so nemoralni, pohujšljivi in nevzgojni za mladino. Zato so s predvajanjem
prenehali, delo pa je nadaljeval eden izmed privatnikov, ki je nakupil opremo in začel s
predvajanjem filmov v Kunsteljnovi gostilni, za zelo majhno vstopnino, včasih tudi samo
za hrano in pijačo. Krog obiskovalcev in obisk pa sta bila tu precej manjša in tudi
zanimanje za te predstave je bilo manjše kot za tiste v Ljudskem domu.
Radovljičani so obiskovali tudi filmske predstave na Jesenicah, kamor so se peljali zvlakom. Za filme, ki so vzbujali posebno pozornost, je Društvo za privabitev tujcev
organiziralo skupinski ogled.
Vir: Družabno življenje v Radovljici med obema vojnama (avtorica Alenka Klemenc)

Kino v Ljudskem domu. Da prinese v svoj program nekoliko spremembe, bo ljudski oderto in naslednjo nedeljo predvajal kino predstave. V nedeljo, 13. t. m. je na vrsti film oČeškoslovaški, ki je aktualen posebno letos, ko praznujejo Čehoslovaki tisočletnico smrti
sv. Vaclava in pohite tudi Slovenci na Orlovski tabor v Prago. Cene teh Kino predstav so
običajne.
Vir: Slovenec, 13. 1. 1929
… Sedaj pa dobimo v Ljudski dom kino, ki bo dajal baje sam izbran program. Pravijo, dabo to podjetje v rokah invalidov, drugi pa trdijo, da bo operater Organist. Pred kratkim
smo itak imeli tu kino Rdečega križa, ki pa nekaterim ni bil po volji, ker so menda ženske
na platnu premalo oblečene.
Vir: Jutro, 13. 4. 1930

Ljudski dom, ok. 1930
Vir: DAR
Kino Radovljica nam bo pokazal v soboto in nedeljo film »Devica Orleanska«, v soboto
in nedeljo, 5. in 6. marca pa »Očetovo ljubljenko«. Agilni dramatični odsek priredi v
nedeljo 28. februarju ob 20 in 6. marca ob pol 16 dramo s petjem »Lepo Vido«. Cvetni
teden ne bo nobene prireditve v našem domu, tudi kino ne bo igral. Imeli bomo namreč
sv. misiijon.
Vir: Slovenec, 26. 2. 1932
Leto 1933: Kino Prosvetnog Društva (200 sedišta, neme, igra svakodnevno).
Vir: Jugoslovenski filmski almanah 1933-34)

Kino v Sokolskem domu

Neometan Sokolski dom v Radovljici, 1921
Vir: arhiv družine Ozmec

Dokončan Sokolski dom v Radovljici, 1921
Vir: Sokolska spomenica

Sokolsko gledališče v Radovljici
Vir: Tedenske slike, 17. 12. 1926
Radovljica. Sokolsko članstvo in vse drugo občinstvo opozarjamo, da se v soboto, dne
29. t. m. predvaja v Sokolskem domu film o vsesokolskem zletu v Beogradu leta 1930.
Film je spojen s predavanjem in godbenimi točkami. Predvajal se bo ob 16. in ob 20. uri.
Vstopnina za odrasle Din 5.—, za šolsko mladino Din 1.—. V nedeljo ob pol 16. pa se
ponovi mladinska igra »Lilijana in Cvetana«, na kar posebno opozarjamo mladino.
Vir: Jugoslovan, 28. 5. 1931

Telovadnica Sokolskega doma v Radovljici, ok. 1930
Vir: Sokolska spomenica (1933)

Okupatorski kino med drugo svetovno vojno
Velika, prostorna dvorana bivšega sokolskega doma bo sedaj rabila za kino, ki bo potem,
da se ustreže splošni potrebi, priredilo dnevne predstave; potrebna dela bodo najbrže že
sredi decembra končana. Dvorana ima tudi oder, na katerem so prej uprizarjali cele
operete, razen tega še kompletno odersko opremo in znatno zalogo oderske garderobe.
Vir: Karawanken Bote, 15. 11. 1941
Novo filmsko gledališče v Radmannsdorfu. Kreislelter dr. Hochsteiner ga je izročil
njegovemu namenu. Te dni je imel Kreislelter dr. Hochsteiner priliko, da je svečano otvoril
nov kino v Radmannsdorfu. V imenu družbe »Allgemeine Fllmtreuhandgesellschaft
Zweigstelle Veldes«, je uvodoma govoril arhitekt Koch in opozarjal na zgodovino
nastanka tega novega filmskega gledališča, ki je v Kreisu Radmannsdorf že drugo. Natoje Kreisleiter dr. Hochsteiner povdaril dejstvo, da je nemška tvorna sila omogočila
prezidavo bivšega sokolskega doma v ta lep okusno izveden kino in to v sredi vojne, med
katero tvorna sila še narašča. Kreislelter se je nato bavil z nalogami zvočnega filma v
Oberkralnu. Ta prvi kino mesta Radmannsdorf naj svojim obiskovalcem nudi oddih insproščenje in jim pred vsem daje novo moč za vse njihove nadaljnje naloge; naj bo pa
tudi vzgojno sredstvo za stranko in državo in naj koncem koncev tudi zbližuje prebivalstvo
v Oberkralnu z razmerami v velikonemškem Reichu in s tem sploh z nemškim življenjem,
njegovo mnogostranostjo in raznoterostjo ter jih seznani z nemškim značajem in nemškim
običajem, želeč, da bi to novo prosvetno mesto prispevalo k prosvetljenju inizobraževanju naroda, ga je Kreisleiter dr. Hochsteiner izročil njegovemu namenu. Takoj
nato je najnovejši filmski pregled prikazal najnovejše posnetke o sestanku Führerja z
Feldmarschallom Mannerheimom, nadalje druge slike iz vzhodne fronte, pred vsem bojna
dejanja iz uničevalne bitke pri Charkowu, Po veselem kulturnem filmu je sledil znani
Wienerfllm s Kärntnerico Elfi Mayerhoferjevo kot glavno Igralko. Poslušalcev se je očitno
zelo zadovoljivo dojmilo okusno predavanje tega filma. Jasnost slik, in dobra zvočna
reprodukcija.
Vir: Karawanken Bote, 27. 6. 1942
Nov kinematograf v Radovljici je bil te dni izročen svojemu namenu. Okrožni vodja dr.
Hochsteiner je ob tej priliki imel govor, v katerem je dejal, da je nemška tvorna sila
omogočila prezidavo bivšega telovadnega doma v novi kinematograf in to sredi vojne, konemška tvorna sila še narašča. Nato so vrteli zvočni film o sestanku Adolfa Hitlerja infinskega maršala Mannerheiina.
Vir: Slovenec, 3. 7. 1942
Nov kino. Radmannsdorf / Nov kino. Vzlic poletnemu času nove filmske predstave v
Radmannsdorfu vedno bolj obiskujejo, zlasti krogi domačega prebivalstva. Iz tega je
razvidno, kako potreben je bil lastni kino. Posebno privlačni so tedenski pregledi, kiprikazujejo najnovejše dogodke na bojiščih, vtem ko prikazujejo drugi deli programa kulturni in glavni filmi - predvajanja iz znanstvenega in kulturnega življenja. Prostorna
kinodvorana ima 351 sedežev in povrh še 32 sedežev v loži, tako da zaenkrat zadostuje
tudi največjim zahtevam.
Vir: Karawanken Bote, 15. 8. 1942
Pravljice na filmu. Radmannsdorf / Filmi pravljic. Pred nedavnim so v kinodvorani
predvajali prve filme pravljic in sicer »Die sieben Raben« (sedem krokarjev) In »Kalif
Storch« (Kalif Štorklja). Prihodnji pravljični filmi se bodo redno predvajali od januarja
naprej.
Vir: Karawanken Bote, 9. 12. 1942

Karawanken Bote, 1./2. 1. 1943
Kino predstave šestkrat na teden. Radmannsdorf / Živahen obisk kina. Okolnost, da jekino močno priljubljen v mestu in okolici, je napotila vodstvo, da da igrati odslej vsak dan,izjemši ponedeljke. Program se bo odslhdob menjaval ob torkih in petkih. To novo
ureditev bo pozdravil zlasti tisti del prebivalstva, ki ne more biti tukaj čez soboto in nedeljo
in si tako že v petek lahko ogleda nedeljske filme.
Vir: Karawanken Bote, 6. 11. 1943

Kino spored v Radovljici
Karawanken Bote, 6. 11. 1943

Variete v kinodvorani. Radmannsdort / Prireditev KDF. Pred kratkim je bila v okviru
prireditev KDF (Veselje krepi) varietejska predstava v dvorani kina. Tokrat se je izkazala
velika skupina »Schinerjere melodije in ritmi« s številnimi točkami. Vodstvo skupineumetnikov je bilo v rokah mlade umetnice Buschl Thaler, ki je z veliko gracioznostjo inspretnostjo sodelovala skoraj pri vseh točkah, naj si so bili moderni plesi, narodni plesi,
step, v akrobaciji, čarovnijah in prednašanju. Mlada umetnica je sestra bivšega
občinskega tajnika Karla Thalerja pri Stadtamtu Radmannsdorf.
Kot nadaljnji izvrsten umetnik, napovedovalec, pevec in posebno kot risar karikatur najbo omenjen pl. Molen. Prepotoval je s svojo ženo kot risar karikatur »Luzie in Freda« pol
sveta. Njegova žena Luzia je spretno pomagala. Tudi starejši umetnik, ki je že 40 let
deloval v varieteju, je pokazal nekaj težkih in redkih akrobacijah, ki bi ga pač moral
zavidati vsak mladi artist. Kljub starosti je izvedel vse točke kakor mladenič.
Vir: Karawanken Bote, 9. 9. 1944
Med okupacijo (1941-1945) so gorenjski kinematografi delovali pod skupno nemško
upravo na Bledu (Lichtspiele, Allgemeine Filmtreuhand G.m.b.H. – Zweigstelle Veldes).
Že 24. aprila 1941 je nadomestni gavlajter dr. Franz Kutschera, šef civilne uprave za
zasedena ozemlja slovenske Koroške in Gorenjske s sedežem na Bledu, izdal odredbo
št. 1, ki zadeva javno varnost na zasedenem ozemlju; med drugim je odredil tudi
obratovalni čas kinematografov (prim. poglavje Okupacijska uprava v knjigi StanetaŠinkovca Begunje, nemška okupacija 1941-1945, Kranj 1995). Kinopredstave sopotekale v enajstih kinematografih: Bled (Veldes), Domžale (Domschale), Jesenice(Assling), Kamnik (Stein), Kranj (Krainburg), Stražišče (Wart), Škofja Loka (Laak), Tržič
(Neumarktl), Žiri (Sairach). Leta 1942 se pridružita še: Bohinjska Bistrica (Wocheiner
Tal/Feistritz) in Radovljica (Radmansdorf). Filmi so bili le nemški in avstrijski (seveda brezslovenskih podnapisov), izbrani tako, da so podpirali okupacijski »red«; vse pa jespremljal propagandni filmski tednik Wochenschau. Na Gorenjskem je med okupacijodeloval tudi potujoči zvočni kino (v Kropo je npr. prihajal do jeseni 1943), nekakšen
podaljšek nemškega propagandnega kolesja na podeželju (prim. Hišni koledar 1942,
Kranj/Krainburg/, članek Voz z zvočnim filmom pride, str. 46-48). Kombi, s katerim so
prevažali aparaturo in filme, je imel napis: Gaufilmstelle der NDSDAP, Gau Kärnten. Od
1. julija 1941 so na zasedenem področju Kranjske in Mežiške doline delovali trije
avtomobili z zvočnim filmom (predstave so bile v 80 izbranih krajih enkrat na mesec).
Vir: Na svoji zemlji☼☼☼

Po drugi svetovni vojni (do 1953)
Odločba. a) Filmsko podjetje FLRJ, direkcija za Slovenijo v likvidaciji, izroči naslednja
podjetja za predvajanje filmov (kinematografe), ki jih je do sedaj upravljala, v upravo kakor
sledi: … »Kino Radovljica« v Radovljici — krajevnemu ljudskemu odboru Radovljica.
Vir: Uradni list Ljudske republike Slovenije, 18. 9. 1946

Uradni list Ljudske republike Slovenije, 6. 11. 1946

Uradni list Ljudske republike Slovenije, 6. 12. 1949

Kino podjetje Radovljica. Edino, kar je po vojni Radovljica imela, je bil kino, ki ga je redil
okupator v dvorani predvojnega Sokola. Mestni kino je bil kot Mestno podjetje Radovljica
ustanovljen septembra 1946. V začetku so vrteli pretežno filme ruske proizvodnje.
Dvorana, v kateri je bil kino, je bila telovadnica, ki so jo uporabljali člani »Fizkulturnega
društva«. Ker je bila to edina dvorana v Radovljici, ki je imela oder, jo je uporabljala tudi
dramska sekcija. Med vsemi uporabniki dvorane so potekali nenehni spori glede
lastništva dvorane.
Vir: Prosti čas v Radovljici: 1945-1955 (avtorica Janja Grimšičar)
Sokolski dom se je po drugi svetovni vojni preimenoval v Telovadni dom in še naprej služil
radovljiškemu športu. Pod njegovo streho so delovale skoraj vse pomembne radovljiške
kulturne ustanove: kino, knjižnica in glasbena šola. »Mirno lahko zapišemo, da je bil
Telovadni dom v Radovljici v prvih desetletjih po drugi svetovni vojni drugi dom kulturnikov
in športnikov iz mesta in okolice,« pravi Sinobad.

