Anexă la Ordinul MECC
nr.839 din18 august 2020

REPERE METODOLOGICEPRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA ȘCOLARĂBIOLOGIE
ÎN ANUL DE STUDII 2020-2021Chișinău, 2020

ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA ȘCOLARĂBIOLOGIE
ÎN ANUL DE STUDII 2020-2021
I. Curriculumul şcolar și Planul-cadru de învățământ – documente obligatorii înproiectarea, organizarea şi desfăşurarea demersului educaţional la disciplină
În anul de studii 2020-2021, predarea-învăţarea-evaluarea disciplinei Biologie se va realiza înînvățământul gimnazial și liceal în conformitate cu prevederile actelor normative-reglatorii învigoare:- Curriculumul la disciplina Biologie ediția 2019, aprobat prin ordinul Ministerului
Educaţiei, Culturii și Cercetării nr. 906 din 17 iulie 2019;- Planul - cadru pentru învăţământul primar, gimnazial şi liceal, anul de studii 2019-2020,
aprobat prin ordinul Ministerului Educaţiei, Culturii și Cercetării nr. 396 din 06 aprilie2020.
În anul de studii 2020-2021,va fi implementat Curriculumul la disciplina Biologie, ediția
2019 în clasele VI-VII de gimnaziu și în clasele a X-XI de liceu, conform prevederilor
ordinului Ministerului Educaţiei, Culturii și Cercetării nr. 591 din 26 iunie 2020.
În clasele VIII-IX și în clasa a XII-a, disciplina Biologie va fi implementată conformprevederilor Curriculumului ediția 2010.
Proiectarea, organizarea şi desfăşurarea demersului educaţional la disciplina Biologie se va
realiza în contextul pedagogiei axate pe competenţe, care va asigura formarea la elevi a unuisistem de competenţe funcţionale, necesare pentru adaptarea la condiţiile mereu în schimbare alevieţii.
II. Sugestii privind proiectarea activităţii didactice
Proiectarea didactică reprezintă o activitate desfăşurată de profesor în vederea anticipării
etapelor şi acţiunilor concrete procesului de predare – învăţare – evaluare şi include proiectare
didactică de lungă durată şi proiectare didactică de scurtă durată.
Proiectarea didactică de lungă durată se realizează în corespundere cu numărul de ore
stipulate în Planul – cadru de învăţământ, și conform prevederilor Curriculumului la Biologie.
În proiectarea didactică de lungă durată, cadrul didactic poate realiza reeşalonări pe parcursul
semestrului sau anului de studii, referitor la alternarea unităţilor de conţinut, succesiunea
studierii conţinuturilor şi acordarea numărului de ore pentru temele fiecărei unităţi de conţinut,
totodată, rămâne obligatorie realizarea competenţelor specifice disciplinei și a finalităților
subordonate competențelor specifice, proiectate în curriculum.
Modele de proiecte didactice de lungă durată și de scurtă durată, recomandate pentru clasele degimnaziu și liceu, sunt prezentate în Ghidul de implementare a Curriculumului modernizat, ediţia
2011, în Ghidul de implementare a Curriculumului ediţia 2019 și pe site-ul MECC.
Proiectarea didactică de lungă durată pentru clasele de liceu se realizează separat pentru
profilul real şi umanist.
La elaborarea proiectelor didactice de lungă durată şi de scurtă durată se va respecta
managementul timpului temelor pentru acasă, ținând cont de prevederile Instrucțiunii privindmanagementul temelor pentru acasă în învățământul primar, gimnazial și liceal, aprobate prin
ordinul MECC nr. 1249 din 22 august 2018.
Ministerul Educaţiei, Culturii și Cercetării recomandă discipline opţionale cu tangență labiologie, atribuite la aria curriculară Matematică și științe, în conformitate cu Planul-cadru deînvăţământ primar, gimnazial şi liceal pentru anul de studii 2020-2021. Scopul disciplineloropţionale rezidă în aprofundarea, extinderea și integrarea prin inovarea cunoștințelor elevilor, învederea dezvoltării finalităților educaționale prin prisma competenţelor specifice disciplinelorșcolare din aria curriculară nominalizată.
Pe pagina WEB al Ministerului Educaţiei, Culturii şi Cercetării https://mecc.gov.md suntpropuse discipline opţionale, inclusiv specifice şi biologiei, la care sunt elaborate şi aprobate
curricula respective: Educaţie pentru sănătate (cl. V-XII), ediția 2019
 Educaţie ecologică (cl. I - XII)
http://edu.gov.md/sites/default/files/curriculum_educ_ecol._i-xii.pdf;
 Chimia şi explorarea mediului (cl. X - XII, profilurile real, umanist, arte şi sport)
http://edu.gov.md/sites/default/files/proceduri_2015-achizitii_0.pdf;
 Surse de energie regenerabile(cl. VII-IX)
https://mecc.gov.md/sites/default/files/curriculum_surse_de_energie_regenerabile_20.11.
2015, dupa_cnc_red_final.pdf
Instituţia de învăţământ poate propune şi alte discipline opţionale din Planul-cadru deînvăţământ (http://mecc.gov.md; EDUCAŢIE/ Învăţământul general/ Acte normative/
Curriculum).
III. Repere privind eficientizarea procesului de predare-învățare-evaluareDesfăşurarea demersului educaţional în contextul pedagogiei axate pe competenţe impune
proiectarea complexă a strategiei didactice oportune formării la elevi a competenţelor reflectate
în curriculum.
În procesul de studii dezvoltarea competențelor specifice a disciplinei și atingerea
finalităților stipulate în curriculum se bazează pe rezultanta a trei componente: cunoştinţe
+ priceperi şi deprinderi + atitudini. Cele 3 componente se realizează prin sarcini didacticecorespunzătoare şi prin adaptarea tehnicilor interactive care asigură o educaţie dinamică,formativă, motivantă, reflexivă, continuă.
La elaborarea sarcinilor didactice pentru aceste componente se foloseşte pe larg taxonomia
lui Bloom și alte taxonomii relevante, bazate pe nivele cognitive și orientate spre: formarea la elevi a minimumului intelectual necesar şi suficient în asimilarea cunoștințelor
generale despre biologie (cunoaștere și înțelegere). Pentru asimilarea/interiorizarea conştientă ainformaţiei pot fi utilizate metode de informare/ documentare care fac parte din categoria lucru
cu textul: lectura ghidată (individual, în perechi sau în grup), interviul etc. și metode din
categoria reprezentări grafice: scheme structurate logic, scheme corelative etc.;
 dezvoltarea capacităţilor intelectuale şi psihomotorii la elevi prin intermediul sarcinilor
didactice în corespundere cu nivelul de aplicare. În acest caz, se recomandă eficientizarea
utilizării metodelor care posedă un caracter aplicativ şi formează la elevi priceperi şi deprinderiacțional-practice/ de investigație la lecţiile de biologie: observaţia, experimentul, lucrarea

