MINISTERUL EDUCAŢIEI AL REPUBLICII MOLDOVATAINELE COMUNICĂRIICURRICULUM OPȚIONAL PENTRU ÎNVĂŢĂMÎNTUL PRIMAR(CLASELE I-IV)Chișinău, 20151

Lucrarea a fost aprobată în Consiliul Științifico-didactic al Institutului de Științe ale Educației

Coordonator ştiinţific: Mariana MARIN, dr.conf.univ, IŞEAutori Mariana MARIN, dr. conf.univ. IȘE; Nina MÎNDRU, învăţătoare, grad didactic superior, Gimnaziul M. Eminescu, or. Orhei;
 Lilia SOLOGUB, învăţătoare, grad didactic întîi, Liceul Teoretic G. Călinescu, Chișinău; Elena POPA, învăţătoare, grad didactic superior, Liceul Teoretic I. Creangă, mun.
Chișinău;2

CUPRINS
Preliminarii
I.Concepția didactică a disciplinei
II.Competențele- cheie transversale
III.Competențe transdisciplinare pentru treapta primară de învățămînt
IV.Competențe generale ale disciplinei
V.Repartizarea temelor pe clase și pe unități de timp
VI.Competențe specifice disciplinei,unitățile de conținut,activități de învățare și
evaluare
VII.Strategii didactice:orientări generale
VIII.Strategii de evaluare
Bibliografie selectivă

3

PRELIMINARII
Definirea statutului curriculumului
Idealul educaţional al sistemului de învăţământ curricular la nivelul Codului Educaţiei
reprezintă un model proiectiv, o anticipare ideală ce urmează a fi realizată ca finalitate aacţiunii de lungă durată din perspectiva evoluţiei societăţii în Republica Moldova. Idealul
educativ al școlii din Republica Moldova constă în formarea personalității cu spirit deinițiativă,capabile de autodezvoltare,care să posede un sistem de cunoștințe și competențe
necesare pentru independență de opinie și acțiune.
Predarea-învăţarea în şcoală este considerată o comunicare, definită în termenii uneiinteracţiuni sociale. Analizînd documentele politicii educaţionale, observăm atenţie deosebită
acordată formării competenţelor de comunicare, care este un deziderat al timpului şi derivă
din competenţa-cheie propusă de Consiliul European.
Prin racordarea la orientările moderne în materie de curriculum, noile programeabordează complementar problematica limbajului şi a comunicării, deplasând accentul pelatura pragmatică a învăţării limbii române. Modelul curricular al disciplinei s-a modificat,
fiind compatibilizat cu modelul pedagogic al educaţiei pentru pregătirea elevilor în sensulînvăţării pe toată durata vieţii şi pentru integrarea activă a acestora într-o societate bazată pecunoaştere. Acesta vizează dubla calitate a limbii române, ca disciplină de studiu şi ca limbă
de şcolarizare, responsabilă, din această ultimă perspectivă, de succesul şcolar al elevilor lacelelalte discipline de studiu.
În noul model curricular al disciplinei se precizează că scopul acesteia este „construirea
unei culturi comunicaţionale şi literare de bază, elevul devenind capabil să înţeleagă lumea, să
comunice şi să interacţioneze cu semenii, să-şi utilizeze în mod eficient şi creativ capacităţile
proprii pentru rezolvarea unor probleme concrete din viaţa cotidiană, să poată continua în
orice fază a existenţei sale procesul de învăţare, să fie sensibil la frumosul din natură şi la celcreat de om”.
Curricula actuală propune abordarea limbii ca instrument de comunicare prin aplicarea„modelului comunicativ-funcţional”. Acesta se înscrie în „pedagogia comunicării”, care se
caracterizează printr-un pronunţat caracter funcţional şi prin „dezvoltarea integrată acapacităţilor de receptare şi de exprimare orală, respectiv de receptare a mesajului scris şi deexprimare scrisă”. Noua abordare integratoare a limbii şi literaturii române se face dinperspectivă interdisciplinară, fapt susţinut şi de regăsirea tuturor competenţelor-cheie
europene în conţinutul acesteia. Totodată, parcurgerea noului curriculum evidenţiază
caracterul pragmatic al abordării şi consonanţa acestuia cu documentele emise de UE în
domeniul politicilor lingvistice.
Curriculum dat reprezintă un document normativ reglator, elaborat în baza standardelor
educaționale de competență și de conținut, care oferă parcursul educațional al disciplinei peîntreaga perioadă de studiu.

4

Funcțiile curriculumului opţional ,,Tainele comunicării”

Modalități de aplicare: lecții, activități extracurriculare.
Beneficiarii: Curriculumul este conceput pentru cadrele didactice din învățămîntul primar,
elevi, părinți.
Administrarea disciplinei
Statutul
disciplinei
Disciplină
opțională