Vir: gorenjskiglas.si, 24. 12. 2016 (Marjana Ahačič)"Kino Radovljica" v Radovljici predan krajevnemu ljudskemu odboru Radovljica.
Vir: Uradni list LRS 1946 (predaja kinematografov)

Po vojni je vso kulturno dejavnost v Radovljici vodil Mestni prosvetni svet, ki so ga
ustanovile vse družbeno-politične organizacije. Prvi predsednik je bil Vinko Magister. ...
Največji problem kulturne dejavnosti je pomenila zasedba kulturnih objektov, saj je leta
1947 MLO Radovljica predal vojski Ljudski dom. Vsa kulturna dejavnost se je zato
odvijala v Fizkulturnem (Sokolskem) domu. Leta 1951 so bila med večjimi investicijami
MLO vzdrževalna dela v Mestnem domu (nekdanji Ljudski dom), ki je bil obnovljen leta
1952. V fizkulturnem domu je bila tudi kinodvorana in to do leta 1953, ko je bila dograjena
nova. Mestni kino je bil kot mestno podjetje ustanovljen 24. 9. 1946. Telesnokulturni
delavci so po vojni v Radovljici ustanovili Fizkulturno društvo, ki je delovalo brez
telovadnice (v njej je bila kinodvorana) in v glavnem brez sredstev.
Vir: Radovljiški zbornik, 1992
Izredna seja LO mestne občine Radovljica. … Nujno bi bilo treba še pred zimo izvršiti
najnujnejša dela v novi kinodvorani …
Vir: Gorenjski Glas, 11. 10. 1952
Pomanjkanje prostorov še vedno ovira kulturno-prosvetno dejavnost. Največja
ovira za kvaliteten razvoj kulturno-prosvetne dejavnosti v Radovljici je pomanjkanje
prostorov. To najbolj občuti igralska družina, ki si mora deliti dvorano z Mestnim kinom in
telovadnim društvom. Mislili so, da bo ta problem letos že rešen z dograditvijo nove kinodvorane, pa so žal morali gradnjo ustaviti zaradi pomanjkanja denarnih sredstev. Ker je
to močna ovira za uspešen razvoj kulturno-prosvetne dejavnosti, bo moral Mestni kino
napeti vse sile, da bo poravnal skoro 5-milijonski dolg, ki ga ima pri radovljiškem»Megradu«. Morda bo nekaj lahko prispevala tudi radovljiška občina iz sredstev ki jih bo
za komunalno dejavnost dobila od podjetij.
Vir: Gorenjski Glas, 18. 10. 1952
Telovadno društvo »Partizan« Radovljica se bori z velikimi težavami. V telovadnici
je kino, razen tegu pa jo uporablja še Igralska družina sindikalnega kulturno-umetniškega
društva. Zato ni nič čudnega, če telovadba v Radovljici ni mogla zadovoljivo napredovati.
…
Vir: Gorenjski Glas, 1. 11. 1952

Glas, 1. 1. 1953
V Radovljiškem okraju je 6 kino dvoran s 1.993 sedeži, 18 knjižnic z 31.208 knjigami, 13
gledaliških dvoran z 2.858 sedeži …

☼☼☼

Novi kinoLeta 1952 so začeli graditi novi kino dvorano in jo že naslednje leto odprli. Dvorana je
imela 550 sedežev. Na dan otvoritve, novembra 1953 so zavrteli film »Plesala je eno
samo poletje«. V tem letu so predvajali slovenski film »Vesna«, ki je privabil veliko
gledalcev iz Radovljice in okoliških vasi. Kino je bil zelo obiskan, še posebno ob nedeljah,ko so vrteli zabavne filme in so se ljudje lahko sprostili.
Vir: Prosti čas v Radovljici : 1945-1955 (avtorica Janja Grimšičar)
Novice iz Radovljice in Lesc. … Zelo hvaležni bomo radovljiškemu kinopodjetju, kadar
bo upoštevalo tudi obiskovalce iz okolice in svoj tedenski program objavljalo v časopisju.
/ Leščan.
Vir: Glas Gorenjske, 7. 3. 1953

Gradnja novega kina. Za Mestnim domom hitijo delavci z graditvijo novega modernega
kina, v katerem bo 550 sedežev. Staro kino dvorano bo poslej prevzel njen lastnik»Partizan« in jo preuredil v telovadnico. Baje bomo Radovljičani zaradi tega ostali dva
meseca brez kino predstav, ker bo novi kino odprt šele 1. oktobra.
Vir: Glas Gorenjske, 11. 7. 1953
Pestra komunalna dejavnost … Nova kinodvorana bo v kratkem gotova. Tako bodo
Radovljičani kmalu spet obiskovali kinopredstave, ki jih že precej pogrešajo.
Vir: Glas Gorenjske, 8. 8. 1953
Dograjeno sodišče, šola, kino … V našem mestu se v zadnjem času precej gradi. V
središču mesta so v poslopju okrajnega sodišča prizidali še eno nadstropje, prav tako
osnovni šoli, ker sta bili že obe zgradbi pretesni za današnje potrebe. Dokončali so tudi
poslopje za mestni kino, ki je končno le prišel do svojih lastnih prostorov. Bivšo kino
dvorano so preuredili v telovadnico TVD Partizan.
Vir: Glas Gorenjske, 26. 9. 1953
Kino-dvorana bi bila lahko že dograjena in sicer z manjšimi stroški.
Vir: Glas Gorenjske, 31. 10. 1953

Tako bodo za 29. november v Radovljici otvorili novo kino-dvorano, ki bo med najlepšimi
v Sloveniji.
Vir: Glas Gorenjske, 14. 11. 1953

Nova kino dvorana. V petek (13. 11.) je bila v Radovljici otvorjena nova kino dvorana.
Graditi so jo pričeli že lani. Graditelj in investitor je bil Ljudski odbor mestne občine. Sedaj
je delo že končano in Radovljica je dobila eno najlepših dvoran te vrste v Sloveniji.
Dvorana je v podaljšku radovljiškega Mestnega doma, s katerim je zvezana s kratkima
hodnikoma. Skozi prostrano in okusno vežo vodijo štiri široka vrata v dvorano, v kateri je
550 sedežev. Vsa tla so parketirana, stene zastirajo težke žametne zavese. Zlasti ugaja
strop, na katerem preprosto gradivo dosega močan lepotni učinek.
V kabini sta dva nova kinoprojektorja, izdelek tovarne »Iskra«. V prvem nadstropju je šemajhen salonček – prostor za čitalnico, ob kateri bodo imele svoje prostore vse družbene
organizacije v Radovljici.
Z novo dvorano je Radovljica dobila novo udobno in okusno opremljeno mesto za kulturnoizživljanje, razvedrilo in družbeno udejstvovanje.
Vir: Glas Gorenjske, 20. 11. 1953

Film predvajan na otvoritvi novega kina »Plesala je eno samo poletje«, 1953
Vir: arhiv Klemen Žun
Op.: Izdalo Podjetje za prikazovanje filmov Ljubljana!

Nova kino dvorana v Radovljici, ki so jo odprli, sodi med najlepše urejene innajsodobnejše kino dvorane v Jugoslaviji.
Vir: Ljubljanski dnevnik, 23. 11. 1953

Kino Radovljica – spored, 1953-1954
Vir: arhiv Klemen ŽunMestni kino Radovljica
Vir: Naš kino, 1954

Karlo Žemva, direktor Kina Radovljica, 1954
Vir: arhiv Zvone Razinger (detajl)
Lep uspeh »Vesne«. V mestnem kino gledališču v Radovljici so v minulem tednu
predvajali slovenski film »Vesna«, katerega je pri devetih predstavah obiskalo nad 3800
oseb. Film je privabil ljudi tudi iz oddaljenih vasi in med njimi celo stare ženice in očance,
ki si še niso nikoli ogledali nobene filmske predstave.
Vir: Glas Gorenjske, 13. 2. 1954

Oglas »Kino Radovljica«, 1955
Vir: 10 let Nižje gimnazije Radovljica

Uradni list Ljudske republike Slovenije, 23. 6. 1955

Glas Gorenjske, 27. 7. 1956

Vir: Glas Gorenjske, 6. 8. 1956

Vir: Glas Gorenjske, 10. 8. 1956

Vir: Glas Gorenjske, 13. 8. 1956

Vir: Glas Gorenjske, 17. 8. 1956

Vir: Glas Gorenjske, 20. 8. 1956

Vir: Glas Gorenjske, 24. 8. 1956

Vir: Glas Gorenjske, 27. 8. 1956

Vir: Glas Gorenjske, 31. 8. 1956

Vir: Glas Gorenjske, 3. 9. 1956

Vir: Glas Gorenjske, 10. 9. 1956

Vir: Glas Gorenjske, 14. 9. 1956

Vir: Glas Gorenjske, 17. 9. 1956

Vir: Glas Gorenjske, 21. 9. 1956

Vir: Glas Gorenjske, 24. 9. 1956

Vir: Glas Gorenjske, 28. 9. 1956

Vir: Glas Gorenjske, 1. 10. 1956

Vir: Glas Gorenjske, 5. 10. 1956

Vir: Glas Gorenjske, 8. 10. 1956

Vir: Glas Gorenjske, 15. 10. 1956

Vir: Glas Gorenjske, 17. 12. 1956
Priprave za proslave dneva JNA. … V kinu Radovljica bod o te dni na sporedu filmi odelu in življenju Jugoslovanske armade.
Vir: Glas Gorenjske, 17. 12. 1956

Gorenjske bodice. Zdaj bom pa še Radovljičane oplajbal. — če bi imel jaz kaj besedepri Mestnem kinu v Radovljici, prav gotovo ne bi spuščal otrok k predstavam ob 18. uri.
Posebno ne ob primerih, kadar vrte filme, ki za otroke niso posebno primerni. Primer
takšnega filma je »Cigan baron«, pri katerem so otroci v prednjih vrstah komaj pričakovali,
kdaj bo prišlo na platnu do poljubovanja. O tem, kakšne glasove so pri teh intimnih prizorih
spuščala mlada grla, rajši ne bom pripovedoval ...
Vir: Glas Gorenjske, 30. 8. 1957

Glasov žreb. V ponedeljek zvečer so Radovljičane obiskali novinarji »Glasa Gorenjske«.
Na novinarskem večeru so poslušalcem v obliki razgovora, članka in fotografije
posredovali problematiko z njihovega področja kot vedno pa so tudi to pot za veselo
razpoloženje poskrbeli Lipe Revše, Ahačičev kvintet in tudi oča s Krana; zlasti privlačno
pa je bilo tekmovanje mladinskih ekip, ki so odgovarjale na vprašanja z najrazličnejših
področij. Prav gotovo pa e bilo okrog 500 poslušalcev najbolj nestrpnih takrat, ko je mali
Aleš Orel vlekel listke z naslovi naročnikov »Glasa Gorenjske« in ko je žreb odločal, kdo
bo dobil nagrado.
Vir: Glas Gorenjske, 21. 3. 1958

Kino Radovljica
Od 21. do 23. marca amer. Glasb. barvni film »Zgodba o Glennu Millerju«. V petek insoboto ob 20. uri. V nedeljo ob 15.30, 17.30 in 20. uri.
Vir: Glas Gorenjske, 21. 3. 1958

Glas Gorenjske, 14. 9. 1959

Kino Radovljica
26. aprila zapadno nemški film »Prfoks« ob 18. in 20. uri. 28. aprila ameriški film
»Vrtoglavica«.
Vir: Glas, 26. 4. 1961
Kino Radovljica
29. aprila ameriški barvni film »Vrtoglavica« ob 20. uri, 30. aprila isti film ob 15., 17.30 in
20. uri, zahodnonemški film »Prfoks« matineja od 10. uri, 1. maja italijanski film
»Današnja dekleta« ob 16., 18. in 20. uri, 3. maja isti film ob 18. in 20. uri.
Vir: Glas, 28. 4. 1961
Radovljiški kavboji. Stal sem pred kinom in si ogledoval reklamo za film, ki je bil pravkar
na sporedu. Od vseh strani so bile naperjene cevi revolverjev, za njimi so bili mrki, togi
obrazi kavbojev. Nezadovoljen z izbiro takih filmov, ki jih je še vse preveč po naših
kinematografih, premišljujem, če je več vreden tisti izkupiček, ki ga potegnejo kinopodjetja od takih filmov »ki vlečejo«, ali moralna škoda, ki jo povzročajo med našo
doraščajočo mladino.
Moje misli sta prekinila dva fantina v kavbojskih hlačah, z dolgimi lasmi po vratu innemarnega obnašanja.
Ustavita se pred reklamo izložbe kina. Prvi pravi: »Perfekten film ti rečem« Sinoči sem ga
gledal. Da vidiš, kako se bunkajo in koljejo! Napet ti rečem, vse nohte sem si pogrizel.
Moraš si ga ogledati!«“Jasno, takoj grem po karto; moram ga videti, saj sem ves “trapast”na kriminalke …”
Potem sta odšla, jaz pa sem vedel, da sem film pravilno ocenil. Spomnil se se slike
zvezanega Potočnika iz Selške doline, ki sta ga prejšnji mesec oropala prav dva
mladoletnika iz Radovljice.Takih in podobnih prestopkov je zadnje čase opaziti še
Več. Zato bi bil skrajni čas, da enkrat za vselej vzamemo resno negativen vpliv, ki ga
imajo slabi filmi na razvoj naših mladoletnikov. Prav posebno pa naj se nad temi dejstvi

zamislijo vsi tisti, ki take in podobne nevzgojne filme uvažajo in tisti, ki jih odkupujejo in
predvajajo.
Vir: Glas, 1. 7. 1961

Glasova panorama, 3. 2. 1962

Glasova panorama, 13. 7. 1963

Od leta 1961 je spored Kina Radovljica v tovarniškem glasilu Veriga (do 1962),
od leta 1965 pa v tovarniškem glasilu Naša smučina.