practică, lucrarea de laborator, proiectede investigație simplă, modelarea etc. Un rol deosebit lerevine tehnologiilor informaţionale. Astfel, elevii vor utiliza diverse programe computerizate
pentru selectarea, prelucrarea şi prezentarea informaţiei referitoare la particularităţile structurilor,
proceselor, fenomenelor biologice; formarea atitudinilor şi comportamentelor la elevi, în contextul condiţiilor sociale bine
determinate. Acest scop poate fi atins prin realizarea sarcinilor didactice în corespundere cu
nivelul de analiză și sinteză/evaluare. Se vor aplica metode ce formează la elevi valori şi
atitudini personale, spre exemplu: studiul de caz, interviul, jocul de rol, proiecte de investigație
mai complexe, dezbaterea etc.
NB Luând în considerare rolul important al abordării transdisciplinare în proiectarea șidesfășurarea demersului educațional, se recomandă proiectarea unor activități didacticecrosscurriculare, organizate prin prisma unor proiecte de cercetare STEM și STEAM.
Unele metode utilizate în procesul de formare a competenţelor se realizează în cadrul activităţii
în grup, altele - în cadrul activităţii individuale. Aceste forme de activitate prezintă anumite
valenţe formative:- activitatea în grup contribuie la formarea abilităţilor/competenţelor de comunicare;parteneriat, cooperare, colaborare, luarea deciziilor etc.;- activitatea individuală dezvoltă abilităţi de acţiune independentă/personalizată;autoinstruire, responsabilitate în acțiuni etc.
Abordarea strategiei didactice descrise, în procesul educaţional la biologie presupune diversitateşi creativitate în educaţie, aspect important ce deschide noi perspective în formarea personalităţii
elevului contemporan. În context, rezultanta celor trei componente descrise mai sus, reprezintă
competenţa formată, manifestată prin comportament observabil şi măsurabil, raportat la o situaţie
concretă.
IV. Strategii de evaluare
Evaluarea inițială este obligatorie în anul de studii 2020-2021, la treptele de gimnaziu și
liceu. Va fi realizată evaluarea inițială, după primele 2-5 lecții, în funcție de numărul de oresăptămânal, pe clasă. Structura evaluării inițiale va include itemi, formulați pe nivele cognitive,
cu preponderență la materia de studiu predată în perioada desfășurării învățământului la distanță
(11 martie - 31 mai) a anului de studii 2019-2020, în contextul pandemiei COVID-19. În funcție
de rezultatele elevilor la evaluarea inițială și de necesitățile elevilor de acoperire a nivelului
competențelor proiectate la disciplină, cadrele didactice vor elabora Plan de recuperare/ Plande consolidare (vezi capitolul V și Anexa 1 cu Modelul prezentat).
Pedagogia axată pe competenţe orientează vectorul evaluării spre o evaluare continuă/ formativă:- prin motivarea elevilor și realizarea feedback-ului;- prin stimularea la elevi a efortului de autoevaluare formativă (autoevaluarea formativă
reprezintă procesul prin care elevul însuşi este pus să judece calitatea lucrului său în
raport cu obiectivele definite şi cu criteriile de apreciere propuse);- prin formarea deprinderilor de evaluare reciprocă (evaluarea reciprocă constituie unproces de interacţiune evaluativă, orientat spre emiterea unor judecăţi de valoare în
baza unor criterii prestabilite);- prin evidenţierea succesului, realizând astfel principiul centrării pe personalitatea celui
evaluat (educat).

Evaluarea formativă constă în formarea permanentă, continuă a competenţelor la elevi conformstandardelor educaţionale. Cadrele didactice vor conștientiza că nota elevului în cadrul evaluării
formative, reprezintă aspectul cantitativ al activității calitative, individuale a elevului.
În context, în activitatea didactică va reuşi acel profesor care va oferi la fiecare lecţie un set
de sarcini didactice pe nivele, elaborate în context taxonomic, fapt ce va permite valorificarea lamaximum a potenţialului intelectual al fiecărui elev.
Prin sarcini didactice cu divers nivel de dificultate, profesorul orientează şi dirijează activitatea
de studiere a elevilor, evidenţiază ce şi cum trebuie să înveţe, formându-le un stil de muncă
intelectuală. Evaluarea realizată astfel evită caracterul de "surpriză" al rezultatelor. Ea nu seefectuează în scop de "sancţionare", ci permite autoevaluarea rezultatelor obţinute, motivândelevul pentru propria formare.
În continuare, prezentăm unele repere metodologice cu referire la elaborarea sarcinilor
didactice pe nivele.
Pentru a elabora sarcini didactice pe nivele este important să determinăm taxonomia
corespunzătoare şi semnificaţia nivelelor taxonomiei. Un model de taxonomie care poate fi
utilizat în elaborarea sarcinilor didactice la lecţiile de biologie este taxonomia lui Bloom.
Semnificaţia nivelelor taxonomiei lui Bloom și exemple de sarcini didactice
Cunoaşterea - evocarea faptelor particulare şi generale, a metodelor sau procedeelor, evocarea
unei structuri, unui model, unui termen/reproducerea informaţiei aşa cum este prezentată în
manual. La nivelul de cunoaștere, elevul va putea expune datele înmagazinate în memorie.
Exemple de sarcini didactice
1. Completează spaţiul/ dreptunghiurile ....
2. Scrie definiţia termenului/noțiunii biologice ... etc.
Înţelegerea - percepere intelectuală, capacitatea omului de a opera cu noţiuni. La nivelul deînțelegere, elevul va putea transforma o modalitate de comunicare în alta/un tip de informaţie în
alt tip.
Exemple de sarcini didactice
1. Corelează noţiunile din coloana A cu definiţiile corespunzătoare din coloana B ...
2. Reprezintă informaţia într-o diagramă...
3. Indică pe desen ... etc.
Aplicarea - utilizarea/aplicarea reprezentărilor abstracte (procedee, metode, principii, teorii,
algoritmi) în situații concrete/ raportarea unui principiu general la un caz concret (DEX)
La nivelul de aplicare, elevul va fi apt de a prevedea efectul schimbărilor produse de diferiţi
factori.
Exemple de sarcini didactice
1. Scrie o listă de alimente necesare pentru o anumită patologie ...
2. Modelează structura moleculei de ADN....
3. Propune modalităţi de prevenire ... etc.
Analiza - separarea/ descompunerea imaginară a obiectelor, proceselor în părţile lor componente,
identificarea particularităţilor acestora și crearea unor produse noi. La nivelul de analiză, elevul va
putea verifica exactitatea informaţiei obţinute prin analiza elementelor unui întreg pentru a
descoperi ceva nou.
Exemple de sarcini didactice
1. Exclude cuvântul care nu corespunde mulţimii ... şi argumentează răspunsul.
2. Enumeră asemănările/deosebirile...și propune ...
3. Sarcină de tip cauză – efect4. Notează motivele care au generat acest argument și scrie cât de fiabile sunt aceste motive.