Aria curriculară

ClasaLimbă șicomunicare

5I

Nr/oresăptăm.
1

Nr/ore
anual
34

II
III
IV

1
1
1

34
34
34

I.Concepţia didactică a disciplinei
Definirea disciplinei: Tainele comunicării.
Competenţa fundamentală a educaţiei lingvistice şi literar-artistice este comunicarea, iarîmbogăţirea cunoştinţelor elevilor şi formarea unui vocabular bogat şi nuanţat sunt priorităţile
oricărui dascăl. Premisele date constituie reperele cursului opţional Tainele comunicării, la
nivelul ariei curriculare ,,Limbă şi comunicare”, destinat elevilor claselor I-IV.
Comunicarea în limba maternă este abilitatea de a exprima şi de a interpreta concepte,
gânduri, sentimente, fapte şi opinii, atât în formă scrisă, cât şi orală (ascultare, vorbire, citire şi
scriere), şi de a interacţiona lingvistic adecvat şi creativ, în diverse contexte sociale şi culturale:în educaţie şi formare, la muncă, acasă şi în timpul liber.
Tainele comunicării oferă discuții libere, texte şi sarcini oportune pentru dezvoltarea
competenţelor de comunicare prin variate situaţii concrete și implementarea cu succes a acestora
in situații concrete din viață.
Situaţiile concrete pornesc de la o maximă, o întrebare, un text, explorându-le şi redând ogamă variată de domenii de referinţă ce influenţează receptorul, provocând la el anumite reacţii
care ar conduce la realizarea unor obiective scontate.
Prin urmare, în activitatea de predare învăţătorul va avea în vedere sporirea la elevi acompetenţei de exprimare orală şi creşterea calitativă a nivelului acesteia, prin apelul la elemente
de retorică şi de semantică a discursului oral. Este evidentă, astfel, necesitatea abordării
curriculumului dintr-o perspectivă inter- şi transdisciplinară, care să valorifice creator potenţialul
semantic al limbajului reflectat în eficienţa comunicării atât orale, cât şi scrise.
Includerea în schema orară a disciplinei nominalizate este argumentată şi de contextul actualde modernizare a învăţămîntului din perspectiva educaţiei centrate pe elev care presupune
asigurarea dezvoltării şi autodezvoltării elevului în raport cu particularităţile individuale ale
acestuia în calitate de subiect al procesului educaţional; oferirea fiecărui elev a posibilităţii de arealiza potenţialul propriu în cunoaştere, comportament, socializare; dezvoltarea experienţelor
individuale ale elevilor şi includerea lor în activitatea de instruire activă.
Statutul disciplinei în planul de învățămînt: Disciplină opțională în aria curriculară Limbă
și comunicare
Valoarea formativă a disciplinei: formarea deprinderilor practice de comunicare în diverse
situații de viață; dezvoltarea abilităților de comunicare; dezvoltarea creativității în comunicare.
Beneficiari:
 Cadrele didactice vor utiliza acest document pentru proiectarea didactică, elaborarea
şi aplicarea tehnologiilor educaţionale moderne, formarea şi evaluarea competenţelor
elevilor.
 Elevii vor utiliza curriculumul pentru stabilirea obiectivelor de autoformare,planificarea carierei, conceperea strategiilor proprii de învăţare.
 Părinţii vor apela la curriculum pentru monitorizarea calităţii procesului educaţional.
 Autorii manualelor, ghidurilor şi altor materiale didactice vor utiliza acest document,
pentru crearea ofertei de auxiliare didactice, evitând suprasolicitarea informaţională.
 Factorii de decizie vor utiliza acest document pentru monitorizarea calităţii procesului
educaţional la disciplina opţională.
Principiile specifice predării – învăţării disciplinei:a) Centrarea educației lingvistice pe comunicarea în diverse sfere ale cotidianului, pe formareacompetențelor comunicative.
b) Întemeierea educației lingvistice şi literar-artistice pe legile și fenomenele receptării și peinterpretarea textelor literare.
c) Educația prin valori și pentru valori.
d) Corelarea sistemelor instrumentale comunicative/literare.
6e) Diferențierea sistemelor de activitate a elevilor în funcție de: obiectivul urmărit; vîrsta
elevului; textul abordat/elaborat; situația de comunicare.
Orientări generale de predare – învăţare a disciplinei. Disciplina opţională Tainele
comunicării îi oferă învăţătorului posibilitatea să continue formarea culturii comunicării, să
contribuie la structurarea unei comunicări corecte şi eficiente. Crearea în învăţămîntul primar al
unui mediu lingvistic adecvat este o condiţie esenţială pentru formarea şi dezvoltarea
competenţei comunicative la această vîrstă. Preocuparea cadrului didactic pentru formareacompetenţei comunicative trebuie să se sprijine pe competenţele generale și specifice,optimizarea metodologiei didactice ce ar orienta micul şcolar spre o comunicare civilizată.
Această disciplină se va realiza în concordanță cu sistemul de competențe pentruînvățămîntul primar, necesare elevilor pentru continuarea studiilor și în viață, avînd menirea să
asigure o integrare socială cît mai bună prin achizițiile comunicaționale.
În demersul pedagogic se va pune accent pe dezvoltarea competenţei educaţiei lingvistice şiliterare care constă în manifestarea culturii comunicaţionale. De fapt, micul școlar nu sesizează
ușor lumea din jur, nu comunică destul de eficient cu semenii, cu greu se integrează în societate,cît şi în soluţionarea unor probleme, exprimîndu-şi anevoios gîndurile, stările, sentimentele,
opiniile.
Activitățile de comunicare în clasele primare vor cuprind exerciții de comunicare orală și
scrisă. Cele două forme de comunicare se intercalează, sprijinindu-se reciproc și de fiecare datăuna are o pondere mai mare. Pentru a trece la o comunicare scrisă, trebuie de realizat o pregătire
minuțioasă prin intermediul comunicării orale. Ca să obținem o comunicare eficientă, este
nevoie de a respecta anumite reguli din cultura comunicării, a provoca micul școlar în diverse
activități de comunicare și creativitate, a-i stimula interesul și inițiativa, a-l ajuta să se afirme, săse manifeste, ținînd cont de ritmul de dezvoltare al fiecăruia.
A comunica eficient şi expresiv cu ceilalţi şi cu sine înseamnă: să convingi; să poţidezvolta gândirea, afectivitatea şi personalitatea; să informezi inteligibil şi sa înţelegi corect
semnificaţia mesajului; să sesizezi şi sa conştientizezi reacţiile, atitudinile şi modificările
comportamentale ale receptorilor sau auditoriului.
Prin procesul comunicării verbale sau nonverbale noi urmărim, aşadar, să fim receptaţi cum
trebuie, să fim înţeleşi cât mai corect posibil, să fim acceptaţi de interlocutori şi să provocăm oschimbare de atitudine sau de comportament în rândul audienței.
Orientări la formarea de valori și atitudini-constituente ale competențelor.
Comunicarea interumană se realizează cu ajutorul unor limbaje verbale şi nonverbale princare se schimbă mesaje (informaţii, simboluri, semnificaţii, idei, sentimente, intenţii, intereseetc.) pentru a influenţa mai ales calitativ comportamentul celuilalt. Competenţa de comunicare
este înţeleasă drept o combinaţie de aptitudini, cunoştinţe şi atitudini, care include de asemenea
motivaţia de a învăţa într-o situaţie concretă. Elevii vor fi orientați să rezolve situații
semnificative în diverse contexte care prezintă anumite probleme din cotidian, manifestândcomportamente, atitudini, achiziții finale. Astfel vom forma la elevi atitudini și valori:•
comunicare asertivă;•spirit de iniţiativă;•spirit de responsabilitate;•
independenţă în gîndire şi acţiune,•
toleranță în convingeri și atituduni;•
respect faţă de valorile naţionale şi general-umane;•gândire deschisă, creativă;•curiozitate şi imaginaţie;•a învăța să învețe;•deschidere spre schimbare.
Alte prevederi conceptuale. Stimularea gândirii autonome, reflexive şi critice în raportei atitudini pozitive faţă de comunicare prin7conştientizarea impactului limbajului asupra celorlalţi şi prin nevoia de a înţelege şi de a folosi
limbajul întratitudini pozitive faţă de limba română şi recunoaşterea rolului acesteia pentru dezvoltareaa;funcţionalitatea; noutatea; situativitatea.
II.Competenţele-cheie /transversale:
Curriculum-ul la disciplina Tainele comunicării este conceput în concordanţă cu
componentele de bază ale curriculumului modernizat pentru învăţământul primar din Republica
Moldova. De aici importanţa racordării competenţelor specifice disciplinei respective lacompetenţele transversale ale învăţământului. Competenţele transversale sunt derivate din opt
competenţe-cheie recomandate de Consiliului Uniunii Europene pentru toate sistemele deînvăţământ, inclusiv pentru Republica Moldova, care a completat acest şir cu încă douăcompetenţe-cheie Competenţa acţional-strategică şi Competenţa de autoevaluare şi
autocunoaştere.
Aceste zece competenţe-cheie sunt relevante pentru fiecare disciplină şcolară, dar avândfuncţionalitate diferită, în funcţie de specificul acţional şi de conţinutul disciplinei abordate.
Actualul curriculum urmăreşte formarea la elevi a unui set de competenţe specifice, ce sunt etapeale formării competenţelor transdisciplinare şi sunt formate/dezvoltate treptat pe parcursulîntregului demers didactic.
Competențe cheie-transversale:
1. Competenţe de învăţare/ de a învăţa să înveţi
2. Competenţe de comunicare în limba maternă/ limba de stat
3. Competenţe de comunicare într-o limbă străină
4. Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie
5. Competenţe acţional-strategice
6. Competenţe digitale, în domeniul tehnologiilor informaţionale şi de comunicare (TIC)
7. Competenţe interpersonale, civice, morale
8. Competențe de autocunoaștere și autorealizare
9. Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi a crea valori)
10. Competenţe antreprenoriale

8III.Competențe transdisciplinare pe treapta primară de învățămînt
Pentru treapta primară de învățămînt au fost stabilite competențe transdisciplinare descendente
din sistemul de competențe-cheie transversale menționate.