Poslovno poročilo za leto 1964 – Splošni del. Podjetje Kino Radovljica je ustanovil
MLO Radovljica z odločbo št. 263 od 23. 9. 1954. Podjetje je vpisano v register
gospodarskih organizacij pri Okrožnem gospodarskem sodišču v Ljubljani pod Rg I-50Fi-178/54 z dne 26. 5. 1955.
Osnovna dejavnost podjetja je predvajanje domačih in tujih kulturnih, dokumentarnih
poučnih in zabavnih filmov.
Dne 29. novembra 1963 je začel obratovati Kino Podnart, ki je obrat (podružnica) Kina
Radovljica z nesamostojnim obračunom. V register gospodarskih organizacij priOkrožnem gospodarskem sodišču v Ljubljani je bil vpisan pod Rg I-50/7-R z dne 9. 4.
1964.
V letu 1964 je bilo v podjetju zaposlenih skupno 15 oseb in sicer; v rednem delovnem
razmerju 1 oseba snažilka s polnim delovnim časom. V dopolnilnem delovnem razmerju
5 oseb: direktor, računovodja, dva operaterja in kurjač. V začasnem delovnem razmerju
pa 9 oseb: dve blagajničarki, 5 rediteljev oz. biljeterjev in dve osebi za prevoz filmov iz
postaje in obratno. Poleg teh je bil v letu 1964 zaposlen še en kino-operaterski vajenec,
ki pa je konec leta izstopil, ne da bi končal učenje in napravil izpit za kino-operaterja. Vsi
v začasnem delovnem razmerju so nepolno zaposleni kot upokojenci, gospodinje in en
dijak.
Vir: ZAL - Zgodovinski arhiv Ljubljana

Žig podjetja in podpis predsednika UO, 1964
Vir: ZAL - Zgodovinski arhiv Ljubljana

Statistika Kina Radovljica, 1960-1964
Vir: ZAL - Zgodovinski arhiv LjubljanaOp.: Del Poslovnega poročila Kina Radovljica za leto 1964.

Ljubljana, 4. – V veliki dvorani radovljiškega kina, ki je bila polna do zadnjega kotička, so
sinoči priredili novinarji »Dnevnika« in »Nedeljskega« ustni časopis, na katerem sopovedali marsikatero kritično, pikro, in veselo novico o tem kraju ob sotočju Save Dolinke
in Save Bohinjke. Tako kot novinarjem so poslušalci – bilo jih je toliko, kot menda v tej

dvorani še nikoli – navdušeno zaploskali ansamblu Mihe Dovžana, Ivanki Kraševec in»Gorenjcem« iz Naklega, posebno mlajši obiskovalci pa kranjski pevki Sonji Gabršček,medtem ko so bili tako starejši kot mlajši navdušeni nad modnimi novostmi tovarne
pletenin »Rašica«, ki so jih prikazale prikupne manekenke te tovarne. Popolnejšo sliko oRadovljici so pomagali na včerajšnjem ustnem časopisu prikazati še nekateri domačini,ki dobro poznajo svoj kraj, med drugimi radovljiški župan in pisatelj Tone Svetina. Seveda
sta dva naročnika »Dnevnika« dobila beli kuverti, s katerima bosta na spomlad
odpotovala z ostalimi izžrebanimi bralci »Dnevnika« na daljše potovanje po Evropi z
ljubljanskim »Putnikom«.
Vi: Dnevnik, 4. 2. 1969
Spoznavajmo svet in domovino. V soboto, 26. aprila, je bila v radovljiški kino dvorani
sklepna javna radijska prireditev Spoznavajmo svet in domovino. Po izločilni hpredtekmovanjih sta se letos prebili v finale ekipi občinskih konferenc ZSMS Mozirje in
Radovljica. Po napetem boju so zmagali domačini. Radovljiško ekipo so sestavljali
mladinci Janez Globočnik iz Mošenj, Milan Kalan iz Kamne gorice, Rado Kuhar, Drago
Rozman in Peter Vengar iz Radovljica. / J. R.
Vir: Glas, 9. 5. 1975

V seznamu GZS SZK je omenjeno, da je imel Kino Radovljica leta 1968 dva
kinoprojektorja, ki sta se uporabljala še leta 1981.
Leta 1976 so v Kinu Radovljica predvajali 225 filmov Vesne.
Leta 1981 so v Kinu Radovljica predvajali 24 filmov Vesne (22 premiernih, 2 reprizna).
Vir: Poslovno poročilo Vesne za leto 1981
Filmsko gledališče tudi v Radovljici. Radovljica – Občinska konferenca ZSMS in Kino
podjetje Radovljica bosta v dneh od 21. aprila do 26. maja organizirala »filmsko sceno«,v kateri bo predstavljenih šest filmov najnovejše proizvodnje. Gre za predstavitev filmske
umetnosti, kakršna je dandanes v svetu priznana kot vrhunska.
Filmski abonma sestavlja šest filmov, med drugim ameriški zgodovinski spektakel Rdeči,
ki govori o oktobrski revoluciji in film Neskončna ljubezen, ki ga nekateri označujejo kot
zgodbo o Romeu in Juliji v sodobnem svetu, ki zanju nima razumevanja.
Predstave bodo vsak četrtek ob 21. uri v kino dvorani Radovljica. Izjemoma se bo zaradi
izjemne dolžine ob 20. uri začel film Rdeči.
Vsi, ki jih zanimajo dobri filmi, lahko kupijo abonmaje vsak večer pri blagajni Kina
Radovljica. / Brane Grohar
Vir: Glas, 12. 4. 1983
Tretji filmski abonma. Radovljica — Občinska konferenca ZSMS Radovljica je ssodelovanjem Kino podjetja Radovljica pripravil a tretji ciklus filmskega abonmaja oziroma
filmske scene.

V spored so uvrstili šest filmov, ki so med filmsko publiko v svetu doživeli velik uspeh,
med filmskimi kritiki pa žal niso bili deležni večje oziroma zaslužene pozornosti. Ogledali
si boste lahko: francoski film Sijaj ženske, jugoslovanski film Samo enkrat ljubiš, ameriške
filme Nostradamus, Telesna strast, Viktor-Viktoria, Pasji sinovi. Z izjemo Pasjih sinov in
Telesne strasti, ki sta premierska, so bili ostali filmi že na rednem sporedu v našem kinu,
vendar žal pred precej praznimi dvoranami.
Filmi ne spadajo v sam vrh svetovne kinematografije, so pa vsekakor kvalitetni, zanimivi
in duhoviti projekti znanih režiserjev.
Kljub nekaterim slabim mnenjem o preteklih ciklusi h in kljub nerazumevanju nekaterih vobčini, so tudi ta filmski abonma pripravili z vso resnostjo in skrbnostjo in predvsem z
veliko dobre volje nekaterih v občinski konferenci ZSMS. Dober obisk jim bo edina
spodbuda in vodilo za naprej.
Cena abonmaja (šest vstopnic) je 250 dinarjev. V prodaji so vsak dan pred začetkom
rednih predstav pri blagajnah kina Bled in Radovljica.
Filmska scena se bo začela v četrtek, 3. maja, v kinu Radovljica in v petek, 4. maja, v
kinu Bled ob 20. uri.
Vir: Glas, 4. 5. 1984
Mladi niso zadovoljni s kinom Radovljica, 2. novembra - Delegacija občinske
konference ZSMS Radovljica je na junijskem zasedanju radovljiške skupščine ponovno
zahtevala, da se izboljša položaj in program Kina Radovljica. Delegacija tudi ugotavlja,
da je na vprašanje, ki ga je zastavila pred tem, sicer dobila odgovor, spremenilo pa se niničesar.
Odgovor je pripravil izvršni svet. V njem piše, da je sekretariat za občo upravo in financeaprila izdal odločbo o imenovanju delovne skupine, ki naj bi rešila probleme v Kinu
Radovljica. Odbor, ki se je že nekajkrat sestal, je ugotovil, da je najprej treba zagotoviti
tehnične možnosti za izvajanje kino predstav in poiskati možnosti za bogatitev
kinematografskega programa z dodatnimi filmskimi prireditvami ("mini festivali"). Nekaj
nalog je bilo do danes že uresničenih: v kino dvoranah na Bledu in v Radovljici je bila
obnovljena tehnična oprema, v celoti pa zamenjana zvočna. Za dan mladosti so pripravili
poseben program, ni jim pa uspelo pridobiti "festivala" Pula po Puli niti ne drugih predstav,
ki bi popestrile osnovni program. Odbor je že pripravil načrt vzdrževanja in obnove
kinematografov in spremljajočih objektov, načrt dodatnih dejavnosti in rentabilnejšega
poslovanja, ki bi omogočil dodatno zaposlitev oziroma rešitev kadrovskih težav.
Vir: Gorenjski Glas, 4. 11. 1988

Prenovljena kinodvorana. – V četrtek, 9. novembra, ob 17.30 bo v radovljiški
kinodvorani svečanost, na kateri bodo odprli prenovljeni notranji del vhoda v kinodvorano.
Prenovljeni del sodi v okvir načrtov po obnovi in preureditvi dvorane za dvojno filmsko ingledališko uporabnost. Avtor idejnega projekta je Marko Smrekar. Ob tej priložnosti bodo
zavrteli slovenski barvni film Kavarna Astoria, ki je na letošnjem puljskem festivalu prejel
dve zlati Areni – Jože Pogačnik za režijo in Janez Hočevar za najboljšo moško vlogo.
Vir: Gorenjski glas, 7. 11. 1989V znamenju praznovanj Linhartovih jubilejev. – Letos so v Radovljici začeli spraznovanji Linhartovih jubilejev in v ta program se je vključilo tudi Kinopodjetje
Radovljica s postopnim uresničevanjem dolgoletne želje po obnovi in preureditvi dvorane
in sicer dvojno – za filmsko in gledališko dejavnost. Seveda tega programa preureditve
ne bo moč uresničiti čez noč, vendar pa je spodbuden že začetek. Po idejnem projektu
arhitekta Marka Smrekarja so zdaj najprej obnovili notranji del vhoda z gostinskim delomin blagajno. Priložnostna otvoritev te prenove oziroma začetka urejanje celotne dvorane
je bila minuli teden v četrtek, ko je bil na sporedu tudi slovenski barvni film Kavarna
Astoria, ki je na letošnjem puljskem festivalu dobil dve zlati areni in sicer za režijo (JožePogačnik) in za najboljšo moško vlogo (Janez Hočevar). / A. Ž. – Foto: F. Perdan
Vir: Gorenjski glas, 14. 11. 1989

Triglavske strmine. Radovljica - V petek, 1. decembra, ob 20. uri bodo v Kinu Radovljica
zavrteli prvi slovenski celovečerni film Triglavske strmine. Film bo predvajan v izvirni nemi
verziji, zato so organizatorji povabili pianista Boruta Lesjaka, da bo dogajanje na platnu vživo spremljal na klavirju.
Filmska prireditev v Kinu Radovljica sodi v okvir Linhartovih praznovanj, pripravljajo pa joskupaj z ZKO Radovljica. Kot je znano, je po scenariju pisatelja Janeza Jalna režiser
Ferdo Debelak ob snemalcih Metodu Badjuri in Stanetu Tominšku posnel film leta 1932.
V njem igrajo Anton Cerar, Milka Badjura, Joža Čop, Jože Kunstler, Miha Potočnik, Pavla
Marinko - Zupančič in Uroš Zupančič.
Pred filmom Triglavske strmine pa bodo zavrteli še kratek film iz leta 1949 Trideset let
slovenske drame, v katerem je izbor odlomkov iz dramskih predstav Drame slovenskega
narodnega gledališča z najznamenitejšimi slovenskimi igralci tistega časa.
Vir: Gorenjski glas, 28. 11. 1989

Kino Radovljica
26. januarja ameriški »Cocktail« ob 18. uri, amer. komedija »Grešna zadovoljstva« ob 22.
uri, 27. januarja amer. zabavni »Vrzi mamo z vlaka« ob 18. uri, amer. akcijski »Burni
ponedeljek« ob 20. uri 28. januarja amer. triller »Wall Street« ob 18. uri, ameriški»Cocktail« ob 20 uri 29. januarja amer. zabavni »Vrzi mamo z vlaka« ob 20. uri 30.

januarja ameriški »E. T.« ob 10 uri, amer. akcijski »Burni ponedeljek« ob 20 uri 31.
januarja ameriški triller »Wall Street« ob 20 uri 1. februarja ameriški kriminalni »Nadina«ob 20. uri.
Vir: Gorenjski glas, 26. 1. 1990
Tomo Česen v Radovljici. Radovljica, 14. decembra - Planinsko društvo Radovljica je
povabilo v goste kranjskega alpinista Toma Česna. O svojih vzponih bo prvi alpinist sveta
govoril Radovljičanom v ponedeljek, 17. decembra, ob 18. uri v kinu Radovljica. Vstopniceso že naprodaj pri blagajni kina.
Vir: Gorenjski glas, 17. 12. 1990

Gremo v kino. Lepotica in zver, Sam doma in Prvinski nagon so v zadnjih tednih v
gorenjske kinodvorane spet privabili več gledalcev. Zanimanje za kino se je – morda tudi
zaradi zelene zime – rahlo povečalo in upamo, da bo v blagajno Kina Radovljica večjiobisk navrgel toliko, da bodo uspeli natisniti nove vstopnice brez »dinarjev«. Ali pa vsaj»din« prežigosati s SIT. / M. Va.
Vir: Gorenjski Glas, 5. 2. 1993
Kino dvorano bodo obnovili. V radovljiški občini bodo prihodnje leto praznovali 200letnico smrti Antona Tomaža Linharta, 500-letnico mesta Radovljica in 700-letnicožupnije. Obletnice bodo proslavili z različnimi prireditvami, še posebej pa si želijo, da bi
ob tej priložnosti mesto dobilo sodobno kinodvorano, ki bo primerna tudi za
najzahtevnejše gledališke predstave. V občini se na obnovo dvorane že pripravljajo.
Arhitekt Marko Smrekar je izdelal načrte, pridobili so lokacijsko dovoljenje, do konca
septembra naj bi »zaprli« finančni krog, v začetku decembra pa že začeli z deli. Gradnja
bo potekala po etapah, od katerih bo vsaka predstavljala zaključeno celoto, in bo trajala
približno dve leti. Denar za obnovo bodo prispevali Kinopodjetje Radovljica, Občina
Radovljica in odbor za praznovanje radovljiških obletnic. Stavba na zunaj ne bo
spremenila oblike, medtem ko bodo notranjost povsem preuredili.
Vir: Gorenjski glas, 18. 10. 1994

Nov logotip dvorane, 1994
Op.: Originalno je navpična pozicija!