5. Cât de convingător este argumentul?
6. A fost omis ceva? Ce și de ce?
7. Concluzia este rezonabilă? etc.
Sinteza - îmbinarea elementelor separate cu scopul de a forma un tot întreg. La nivelul de sinteză,elevul va putea găsi mijloace pentru a verifica ipotezele, supoziţiile, informaţia.
Exemple de sarcini didactice
1. Scrie un rezumat cu tema”.........”
2. Ce s-ar întâmpla dacă ...
3. Scrie un eseu în care să reflecţi ...
4. Prezintă cel puţin 3 argumente, care să elucideze ...
5. Grupează noţiunile din şirul de mai jos câte 3 şi notează criteriile, pe baza cărora ai realizatgrupările;
6. Generalizează informaţia într-o expresie etc.
Evaluarea - formularea judecăţilor de valoare/părerilor față de anumite situații, contexte, procese etc.
La acest nivel, elevul va putea să exprime judecăţi de valoare referitoare la anumite lucruri.
Tipul de sarcini didactice la nivelul evaluare, prevede rezolvarea situaţiilor concrete de problemă.
1. Care este problema în cercetarea ta? Ce se poate învăța din ea?
2. Care sunt punctele forte și punctele slabe ale acestui aspect?
3. Care este poziția ta în această privință? Cum diferă argumentul tău de cel prezentat de către
persoana X? etc.
În procesul de evaluare formativă (curentă), în cadrul lecţiilor de biologie vor fi folosite atât
metode tradiţionale de evaluare: chestionare orale şi scrise, cât şi metode interactive: observații,experimente, lucrări practice, lucrări de laborator, portofoliul etc., utilizate în vederea evaluării
capacităţii elevilor de a aplica anumite cunoştinţe teoretice, precum şi a gradului de stăpânire apriceperilor şi deprinderilor de ordin practic.
Pentru realizarea cu succes a unei activităţi practice, elevii trebuie să fie avizaţi asupra:- importanţei respectării normelor de protecție a muncii în cercetarea biologică;- tematicii și obiectivelor lucrării;- etapelor și sarcinilor pentru realizarea lucrării;- modului în care ele vor fi evaluate (baremele/grilele/criteriile de notare);- condiţiilor care le sunt oferite pentru a realiza aceste activităţi (aparate, ustensile de laborator,
materiale etc.);- criteriile de evaluare a activităţii practice.
Lucrările practice la biologie prezintă particularităţi metodice în funcţie de obiectivul didactic
principal urmărit, de modalităţile de organizare şi în funcţie de activitatea care predomină.
Pot fi organizate lucrări practice la o anumită etapă din cadrul lecției, sau prin sarcini deextindere pentru o perioadă de timp îndelungată (de ex., câteva zile, 1-2 săptămâni).
Lucrarea practică este metoda didactică în care predomină acţiunea operaţională reală,exerciţiul, algoritmizarea (o operaţie constituită dintr-o succesiune univocă de secvenţe careconduce, întotdeauna, spre acelaşi rezultat). Această metodă prevede aplicarea cunoştinţelor şi
capacităţilor în vederea obţinerii unui produs semnificativ.
În cazul lucrărilor practice elevii sunt puşi în situaţia de a executa ei înșişi, subîndrumarea profesorului, diferite sarcini cu caracter aplicativ în vederea fixării şi consolidării
cunoştinţelor şi a formării priceperilor şi deprinderilor.
Unele lucrări practice pot fi efectuate de elevi și la domiciliu.

Indiferent de modalitățile prin care se realizează, ele presupun un volum mai mare demuncă independentă din partea elevilor.
Lucrările practice nu vizează numai o acumulare de cunoştinţe. R. Tavernier consideră căacestea trebuie să dezvolte la elevi un anumit grad de stimulare în folosirea cunoştinţelor
acumulate.
În cadrul lucrărilor practice, nu se necesită acordarea notei pentru fiecare elev.
Lucrările de laborator se bazează pe experiment cu scop de investigare sau cercetare, suntdesfăşurate pe perioada unei lecții de descoperire.
Lucrarea de laborator este o metodă didactică bazată pe tehnici experimentale care nu
angajează resursele didactice la nivelul unui demers cu finalitate productivă şi cuprindeurmătoarele etape principale:
1. stimularea interesului pentru efectuarea experimentului (motivaţia elevului prin: curiozități,date interesante și relevante);
2. înaintarea unei probleme;
3. emiterea unor ipoteze asupra experimentului;
4. stabilirea modalităţilor de verificare a ipotezelor - etapele desfăşurării experimentului;
5. prelucrarea datelor obţinute;
6. verificarea rezultatelor;
7. formularea concluziilor.
În cadrul lucrărilor de laborator, activitatea individuală a elevului, necesită apreciere, prinacordarea notei fiecărui elev.
Lucrările practice și de laborator vor fi organizate numeric pe clase, după cum urmează:Clasa a VI-a – 4 lucrări;Clasa a VII-a – 5 lucrări;Clasa a VIII-a – 5 lucrări;Clasa a IX-a – 5 lucrări;Clasa a X-a – 5 lucrări (profil real), 2 lucrări (profil umanist);
Clasa a XI-a – 6 lucrări (profil real), 2 lucrări (profil umanist);
Clasa a XII-a – 5 lucrări (profil real), 2 lucrări (profil umanist).
Lista lucrărilor practice și de laborator recomandate pentru desfășurare, pe clase (Vezi Anexa 2).
Evaluarea sumativă este evaluarea materiei asimilate, care intervine în momente precise (lafinele unui semestru/ an şcolar, la finele unei unități de conținut/ a două sau câteva comasate,cărora orientativ le revin circa 15-20 ore, se pot propune 2-4 probe de evaluare sumativă, peparcursul anului şcolar, în funcție de numărul de ore acordat disciplinei, profilul, treapta deînvăţământ, specificul colectivului de elevi).
Atenție!
La finele semestrelor în ciclul liceal, în cazul administrării tezelor semestriale la disciplina
Biologie de către Ministerul Educației, Culturii și Cercetării, nu vor fi desfășurate
suplimentar și lucrări de evaluare sumativă, astfel, se va evita suprasolicitarea elevilor.
Evaluările realizate la finele anului de studii vor demonstra nivelul de realizare acompetenţelor specifice și a finalităților manifestate prin valori și atitudini, indicate în
curriculumul la Biologie.