9

IV.Competențe generale ale disciplinei
1. Comprehensiunea, reproducerea şi producerea mesajului oral şi scris.
10

2. Optimizarea exprimării orale în contextul situațiilor de viață.
3. Exprimarea scrisă în mod corect, logic, coerent şi concis a observaţiilor, gîndurilor, ideilor,
sentimentelor.
V.Repartizarea temelor pe clase şi pe unităţi de timp
CLASA

MODULE

NR .DE ORE

I

1.Omul și comunicarea. Clasa mea.
2.Întrebări și răspunsuri. Sînt școlar.
3. Comoara literelor. Hărnicie.
4.Comunicarea postlectorală prin tainele lecturii.

34

II

1.Învățătura este o comoară. Discuția.
2.Modalități de desfășurare a dialogului.
3.Feeria iernii. Comunicarea în acțiune.
4. Narațiunea. Munca aduce fericire.
5.Comunicarea nonverbală și paraverbală.
6.Caracterizarea personajelor. Legenda și basmul.

34

III

1.Castelul înțelepciunii. Normele comunicării
eficiente.
2. Întrebări și răspunsuri. Tălmăcirea proverbelor.
3. Comunicarea orală și scrisă. Clopoțeii iernii.
3.Narațiunea. Țara mea privită din stele.
4.Scrisoarea. Școala și mama.
5.Comunicarea nonverbală. Vestitorii primăverii.
6.Recital de poezie. Țara florilor.

34

IV

1.Pomul comunicării. Școala – casa cu suflet delumină.
2.Comunicarea eficientă. Limba îmi sfințește
neamul.
3 Scrisoarea. Avem o țară sfântă.
4.Comunicarea prin internet. Aventuri.
5.Toleranța în comunicare. Învață de la toate.
6.Pgini de jurnal. Farmecul ninsorii.
7. Caracterizarea personajelor. Prietenie.
8. Felicitarea. Casa părintească.
9.Articolul de ziar. Evantaiul primăverii.
10.Compunerea în proză și în versuri. Școala – oșansă sigură de a reuși în viață.

34

11

VI.Competențele specifice disciplinei, unitățile de conținut, activități deînvățare și evaluare
CLASA I
Competențe specifice
1.1.Sesizarea cuvîntului şi
propoziţiei ca elementeesenţiale în comunicarea între
oameni.
1.2.Utilizarea corectă acuvintelor şi a propoziţiilor în
discuţiile cotidiene şi în
reproducerea unor informaţii.
1.3.Emiterea mesajelor în
cadrul dialogului.
1.4.Construirea corectă şi
logică a enunţurilor în cadrul
unui mesaj oral și scris;

Activități de învățare și evaluareConținuturi

Omul și comunicarea.

2.3.Formularea întrebărilor şirăspunsurilor, respectînd etica
comunicării.
2.4.Dezvoltarea deprinderilor
de aplicare a normelor
dialogului în relaţii
interpersonale și situaţii
cotidiene.

2.5. Manifestarea interesului
pentru o comunicare eficientă
în cadrul dialogului şi a

propuse, bazîndu-se şi pe

Discuţia. Hai să colorăm, să
discutăm, să povestim...

Comunicăm în baza
imaginii. Clasa meaRăspundem la întrebări.
Prima carte de citire.
Propoziţia. Sînt școlar.

Să comunicăm corect.
2.2.Înțelegerea semnificației
mesajului audiat.

Exerciții de pronunție corectă acuvintelor și explicarea sensului
acestora;
exerciţii de clasificare acuvintelor după înţelesul lor şi
utilizarea acestora în alcătuirea
propoziţiilor simple şi
dezvoltate;
exerciţii de ordonare logică agîndurilor în emiterea
mesajelor;
aplicaţii pe baza imaginilor,
presupuneri de conţinut,
descoperirea exprimării
comunicative în diverse situaţii:propoziţii, verbalizare coerentă,folosind informaţii din diferite
domenii;
exersări de conştientizare amesajului exprimat;
exerciţii de reproducere și
producere a textelor,
evenimentelor, întîmplărilor.
exerciţii de antrenare a însuşirii
conştiente a componentelor unuidialog şi a priceperii de aformula întrebări şi răspunsuri;
activităţi de combinare şi
stabilire a relaţiilor dintre
formulele dialogului şi eticheta
comunicării;exerciţii de completare a unor
dialoguri;
exerciţii practice decaracterizare a personajelordupă un șir de repere;
exerciţii de selectare a ideilor
principale din texte și a cărților
pentru vîrsta clasei respective;
exersări în conştientizarea



1.5.Comentarea informaţiilor
noi, interesante şi utile.
2.1. Emiterea mesajelor
specifice activităţii şcolare şivieţii cotidiene.

Întrebăm și răspundem.
Drumul spre școală.
Dialogul. Literele .

Să comunicăm și toamna s-ocolorăm.
Bogățiile toamnei. Povestim
în baza imaginii.
În țara poveștilor.
Reproducerea fragmentelor.
Familia. Cum discutăm.
Să-nvățăm o poezie.
12discuţiilor în grup.

Anul Nou. Să memorăm.

2.6. Adaptarea comunicării lainterlocutor sau la o situaţie decomunicare.

Darurile iernii. Continuăm
gândurile.

Frumusețea iernii. Să
explicăm sensul expresiilor.



3.1.Respectarea corectitudiniide scriere în procesul emiterii
mesajelor.

Dialogul. Hărnicie.

3.2.Utilizarea adecvată acuvintelor cu ortograme noi în
redactarea propoziţiilor, aenunţurilor proprii.

Dialogul. Prietenieadevărată.

3.3.Scrierea din memorie aunor cuvinte ce arată acţiuni
însuşiri şi denumesc obiecte.

Creare de texte scurte.
Anotimpurile.

3.4.Utilizarea conştientă asemnelor de punctuaţie înscrierea sau transcrierea
mesajelor.
3.5.Scrierea unor propoziţii șimici texte alcătuite pe baza
ilustraţiilor.
3.6.Redactarea textelor proprii
cu şi fără repere, aplicînd
tehnicile de redactare învăţate.
3.7.Manifestarea interesului
pentru crearea textelor în baza
imaginilor.

Naraţiunea. Povestea pîinii.






Adie a primăvară. Povestim
în baza imaginii.

Primăvara. Descrierea.

Martie. Dialogul.

Darurile naturii. Construimrăspunsuri.

Feeria dimineții. Ne
imaginăm și dezvoltăm.



Prietenii înaripați.
Completăm enunțuri.

Țara mea. Explicăm
maxime.



Jocurile copiilor. Creăm
enunțuri.



Sora soarelui. Creăm mici
texte.
Frumusețea florilor.
Atribuim însușiri.
SERBAREA Abecedarului.
Lecţie de totalizare.

13




cunoştinţele acumulate în clasa
I, adăugînd şi expresii plastice;exersări de ajustare aelementelor de comunicare
nonverbale la cea verbală;exerciții de ordonare logică aideilor într-un text;
exerciţii de explorare a emoţiilor
şi a sentimentelor redate detextul literar;
activități de stimulare acapacităților în participarea
jocurilor de rol;
exerciţii ghidate de analiză
contextuală a cuvintelor cu sens
propriu şi figurat;
exerciţii de valorificare a
vocabularului textual și uzual.
exerciţii de transcriere corectă acuvintelor şi propoziţiilor;
exerciţii de ordonare corectă acuvintelor într-o propoziţie;exerciţii-jocuri de stabilire a
corespondențelor și acordurilor
gramaticale;
exerciţii de alcătuire a
propozițiilor, folosind cuvinte și
imagini;
exerciţii de ordonare corectă apropoziţiilor într-un text;
exerciţii de alcătuire a
dialogurilor în grupe mici, din 2
perechi de replici cu folosirea
corectă a liniei de dialog;
exerciții de completarea aschemelor, tabelelor șienunțurilor;
exerciţii de plasare a semnelorde punctuaţie într-un text;
exerciții de redactare a textelor
cu repere și început dat;
exerciții de continuare adialogului.