Radovljiški kino ne obratuje, ker je … Obnova v polnem teku. Kot vse kaže bodo
Radovljičani še letos lahko filme gledali v prenovljeni kinodvorani. Zgledno sodelovanjeobčine in Kina Radovljice.Gradbena dela gredo h koncu.
Radovljica – Stavba radovljiškega kina je po triinštiridesetih letih končno začela
spreminjati svoj videz. Te dni je okrog nje in v njej pravo gradbišče, saj gre h koncu I. fazaobnove. Razpis za izvajalca del v naslednji fazi bo objavljen konce tega tedna v Uradnem
listu, svečana otvoritev kina pa naj bi bila ob občinskem prazniku 11. decembra. “V mislih
imamo tudi ustanovitet amaterske gledališke skupine, saj dvorano obnavljamo tako, dabo poleg kina hkrati tudi gledališče,” je dejal upravnik Kina Radovljica Jože Resman.
S pripravljalnimi deli za obnovo kina so začeli lani decembra, ko so bila tudi zagotovljena
sredstva za investicijo. Konec febrarja letos so v kinu zavrteli zadnji film in se lotili I. fazeobnove, ki obsega predvsem večja gradbena dela od temeljite obnove strehe, ureditve
prizidka v prvem nadstropju, izgraditve novega odra s pododerjem, starega balkona
zaradi dotrajanosti ni bilo varno prenavljati, zato so prav tako izgradili novega, semspadajo zunanja instalacijska dela, pa znotraj tlaki, stene in strop, katerega so iz II.
Prestavili v I. fazo predvsem zaradi zmanjšanja stroškov.

Izvajalec gradbenih del je gradbeno podjetje Gorenjc iz Radovljice, omenjena dela pa naj
bi zaključili do konca avgusta oziroma 15. Septembra, ko naj bi začeli urejati notranjost,od vseh instalacij do postavitve opreme in stolov v dvorano. Razpis za izvajalca del II.
Faze obnove radovljiške kinodvorane bo objavljen konec tedna v Uradnem listu.
“Stroške obnove nosita skupaj Kino Radovljica in Občina Radovljica, s tem da je večji delsredstev zagotovila slednja,” je dejal upravnik Jože Resman in še povedal, da bo I. fazastala okrog 59.700.000 tolarjev, od tega gre 55 milijonov na račun občine, preostali
znesek do pokritja I. faze pa naj bi zagotovili v letošnjem rebalansu občinskegaproračuna.
Kino Radovljica bo s 7 milijoni pokrilo stroške projektov, gradbenega nadzora,
infrastrukturnih priključkov, zaenkrat pa so pokrili tudi manjkajoče 4 milijone za stroške I.
faze … / Igor K.
Vir: Gorenjski Glas, 26. 7. 1996

“V prihodnje pa se bo Kino Radovljica p.o. tudi preoblikovalo v javno podjetjein vsi, ki
imate ideje o novem imenu kina pa tudi gledališča v Radovljici, se s svojimi predlogi
oglasite pri nas,” je povabil upravnik Jože Resman.
V nadaljevanju naj bi v obnovo kina vložili še približno 10 milijonov, sem pa so všteti tudi
stroški za nakup oziroma obnovo audio in video aparatur. Ozvočenje v kinu naj bi bilo po
dloby sistemu, medte ko bo stari kinoprojektor potreben le malenkostne obnove. Zadnja
III. Faza del v radovljiškem kinu bo počakala na naslednje leto, odvisno sicer od finančnihzmožnosti, vanjo pa spadajo ureditev restavracije, upravnih prostorov, garderob …
Predpremierno naj bi filme v prenovljenem kinu začeli vrteti konec novembra, uradna
otvoritev pa bo 11. Decembra, ko v Radovljici praznujejo občinski praznik. V Radovljici
pa decembra ne bodo dobili le obnovljene kinodvorane, ampak tudi gledališče, saj je naračun zmanjšanja sedežev iz nekdanjih 560 na 280 (povprečen obisk kinopredstave je
120 ljudi) povečan oder, ki je s pododerjem primeren tudi za gledališko dejavnost. In kot

je dejal upravnik, ne bo dolgo, ko bodo tudi Radovljičani imeli domačo amatersko
gledališko skupino.
Vir: Gorenjski Glas, 26. 7. 1996

Predpremiera relikvije. Bled - V Kinu Bled bodo danes, v petek, ob 21. uri, v kinu
Radovljica pa jutri, v soboto, ob 20.30 predpremierno zavrteli ameriško grozljivko
Relikvija.
Filmsko grozljivko v režiji Petra Hymsa in glavnih vlogah Penelope Ann Miller, Linda Huntin Toma Sizemora so posneli po romanu Douglasa Pestona, dolgoletnega raziskovalca v
newyorškem naravoslovnem muzeju, in Lincolna Childa. Zgodba se dogaja prav v
Naravoslovnem muzeiu, kjer pošastno bitje, nekakšen križanec med sesalcem, plazilcem
in insektom zagreši vrsto skrivnostnih umorov. So krive kemične spremembe v genetski
zasnovi? Biologi v muzeju razvijejo poseben sistem detekcije, da bi pošast izvabili na
piano.
Pred predvajanjem filma v kinodvorani na Bledu bo med 19. in 20. uro še poseben
program, ki sta ga pripravila Almira Radovljica in LIP Bled.
Vir: Gorenjski Glas, 25. 7. 1997
Gledališče v kinu. Radovljica - V Linhartovi dvorani v Radovljici po dolgem ponovnooživljajo filmsko gledališče. Prva abonmajska filmska predstava bo na sporedu že včetrtek, 12. oktobra, ko si boste lahko ogledali ameriško romantično komedijo Jake, Brianin Anna. Sledita še ameriška trilerja Skozi oko zasledovalca in Vroča linija, tu je šekoprodukcijski Kitajska skrinjica. Ostali filmi pa so najboljši evropski filmi zadnjih let.
Sibirski brivec je ruska romantična drama, dansko - francoski film Lom valov, najboljši
evropski film zadnjih 25 let, ki je leta 1996 v Cannesu dobil palmo za najboljši film,
poznate, pravtako pa niste zgrešili zadnjega filma Emira Kusturice Črna mačka, belimačkon. Fimski abonma zaokroža češko - britansko-francoska drama Kolja innizozemska, ki je poleg mnogih drugih nagrad leta 1998 dobil tudi Oskarja za najboljši
tujejezični film. Vpis abonmaja (9 filmov) v filmsko gledališče poteka do 12. oktobra, zazamudnike pa do 26. oktobra, v Turističnem društvu Radovljica. / I. K.
Vir: Gorenjski Glas, 6. 10. 2000

Linhartova dvorana – kino Radovljica, ok. 2010
Vir: kraji.eu
Sredstva za digitalizacijo. … Kino Radovljica je v letu 2012 dobil tudi sredstva za
digitalizacijo s strani Slovenskega filmskega centra v višini 15-tisoč evrov.
Vir: dk.fdv.uni-lj.si (mag. delo Andreja Kralj)
Sporočila za medije. … V letu 2013 bo dokončana digitizacija v desetih od petindvajsetih
kinematografov v mreži. Poleg Kinodvora in Cankarjevega doma v Ljubljani so to še
mestna kina v Domžalah, Izoli, Radovljici, Zagorju, Trbovljah, Novi Gorici, Celju in Sežani.
Vir: kinodvor.org, 4. 11. 2013
Linhartova dvorana pod okrilje Turizma. Občinski svet je na seji prejšnji teden potrdil
pripojitev Linhartove dvorane k javnemu zavodu Turizem Radovljica. Osnovno poslanstvo
sedanjih dveh zavodov ostaja enako kot doslej, prav tako programi, zagotavlja župan Ciril
Globočnik.
Radovljiški občinski svet je prejšnjo sredo na redni seji potrdil pripojitev Linhartove
dvorane k javnemu zavodu Turizem Radovljica. Cilja predlagane združitve sta
dopolnjevanje in izkoriščanje sinergij obeh dejavnosti ter hkrati zmanjševanje stroškov
poslovanja zaradi boljše organiziranosti, je pojasnil radovljiški župan Ciril Globočnik inzagotovil, da racionalizacija ne bo pomenila zmanjševanja na področju programov
zavodov, temveč zgolj združevanje skupnih podpornih služb. Osnovno poslanstvo indejavnosti zavoda se namreč ne spreminjajo in ostajajo takšne, kot je zapisano v
obstoječih aktih o ustanovitvi obeh zavodov, s tem da je pri kulturi predlagana širša
opredelitev glede upravljanja objektov javnega pomena – poleg Linhartove dvorane tudi
Baročna in Plesna dvorana – ter sodelovanje z drugimi izvajalci kulturnih programov v

občini z namenom večje dostopnosti kulturnih dobrin, kakovosti kulturnega delovanja in
podpore raznolikosti kulturnih zvrsti, so še poudarili na radovljiški občinski upravi. …
Vir: Deželne novice, 13. 5. 2016

Kinoprojektorja KN-3, 2016
Vir: arhiv Klemen Žun
Op.: Kinoprojektorja KN (KN – Koran naprej) sta bila izdelana v letu 1968, verjetno tedajtudi kupljena za kino Radovljica, v uporabi pa vse nekje do leta 2013, ko so začele
pojenjati filmske kopije na traku in se je uveljavljal že digitalni DCP format.
Napisal: Klemen ŽunKino Kropa
Kino Kropa (prve predstave)
Ljudski oder (v Gasilskem domu). V kroniki župnije Kropa je župnik za 15. avgust 1913
zapisal: »Otvoritev ljudskega odra v gasilskem domu, ki ga je postavilo s pomočjo dekl.
Mar. družbe in nekaterih dobrotnikov slov. kat. del. društvo. Stal je 1900 din.«
Vir: issuu.com (Vigenjc VIII.)Srednji mlin, 1894
Vir: Vladislav Benesch

Ljudski oder (na Srednjem mlinu). Oder so leta 1928 premestili v prostore Srednjega
mlina, ki so ga spomladi 1936 prezidali v gledališko dvorano. …
… Leta 1928 si je društvo kupilo tudi »trocevni radioaparat, ki ga je instaliralo na Srednjem
mlinu, ki je last zadruge, in kjer so fantje priredili dvorano za silo in v njo prenesli oder.
Prva prireditev je bila tam 21. oktobra« piše v kroniki župnik Franc Kanduč. V tistem časuje bilo v Kropi še šest takšnih aparatov.
Vir: issuu.com (Vigenjc VIII.)
Prve filme so v Kropi že vrteli sredi 30-tih let v prejšnjem stoletju. Vrteli so jih na Srednjem
mlinu, kjer je bil Ljudski oder. Ko pa je bil zgrajen sindikalni dom v prvi polovici 50-tih let
pa so filme vrteli v njem.
Vir: Napisal Joža Eržen, Kropa
Prve filme so predvajali v kinodvorani v novem kulturnem domu 1954, predvajali so pa ževeliko prej v dvorani Na mlinu, podobno kot v Radovljici.
Vir: Napisal Rok Gašperšič, Mišače (prej Kropa)
Kino v 1920-ih 1930-ih, kot poroča Joža Eržen. … Tu bi dodal opombo, da se je v manjših
krajih tekom 1930-ih zelo razširil predvsem potujoči kino, ki je do nekajkrat mesečno
gostoval v ustreznih dvoranah; glede na to, da iz znanih popisov kinematografov iz let
1935-1937 ni navedbe stalnega kina v Kropi gre verjetno prav za to.
Vir: Napisal Klemen ŽunFilmska predavanja: Kropa: Sv. Oče in Vatikan.
Vestnik slovenske krščansko-socijalne zveze, št. 5/6, 1929⁕⁕⁕⁕
Bešter Avgust Veličan, (Železniki, 28. 8. 1891 / Ljubljana, 8. 5. 1938), fotograf, filmar.
Osnovno šolo je obiskoval v Kropi, nato se je družina preselila v Ljubljano, kjer je
obiskoval realko, 1907-09 pa verjetno na Dunaju fotografsko-slikarsko šolo. Po vrnitvi v
Ljubljano je bil kratek čas trgovski potnik pri fotografu Ludviku Kremi in nato fotografski
pomočnik pri fotografu Francu Oparniku v Kamniku, ki je imel tudi laterno magico, s kateroje po sejmih predvajal filme. Leta 1911 se je vrnil na Dunaj, kjer je obiskoval filmsko šolo.
Leta 1914 je dobil pooblastilo za opravljanje fotografske obrti in odprl fotografski atelje v.
Bešter, fotograf & slikar na Križevski ulici št. 2 v Ljubljani. Po prvi svetovni vojni je atelje
preselil na Aleksandrovo cesto št. 5 (d. Cankarjeva ulica). Bil je prvi, ki je dobil obrtni listza izdelavo filmov (1922). Svoje podjetje je imenoval Slovenija film, prva slovenska
filmska tovarna, Veličan Bešter, Atelje Helios, Ljubljana. Pozneje ga je preimenoval v
Ilirija film, Tvornica zabavnih, propagandnih in reklamnih (trik) filmov. Uredil je nov,
stekleni atelje, v katerem je razvijal in kopiral filme. Imel je dovolilnico za potujoči kino in
od leta 1933 pooblastilo za izvajanje svetlobne reklame. Predvajal jih je lahko (tudi medvožnjo) iz posebej prirejenega avtomobila. …
Vir: Novi slovenski biografski leksikon (ur. Barbara Šerbenc Svetina)
⁕⁕⁕⁕