V. Aspecte specifice privind organizarea procesului educațional la disciplina
Biologie în anul de studii 2020-2021, în contextul epidemiologic COVID-19
În conformitate cu prevederile Reglementărilor speciale privind demararea anului de studii 20202021, în contextul epidemiologic COVID-19, pentru organizarea procesului educațional ladisciplina Biologie și asigurarea unui mediu favorabil de integrare a elevilor în proces, accent seva pune pe următoarele:- identificarea modalităților de inserție a activităților de recuperare/consolidare a conținuturilor
curriculare (în funcție de ediția curricula disciplinare în vigoare) studiate în perioada organizării
învățământului la distanță (martie-mai 2020);- comasarea unităților de conținut/de competență, pe parcursul procesului de predare-învățareevaluare la disciplină din perspectiva reeșalonării timpului în vederea implementării curricula
disciplinare, proiectat pentru anul de studii 2020-2021;- diversificarea modalităților de organizare a procesului educațional la distanță (exemple deplatforme, aplicații, conținuturi tematice și produse curriculare realizate prin ele).
Ținând cont de particularitățile specifice a procesului educațional, în contextul crizei
epidemiologice COVID-19, odată cu punerea în aplicare a oricărui model selectat la nivelul
instituției de învățământ, pentru organizarea procesului educațional, demersul didactic va fi
orientat spre:
1. administrarea Evaluării inițiale în toate clasele, la treptele de gimnaziu și liceu;
2. stabilirea perioadei de timp pentru recuperarea/consolidarea materiei de studiu, determinată decadrul didactic, în funcție de necesitățile elevilor de acoperire a nivelului competențelor
proiectate la disciplină (în baza unităților de conținut studiate în condițiile pandemiei în perioada
martie-mai 2020);
3. proiectarea demersului didactic pentru studierea materiei noi, în anul de studii 2020-2021, cu
adaptări curriculare, în funcție de perioada de timp oferită pentru recuperare/consolidare amateriei de studiu din anul precedent.
Cadrele didactice, vor elabora Plan de recuperare/ Plan de consolidare cu respectareaurmătoarelor cerințe:- Va include materia de studiu necesară pentru recuperare/consolidare, în funcție de rezultatele
elevilor la evaluarea inițială și de necesitățile elevilor de acoperire a nivelului competențelor
proiectate la disciplină;- Va fi elaborate pe unitățile de competență în baza unităților de conținut, proiectate în
curricula disciplinare, cu indicarea numărului de ore necesar pentru parcurgerea materiei destudiu (vezi Anexa 1 cu Modelul prezentat);- În situația realizării unui număr semnificativ de ore în cadrul Planului de recuperare/ Planuluide consolidare, cadrul didactic va opera adaptări curriculare pentru materia de studiu înanul 2020-2021;- Se va pune accent pe formarea competențelor și pe atingerea finalităților proiectate în
curricula disciplinare.

Cadrele didactice pot planifica proiectul didactic de lungă durată, pentru anul de studii 20202021 pe semestre, în acest caz, va fi aprobat de către directorul instituției de învățământ, până lafinele lunii septembrie curent.
În proiectarea didactică de lungă durată, în mod obligatoriu, se va include Planul de recuperare/
Planul de consolidare a materiei de studiu, proiectat urmare a administrării evaluării inițiale și aidentificării nivelului de cunoștințe al fiecărui elev, respectiv, în funcție de necesitățile elevilor
privind recuperarea sau consolidarea materiei.
Planul de recuperare sau Planul de consolidare a materiei de studiu, va fi elaborat pe unitățile decompetență în baza unităților de conținut, proiectate în curricula disciplinare, cu indicareanumărului de ore necesar pentru parcurgerea materiei de studiu. În perioada de recuperare elevii
vor fi încurajați să pună accent pe autoevaluare, iar cadrele didactice vor aprecia competențele
formate la elevi, fără acordarea notei.
În catalogul clasei, la disciplină Biologie, completările pe pagina din dreapta, vor fi inițiate cu
denumirea temelor/subiectelor pe materia de studiu din anul 2019-2020, în conformitate cu
Planul de recuperare/consolidare, menționându-se la rubrica Note (recuperare/consolidare șinumărul de ore). După realizarea perioadei de recuperare/consolidare, completările pe aceiași
pagină vor continua conform Proiectului didactic de lungă durată, anul de studii 2020-2021.
VI. Sugestii privind formarea și dezvoltarea competențelor și a comportamentului
responsabil la elevi, în caz de situații excepționale, prin intermediul lecțiilor de Biologie
În contextul formării la elevi a competențelor transversale/ transdisciplinare, în baza
principiului de integrare, în cadrul studierii disciplinei Biologia,cadrele didactice vor:
- explora oportunitățile oferite de curriculumul la Biologie, în scopul formării la elevi acompetenței de planificare a acțiunilor de implicare personală în activități de protecție șimenținere a propriei stări de sănătate și a celor din jur;
- dezvolta competențe de aplicare a tehnicilor interactive în cunoașterea specificului biologic aorganismelor și a corelației dintre ele;
- forma atitudini și deprinderi de comportament responsabil în cazul unor situații de risc.
Recomandăm unele subiecte de conținut din curriculum care pot fi valorificate în vedereaformării unui comportament responsabil la elevi, în caz de situații excepționale.
Clasa a VI-a:
Efectele acțiunii omului asupra diversității mediului – dezvoltarea unităților de competență în
planificarea și realizarea acțiunilor pentru creșterea și îngrijirea plantelor de cultură, plantelor
decorative, animalelor domestice și a celor din localitate; argumentarea necesității respectării
regulilor de securitate pentru copiii care vin în contact cu animalele.
Clasa a VII-a:
Igiena organelor de simț la om – dezvoltarea unui comportament conștient în aplicarea regulilor
de igienă zilnică pentru menținerea stării de sănătate a organelor de simț la om.
Igiena sistemelor vitale – formarea abilităților de elaborare a unui regim alimentar pentrumenținerea echilibrată a metabolismului; propunerea listei de reguli de igienă a sistemelor vitale.
Clasa a VIII-a:

Igiena sistemelor de organe la om (nervos, endocrin, locomotor, reproducător) – dezvoltareaunităților de competență în planificarea acțiunilor și a programelor optime de activitate pentrumenținerea stării de sănătate a sistemelor de organe la om.
Educație sexuală - formarea unităților de competență în:- elaborarea recomandărilor și proiectarea acțiunilor, în vederea profilaxiei maladiilor sexualtransmisibile;- formarea atitudinii pozitive și conștiente față de importanța creșterii, dezvoltării, maturizării
organismului uman;- menținerea stării de sănătate a sistemului reproducător pentru continuitate în dezvoltarea
generației sănătoase.
Afecțiuni ale sistemului locomotor și acordarea primului ajutor în caz de afecțiuni – formareaunităților de competență și a deprinderilor în acordarea primului ajutor în caz de entorse, luxații,fracturi etc.
Influența factorilor nocivi asupra organismului uman (tutun, alcool, droguri) – formarea
comportamentului conștient în menținerea unui mod sănătos de viață; dezvoltarea abilităților deelaborare a unor recomandări pentru modul sănătos a organismului uman; planificarea acțiunilor
de prevenire a consecințelor cu efecte nocive asupra organismului, pericolelor de intoxicație cu
unele substanțe toxice, tutun, alcool, droguri etc.
Clasa a IX-a:
Profilaxia bolilor ereditare – formarea comportamentului conștient despre existența unor boli cutransmitere pe cale ereditară la om; analiza acțiunii factorilor de mediu în apariția maladiilor
ereditare la om și propunerea metodelor posibile de prevenire ale acestora.
Clasa a X-a:
Virusuri. Bacterii - formarea atitudinii conștiente față de pericolul pe care îl pot provoca
virusurile, bacteriile în situații epidemice; dezvoltarea unităților de competență de proiectare aacțiunilor pentru implicare în activități de ocrotire a organismelor, respectarea regulilor de igienă
în cazul unor maladii respiratorii, gastro-intestinale.
Clasa a XI-a:Afecțiuni ale sistemelor de organe - formarea unităților de competență și a deprinderilor deacordare a primului ajutor în caz de înec, electrocutare, șoc hipo- și hipertermic, arsuri,
degerături, lipotemie, sincopă, hemoragie, intoxicație, indigestie, entorse, luxații, fracturi etc.
Igiena sistemelor de organe - formarea comportamentului conștient la elevi despre necesitatea
respectării igienei zilnice și a profilaxiei diferitor boli ale sistemelor de organe.
Clasa a XII-a:
Ereditatea normală și patologică la om - formarea unităților de competență în analiza impactului
unor factori mutageni de mediu: radiație, poluanți chimici și biologici asupra organismelor și
propunerea modalităților pentru profilaxia bolilor ereditare.
Ecologia și protecția mediului – formarea competenței de a se implica personal în activități demenținere a propriei stări de sănătate și a celor din jur; formarea abilităților de implicare în
activități de respectare a igienei personale, de ocrotire a mediului, de planificare și participare aactivităților de salubrizare a mediului.
VII. Managementul temelor pentru acasă
Pentru eficientizarea reglementării temelor pentru acasă la disciplina Biologie se vor respecta
prevederile Instrucțiunii privind managementul temelor pentru acasă în învățământul primar,
gimnazial și liceal (ordinul MECC nr.1249 din 22.08.2018).

Volumul temelor pentru acasă pentru disciplina Biologie, nu trebuie să depășească 1/3 dinvolumul sarcinilor realizate în clasă, pe parcursul lecției. Media zilnică a timpului destinat
activităților de instruire pentru un elev din învățământul gimnazial și liceal (în clasă și ladomiciliu), însumând toate disciplinele școlare, trebuie să fie încadrată în 6 - 8 ore.
Timpul alocat temelor pentru acasă va fi folosit pentru asimilarea materiei teoretice de studiu,
formarea priceperilor, deprinderilor și abilităților de a aplica cunoștințele obținute la rezolvarea
problemelor/situațiilor problemă, la elaborarea mini-proiectelor de protecție a mediuluiînconjurător, de promovare a modului sănătos de viață etc.;
Temele pentru acasă, de regulă, vor fi stabilite diferențiat, în funcție de nivelul de pregătire a
elevului și de caracterul activităților, după cum urmează:a) activități identice obligatorii (însușirea materiei teoretice, partea practică, constituită din
exerciții/probleme/situație-problemă etc.), de nivel mediu de dificultate, pentru toți elevii clasei.
Pentru pregătirea către lecția următoare sau către evaluarea sumativă – o parte a temei pentruacasă poate fi referită la recapitularea secvențelor respective din capitol/unitate de conținut;b) activități individuale, fără caracter permanent, pentru situațiile:- de recuperare/de redresare;- pentru dezvoltare și menținerea nivelului de cunoștințe al elevului;- pentru dezvoltare suplimentară și aprofundarea/diversificarea nivelului elevului (pregătirea
pentru concursuri, olimpiade etc.);c) activități de creativitate și extindere (individuale sau de grup), fără caracter permanent, delungă durată, pentru realizarea unor lucrări dezvoltate/sistematizate/generalizate (proiecte,
situații de problemă, lucrări practice/de investigație etc.). Timpul acordat elevilor pentru
realizarea fiecărui tip de activități menționate va constitui, nu mai puțin de două luni. La nivel deinstituție/ clasă, cadrele didactice vor conveni ca astfel de activități să nu se suprapună.
Profesorii de biologie vor respecta managementul timpului temelor pentru acasă, astfel, vor evita
suprasolicitarea elevilor, realizând demersul didactic în esența școlii prietenoase copilului.
VIII. Asigurarea didactică
VIII.1. Manuale de bază, recomandate de Ministerul Educaţiei, Culturii și Cercetării înanul de studii 2019-2020:
Clasa Numele autorilor, denumirea manualului
V
VI
VII
VIII
IX
X
XI
XII

Z. Galben-Panciuc, Ştiinţe, manual pentru clasa a V-a, Chişinău, Editura Prut Internaţional,
2010
T. Cozari, Biologie, manual pentru clasa a VI-a, Chişinău, Editura Ştiinţa, 2017 (reeditat).
N. Bernaz-Sicorschi, V. Copil, Gh. Rudic, Biologie, manual pentru clasa a VII-a,Chişinău, Editura Ştiinţa, 2020 (reeditat conform Curriculumului 2019).
M. Duca, L. Dencicov, Biologie, manual pentru clasa a VIII-a, Editura Editera Prim,Chișinău, 2013.
T. Cozari, Biologie, manual pentru clasa a IX-a, Editura Ştiinţa, 2012 (reeditat).
I. Ungureanu, A. Postolache-Călugăru, I. Melian, manual pentru clasa a X-a, Editura
Bons Offices, 2020 (reeditat conform Curriculumului 2019).
M. Duca, L. Dencicov – Cristea, Biologie, manual pentru clasa a XI-a, Editura EditeraPrim, Chişinău 2020 (reeditat conform Curriculumului 2019).
N. Bernaz-Sicorschi, M. Leşanu, Gheorghe Rudic, Biologie, manual pentru clasa a XII-a,Chişinău, Editura Prut-Internaţional, 2017 (reeditat).