Competențe specifice

1.1.Sesizarea cuvîntului şi apropoziţiei ca elementeesenţiale în comunicarea între
oameni;

CLASA IIConținuturi

Omul și comunicarea.

2.1. Emiterea mesajelor
specifice activităţii şcolare şivieţii cotidiene.
Înțelegerea semnificației
mesajului audiat.
2.2. Formularea întrebărilor şirăspunsurilor, respectînd
etica comunicării.

2.3. Dezvoltarea deprinderilor
de aplicare a normelor
dialogului în relaţii
interpersonale și situaţii
cotidiene;Discuţia în perechi. Ne
cheamă cartea.
Propoziţia. Culorile toamnei.

1.3. Stimularea capacităţii de a Plaiul meu. Lucrul cu
participa la emiterea mesajelor dicționarul.
în cadrul dialogului.
Formule de politeţe.
Învăţătorul – izvor de lumină.
1.4. Construirea corectă şi
Reproducerea şi producerea
logică a enunţurilor în cadrul
mesajului. O întîmplare.
unui mesaj oral și scris;
1.5. Comentarea informaţiilor
noi, interesante şi utile dinviață;



Discuţia. Pe cărările vacanţei.
Învăţătura este o comoară.

1.2. Utilizarea corectă acuvintelor şi a propoziţiilor în
discuţiile cotidiene şi în
reproducerea unor informaţii.

Activități de învățare și
evaluareFiecare zi e frumoasă în felul
ei. Răspunsuri la întrebări.
Dialogul. Hărnicia –mărgăritarul cel maistrălucitor.









Cuvîntul în text. Orice meserie
e frumoasă.
Comunicarea orală şi scrisă.
Fii bun cu vieţuitoarele.
Receptarea mesajului.
Bunătatea va salva lumea.
Feeria iernii. Comparația.
E vremea colindelor. Versuri
inspirate de sărbătorile iernii.







Descrierea. Grijile iernii.
Dialogul. Fiecare cu vîrsta lui.
14

Exerciții de pronunție
corectă a cuvintelor și
explicarea sensului
acestora;
exerciţii de clasificare acuvintelor după înţelesullor şi utilizarea acestora înalcătuirea propoziţiilor
simple şi dezvoltate;
exerciţii de ordonare
logică a gîndurilor în
emiterea mesajelor;
aplicaţii pe baza
imaginilor, presupuneri deconţinut, descoperirea
exprimării comunicative îndiverse situaţii: propoziţii,verbalizare coerentă,folosind informaţii dindiferite domenii;
exersări de conştientizare
a mesajului exprimat;
exerciţii de reproducere și
producere a textelor,
evenimentelor,întîmplărilor.
exerciţii de antrenare aînsuşirii conştiente acomponentelor unui dialog
şi a priceperii de a formulaîntrebări şi răspunsuri;
exerciţii de completare aunor dialoguri;
exerciţii practice decaracterizare apersonajelor după un șir derepere;exerciţii de selectare aideilor principale din texte
și a cărților pentru vîrsta
clasei respective;
exersări în conştientizarea
procesului de descriere aobiectelor, adăugînd şi
expresii plastice;2.4. Manifestarea interesului
pentru o comunicare eficientă
în cadrul dialogului şi adiscuţiilor în grup;Naraţiunea. Munca aduce
fericire.

Creare de texte scurte.
Ascultarea-i lucru sfînt.



2.5. Adaptarea comunicării la Să simţi cu inima. Creăm
interlocutor sau la o situaţie de versuri.
comunicare.
Mama – cea mai scumpă fiinţă
de pe lume. Felicitarea.
3.1.Respectarea corectitudiniide scriere a ideilor emise.
Comunicarea nonverbală şi
paraverbală.
3.2. Scrierea din memorie aunor cuvinte ce arată acţiuni
însuşiri şi denumesc obiecte.
3.3. Utilizarea conştientă asemnelor de punctuaţie înscrierea sau transcrierea
mesajelor.
3.4. Scrierea unor propoziţii șimici texte alcătuite pe baza
ilustraţiilor.

3.5. Manifestarea interesului
pentru crearea textelor în baza
imaginilor.

Evantaiul primăverii.
În grădina copilăriei. Creăm
versuri.







Legenda e soră cu basmul.
Crearea textului cu începutdat.

Întrebări şi răspunsuri.
Prietenie.



Reproducerea şi producerea
mesajului.

Pîine pe masă – cîntec în casă.

În împărăţia florilor. Familia
lexicală.

Compoziție cu început dat.
Bunicii sînt ca sfinţii.
Caracterizarea personajelor.
Vara bate la fereastră.
Descrierea cu ajutorul
cuvintelor de reper.

15




exersări de ajustare aelementelor de comunicare
nonverbală la cea verbală;exerciții de ordonare
logică a ideilor într-un
text;
exerciţii de explorare aemoţiilor şi redate detextul literar;
activități de stimulare acapacităților în jocurile derol;exerciţii ghidate de analiză
contextuală a cuvintelor cu
sens propriu şi figurat;
exerciţii de valorificare a
vocabularului textual șiuzual.
exerciţii de transcrierecorectă a cuvintelor şi
propoziţiilor;
exerciţii de ordonare
corectă a cuvintelor într-o
propoziţie;exerciţii de alcătuire a
propozițiilor, folosind
cuvinte și imagini;
exerciţii de ordonare
corectă a propoziţiilor întrun text;
exerciții de completarea aschemelor, tabelelor șienunțurilor;
exerciţii de plasare asemnelor de punctuaţie
într-un text;
exerciții de redactare atextelor cu repere șiînceput dat;
exerciții de continuare adialogului.

Competențe specifice

1.1. Stimularea capacităţii
de a citi şi a audia
mesaje specifice
activităţii şcolare şivieţii cotidiene.
1.2.Comentarea
informaţiilor noi,interesante şi utile.
1.3.Memorarea şiutilizarea cuvintelor,îmbinărilor de cuvinte,
expresiilor în diverse
situaţii de comunicare.
1.4.Expunerea propriilor
opinii vizavi de cele
audiate şi citite.
1.5.Construirea corectă şi
logică a enunţurilor în
cadrul unui mesaj.
1.6.Formulareaîntrebărilor şirăspunsurilor, respectândetica comunicării.

CLASA IIIConținuturi

Deschide cartea comunicării.
Normele comunicării eficiente.
Textul Îndemn,
N. Mîndru.
Cultura comunicării. Culegeînţelepciune. Textul Castelulînțelepciunii, A. Mîndru.
Publicitatea. Cartea – prietena mea.
Textul Cum se face o carte, G.
Vieru.
Lecţii – lecţii... Tălmăcirea
proverbelor.
Comunicarea eficientă. Caruselul
toamnei. Textul Cad frunzele, M.
Peneș.
Concurs: Recital de poezie.
Reproducerea şi producerea
mesajului. Fauna ţării. TextulCiocănitoarea, E. Jianu.
Descrierea naturii. Flora. Textul
Fagul, S. Mehedinți.
Dialogul. Povestea timpului. Textul
O întîmplare deosebită, C. Gruia.
Întrebăm și răspundem. Minunile
tehnicii. Textul Creierul-minune.