Okupacija
Mlini. Trije mlini; zgornji je bil v Kotlu, srednji na Placu, kjer sta bila pozneje vodna
elektrarna in gledališče. Tu so Kroparji med drugo svetovno vojno gledali prve filme, ki sobili seveda nemško-propagandne vsebine in brez prevajanj. In še spodnji, Benkov, v njem
je bila pisarna Prve žebljarske zadruge.
Vir: Vigenjc 2005 (Joža Eržen)Nemci so poskušali tod okrog s kinom na avtomobilu in s propagandnim radiom, ki naj bidomačinom prekoval pamet — dvakrat je zgorel — da ni mogel več širiti gnilih misli inmaličiti slovenskega jezika.
Vir: Glas Gorenjske, 8. 8. 1953☺☺☺☺

Fotografije Srednjega mlina

Srednji mlin, pred 1950
Vir: Vigencj X. (Foto Vinko Pirc)
Op.: Srednji mlin je na levi, do njega so (in še danes) vodijo rake.

Srednji mlin, 60-ta
Vir: DAR (detajla razglednic)
Op.: Leva razglednica odposlana 1962, desna 1966!

Srednji mlin, ok. 1970
Vir: DAR (detajl)☺☺☺☺

Kino v Kropi (po drugi svetovni vojni)
Novoizvoljeni krajevni NOO Kropa se je na prvi seji sestal tri dni po volitvah, to je 22.
avgusta 1945. … Oblikovali so 14 referatov, katerih vodenje so razdelili med odbornike.
Predsednik Justin Ažman je prevzel vodenje referata za notranje zadeve (administracija
odbora, personalne zadeve, volitve, gasilstvo, odnosi s cerkvijo). Dodeljen mu je bil tudi
referat za kulturo (odrska dejavnost, knjižnica, glasbena dejavnost, tečaji, fizkultura,otroški vrtec, ekskurzije in kino).
Vir: Vigenjc, 2011 (mag. Janez Kopač)
Kje naj se gradi sindikalni dom tovarne »Plemen« v Kropi«. Vodstvo sindikalne
podružnice podjetja »Plamen« v Kropi je prišlo na dobro in za kulturno delo zelo koristno
misel zgraditi sindikalni dom in to na prostoru nasproti tovarne v Kropi. Pripravljalni odborse je obrnil na sosednji vasi Kamno gorico in Srednjo Dobravo s prošnjo, naj bi pomagali
po svojih močeh pri gradnji tega doma. Kamna gorica in Srednja Dobrava sta oddaljeni
od Krope okoli 40 minut hoda in sta pripravljeni pomagati pod pogojem, da se ta dom
zgradi v Lipnici, kjer bo tudi sedež bodočega občinskega odbora in ker se s tem njihova
oddaljenost od bodočega doma zmanjša najmanj za 20 minut hoda. O predlogu sosednjih
vaščanov pa nekateri Kroparji nočejo ničesar slišati in so odločno za to, naj se dom
postavi v Kropi.
Če pomislimo, da bo vasica Lipnica pri Podnartu postala središče vsega upravnega,
gospodarskega in političnega življenja na tem področju, je nujno, da postane v najbližji
bodočnosti tudi središče kulturnega življenja, kar se lahko doseže s tem, da se zgradi
stavba, v kateri bo mogoče namestiti kino-aparaturo in izvajati razne gledališke predstavein predavanja.

Gradnja sindikalnega doma bo stala okoli 10 milijonov dinarjev. Zato je treba dobro
premisliti, zakaj in kako bo ta vsota porabljena in kako bo vplivala na dvig življenjske ravni
prebivalstva. Če bi ta dom postavili v Lipnici, bi s tem brez dvoma ustvarili kulturno žarišče
za vso spodnjo Lipniško dolino in ne bi bilo treba ljudem več hoditi v kino v Radovljico, ki
je prav toliko oddaljena, kakor bi bil oddaljen sindikalni dom, če bi ga zgradili v Kropi. Če
bi torej stal dom v Kropi, ne bi Kamna gorica in Srednja Dobrava pri tem ničesar pridobili.
V nasprotnem primeru pa bi lahko tri kulturna društva, ki so na tem območju, študirala
dramatska dela na svojih skromnih domačih odrih, izvajala pa bi jih v sindikalnem domu.
S tem bi dali našim delovnim ljudem kulturno razvedrilo, ki so ga po svojem delu
nedvomno potrebni, a si ga zdaj ne morejo privoščiti prav zaradi oddaljenosti od mesta
Radovljice, ki je edino najbližje kulturno središče.
Kako zelo so prebivalci vseh teh vasi zainteresirani za to gradnjo, dokazujejo že sprejeteobveznosti, ki so sicer še skromne, vendar bi se z začetkom gradnje še povečale. Takoso se n. pr. organizacije v Kamni gorici na svojem občnem zboru Fronte dne 8. marcaobvezale, da bodo opravile pri gradnji tega doma 30.000 prostovoljnih delovnih ur,
krajevni ljudski odbor pa do dal 50% vsega potrebnega lesa. KLO Srednja Dobrava je
pripravljena dati ostalih 50% potrebnega lesa in zemljišče, na katerem bi stal dom, brez
dvoma pa bi tudi prebivalci opravili veliko število prostovoljnih delovnih ur. Vse to pa sta
pripravljena prispevati ta dva kraja seveda le pod pogojem, da se dom postavi v Lipnici.
Prebivalci Srednje Dobrave in Kamne gorice so nadalje mnenja, naj Kroparji resno
premislijo koristi gradnje doma v Lipnici in naj imajo v vidu, da bo za dom veliko, če nenajveč prispevala tovarna »Plamen«, v kateri je zaposleno veliko število Dobravčanov in
Kamnogoričanov. V nasprotnem primeru pa bo potrebno zgraditi še en kulturni dom v
Lipnici kot bodočem središču občine, kar bo stalo mnogo denarja in truda.
Prebivalci Srednje Dobrave in Kamne gorice so nadalje mnenja, naj bi o gradnji tegadoma dali svoje mišljenje tudi nadrejeni organi. Nikakor pa ni umestno upoštevati trditve
posameznikov, ki trdijo, da se bodo občinski ljudski odbori »čez nekaj let« zopet razbili
na sedanje krajevne ljudske odbore. / H. F.
Vir: Slovenski poročevalec, 10. 4. 1952
Iz Krope. Prebivalci Krope in okoliških vasi pričakujejo Novo leto z novimi pomembnimi
uspehi. Poleg tistih, ki so jih dosegli v proizvodnji, bodo za konec leta – na Silvestrovo –
odprli tudi veliko dvorano v novem kulturnem domu. Dvorana bo pripravljena za vse
prireditve. V njej so že montirali kino-aparaturo in na Silvestrovo bodo predvajali prvi film.
Tako bodo Kropa, Kamna gorica, Dobrava, Lipnica in Jamnik pridobili pomembno
kulturno središče. Na ta dogodek se v Kropi in okolici marljivo pripravljajo in ga bodo
proslavili s kulturno prireditvijo. Od 31. decembra dalje bodo v dvorani tudi redne kino
predstave.
Vir: Glas Gorenjske, 1. 1. 1954

Kulturni dom v Kropi, 1954
Vir: Vigenjc VII.

Letaka prvega filma v Kropi, 1954
Vir: arhiv Klemen Žun
Op.: Izdalo Podjetje za prikazovanje filmov Ljubljana!

Izpričevalo o opravljenem izpitu za kinooperaterja, 1954
Vir: arhiv Božo Zupan

Notranjost Kulturnega doma v Kropi, 1956
Vir: Vigenjc VII.
Na sporedu kina v Kropi pa bodo v mesecu januarju letos naslednji film: ameriški barvni
film »Nežni akordi«, ameriški barvni film »Poslednji Apač«, francoski črno-beli film
»Podzemlje Pariza«, ameriški barvni film »Žigosan«, francoski črno-beli film »Ogledalo z
dveh strani«, ameriški barvni kinoskopski film »Sedem nevest za sedem bratov«, ameriškičrno-beli film »Onstran gozda«, angleško črno-beli film »Tihotapci« in egiptovski
kinoskopski film »Zemlja sanj«.
Vir: Glas Gorenjske, 9. 1. 1960

Kino Kropa
27. aprila italijanski film »Deček v kratkih hlačah« ob 19.30 uri.
Vir: Glas, 26. 4. 1961
Kino Kropa
29. aprila francoski film »Tatovi draguljev« ob 20. uri.
Vir: Glas, 28. 4. 1961
Kino Kropa
4. februarja ameriški barvni film »Mož, ki ga ni bilo« ob 20. uri.
8. februarja zapadnonemški film »Roman ginekologa« ob 19.30 uri.
Vir: Glasova panorama, 3. 2. 1962

Kino Kropa:
6. julija »Mein Kampf«.
7. julija »SOS Pacifik«.
11. julija »Zadnja vrnitev«.
13. julija »Zvezde noči«.
Vir: Delo, 6. 7. 1963

Kino Kropa
13. julija italijanski barvni CS film »Zvezde noči« ob 20. uri.
14. julija ameriški CS film »Nemirna leta« ob 17. in 20. uri.
18. julija jugoslovanski film »Vzkipelo mesto« ob 20. uri.
Vir: Glasova panorama, 13. 7. 1963

Sindikalni kulturni dom v Kropi – v njem kino, od. 1964
Vir: DAR
Rdeča lučka nad Kropo. V Kropi so postavili televizijski pretvornik, ki omogoča dobertelevizijski sprejem. Na pobudo sindikalne podružnice »Plamen«, so v aprilu 1965 zgradili
televizijski pretvornik. Finančna sredstva so prispevala podjetja »Plamen« in »UKO« iz
Krope ter obrat »Iskre« iz Lipnice. Vsa dela: izkop, polaganje kabla, zasip, postavitev
stolpa – hišico za aparaturo in ostala pomožna dela, so opravili domačini sami brezplačno
v skupni vrednosti 2,000.000 din. Vso strokovno pomoč so dali brezplačno strokovnjaki
tovarne vijakov »Plamen« iz Krope. V mesecu aprilu 1965 je bilo v Kropi 5 televizijskih
sprejemnikov, sedaj pa jih imajo že petindvajset. Vsi lastniki televizorjev so zadovoljni s
sprejemom, zato jim ni žal opravljenega prostovoljnega dela. / C. R.
Vir: Glas, 2. 6. 1965

Združevanje kino podjetij zagotavlja večji uspeh. … Ker z združitvijo vseh kinopodjetij
v radovljiški komuni ni bilo uspeha, se je najprej kino v Kropi priključil kinopodjetju Kranj.
Priključitev je kmalu pokazala uspeh. V Kropi danes gledajo za manjše stroške boljše
filme, zato pa je tudi udeležba boljša in finančni učinek.
Vir: Glas, 5. 6. 1965
Op.: Del daljšega članka o kinu v Ljubnem!

Odpremni list, ok. 1970
Vir: arhiv Božo Zupan

Op.: Odremni list, se je nalepil na zaboj v katerem se je pošiljal-vračal film, ta zaboj pa seje običajno dostavil na železniško postajo v Podnart, od koder je bil z vlakom dostavljen
v mesto naslovnika.

Glava in zaključek pogodbe med »Moravo film« in »Sind. kino Kropa«, 1972

Storno filma »Afera«, 1974
Vir: arhiv Božo Zupan
Op.: Žig Sind. kina Kropa in podpis kino-operaterja Antona Zupana.