VIII.2. Literatură metodică:1. Cadrul de referință al Curriculumului Național, aprobat prin ordinul ministrului Educaţiei nr. 432 din
29 mai 2017.
2. Curriculum Național. Aria curriculară Matematică și Științe. Disciplina Biologie, clasele VI-IX, ediția
2019.
3. Curriculum Național. Aria curriculară Matematică și Științe. Disciplina Biologie, clasele X-XII, ediția
2019.
4. Curriculum pentru învăţământul gimnazial. Biologie. Chişinău: 2010, aprobat prin ordinul
ministrului Educaţiei nr.245 din 27 aprilie 2010.
5. Curriculum pentru învăţământul liceal. Biologie. Chişinău, 2010, aprobat prin ordinul ministrului
Educaţiei nr.244 din 27 aprilie 2010.
6. Ghid de implementare a curriculumului la disciplina Biologie în clasele X-XII, ediția 2019.
7. Ghid de implementare a curriculumului la disciplina Biologie în clasele VI-IX, ediția 2019.
8. N. Bernaz, Ghid de implementare a curriculumului modernizat pentru treapta liceală. Biologie,Chişinău, Editura Cartier, 2010, aprobat prin ordinul ministrului Educaţiei nr.810 din 09 noiembrie2010.
9. M. Goraş, S. Gînju, L. Rudei, Ghid de implementare a curriculumului modernizat în învăţămîntul
gimnazial. Biologie, Chişinău, 2011, aprobat prin ordinul ministrului Educaţiei nr.597 din 30 iunie
2011.
10. M. Goraş, N. Bîrnaz, A. Bîrsan, Standarde de eficiență a învățării Biologiei. Chișinău, Editura
Lyceum, 2012, aprobat prin ordinul ministrului Educației nr.1001 din 23.12.2011.
11. Standardele de dotare minimă a cabinetelor la disciplinele școlare în instituțiile de învățământ
secundar general (ordinul MECC nr. 193 din 26 februarie 2019).
VIII.3. Literatură suplimentară relevantă:
1.
2.
3.
4.
5.

A. Negru, A. Ştefîrţă, V. Cantemir, G. Gînju, Lumea vegetală a Moldovei (Ciuperci şi plante fărăflori), Editura Ştiinţa, 2005.
A. Negru, A. Ştefîrţă, V. Cantemir, G. Gînju, Lumea vegetală a Moldovei (Plante cu flori),
Volumurile I, II, III, Editura Ştiinţa, 2005.
I. Munteanu, N. Lozanu, Lumea animală a Moldovei, Volumurile I, II, III, IV (I-Animale
nevertebrate, II-Peşti, Amfibieni şi Reptile, III-Păsări, IV-Mamifere), Editura Ştiinţa, 2004.
I. Ungureanu, A. Postolache, Biologie. Compendiu pentru clasa X-a, evaluare, Editura Bons Offices,
2005.
M. Goraș, S. Donici, A. Călugăru, E. Bohanțova, A. Brașoveanu, Biologie. Testare. Compendiu
pentru clasa a IX-a, Editura Lyceum, 2020.

Mariana GORAȘ, șef adjunct, Direcţia învăţământ general,
Ministerul Educaţiei, Culturii și Cercetării, grad didactic superior
Nina BÎRNAZ, doctor, conferențiar universitar,
Universitatea de Stat din Moldova
Elena GRECU, specialist principal, metodist la biologie, DGETS,
grad didactic superior, IÎ Liceul ,,Litterarum”, ChișinăuStela ARHIP, profesor de biologie, grad didactic superior,
IPLT ,,Mihai Eminescu”, BălțiANEXA 1
BIOLOGIE
CLASA a VII-a
MODEL ORIENTATIVPENTRU PROIECTARE DIDACTICĂ DE LUNGĂ DURATĂ
anul de studii 2020-2021
COMPETENȚE SPECIFICE DISCIPLINEI● Utilizarea limbajului științific biologic în diverse contexte de comunicare referitor la
structuri, procese, fenomene, legi, concepte.
● Investigarea lumii vii cu ajutorul metodelor și a mijloacelor specifice pentruîmbunătățirea calității vieții și a mediului.
● Implicarea în activități de menținere a stării de sănătate proprii și a celor din jur prinaplicarea metodelor interactive în vederea formării unui comportament sanogen.
● Participarea în acțiuni de ocrotire a biodiversității prin parteneriat în vederea rezolvării
problemelor ecologice la nivel individual, local și global.
ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Statutul
disciplinei

Disciplină
obligatorie

Aria
curriculară

Matematicăși științe

Numărul deunități deconținut pe
clasă
5

Clasa

Clasa aVII-aNumărulde oreAsigurare
didactică/ curriculară

68• Manual• Ghid metodologic etc.

Repartizarea orientativă a orelor în anul de studii 2020-2021(cu adaptări curriculare)

Nr.

1.
2.
3.

Unitate de conținut

Celula, unitatea debază a vieţii
Diversitatea şiclasificareaorganismelor
PlanteNumărul de ore
conform
CurriculumuluiNaționalediția 2019,clasa a VII-aNumărul de ore
alocate pentru
recuperarea/
consolidareaconținuturilor dinclasa a VI-a(martie –mai)Numărul de ore
pentruconținuturile claseia VII-a,urmare aadaptărilor
curriculare

8

1

7

24

2

22

7

-

7

4.
5.

Organismul uman şisănătatea
Organismele în
mediul lor de viaţă
Total

24

3

21

5

1

4

68

7

61

PLAN DE RECUPERARE/DE CONSOLIDARE
clasa a VI-a, pentru anul de studii 2019-2020 (perioada martie-mai)Unităţi decompetenţă

Definirea
termenilor:
mediu de viaţă,adaptare la
mediu
Identificarea
adaptărilor
structurale şi decomportamentaleorganismelor la
mediul lor deviaţăStabilirearelaţiilor dintre
factorii demediu şiparticularităţile
de adaptare aleorganismelor la
mediul lor deviaţă
Analizaintervenţiei
activităţii
omului asupra
mediului deviaţă alorganismelor
Argumentarea
importanţei

Eşalonareîn timp

Activități derecuperare/deUnități de conţinut
consolidare a unităților
Nr.
de Data de conținut și produse deînvățare recomandate
ore
7
ore
1. Evaluare inițială
Organismele în
mediul lor deviață
2. Adaptări aleorganismelor la
mediul de viață.
Adaptări
structurale ale
plantelor la mediulde viață
3. Adaptări
comportamentale
ale plantelor la
mediul de viață
4. Adaptări
structurale aleanimalelor la
mediul de viață
5. Adaptări
comportamentale
ale animalelor la
mediul de viață
6. Mediulînconjurător şi
activitatea omului.