2.1.Utilizarea
Ascultăm interlocutorul. Misterele
deprinderilor de normare a legendei. Textul Haina ariciului,legendă.
dialogului în relaţii
interpersonale.
Comunicarea orală şi scrisă.
Clopoţeii iernii. Textul Iarna, Gh.
2.2.Identificarea şi
Dimitriu.
selectarea unităţilor
Concurs: Recital de poezie.
lexicale din diverse
Salutul. La Mulţi Ani! Textul Vals
contexte.
stelar, T. Artiemeva.
16

Activități de învățare și
evaluare exerciții de identificare a
propozițiilor care afirmă,demonstrează, aprobă
anumite stări emotive ale
vorbitorului; exerciții de transformare
a propozițiilor simple în
propoziții dezvoltate; idei de buzunar; reporterii și jurnaliștii; plimbarea cu
geamantanul; exerciţii de reformulare aunui mesaj;
 activități de construcție adialogurilor orale și
scrise; exerciţii de reglare aintonaţiei, a tonului şi avitezei proprii de a vorbi;
 exerciţii de realizareorală a unui plan simplu
de idei; activităţi de comunicare
pe baza unui plan de idei
realizat anterior; exerciţii de trecere de lavorbirea directă lavorbirea indirectă; povestirea unor texte
citite; jocuri de cuvinte: ex. derostire corectă acuvintelor cu problemede accentuare; activități de organizare a
concursurilor-recital depoezie cu aprecieriverbale reciproce; exerciţii de ascultare aunor mesaje ;exerciţii de observare,interpretare a unor

2.3.Redactarea textelor
proprii cu şi fără repere,
aplicând regulile învăţate.
2.4.Manifestareainteresului pentru ocomunicare eficientă în
cadrul dialogului şi adiscuţiilor în grup.
3.1.Respectarea
corectitudinii de scriere în
procesul emiterii
mesajelor.
3.2.Utilizarea adecvată acuvintelor cu ortogramenoi în redactarea
propoziţiilor, a enunţurilor
proprii.
3.3. Scrierea din memorie
a unor cuvinte ce arată
acţiuni, însuşiri şi
denumesc obiecte.

Luceafărul poeziei. Textul Cînteculstrăinătății, M. Eminescu.
Concurs: Recital de poezie.
Receptarea mesajului. În relaţie cu
natura. Textul Omul și pasărea, I.
Creangă.
Ordonarea logică a enunțurilorPlecăciune graiului şi pîinii, A.
Zaporojanu.
Întrebăm, răspundem, povestim.
Avem o ţară sfîntă. Textul Țaraflorilor, M. Roman.
Naraţiunea. Textul Ţara mea privită
din stele, Iurie Miron.
Creare de texte scurte. Ascultă sfatulbătrînesc. Textul Pinul singuratic, A.
Mitru.
Sfătosul bunic din Humuleşti. Textul
La Humulești, N. Nasta.
Scrisoarea. Şcoala copilului e inima
mamei. Textul Mama, I. Creangă.

Părţile textului. Amintiri plăcute.
3.4. Utilizarea conştientă a Textul Primele impresii, I. Iachim.
semnelor de punctuaţie în
Comunicarea nonverbală. Vestitorii
scrierea sau transcriereaprimăverii. Textul Buburuza, E.
mesajelor.
Jianu.
Concurs: Recital de poezie.
3.5. Scrierea unor
Zorii dimineţii se revarsă. Textul
propoziţii și mici texte
Dimineața, F. Mironov.
alcătuite pe baza
Glasul pădurii. Textul Pădurea, N.
ilustraţiilor.
Dabija.
Întrebări şi răspunsuri. Ploiţa
cuminte. Textul Stăpîna ploii.
Reproducerea şi producerea
mesajului. Ţara florilor. Textul
Vioreaua, F. Ionescu.
Vara. Comunicare orală și scrisă.
17

imagini, semne, semnale
auditive şi vizuale; exerciții de alcătuire aplanului simplu de idei șiredactare a unor
compuneri pe baza
acestuia;
 interviuri, dialoguri;
 exerciții de recitareexpresivă a versurilor; exerciţii de reproducere
a mesajelor ascultate,
citite sau vizionate; exerciţii de dialog elevelev, elev-învăţător; simulări ale unor situaţii
de comunicare; exerciţii de stabilire aacordurilor gramaticale; exerciţii de fixare aaccentului în cuvânt; exerciții practice destabilire a acordului
gramatical;
 identificarea cuvintelorcheie într-un enunț; exerciții de completare a
propozițiilor lacunare cu
structurile morfologiceînvățate.
 exersări de completare șide organizare corectă aagendei de lectură dupămodelul propus de către
învățător, în cooperarecu părinții.
 exerciții de redactare apaginii de jurnal;
 exerciții de orientare apreferințelor de lectură
prin ceea ce le a atrasatenția sau pentru scopulurmărit.

CLASA IV
Competențe specificeConținuturi

1.1. Conştientizarea rolurilorde emiţător sau destinatar
al mesajului în scopul
racordării limbajului lasituaţia de comunicare.

Pe potecile vacanței. Pomul
comunicării. Reguli
elementare ale comunicării
eficiente.
Cultura comunicării. Școala –casa cu suflet de lumină.
1.2.Receptarea corectă a unui Sună clopoțelul, R. Cîrneci.
mesaj în funcţie de mijloacele Compunere după un plan desuplimentare de transpunere a idei. Răbdare și sîrguință.
informaţiei.
Prima bancă, L. Blaga.
Mesajul. Toate-s vechi și noi
1.3.Stimularea capacităţii desînt toate. Cartea de pea citi şi a audia mesaje
coarda casei, A. Strîmbeanu.
specifice activităţii şcolare şi Ne îmbogățim lexicul. Limbavieţii cotidiene.
îmi sfințește neamul. TextulRădăcinile, Șt. Tudor.
1.4.Expunerea propriilor
Scrisoarea. Plai natal. Textul
opinii vizavi de cele audiate
Cetatea Sorocii, legendă.
şi citite.
Receptarea mesajului. Avemo țară sfîntă. Textul
2.1.Construirea corectă şiMoștenire, D. Matcovschi.
logică a enunţurilor în
producerea mesajelor orale și Comunicarea prin internet.
Aventură. Povestea
scrise.
computerului care s-a luptat
cu balaurul, St. Lem.
2.2.Identificarea şi selectareaunităţilor lexicale din diverse Situația de comunicare.
Învață din povești. Textul
contexte.
Săracul fericit și bogatul
nenorocit, poveste.
2.3.Reproducerea integrală
Comunicarea scrisă. Munca
sau selectivă prin cuvinte
lungește viața. Textul Cine
proprii a conţinutului unuieste cel mai puternic petext citit sau audiat.
pămînt, A. Mitru.
Toleranța în comunicare.
2.4.Identificarea mijloacelorÎnvață de la toate. Sfatul
artistice în
copiilor, Voicu Alexandru.
Personificarea. Norii suri își
text.
2.5.Formularea clară, corectă
și concisă a gîndurilor
potrivite unor situații date;
2.6.Intonarea propoziţiilor înfuncţie de scopul
comunicării, de starea

poartă plumbul. Textul S-a
dus toamna, I. Druță.
Intensitatea vocii. Farmecul
ninsorii. Prima ninsoare.
Evaluare sumativă.
Pagini de jurnal. Tradiții,obiceiuri de Crăciun.
18