Program filmov za I. polletje 1976 (januar-junij):
Belmondo veličastni (francoski, barvni, VV); 1. januar
Ljubavna zgodba detektiva (angleški, barvni, CS); 2. januar
Mož z imenom poldne (ameriški, barvni, CS); 3. januar
Avantura je avantura (francoski, barvni, VV); 4. januar
V službi njeg. veličanstva (ameriški, barvni, CS); 10.-11. januar
Kolt v hudičevih rokah (italijanski, barvni, CS); 18.-19. januar
Nekoč je bil policaj (francoski, barvni, CS); 25.-26. januar
Varuj se prijateljev (ameriški, barvni, CS); 31. januar – 1. februarČudoviti prah (jugoslovanski, barvni, CS); 7.-8. februar
Veseli rekruti (francoski, barvni CS); 14.-15- februar
Grof Jorga »Vampir« (ameriški barvni, CS); 21.-22. februar
Bombaš (jugoslovanski, barvni, nor.); 28.-29. februarČrna karavana (ameriški, barvni, VV); 6.-7. marec
Beg (ameriški, barvni, VV); 13.-14. marec
Mafija proti insp. Tibsa (ameriški, barvni, CS); 20.-21. marec
Mož z avtoriteto (ameriški, barvni, CS); 27.-28. marec
Bitka za Okinawo (ameriški, barvni, CS); 3.-4. april
Redči udar (jugoslovanski, barvni, CS); 10.-11. april
Mačke iz visoke družbe (ameriški, barvni, CS); 15.-16. aprilŠampion rodea (ameriški, barvni, CS); 17.-18. april
Skrij se (ameriški, barvni, CS); 24.-25. april
Pustolovca v zraku (italijanski, barvni, CS); 1.maj
Klan Duka Andersona (ameriški, barvni, CS); 2. maj
Meksiko v ognju (mehiški, barvni, CS); 3.-4. maj
Policaj (francoski, barvni, CS); 8.-9. maj
Dvojčici zla (angleški, barvni, CS); 15.-16. maj

Partizani (jugoslovanski, barvni, CS); 22.-23. maj
Salzburška zveza (ameriški, barvni, CS); 29.-30. maj
Beg v zločin (nemški, barvni, nor.); 5.-6. junij
Sex shop (francoski, barvni, CS); 12.-13. junijŠakal (angleški, barvni, VV); 19.-20. junij
Prepovedani dekameron (italijanski, barvni, CS); 26. junij
Cvetje v jeseni (slovenski, barvni, nor.); 27. junij
Predstave ob sobotah ob 20. uri. Predstave ob nedeljah ob 15. uri.
Priporočamo se za obisk. / Za sind. kino. – Anton Zupan.
Vir: arhiv Božo Zupan
Uredili ogrevanje v domu Kropa. Sindikalni dom v Kropi je bil s pomočjo tovarne
Plamen in s prostovoljnim delom zgrajen pred četrt stoletja. Kljub velikemu odru, posebni
orkestrski niši, prostorni dvorani in številnim stranskim prostorom je bil nekaj let nazaj kar
premajhen za bogato dejavnost dramske skupine, glasbene šole, zborov, orkestra ingodbe. Ko pa se je kulturniška vnema umirila, je dom začel samevati. Postajal je prevelik,hkrati pa je prevzemal različne druge naloge, saj so prostore začeli uporabljati v druge
namene. Vsi, ki so v domu delali ali ga občasno obiskovali, so se morali sprijazniti zžalostno ugotovitvijo, da ga pač ni moč pošteno ogrevati. Sredi letošnje zime pa so totežavo odpravili. Na pomoč je spet priskočila tovarna in tako so v domu uredili centralno
kurjavo. Tako so se razmere izboljšale in lahko pričakujemo, da bo tudi to pripomoglo kpoživitvi nekdanje vsestranske kulturne dejavnosti. / GE
Vir: Glas, 22. 3. 1977

Kinooperaterja Eržen Ladi in Zupan Anton, feb. 1985
Vir: arhiv Božo Zupan

Spored filmov za prvo polletje (januar-junij 1985):
Bolnica groze (ameriška srhljivka), Avala Pro; 1. januar
Boksar za dolarje (ameriška komedija), Kinematograf; 2. januar
Jaz in nilski konj (italijanski pustolovski), Inex Film; 5.-6. januar
Ortagon (ameriški karate), Morava; 12.-13. januar
Poštar zvoni dvakrat (ameriški ljubezenski), Kinema; 19.-20. januar
Morilsko poletja (francoska drama), Vesna; 26.-27. januar
Prismuknjeni kaznjenci (ameriška komedija), Kinematograf; 2.-3. februar
Jezdeci na dolge proge (ameriški western), Inex Film; 9.-10. februar
Klinika za sex (nemški erotični), Morava; 16.-17. februar
Halo Taxi (jugoslovanska kriminalka), Avala Pro; 23.-24. februar
Tootsie (ameriška komedija), Vesna; 2.-3. marec
Bruce Lee super zvezda (hongkongški karate), Kinema; 9.-10. marec
Mož iz San Fernanda (ameriški pustolovski), Inex Film; 16.-17. marec
Gadje na počitnicah (francoska komedija), Kinema, 20.-21. marec
Velika igra (ameriški thriller), Morava, 23.-24. marec
Agent št. 1 ljubi in ubija (ameriški pustolovski), Avala Pro; 30.-31. marec
Policaj iz Bronxa (ameriška kriminalka), Kinematograf; 6-.7. april
Dircka Canon Ball (ameriški pustolovski), Kinema; 13.-14. april
Stan in Olio v tujski legiji (ameriška ČB komedija), Inex Film; 17.-18. april
Telo in duša (ameriški akcijski), Morava; 20.-21. april
Jerry išče delo (ameriška komedija), Inex Film; 27.-28. aprilŠtirje asi (italijanski akcijska komedija), Makedonija; 1. maj
Velika avantura (francoska komedija), Kinema; 2. maj
Oficir in gentleman (ameriški ljubezenski), Avala Pro; 4.-5. maj
Bojevniki iz hrama kung-fu (hongkongški kung-fu), Zeta; 11.-12. maj
Popajeve norčije (ameriška risanka), Inex Film; 15.-15. maj
Obračun pri veleblagovnici (francoska komedija), Morava, 18.-19. maj
Titanov boj (ameriški fantastični), Kinematograf; 15.-26. maj
Učenke gospe Olge (nemški erotični), Vesna; 1.-2. junij
Imperij vrača udarec (ameriški fantastični), Croatia, 8.-9. junij
Ljubezenski vrtiljak (švedski erotični), Kinema, 15.-16. junij
Dekleta s plaže (ameriška komedija), Makedonija, 22.-23. junij
Javna hiša v Parizu (francoski erotični), Kinematograf, 29.-30. junij
Predstave ob sobotah ob 20. uri. Predstave ob nedeljah ob 15. uri.
Priporočamo se za obisk. / Za sind. kino. – Anton Zupan.
Vir: arhiv Božo Zupan30-letnica sindikalnega kina. V letu 1954 je gospodarski odbor osnovne organizacijesindikata Plamen Kropa na željo članov delovnega kolektiva Plamen kupil kinoprojektor

Iskra PN-2 z namenom, da bomo našemu delovnemu človeku v prostem času daliskromno razvedrilo. Takrat še ni bilo televizije. Kdor je hotel v kino, je moral v Radovljico
ali v Kranj. Zato je bil začetek predvajanja kino predstav v Kropi leta 1965 velik kulturni
dogodek. Ko smo začeli predvajati filme v sindikalnem kinu smo imeli tedensko štiri do
pet filmov s šestimi predstavami. Sedaj jih imamo toliko mesečno, ker ima vsaka družina
doma televizijo. Obisk kino predstav je bil v prvih letih množičen zato, ker so hodili v Kropov kino tudi prebivalci sosednjih vasi. Prvi celovečerni film, ki je bil predvajan, je imel naslov»Našli so se«.
V minulih tridesetih letih smo predvajali v sindikalnem kinu Kropa preko 2.400 filmov spreko 5.200 predstavami in imeli nad 656.000 obiskovalcev. Sindikalni kino ima tudi dva
svoja filma in sicer Kroparske kovače in Kolednike. Oba filma pokažemo večkrat letno
raznim obiskovalcem Krope, šolski mladini, kakor tudi večji skupini turistov ter poslovnim
obiskom Plamena. Zavrtimo pa ju tudi ob pomembnejših krajevnih praznikih. V filmu
Kroparski kovači in Koledniki nastopajo domačini; nekaj igralcev je že pokojnih, nekaj pa
je še živih. Prav zato, ker igrajo naši krajani, pa sta filma še bolj prisrčna.
V tridesetletnem delu sindikalnega kina smo bili nekaj let samostojni, nekaj let pa
podružnica kina Kranj, kar pa se ni najbolj obneslo, zato smo se po kratkem obdobju spetosamosvojili. V tem obdobju se je izmenjalo precej sodelavcev kina. Vsa leta dela le še
vodja sindikalnega kina, več let pa skrbijo za predvajanje filmov: Marina Galič (prodaja
vstopnic), Boris Ažman in Simon Blaznik (biljarterja), vsa ostala dela, kot so predvajanje
filmov, dobava in odprema, finančno poslovanje itd. pa opravijo Anton Zupan, VladoEržen in Sonja Šolar. Vsi delajo za minimalni honorar in to v sobotah in nedeljah, zato sotudi naše vstopnice trideset do štirideset odstotkov cenejše od drugih kino podjetij. Vodjasindikalnega kina mora vsako leto za leto vnaprej skleniti pogodbe z distribucijskimi
podjetji in sicer: Vesna film Ljubljana, Croatia film Zagreb, Zeta film Budva, Morava film
Beograd, Kinema Sarajevo, Avala pro film Beograd, Inex film. Vsi filmi morajo biti
podnaslovljeni s slovenskimi podnapisi. Filme dobivamo po pošti, prevoz v eno smer
plačamo sami.
V prvih letih smo vozili filme v Kropo s postaje Podnart z mopedom, pozimi pa celo ssankami. Takoj v začetku smo filme predvajali s pavzami, ker smo imeli samo en
kinoprojektor. Sedaj teh pavz ni več, čeprav imamo še vedno en kino projektor, filme
menjamo med predvajanjem. Pavze imamo samo v slučaju, če se nam pretrga film ali pri
drugih tehničnih okvarah. Mnogo let smo v zimskem času kurili dvorano in pomožne
prostore samo s premogom tako, da je bila dvorana večkrat sajasta kot topla. Sedaj pa
so dvorana in poslovni prostori centralno ogrevani.
V lanskem letu, skoraj po 30 letih, smo obnovili kabino in ostale prostore s sanitarijami,
kar pa ni samo za kino. V sindikalnem domu so med letom tudi druge prireditve. Brez
dvoma pa so zaradi kino-predstav bolje vzdrževani prostori v sindikalnem domu. Iz praksevemo, da se vsak naseljen prostor bolj ohranja kakor prazen. Ne moremo reči, da v tem
dolgoletnem obdobju nismo imeli okvar na samem kinoprojektorju ali drugih električnihaparatih. Vendar smo z dobro voljo in pomočjo našega sindikata vse to popravili. Ker
imamo aparaturo staro preko 30 let, zelo težko dobimo nadomestne dele, da pa še vedno
vrtimo filme v našem sindikalnem kinu, potrjuje vestno delo opravljalcev z aparaturo. Kino
obiskovalce obveščamo o kinopredstavah v našem glasilu Plamen in na panojih. Česlučajno dobava za film odpove, dobimo film v Kranju, s katerim še vedno lepo
sodelujemo. Kino Kranj nam daje tudi domače in inozemske filmske novosti. Še vedno sopripombe, da predvajamo slab filmski repertoar, vendar to ni resnica. Kdor hodi v naškino, bo ugotovil, da je vsebina filmov na dovolj dostojni višini. Te filme, ki jih gledamo v
našem kinu, gledajo tudi v naših večjih mestih, vendar mnogo prej. Oni namreč dajejo
večjo najemnino in jih imajo tudi prej na sporedu. Mi plačujemo za en film 4.000,- dinnajemnine, vstopnina pri nas je 60,- din, drugje že 80,- do 120,- din. K nižji ceni vstopnic
pripomore tudi Plamen, ki nam pomaga vzdrževati poslovne prostore in drugo kakor tudi
sindikat Plamena. Dobro vsi vemo, da se nam iz leta v leto še dvigujejo cene raznim
prevoznim stroškom po železnici, pošti ipd., zato se tudi naš kino ne more ogniti
podražitvam.
Po tridesetletnem uspešnem delu se vsem sodelavcem, ko so pretežno s prostovoljnim
delom pomagali našemu kinu, da smo uspeli predvajati toliko filmov, iskreno
zahvaljujemo. Sedanji ekipi pa priporočam, da se nadaljuje z delom tako, kot smo delaliv preteklosti, morda še bolje, da bomo ohranili to kulturno dejavnost v Kropi in okolici.
Obenem pa se zahvaljujem tudi tistim krajanom, predvsem mladini, ki so bili v
tridesetletnem obdobju zvesti kino-obiskovalci in jih še vedno vabimo, da si ogledajo
filmske dosežke doma in v svetu. / Anton Zupan
Vir: Plamen, maj 1985