1

1

1

1

1

Activitate:
Completarea
vocabularului cu
termenii-cheie: mediu deviaţă, adaptare la mediu,
adaptări
comportamentale deintegrare.
Produs:Vocabular elaborat deelev.
Activitate:
Elaborarea unei fișe cu
exemple de adaptări
structurale ale plantelor
și animalelor la mediul
lor de viață (3 plante; 3animale).
Produs:Fișa completată cu
exemple de adaptări
structurale laplante/animale
completată de elev.
Activitate:
Elaborarea unei fișe, cu
exemple de adaptări
comportamentale deintegrare a animalelor lacondițiile de mediu ( 3Finalitățile unității
de conținut
subordonate
competențelor
specificedisciplinei
CS 1. Utilizarea
limbajului științific
biologic referitor la
structuri, procese,
fenomene, legi,concepte în diverse
contexte decomunicare
Elevii vor putea:
să stabilească
corelații între:
factorii de mediu și
particularitățile deadaptare aleorganismelor la
mediul lor de viață
să argumenteze:rolul plantelor în
natură și în viața
omuluiimportanța protecției
organismelor și amediului de viață.
CS 2. Investigarea
lumii vii cu ajutorul
metodelor și al
mijloacelor specifice
pentruNoteprotecţiei
organismelor şi
a mediului lor
de viaţă

Plante şi animale
pe cale dedispariţie din
Republica Moldova
7. Rezervaţii
naturale şi parcurinaţionale din
Republica
Moldova.

1

1animale la dorință).
Produs:Fișa completată
cu exemple deadaptări
comportamentale la plante/
animalecompletată deelev.
Activitate:
Elaborarea unei fișe deobservație referitor lacomportamentul deintegrare a furnicilor în
mediu.
Produs:Fișa de observație
referitor lacomportamentul deintegrare a furnicii în
mediul, completat deelev.
Activitate:Întocmirea unei schițe
de teren (parc, pădure)
din localitatea ta cu
indicarea aspectelorintervenției omului (3aspecte pozitive și 3
negative).
Produs:Schița de teren
completată de elev.

îmbunătățirea
calității vieții și amediuluiElevii vor putea:
să realizeze
observații în natură
referitor la: adaptări
structurale ale unor
organisme la mediul
lor de viață,comportamente deintegrare ale unor
organisme în natură.
să evalueze:
comportamente deintegrare ale unor
organisme în natură.
CS 4. Participareaîn acțiuni de ocrotire
a biodiversității prinparteneriat în vederea rezolvării
problemelor
ecologice la nivel
individual, local și
globalElevi vor putea:
să planifice:acțiuni deocrotire aanimalelor și aplantelor din
localitate.

În atenția cadrelor didactice!
- În perioada de recuperare cadrele didactice vor propune elevilor diverse sarcini formulate
pe nivele cognitive și vor încuraja elevii să pună accent pe autoevaluare, în context,
cadrele didactice vor aprecia competențele formate la elevi, fără acordarea notei.
-

Tehnicile și strategiile didactice vor fi selectate, în funcție de timpul rezervat desfășurării
lecției.
Vor fi selectate și propuse pentru activitate metode de lucru eficiente și în context
epidemiologic, pentru asigurarea protecției elevilor în timpul activităților.

PROIECTAREA DIDACTICĂ A UNITĂȚILOR DE ÎNVĂȚARE
pentru anul de studii 2020-2021, clasa a VII-aUnităţi decompetenţă
Identificareadiferitor tipuri decelule.
Corelarea
structurilordiferitor tipuri decelule cu funcţiile
lor.
Stabilirea
nivelurilor deorganizare acelulelor.

Unități deconţinut/ învățare

I. Celula, unitatea debază a vieţii
1. Tipuri de celule
vegetale.
2. Nivelurile deorganizare a celulelor
vegetale: celulă – ţesut
– organ – sistem deorgane – organism.
3. Tipuri de celuleanimale.
4.
Niveluriledeorganizare a celuleloranimale: celulă – ţesut
– organ – sistem deorgane – organism.
5. În lumea celulelor.
Vocabularul „Celule”
6. Recapitulare:
Celula, unitatea debază a vieţii
7. Evaluare sumativă:„Celula, unitatea debază a vieţii ”! Lucrare practică:„Modelarea unui tip
de celule dinmateriale accesibile”
II. Diversitatea şiclasificareaorganismelor

Definirea
termenilor:
sistematică, regn,încrengătură,1. Sistematica
organismelor. Unităţi
taxonomice: regn,Eşalonareîn timpNrde Dataore
7ore

Activităţi şi
produse deînvăţarerecomandate
Activitate:
Modelarea unuitip de celule dinmateriale
accesibile
Produs:Modelul unui tip
de celule.
Activitate:
Reprezentarea
grafică prinaplicaţie digitală
(PPT, Prezi etc.)
a nivelurilor deorganizare aviului pentru un
material
cunoscut (deexemplu, pentru
sistemulcardiovascular).
Produs:Niveluriledeorganizareaviuluiîn
aplicaţie
digitală.

CS 1 Utilizarea
limbajului științific
biologic referitor la
structuri, procese,
fenomene, legi,concepte în diverse
contexte de comuni
careElevii vor putea:
să identifice:- diferite
tipuri de celule;să stabilească
corelaţii între:- structurilediferitor tipuri decelule şi funcţiile
lor;- nivelurile deorganizare acelulelor.

CS 1. Utilizarea
limbajului științific
Elaborarea
biologic referitor la„paşaportului”
structuri, procese,
unui
fenomene, legi,
reprezentant din concepte în diverse
regnul Animale contexte deconformcomunicare
Activitate:

22
ore

Finalități

Note

din
8 ore

din
24 oreclasă.

încrengătură, clasă.

algoritmului:

Identificarea
caracteristicilor
distinctive aleanimalelor la
nivel de regn,încrengătură,clasă.

2. Regnul Animale.
Caracteristica
generală.

denumirea
reprezentantului- particularităţile
structurale ale
reprezentantului
specifice unităţii
taxonomice

Recunoaşterea
reprezentanţilor
din regnul
Animale la nivel
de încrengătură şiclasă.
Argumentarea
rolului animalelorîn natură şi înviaţa omului.
Proiectareaacţiunilor deprotecţie a faunei
la nivel local.