Activități de învățare și
evaluare exerciţii de citire selectivă și
stabilirea relaţiilor dintre
titlu, conţinut şi tematică; exerciții de elaborare aîntrebărilor în baza textului
citit independent;
 exerciţii
decomunicare
postlectorală
pentrudesprinderea
ideilorprincipale; exerciţii de identificare aîntîmplărilor
într-osuccesiune logică dintr-un
text citit;
 exerciţii de reproducere atextelor, respectînd intonaţia
impusă de conţinut şisemnele de punctuaţie; exerciţii de reformulare aunui mesaj cules independent
din alte surse; exerciţii de explorare aemoţiilor şi a sentimentelor
redate de textul literar; activităţi de utilizare aformulelordineticheta
comunicării; discuţii libere în baza textelorstudiate și a temelor propusede către elevi; exerciţii de dialog și jocuri derol cu persoane diferite; dramatizarea unor fragmente,prezentarea prin gest, mimică
a personajelor şi a unor
replici; exerciţii de punere în scenă aunor povestiri etc.
 simularea unor situaţii decomunicare; activităţi de construcţie adialogurilor orale şi scrise; activități de simulare a unor
situaţii de comunicare, activități în grupuri mici deemotivă transmisă.

Caracterizarea personajului.
Doi mari prieteni. Textul
2.7.Recunoaşterea tipurilor de Luceferii, V. Buzuleanu.
propoziţii utilizate în textele
Descrierea. Iarna pe umeri
citite în scopul înţelegerii
broboadă și-a pus. Iarna,semnificaţiei lor.
B. Ștefănescu-Delavrancea.
Intensitatea vocii. Prietenia
2.8.Utilizarea corectă aeste mai tare decît cetățile.
mijloacelor expresive în
Textul Mai tare decît
comunicarea orală;cetățile, poveste populară.
Caracterizarea personajelor.
3.1.Construirea corectă şi
Domnitorii Moldovei. Textul
logică a enunţurilor în cadrul Ștefan cel Mare, N. Dabija.
unui mesaj scris.
Întrebări şi răspunsuri.
Binecuvîntare părintească.
3.2.Scrierea din memorie a
Textul Casa părintească,unor cuvinte ce arată acţiuni, Ana Manole.
însuşiri şi denumesc obiecte. Felicitarea. Mama-i cea mai
veche carte din lume. Textul
3.3. Utilizarea conştientă aPasărea albă a copilăriei
semnelor de punctuaţie în
mele. I. Druță.
scrierea sau transcrierea
Articolul de ziar. Lumea
mesajelor.
plină de vraja operelor
crengiene. Textul Prin
3.4.Aplicarea tehnicilor delocurile pe unde a trăit Ion
combinare corectă a
Creangă, N. Labiș.
formulelor din etica
Comunicarea orală şi scrisă.
comunicării cu formularea
Zilele Babei Dochia. Textul
replicilor într-un mesaj scris. Baba Dochia.
Compunem poezii. Salutare,
3.5.Redactarea textelorprimăvară! Textul Imn deproprii cu şi fără repere,primăvară, N. Mîndru.
aplicînd tehnicile deCompunere după un plan deidei. Ocrotiți de mama și deredactare învăţate.
soare. Soarele, I. Iachim.
Receptarea mesajului. Naturii
3.6.Manifestarea interesuluivii – atenție și grijă. Textul
pentru crearea textelor înPăsărica ucisă, E. Pelin.
baza imaginilor.
Creăm un nou text.
Rîndunica – pasărea
norocului. TextulRîndunelele, N. Mîndru.
Ziua bună se cunoaște dedimineață. Textul Bunădimineața, N. Mîndru.
Școala – o șansă sigură de areuși în viață. Compunere cuînceput dat.
Evaluare sumativă. Un colțfericit.
19

elaborare a mesajelor orale în
baza
unei
situații
problematizate;
 exerciţii de identificare a
propoziţiilor care afirmă,demonstrează
și
aprobă
anumite stări emotive ale
vorbitorului; exerciţii de exprimare aemoţiilor şi sentimentelor în
baza unui studiu de caz;
 exerciţii
practicedeidentificare a elementelor deversificaţie; jocuri de rimă,încercări de a scrie poezii;
 exerciţii de explicare asensului cuvintelor noi îndiverse contexte cu sau fărădicţionar; exerciții de elaborare atextelor orale în baza unor
imaginicuutilizarea
expresiilor plastice; exerciţii de intensificare atransferului informaţional cu
referinţă la comunicarea
nonverbală
şi
utilizarea
acestora în situaţii practice; exerciții de descoperire a conținutului textului prinsituații problematice; activități
dirijateîn
exprimarea gîndurilor șiemoțiilor pe baza unui text
citit;
 exerciţii de identificare aelementelor descriptive şi adialogului
dintr-un
text
explicând semnificaţia lor; activităţi variate de înţelegereşi însuşire a sensurilor
cuvintelor noi; exerciţii de exprimare a stării
emotivepostlectorale,utilizând vocabularul textual; exerciții de identificare aepitetului, comparației și
personificării într-un mesaj;Adio, clase primare!