Za sindikalni kino je skrbel Anton Zupan. Prva predstava je bila 1. januarja 1954 s
predvajanjem filma Našli so se. V prvem desetletju je bilo mesečno na sporedu po 15
filmov. Filmske predstave so bile trikrat na teden, ob četrtkih je bila ena, ob sobotah in ob
nedeljah pa po dve. Od leta 1959 so bili vsi predvajani filmi slovensko podnaslovljeni. V
prvih letih obstoja so imeli povprečno 22.000 obiskovalcev na leto in predvajali okoli 180
filmov. V prvi polovici sedemdesetih let pa je začel obisk predstav upadati. Število
obiskovalcev se je zmanjšalo letno povprečno na 8000, število predstav na dve na teden,mesečno so predvajali po štiri filme. V Kropi so razlog za upadanje obiska filmskih
predstav in tudi kulturnih prireditev sprva iskali v premrzli dvorani, v predvajanju starih
filmov itn. Ko pa se je število televizorjev v Lipniški dolini povečalo, je bilo očitno, da so ti
glavni razlog. Kropa je dobila svoj TV-pretvornik leta 1965. Leta 1984 je Sindikalni kinopraznoval tridesetletnico delovanja. V tem času so v njem imeli 5176 predstav, predvajali
so 2402 filma, ki se jih je ogledalo 655.629 obiskovalcev. (vir Zapisnik članskega sestanka
OOS Plamen, 15. 12. 1984, ZAL, RAD-89, šk. 274) Do konca osemdesetih let sezanimanje za kino predstave ni povečalo. Leta 1988 so predvajali le še 54 filmov.
Vir: Vigenjc VII.
Z izgradnjo SINDIKALNEGA DOMA »PLAMEN« KROPA, ki se je začela v letu 1951/52,
in dokončala v letu 1956, je prostore za dejavnost dobil tudi SINDIKALNI KINO KROPA.
S pospešenim delom, konec leta 1953, so z ureditvijo dvorane, balkona, čakalnice,stopnišča, odra, sanitarij.....dosegli zadani cilj in za novo leto 1954, že imeli prvo
kinopredstavo s filmom »NAŠLI SO SE«.
Prva kulturna prireditev, na novem odru, pa je bila konec leta 1954, z ljudsko igro
»ROKOVNJAČI« režiserja Joža Šolarja, sodeloval pa je tudi orkester, pod vodstvom JožaGašperšiča. Dramske prireditve kroparskih igralcev, so prenehale v letu 1963/64 z
nastanitvijo »PEKARIJE« v prostorih za vaje in izdelavo kulis.

Delovanje (osvetlitev) kinoprojektorja ISKRA PN-2 je bilo najprej na oglje, kasneje pa jebil predelan na delovanje s ksenon žarnicami. V začetku, so bile kinopredstave občetrtkih, petkih, sobotah in nedeljah, s prihodom televizije,videa in ostale tehnike, pa sobile kinopredstave, samo še ob sobotah in nedeljah. Sredi 90-tih let, pa so bile zaradi vse
manjšega obiska, redne predstave ukinjene, tako, da sta se v KINO KROPA, predvajala
nekaj let, le še domača filma, »KROPARSKI KOVAČI« in »KOLEDNIKI«, predvsem zašolsko mladino in večje skupine obiskovalcev Krope. Oba filma, sta v originalu še vedno
ohranjena v prostorih KINA KROPA. S prikazovanjem teh dveh domačih filmov, pa so
potem, na drugem formatu, pričeli v Kroparskem muzeju.
V času delovanja, se je v dobrih 40-ih letih, v KINO KROPA, zvrstilo kar nekaj sodelavcev.
Prvi kinooperater je bil Zupan Janez – Ratko, ki je bil tudi predsednik gradbenega odbora
SINDIKALNEGA DOMA, najdaljši staž kinooperaterja, pa je imel njegov brat Zupan
Anton. Delo kinooperaterja, pa so opravljali še: Gašperšič Kozma, Kavčič Janez, Eržen
Ladi, ki je na koncu, tudi nadomestil Zupan Antona, krajše obdobje pa še Bertoncelj Janez– P. in Eržen Branko. Delo biljeterja so opravljali: Bešter Anton, Ažman Slavko, Blaznik
Nace, Bratuš Davorin, Šolar Marjan, Čavs Tomaž, Bergant Jože, Praprotnik Franc,
Blaznik Simon in Ažman Boris. Blagajno (prodaja kart) so imele: Lazar Anka, PavličRajgelj Micka, Batos-Blaznik Cita, Galič-Blaznik Marina in Eržen Jelka. Računovodstvo
pa so opravljali: Premru-Rajgelj Ivanka, Šolar Sonja in Peternel Janko.
Dopolnil: Zupan Božo, Kropa / Marec, 2020
Kinoprojektor Iskra NP-21.
Vir: arhiv Božo Zupan

Op: NP – navadni projektor!

Ostala oprema Kina Kropa
Vir: arhiv Božo Zupan
Op.: Na desni strani sta dva okenca, za kontrolo delovanja predvajanja filmas pogledom na platno v kinodvorano.

Kinoprostor, projektor, oprema. / Odprti prostori kasete vloženega filma.

Vir: arhiv Božo Zupan

Sprednji del projektorja. / Notranjost projektorja.
Vir: arhiv Božo Zupan

Tovarniška tablica kinoprojektorja. / Tovarniška tablica za luč.
Vir: arhiv Božo Zupan
Op.: Prvotno je bila osvetlitev na oglje, po predelavi na plin (ksenon).

Plaketa ob odhodu v pokoj – Zupan Antonu, 1986
Vir: arhiv Božo Zupan
Zelo povedna o nekdanjem življenju v Kropi sta tudi dva slovenska filma Milke in Metoda
Badjure, Kroparski kovači iz leta 1954 in Koledniki iz leta 1967, ki sta na ogled v muzejski
projekcijski sobi.
Vir: mro.siIskanje člankov o kinu v Kropi: Iskalni pojem »kino kropa« pokaže na dLib-u 297
zadetkov. Žal pa so vsi dostopni le iz računalnikov v NUK-u v Ljubljani.
Kino v Kropi (3)Glas Gorenjske, 9. 1. 1960
Glas, 27. 5. 1961
Glas, 5. 6. 1965
Kino Kropa (297)Glas, 26. 4. 1961

Glas, 28. 4. 1961
Panorama, 13. 7. 1963
Op.: Vsi ostali so časopis Delo (po letu 1967 ni več zadetkov)!
Kino Ljubno

Sokolski dom v Ljubnem je bil zadnjo nedeljo slovesno otvorjen in je ta otvoritev tudi
nov dokaz uspešnega delovanja Sokolskega društva v Ljubnem na Gorenjskem pod
spretnim vodstvom staroste br. Silvestra Golmajerja.
Tedenske slike, 20. 7. 1933
Habern. (Prva kinopredstava.) Te dni se je Podnartu vršila prva kinopredstava. Obisk in
predvsem navdušenje nad filmom »Reitet für Deutschland« sta bila tako velika, da so
morali predstavo zadnji večer ponoviti. Za prihodnji film »Hurra ich bin Papa« je že danes
veliko zanimanja.
Vir: Karawanken Bote, 13. 5. 1942

Dograjen fizkulturni dom v Ljubnem
Ljubno, decembra 1946. Po daljšem presledku je bila nedavno tega spet kulturna
prireditev v Fizkulturnem domu v Ljubnem v nabito polni dvorani, ki sprejme okrog 450
ljudi. Fizkulturno društvo se je s sodelovanjem krajevnih organizacij v začetku leta lotilo
dograditve doma, ki naj bi ne bil dom samo fizkulturnikom, temveč vsem krajevnim
organizacijam. Čeprav ni bilo sredstev na razpolago, so vaščani, zlasti pa mladina
odločno zgrabili za delo. Mladina je prispevala 940 udarniških ur, kmetje so darovali 38
m3 lesa in opravili 146 napornih voženj, s čimer je bilo storjenega dela v vrednosti 43.800
dinarjev. Za zidavo pa je bilo treba nabaviti gradbeni material. Kdo ga bo plačal? Plačali
so ga Ljubenčani, Posavčani in Praporšani sami, kajti z izkupičkom številnih prireditev jebilo zbranih 97.930 dinarjev, s čimer je bilo plačano tudi vse ostalo delo. Tako je bil torej
dom v celoti dograjen, le zunaj je še v surovem stanju. …
Vir: Slovenski poročevalec, 11. 12. 1946

Kino Ljubno. Deloval je na naslovu Ljubno 133 (Kulturni dom, nekdaj TVD Partizan). V
Ljubnem (v dvorani TVD Partizan, zdaj Kulturni dom). Kino Ljubno je ustanovila Kmetijska
zadruga Ljubno in plačala vse stroške za prenovo dvorane in nakup opreme.
Kinoprojektor (Ernemann 1) je imel dokaj zavito pot do Ljubnega. Pred drugo svetovno
vojno je bil narejen za radovljiški kino. Po vojni (in nacionalizaciji) se je znašel v Ljubljani
v podjetju Vesna film, kjer so ga predelali, posodobili in prodali v Ljubno. Pozneje ga je
odkupil Kino Center iz Kranja in več let razstavljal v avli svojega kina. Kino Ljubno je začel
delovati na krajevni praznik 22. avgusta 1954, prenehal pa v letu 1962. Gledalci so bili iz
Ljubnega in okoliških vasi: Posavec, Otoče, Brdo, Praproče (lokalno Praproše, tudi
Prapoše), Podbrezje, Podnart z okolico in Brezje. Kino je vodil od začetka pa do leta 1959Jože Ravnik, nato pa Valentin Švegelj, oba iz Ljubnega.
Vir: Na Gorenjski zemlji.
Razgovor s predsednikom občine Podnart Ivanom Langusom. … Da pa damo našim
občanom po dnevnem delu tudi nekaj kulturnega razvedrila, je občinski odbor skupno skmetijsko zadrugo kupil kinoprojektor, ki ga bomo montirali v ljubensko dvorano. Če bo
vse prav, bomo prve kino predstave gledali že v začetku marca.
Vir: Glas Gorenjske, 23. 1. 1954
Iz Ljubnega. Že dalj časa se pripravljamo na otvoritev kino dvorane, vendar sta nam
dolga zima in mraz preprečila, da bi dokončali nekatera dela Kljub temu bodo v mesecu
aprilu že prve predstave. KZ Ljubno in predstavnikom oblasti se za njihovo veliko
razumevanje lepo zahvaljujemo.
Dvorana bo na novo urejena. Imela bo 135 sedežev. Predstave bodo ob sobotah zvečer
in ob nedeljah popoldne.
Vir: Glas Gorenjske, 27. 2. 1954
Pred prvim občinskim praznikom v Podnartu. … Na dan obletnice mučeniške smrti
prvih talcev v Ljubnem, 24. avgusta, pa bo v Podnartu slavnostna seja občinskega
odbora, ob 13.30 spominska svečanost na kraju v Ljubnem, kjer so padli talci, zvečer ob
20. uri pa slavnostna akademija. 22. avgusta bodo odprli tudi nov kino.
Vir: Glas Gorenjske, 14. 8. 1954

Kino-podjetje Ljubno. Razen teh gradenj, je bilo pri nas ustanovljenih tudi nekaj podjetij:
Mesarija in Kinopodjetje v Ljubnem, v Podnartu pa Gostinsko podjetje in Žagarski obrat.
Vir: Glas Gorenjske, 27. 8. 1955 (celostranski oglas Občine Podnart)
Za zabavo skrbi kino podjetje, ki gostje v dvorani Fizkulturnega doma. Ob deževnem
vremenu je težko priti do Doma in so potrebni škornji zaradi velikega blata. Priporočljivo
je, da si vzameš leščerbo s seboj, kadar greš v kino. O delu kulturno – prosvetnega
društva že dolgo nismo slišali.
Vir: Glas Gorenjske, 24. 12. 1955
Gorenjske bodice. … Še predstave v kinu v Ljubnem bi potekale brez razburjenja, če v
tem kinematografu čimprej ne zasedeš svojega sedeža, se utegne zgoditi, da boš film
gledal stoje. Pogosto so namreč zgodi, da izda blagajna za isti sedež 2 ali več vstopnic,
in kdo ima do sedeža pravico? Salomonska razsodba so glasi: Kdor prej pride — prej
melje! — Človek bi počil od jeze.
Vir: Glas Gorenjske, 7. 9. 1956

Kino Ljubno
26. in 27. januarja, ameriški barvni film »Simeronska roža«. V soboto ob 19.30 uri. V
nedeljo ob 14. in 16. uri.
Vir: Glas Gorenjske, 25. 1. 1957

Kino Ljubno
16. in 17. marca, ameriški film »Dekle z dežele«. V soboto ob 19.30 uri. V nedeljo ob 16.
in 18. uri.
Vir: Glas Gorenjske, 15. 3. 1957
Kino Ljubno
22. in 24. marca, ameriški film »Borba za posest«. V soboto ob 19.30 uri. V nedeljo ob
16. in 18. uri.
Vir: Glas Gorenjske, 22. 3. 1957
Kino Ljubno
30. in 31. marca, italijanski film »Nehvaležno srce«. V soboto ob 19.30. ter nedeljo ob 16.
in 18. uri.
Vir: Glas Gorenjske, 29. 3. 1957
Kino Ljubno
6. in 7. aprila, ameriški barv. film »Skaramuš«, v soboto ob 19.30 uri ter nedeljo ob 16. in
18. uri.
Vir: Glas Gorenjske, 5. 4. 1957
Kino Ljubno
13. in 14. aprila, ameriški film »Z vragom so trije«. V soboto ob 19.30. uri. V nedeljo ob
16. in 18. uri.
Vir: Glas Gorenjske, 12. 4. 1957
Kino Ljubno
20. in 21. aprila, amer. Barvni film »Južno od Sahare«. V soboto ob 19.30. uri. V nedeljo
ob 16. in 18. uri.
Vir: Glas Gorenjske, 19. 4. 1957
Kino Ljubno
27. in 28. aprila, ameriški barvni film »Karneval v Teksasu«. V soboto ob 19.30 ter v
nedeljo ob 16. in 18. uri.
Vir: Glas Gorenjske, 26. 4. 1957
Kino Ljubno
18. in 19. maja, amer. Film »Tajnost indijanke«. V soboto ob 20. uri in v nedeljo ob 16.
in 18. uri.
Vir: Glas Gorenjske, 17. 5. 1957