VII.STRATEGII DIDACTICE: ORIENTĂRI GENERALE
Componentele de bază ale oricărui curriculum sunt strategiile educaţionale, metodele şi
tehnicile didactice utilizate în cadrul procesului de predare-învăţare care au ca şi scop realizarea
eficientă a finalităţilor curriculare.
Cursul Tainele comunicării este un curs cu caracter interactiv, ceea ce presupune plasarea
elevului în centrul procesului educațional, transformându-l astfel în subiectul învățării.
Strategiile didactice interactive contribuie la dezvoltarea gândirii critice, argumentarea opiniei
proprii, susținerea unui dialog. Elevii sunt pregătiţi pentru viaţă şi în viaţă în primul rînd ei
comunică.
Sarcinile, activităţile realizate sunt structurate în trei dimensiuni: exerciţii de îmbogăţire,activizare a vocabularului; exerciţii de explorare a conţinutului; exerciţii de postlecturare, decreativitate, atitudinale.
Demersul educaţional trebuie să fie orientat spre formarea de competenţe, ce nu excludcunoştinţele, dar schimbă rolul lor. Strategia didactică, axată pe competenţe, îl pune pe învățător
în situaţia de a realiza mai multe acţiuni, înainte de a intra în sala de clasă.
Demersul didactic axat pe noile accente este bazat pe învăţarea prin descoperire,
simulare, analiză critică a diverselor studii de caz, situaţii concrete, dezbateri argumentate,jocuri de rol, judecăţi în triadă, realizarea de proiecte etc.
Cadrele didactice vor selecta metode adecvate de predare-învăţare, în funcţie de maimulţi factori (particularităţile de vârstă şi individuale ale elevilor, preferinţele lor de învăţare,condiţiile şcolii şi clasei, etc.)
În funcţie de obiectivele planificate, cadrele didactice pot utiliza diverse metode şi tehnici
didactice, care vor contribui la realizarea eficientă a finalităţilor curriculare, ca de exemplu:
Cascada de cuvinte, Piatra în gârlă, Agenda cu notițe paralele, Joc de rol, Interviul, Proiectulde grup, Floarea Lotos, Penița fermecată, Dacă aș fi..., Emisiunile TV, Afișul publicitar,
Ecranizarea textelor literare, Procesul judiciar, Teatrul de păpuși, expunerea, asaltul de idei,
lectura ghidată, conversaţia euristică, demonstraţia didactică, explicaţia, exerciţiul didactic,
studiul de caz, descoperirea didactică, simularea, metoda Pălăriilor gînditoare, Masa rotundă,Interviul de grup.
Pornind de la ideea, că învăţătorul trebuie să se bucure de autonomie în organizarea
demersului didactic, bazându-se pe principiile de responsabilitate şi profesionalism, ne vom
limita doar la câteva recomandări. În funcţie de preferinţele şi experienţele didactice aleînvățătorului în proiectarea şi organizarea demersului didactic, recomandăm utilizarea, în
procesul de organizare didactică cadrul ERRE (Evocare - Realizare a sensului – Reflecţie Extindere). Se recomandă cadrul respectiv deoarece: permite realizarea unui demers
educaţional cu adevărat interactiv; se bazează pe experienţele anterioare ale elevilor, ceea ce
asigură motivaţia persistentă a elevilor şi plasarea lui în centrul procesului; conduce spre
formarea de competenţe; ultima etapă a cadrului, Extindere, reflectă orientarea activităţilor
educaţionale creative,de luare a deciziei și de a acționa adecvat situației.
Învățătorul, prin ținută și dicție, va crea un climat stimulator, va încuraja interacțiunea
socială, va provoca discuții în baza unor lecturi, va oferi elevilor prilejul de a se afirma.
Astfel se va propune elevilor lucrul cu dicționarul, definiția cuvântului, microfonul magic,
jocul complimentelor, știrea zilei, jurnalul de impresii, târgul de idei, scrisoarea didactică, mica
publicitate, interogarea încrucișată, strop de înțelepciune, cuvântul interzis, concurs deinteligență, declar lumii întregi.
Motto-ul lecţiei este utilizat cu scopul de a integra elevul în genericul propriu-zis alactivităţii care solicită un şir de activităţi de învăţare. Unele din ele sînt prezente mai jos.
„Brainstorming-ul” sau „Asaltul de idei” . Elevii propun cît mai multe idei de dezvoltare a
maximei. Sînt acceptate toate ideile. Cele mai reuşite se accentuează şi se scot concluzii.
20

Interogarea multiprocesuală. Învăţătorul propune un şir de întrebări prin care solicită
elevilor să tălmăcească maxima.
Cine caută, găseşte. Se solicită elevilor să caute cele mai importante cuvinte ale maximei şisă argumenteze alegerea.
Restabilirea ordinii. Învăţătorul propune elevilor să schimbe ordinea gîndurilor maximei
astfel încît să se păstreze ideea.
Explozia stelară. Se solicită elevilor să propună colegilor cît mai multe întrebări în baza
maximei, începînd cu cuvintele propuse pe colţurile stelei.
Învăţăminte. Elevii citesc atent motto-ul şi completează gîndul care începe cu ideea „Amînvăţat că...”.
Mi-e dor de un cuvînt. Se solicită elevilor să citească atent maxima şi să selecteze cel mai
drag cuvînt după părerea lor, argumentînd de ce îi este dor de cuvîntul ales.
Alcătuiţi un text. Elevii citesc maxima şi încearcă în perechi să alcătuiască un text în baza ei.
Continuă gîndul. Se propune elevilor să citească în întregime maxima, apoi se solicită să
citească numai o parte şi să continue gîndul cu idei proprii.
Prin rubrica „Reţine sfaturi din cultura comunicării” învăţătorul cere elevilor să citească
atent sfaturile, să le memoreze şi să le respecte în orice situaţie de comunicare. În cadrul studierii
acestei rubrici se mai solicită şi completarea sfaturilor de către elevi, interogarea
multiprocesuală, argumentarea sfaturilor propuse de către autor. Se mai demonstrează tablouri,
imagini ce corespund tematicii şi culturii comunicării.
Discuţia este o rubrică care valorifică potenţialul intelectual al elevilor, dezvoltă
competenţele comunicative şi este un schimb de opinii şi idei ce poate fi organizată la orice etapă
a actului didactic. Discuţia propusă înainte de citirea textului literar conţine întrebări ce arstimula şi facilita studierea textului şi îndeplinirea activităţilor postlecturale.
Nu întotdeauna e posibil şi necesar să distingem modalitatea de discuţie de cea deconversaţie. Discuţia poate dura două minute sau 20 de minute, însă în toate cazurile ea este
importantă pentru dezvoltarea competenţelor comunicative. Conversaţia are loc, de obicei, cu unelev şi întreaga clasă nu participă atît de activ la ea. Iată de ce este indicată discuţia în grupuri.
Astfel, fiecare are şansa, posibilitatea şi dorinţa de a participa. Discuţia la lecţie este utilă şi
importantă pentru acţiunile de formare a competenţelor comunicative. În cadrul ei elevii compară
şi fac schimb de idei, ajungînd la anumite concluzii.
Uneori discuţiile încep în mod spontan şi aceasta e bine, chiar dacă lecţia nu decurge
conform proiectului, pentru că învăţătorul şi elevii vorbesc autentic şi nu impus. Alteori dorim să
provocăm o discuţie. Cum o facem? Oferindu-le elevilor o temă, un subiect – este modul
tradiţional de a începe o lecţie. Dacă punem în discuţie un subiect (un anunţ publicitar, uneveniment...), este pentru că ceva te-a provocat.
De exemplu: „Am citit un anunţ publicitar despre o carte nou apărută. Am vizionat un film
interesant care m-a impresionat...”Dacă dorim ca elevii să vorbească despre acest subiect, trebuie să găsim o cale să-i antrenăm
în această discuţie. Astfel putem propune subiecte pentru discuţii în grup, în perechi sau cu
membrii familiei. Nu uităm ca ele să fie însoţite de argumente. Iată cîteva: Cum să preţuim
timpul? Ce trebuie să faci pentru a fi om bun? Cum putem să ne organizăm timpul liber? Cucine ai merge într-o călătorie? Cum respectăm regulile pentru elevi? Unde ai vrea să-ţi petreci
vacanţa? Ce schimbări poţi face ca să înveţi mai bine? De ce toamna cad frunzele? Cumcontribui tu la înflorirea plaiului? Cum îţi poţi ajuta colegul să fie şi el harnic? Care sîntsărbătorile iernii? Oare munca aduce fericire? De ce trebuie să asculţi sfatul părinţilor? Cumo ajuţi pe mama la treburile casnice? Ce te învaţă primăvara? Cum trebuie să fie un copil
educat? De ce trebuie să citim în fiecare zi ceva nou? Cum vezi un prieten adevărat? De cepîinea trebuie preţuită? Ce flori ai alege pentru prepararea unui parfum? De ce trebuie săcomunicăm corect şi civilizat? Cum îi ajuţi pe bunici şi pe cei vîrstnici? Ce poţi învăţa din
cartea naturii? Cum ai vrea să-ţi petreci vacanţa de vară?
21

Uneori discuţia nu are nevoie de un anumit subiect, dacă dorim să vorbim cîteva minute. De
exemplu: În urma audierii unui cîntec sau poezii apar întrebările: „Ce v-a plăcut? De ce?”În urma vizionării unui film: „Cum se numeşte filmul? Ce învăţăminte ai luat?
În procesul demonstrării unui tablou: „Este reuşit? Ce părere ai despre culori?”
Demonstrăm un obiect: „Care este destinaţia lui? Din ce-i confecţionat?”
Audierea unor sunete într-o anumită succesiune: „Ce s-a întîmplat? Ce va urma?”
Prezentăm o situaţie de problemă: „Cum am putea trăi cu 20 lei pe săptămînă?”E binevenită organizarea discuţiei sub diverse forme de activitate: în grup, în perechi, cupărinţii în familie.
Rubrica „Citeşte atent” propune texte variate după formă, conţinut, tematică, specie literară
care contribuie la formarea competenţelor de receptare a textului literar cît şi a celor
comunicative. E recomandabil ca adultul să dirijeze lectura textului, necătînd la faptul că-i dediverse dimensiuni, orice text trebuie să aibă un impact asupra comportamentului cititorului.
Copilul trebuie să comunice în baza textului, dar şi să scoată nişte concluzii pentru viaţă.
Înainte de lectura textului elevilor li se propune o întrebare sau li se solicită să identificenişte momente importante în textul citit sau ei citesc doar titlul şi îşi imaginează despre ce poatefi vorba în text. Astfel are loc lectura ghidată a textului. Elevilor li se solicită să citească textul pe
fragmente, închipuindu-şi ce va urma. După lectura tuturor fragmentelor se va relua discuţia
asupra întregului conţinut şi, ghidaţi de învăţător, elevii vor extrage învăţătura textului. Lectura
ghidată contribuie la dezvoltarea imaginaţiei creatoare, a competenţelor comunicative, laconsolidarea deprinderilor de citire cursivă şi expresivă. Mai putem aplica metoda ”Graficul
CCC” care implică elevii în procesul de monitorizare a învăţării, dezvoltă spiritul de investigaţie
şi competenţa comunicativă. Graficul este schiţat pe un poster sau pe tablă cu rubricile „Ce ştiudespre...?, Ce vreau să ştiu?, Ce am aflat din text?
„Reţine sensul cuvintelor” este o rubrică ce îmbogăţeşte actul comunicativ şi dirijează
comprehensiunea textului. Ştim că elevii noştri posedă un vocabular sărac, de aceea în caiet se
propun variate activităţi de învăţare ce ar facilita exprimarea corectă şi conştientă. Un rol
important are explicarea, verificarea, precizarea cuvintelor selectate sau emise de către ele,
corectarea la timp a eventualelor greşeli şi utilizarea acestor cuvinte în vocabularul activ.
Astfel se propun variate activităţi de învăţare. Unele dintre ele pot fi: alcătuieşte enunţuri cu
aceste cuvinte; propune însuşiri pentru unele dintre aceste cuvinte; creează comparaţii cu
cuvintele date; identifică cuvinte cu acelaşi sens; găseşte un cuvînt - pereche pentru cel propus;
include cuvântul într-o comparaţie; eu zic una, tu zici multe; propune cuvinte-rimă; rosteşte
cuvinte dezmierdătoare; înlocuieşte expresia printr-un cuvânt; enumeră cuvinte din aceeaşi
categorie; include cuvintele noi într-un text; alcătuieşte biografia cuvîntului (sensul cuvîntului,cuvinte cu acelaşi sens, cu sens opus, expresii frazeologice etc.)
Pentru o receptare mai reuşită a textului şi o comunicare eficientă în baza lui se propune
rubrica „Explorează textul”. Elevilor li se anunţă că vor fi în calitate de exploratori ai unui imens
pom-caiet cu multe frunze-file şi dacă vor cerceta cu atenţie, vor munci insistent, vor putea
obţine titlul de coautor al acestui caiet, dar şi explorator al pomului înţelepciunii.
Rubrica „Creează” se îmbină armonios cu cuvîntul frumos şi deschide elevilor o cale dedezvoltare a creativităţii şi o minunată bucurie a comunicării.
Oricare ar fi opţiunea didactică, aceasta se va dovedi utilă, dacă va reuşi să antreneze elevii
în activităţi de învăţare atrăgătoare, care să răspundă intereselor şi experienţei lor de viaţă şi să
contribuie la o realizare eficientă a competenței comunicative.

VIII. Strategii de evaluare
Procesul de evaluare la disciplina Tainele comunicării va pune accent pe: evaluarea, cu
preponderenţă, a formării de atitudini, exprimare corectă şi atitudini comportamentale;utilizarea frecventă a formelor de autoevaluare şi evaluare reciprocă; autonomia evaluării, ce
presupune monitorizarea propriei reuşite.
În perspectiva unui demers educaţional centrat pe competenţe, se vor utiliza, alături deformele şi instrumentele clasice de evaluare, forme şi instrumente complementare, cum sunt:22

proiectul, autoevaluarea, evaluarea în perechi, observarea sistematica a activităţii şi acomportamentului elevilor, dramatizări, joc de rol, prezentarea emisiunii TV
Pentru sporirea eficientizării autoevaluării, sunt recomandate și audierile sau vizionarea
secvențelor prezentate ce au fost înregistrate. Activitățile propuse pot fi atât individuale,precum şi în grup, iar criteriile de evaluare pot fi elaborate împreună cu elevii, în felul acesta ei
vor deveni monitorii propriei învăţări.
În cadrul orelor de Tainele Comunicării se vor utiliza: portofoliul – cartea de vizită aelevului; pagina de jurnal – reflecții în baza textelor citite; tîrgul de idei – lansarea celor mai
originale idei; turul galeriei – expunerea creațiilor originale; strop de înțelepciune – panou decultivare a limbii române;
Proiectul de grup – activitate colectivă a elevilor, care are drept scop realizarea unuiprodus comun. Este o activitate de durată, constituită din trei părţi componente: a) proiectare;b) informare, investigare, realizare; c) prezentarea publică a produsului final.
Disciplina Tainele comunicării implică formarea şi dezvoltarea unor competenţe direct
corelate cu nevoile şi oportunităţile vieţii cotidiene. În acest context, accentul se va pune pecomponenta savoir-être, aceasta presupunând sarcini de evaluare ce au caracter de integrare,permit o estimare amplă a dezvoltării personalităţii elevului în cadru educativ neformal:
teatralizări, mese rotunde, organizarea de expoziţii, sondaje de opinii.

Referinţe bibliografice
Documente oficiale:
1. Curriculum școlar. Clasele I-IV. Chișinău: Tipografia Centrală, 2010.
2.Ghid de implementare a Curriculumului modernizat pentruînvățămînt,Chișinău: Lyceum, 2011.

treaptaprimară

deLiteratură didactică:1. Callo, T. Educaţia comunicării verbale. Chișinău: Editura Litera, 2003,
2. Cemortan, S. Jocuri literare. Chişinău. Stelpart SRL, 2008,
3. Dumitriu, Gh. Comunicare şi învăţare. Bucureşti, Editura Didactică şi Pedagogică, 1998,
3. Mîndru, N., Prisacari, S. Arta discuției, Chișinău, Lyceum, 2004
4. Mîndru, N. Tainele comunicării, Curs opțional pentru clasa I, Chișinău, Lyceum, 2013;
5. Mîndru, N. Tainele comunicării, Curs opțional pentru clasa a II-a, Chișinău, Lyceum, 2010;
6. Mîndru, N. Tainele comunicării, Curs opțional pentru clasa a III-a, Chișinău, Lyceum, 2011;7. Mîndru, N. Tainele comunicării, Curs opțional pentru clasa a IV-a, Chișinău, Lyceum, 2012;23