Kino Ljubno
7. in 8. novembra amer. barv. film »Gospodar Balantrea« — predstava v soboto ob
19.30 uri, v nedeljo pa ob 16. in 18. uri.
Vir: Glas Gorenjske, 6. 11. 1959

Iz Ljubnega. V kinematografskem podjetju v Ljubnem se že dalj časa pripravljajo, da bi
skupno s TVD Partizanom preuredili dvorano za predvajanje cinemascopskih filmov.
Nabaviti in obnoviti morajo tudi nekaj aparatur. Za vse to bi potrebovali 200.000 dinarjev.
Upajo, da se jim bo s pomočjo pristojnih organov izpolnila njihova želja.
Vir: Glas Gorenjske, 23. 3. 1960

Kino Ljubno
2. in 3. julija angleški film »Španski vrtnar«, predstave 2. julija ob 20. uri, 3. julija pa ob
16. in 18. uri.
Vir: Glas Gorenjske, 2. 7. 1960
Kino Ljubno
9. in 10. julija franc. barv. film »Svet tišine«.
Vir: Glas Gorenjske, 9. 7. 1960
Tudi pionirji v Ljubnem so delavni. … Poleg izletov v naravo so spoznavali življenježivali in rastlin s pomočjo kinoprojektorja in diaskopa.
Vir: Glas Gorenjske, 11. 7. 1960

Kino Ljubno
14. julija angleški barvni film »Semenj želja«.
Vir: Glas Gorenjske, 13. 7. 1960
Dedek Mraz v Ljubnem. … Poleg kolektivnega darila — radioaparata in dveh zračnih
pušk, so otroke obdarili tudi z različnimi dobrotami. Vsak od 295 otrok iz teh krajev je
prejel enako darilo. Kino Ljubno pa je za vse pripravilo mladinsko filmsko predstavo.
Vir: Glas Gorenjske, 7. 1. 1961

Kino Ljubno
29. aprila ameriški barvni film »Jahali so na zahod« ob 20. uri, 30. aprila isti film ob 16.
uri. 1. maja poljski film »Kanal« ob 16. uri, 2. maja isti film ob 10. uri, 4. maja ameriški
barvni film »Princ študent« ob 20. uri, 5. maja isti film ob 20. uri.
Vir: Glas, 28. 4. 1961

Kino Ljubno
Ameriški film »Raj na zemlji«; predstave v soboto, 9. septembra ob 20. uri in v nedeljo,
10. septembra ob 16. uri.
Vir: Glas, 9. 9. 1961

Kino Ljubno
3. februarja ameriški barvni film »Velikan – II. del« ob 19.30 uri.
4. februarja ameriški barvni film »Velikan – II. del« ob 16. uri.
Vir: Glasova panorama, 3. 2. 1962

Kino Ljubno
13. julija italijanski barvni film »Vojna in mir – I. del« ob 20. uri.
14. julija ameriški barvni film »Linija za Tuscom« ob 20. uri.
Vir: Glasova panorama, 13. 7. 1963

Anton Dolenc
Anton Dolenc. Kruta in zahrbtna bolezen, ki ne izbira in proti kateri nima moči vsa
zdravniška znanost – je prekinila radost življenja tovarišu Antonu Dolencu, članu kolektiva»Elektro-mehanike« v Kranju.
S 16. leti se je zaposlil v Iskri, kot vojak je bil 3 leta pri vojni mornarici, nakar se je spet
vrnil med sodelavce v Iskro. V Ljubnem, kjer je bil: doma, so ga poznali kot izredno
aktivnega; bil je član ZMS, SZDL, operater kina Ljubno in poveljnik gasilske čepe LjubnoOtoče: Njegova atletska postava je kazala na vsestranskega športnika; bil - je padalec pri
ALC v Lescah, član sankaške sekcije Triglav Kranj in član judo kluba v Kranju.
Sodelavci v ročni delavnici EE produkcija, smo bili nemalo zaprepaščenim, da je komaj
28-letni Anton resno bolan, saj je iz njegovega obraza sijalo samo ljubo zdravje. Sredi
neumornega dela in snovanja, pa ga je kruta usoda naenkrat iztrgala iz naših vrst.
Vzornega sodelavca bomo ohranili v svetlem in trajnem spominu. - Sodelavci ročne
delavnice EE produkcija.
Vir: Iskra, 27.4. 1964

V Ljubnem spet kino - Združevanje kino podjetij zagotavlja večji uspeh. Kinopodjetje v Ljubnem je bilo eno izmed najšibkejših te vrste na Gorenjskem. Dvanajst let
svojega obstoja je doseglo predvsem zavoljo brezplačnega dela osebja. Zaradi
razmeroma visokih najemnin in stroškov za prevoze filmov je imelo podjetje stalne izgube,
ki jih je često morala kriti radovljiška občina. Ker so bila v podobnem položaju tudi druga
manjša kino-podjetja v komuni, so občani predlagali, da bi se kino-podjetja združila, kar
naj bi znižalo režijske stroške. Vendar vsa prizadevanja niso rodila uspeha. Ker kino v
Ljubnem ni mogel več računati na finančno pomoč občine in ker z brezplačnim delomosebja ni mogel naprej v nedogled, je konec lanskega leta prenehal s predvajanjem
filmov. To pa je med prebivalstvom povzročilo precej nejevolje.
Ker z združitvijo vseh kino-podjetij v radovljiški komuni ni bilo uspeha, se je najprej kinov Kropi priključil kino-podjetju Kranj. Priključitev je kmalu pokazala uspeh. V Kropi danes
gledajo za manjše stroške boljše filme, zato pa je tudi udeležba boljša in finančni učinek.
V torek, 1. junija je bil tudi sestanek med zastopniki kino-podjetja Kranj in krajevne
skupnosti ter kino-podjetja Ljubno. Dogovorili so se o sodelovanju obeh kino-podjetijoziroma o priključitvi kina Ljubno h kranjskemu. Tako bodo že od nedelje 6. t. m. v
Ljubnem zopet redne kino-predstave in sicer tedensko po dvakrat, ob sobotah innedeljah. Na repertoar pridejo po možnosti najboljši filmi.
Z obnovitvijo filmskih predstav bo v domu TVD zaživel tudi bife domačega turističnega
društva, ki je že pokrenilo vse potrebno za čim boljšo postrežbo.
Oživitev kina bodo razen domačega in okoliškega prebivalstva predvsem veseli delavci
treh gradbenih podjetij, ki gradijo na tem področju novi odsek gorenjske magistrale
Bistrica-Črnivec in stanujejo v Ljubnem. / elf.
Vir: Glas, 5. 6. 1965
Kaj bo s kinom? Vprašanje: »V Ljubnem je od leta 1952 do 1964 poslovalo samostojnokino podjetje. Zaradi manjše izgube v zadnjih letih se je večkrat obrnilo na kino podjetje
Radovljica in Bled za priključitev, vendar do te ni prišlo. Predlog krajevne skupnosti občini,da bi se za celotno občino ustanovilo eno samo kino podjetje, ni bil osvojen.
Kot samostojno podjetje je kino Ljubno zato v letu 1965 prenehalo poslovati. Na pomoč
je priskočilo Kinematografsko podjetje iz Kranja, ki je v drugem polletju 1965. leta
predvajalo filme v svoji režiji. To podjetje bi bilo pripravljeno prevzeti vse kino dvorane vobčini Radovljica. V okviru tega večjega podjetja bi lahko deloval tudi kino v Ljubnem. Ker
pa občina Radovljica ni s pravim zanimanjem pristopila k rešitvi tega vprašanja, dozdružitve ni prišlo in so bile kino predstave v letu 1966 v Ljubnem ukinjene, kljub temu,da so kino aparature in ostale instalacije v redu in da tudi dvorana ustreza.«
Odgovor: Načelnik oddelka za gospodarsko skupnost občine Radovljica ing. Zvone
Vreček: »Kino podjetje v Ljubnem je v zadnjem času dejansko poslovalo z izgubo, ki jebila vsako leto pokrita iz občinskih sredstev. Pobudo za ustanovitev enotnega podjetja za
vso občino oz. za priključitev kina Ljubno k enemu obstoječih kino podjetij je bila od strani
kino Ljubno dana, vendarle obstoječa podjetja niso imela interesa za tako združitev. Enakpoložaj je v primeru združitve s kino podjetjem iz Kranja. V tem primeru bi se moralaobstoječa podjetja v občini Radovljica združiti s kino podjetjem Kranj, taka odločitev pa jestvar kolektivov samih in občinska skupščina ne more vplivati nanje.
Vir: Glas, 16. 4. 1966 (rubrika: 5 vprašanj – pet odgovorov)
Kino sekcija v KUD Ljubno. … Tega so se v Kulturnem društvu Ljubno (takrat še KUD)
zavedali že leta 1975, pod vodstvom letos pokojnega Jožeta Ravnika. Tedaj je bil KUD
razdeljen na pet sekcij: pevski zbor ter lutkovno, recitalsko, dramsko in kino sekcijo. KUD
Ljubno je s temi sekcijami uspešno deloval do leta 1989, ko so vse dejavnosti postopoma
zamrle. Sledilo je sedemletno zatišje.
Vir: Krajevna skupnost Ljubno
P. S: Med leti 1998 in 2006 se v letnih poročilih obiska filmov po krajih pojavlja tudi Ljubno.
Predvidevam, da se je tedaj vrtelo posamične šolske projekcije na obstoječih 35mm
projektorjih.
Vir: Napisal Klemen ŽunKino Podnart
Vzporedno s širjenjem industrije v Podnartu in okolici bomo morali čim prej misliti tudi na
dograditev kulturnega doma in na nabavo kino aparature.
Vir: Glas Gorenjske, 17. 2. 1960
Kulturni dom, dom AMD in vodovod – vse za krajevni praznik. … 29. novembra 1963
zjutraj bo budnica, potem pa še propagandna vožnja AMD Podnart. Dopoldne bo v novem
domu kulture prva kino predstava z novo kino aparaturo. Brezplačno bodo predvajali
slovenski film Samorastniki.
30. novembra dopoldne pa bo v domu kulture otvoritev umetniške razstave, popoldne pa
še redni kino program.
Vir: Glas, 6. 11. 1963

Za praznike so v Podnartu odprli tudi prosvetni dom, ki so ga dokončno uredili, da bo
lahko služil namenu, zgrajen.
Vir: Glas, 7. 12. 1963
Dne 29. novembra 1963 je začel obratovati Kino Podnart, ki je obrat (podružnica) Kina
Radovljica z nesamostojnim obračunom. V register gospodarskih organizacij priOkrožnem gospodarskem sodišču v Ljubljani je bil vpisan pod Rg I-50/7-R z dne 9. 4.
1964.
Vir: Poslovno poročilo kina Radovljica za leto 1964

Leta 1964 so v kinu Podnart zavrteli 59 filmov, ki si jih je ogledalo 17.754 obiskovalcev.
Vir: Poslovno poročilo kina Radovljica za leto 1964

V kulturnem domu v Podnartu, ki ga bodo še obnovili, so vedno številne kulturne in druge
prireditve, ki jih organizirajo krajevne organizacije in društva, v njem pa pogosto gostujejo
tudi drugi z radovljiške občine. / Foto: F. Perdan
Vir: Glas 3. 11. 1978

Spet kino v Podnartu. Podnart - DPD Svoboda Podnart bo v sodelovanju s
Kinopodjetjem iz Kranja organiziralo občasne filmske predstave v domu kulture v
Podnartu. Prvi film je bil na sporedu v petek. 13. februarja, prikazali so italijanski barvni
akcijski film. / Ciril Rozman
Vir: Glas, 20. 2. 1981
Kino Podnart
4 aprila - ital. barv. erot. komedija »Soseda« ob 20. uri.
Vir: Glas, 3. 4. 1981
Vesele počitnice. Čeprav ni snega, šolarji lepo in predvsem veselo preživljajo počitnicev krajevni skupnosti Podnart. V Domu kulture imajo vsak dan tenis, sestajajo se v dramski
sekciji, minulo soboto pa so po daljšem premoru pripravili tudi kino-predstavo. S kinopredstavami bodo tudi nadaljevali, dokler bo obisk, piše Ciril Rozman.
Vir: Gorenjski Glas, 5. 2. 1988

Kino Podnart
29. januarja amer. komedija »Kdo je potunkal Rogerja Zajca« ob 17. uri, 31. januarja
amer. fant. komedija »Harry in Handersonovi« ob 17. uri.
Vir: Gorenjski Glas, 26. 1. 1990::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::Viri:
Na Gorenjski zemlji - Izdal Gorenjski muzej ob stoletnici filma na Slovenskem, s
poudarkom na ustvarjalcih z Gorenjske. Avtorja mag. Stanko Šimenc in Beba Jenčič(objavljeno 31. 1. 2017). https://issuu.com/05584/docs/na_gorenjski_zemlji_7-19_26-44::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::
Napisali: Klemen Žun, Božo Zupan (Kropa) in Goran Lavrenčak – DAR.