3. Animale
nevertebrate.
Încrengătura
Celenterate. Clasa
Hidrozoare. Rolul
celenteratelor în
natură și viața omului.
4. Încrengătura
viermi plați. Clasa
Turbelariate. Clasa
Cestode. Rolul
viermilor plați în
natură și viața omului.
5. Încrengătura
Viermi cilindrici.
Clasa Nematode.
Rolul viermilorcilindrici în natură șiviața omului.
6. Încrengătura
Viermi inelaţi. Clasa
Oligochete. Rolul
viermilor inelați în
natură și viața omului.
7. Încrengătura
Moluşte. Clasa
Gasteropode. Rolulmoluștelor în natură
și viața omului.
8. Încrengătura
Artropode.
Caracteristica
generală.
9. Încrengătura
Artropode. Clasa
Crustacee. Rolul

rolul
reprezentantuluiîn natură şi înviaţa omului- măsuri deprotecţie
ale
reprezentantului
Produs:„Paşaportul”
unui
reprezentant din
regnul Animale,elaborat de către
elev.
Activitate:
Observarea
reprezentaţilor
din regnul
Animale înnatură/muzee/grădinazoologică.
Produs:Fişa deobservare a unuianimal/a unor
animale,completată înbaza criteriilor
identificate decătre elev.

Elevii vor putea:
să definească
termenii:
sistematică, regn,încrengătură, clasă.
să recunoască:reprezentații din
regnul Animal la
nivel deîncrengătură șiclasăsă identifice:caracteristici
distinctive aleanimalelor la nivel
de regn,încrengătură, clasă
să compare:structurile celulelor
vegetale şi animalesă argumenteze:rolul animalelor în
natură și în viața
omului
CS 2 Investigarea
lumii vii cu
ajutorul metodelorși al mijloacelor
specifice pentruîmbunătățirea
calității vieții și amediuluiElevii vor putea:
să realizeze
observaţii referitor
la: reprezentanți
din regnul Animalesă înregistreze dateale observațiilor
referitor la:
reprezentanți din
regnul Animale
CS 4 Participareaîn acțiuni deocrotire a
biodiversității prin

crustaceelor în natură
și viața omului.
10.Încrengătura
Artropode. Clasa
Arahnide. Rolul
arahnidelor în natură
și viața omului.
11. Încrengătura
Artropode. Clasa
Insecte. Rolul
insectelor în natură șiviața omului.
12. Lecție degeneralizare
13. Animale
vertebrate.
Caracteristica
generală.
14.Încrengătura
Cordata. Clasa Peşti
cartilaginoşi. Rolulpeștilor cartilaginoși
în natură și viața
omului.
15. Încrengătura
Cordata. Clasa Peşti
osoşi. Rolul peștilorosoși în natură șiviața omului.
16. Încrengătura
Cordata. Clasa
Amfibieni. Rolul
amfibienilor în natură
și viața omului.
17. Încrengătura
Cordata. Clasa
Reptile. Rolul
reptilelor în natură șiviața omului.

parteneriat învederearezolvării
problemelor
ecologice la nivel
individual, local și
globalElevii vor putea:
să planifice acţiuni
de ocrotire aanimalelor şi aplantelor din
localitate.

18. Încrengătura
Cordata. Clasa Păsări.
Rolul păsărilor în
natură și viața omului.
19. 20. Încrengătura
Cordata. Clasa
Mamifere. Rolul
mamiferilor în natură
și viața omului.
21. Lecție degeneralizare.
22. Evaluare sumativă„ Diversitatea şiclasificareaorganismelor vii”.
! Lucrare practică
„Analiza
particularităților de
structură a unuireprezentant din
Clasa Gasteropode/
Clasa Crustacee/
Clasa Insecte/ClasaPeșți/ ClasaPăsări/Clasa
Mamifere.”
Identificarea
structuriiorganelorvegetative ale
unei plante cu
flori.
Recunoaştereapărţilor principale
ale structurii
rădăcinii, tulpinii,
frunzei
Descriereafuncţiilor
organelorvegetative ale
plantelor cu flori.
Descrierea

III. Plante
1. Diversitatearădăcinilor. Sisteme
radiculare.
2. Structura şifuncţiile rădăcinii.
Absorbția apei decătre plante.
3. Diversitatea
tulpinii. Structura şifuncţiile tulpinii
4. Structura şifuncţiile frunzei.

7
ore

Activitate:
Observarea la
microscop a
structurii
vârfuluirădăcinii.
Produs:Desenulstructurii
vârfuluirădăcinii,
vizualizat la
microscop.
Activitate:
Realizarealucrării delaborator pentru

CS 1. Utilizarea
limbajului științific
biologic referitor la
structuri, procese,
fenomene,legi,concepte îndiverse contexte decomunicare
Elevii vor putea:
să recunoască:părţile principale
ale structurii
rădăcinii, tulpinii,
frunzei;
să identifice:structurileorganelor

din 7
ore

circulaţiei
substanţelor în
corpul plantei.
Utilizarea
instrumentaruluişi a tehnicilor delaborator în
procesul deinvestigaţie astructuriiorganelorvegetative ale
plantelor cu flori.
Proiectareaacţiunilor deinvestigaţie astructuriiorganelorvegetative ale
plantelor.
Proiectareaacţiunilor deocrotire aplantelor cu flori.

●
●
TOTAL

evidenţierea
absorbţiei apeide către plantă.
Produs:Fişa deactivitate aelevului și
concluzii
formulatereferitoare laprocesul deabsorbţie a apeide către plantă,în baza lucrării
de laborator
realizate.
Activitate:
Stabilirea vârstei
arborelui dupăinelele anuale.
Produs:Imaginea decontur cu
reprezentarea
corespunzătoarea vârstei
arborelui.
Activitate:
Elaborarea unuiatlas botanic cu
tema:„Diversitatea
frunzelor în
natură”.
Produs:Atlasul botanic
elaborat de către
elev.

5. Diversitatea
frunzelor în natură.
6. Proiectareaacțiunilor de ocrotire aplantelor cu flori.
7. Evaluare sumativă
„Plante”! Lucrare delaborator/practică

IV. Organismul umanşi sănătatea
V. Organismele în
mediul lor de viaţă
61 ore + 7 ore alocate
pentru recuperare/
consolidare

21
ore
4
ore

vegetative ale unei
plante cu flori;CS 2 Investigarea
lumii vii cu
ajutorul metodelorși al mijloacelor
specifice pentruîmbunătățirea
calității vieții și amediuluiElevii vor putea:
să utilizeze:
tehnici, aparate şi
materiale delaborator în
procesul deinvestigaţie astructurii organelor
vegetative ale
plantelor cu flori;
CS 4 Participareaîn acțiuni deocrotire a
biodiversității prinparteneriat învederearezolvării
problemelor
ecologice la nivel
individual, local și
globalElevii vor putea:
să planificeacţiuni de protecţie
a faunei şi a florei
la nivel local.

din
24 oredin 5
ore
din 68ore

ANEXA 2
LISTAlucrărilor practice și de laborator recomandate pentru desfășurareîn conformitate cu unitățile de conținut/module

Clasa a VI-a
Modulul I. Celula, unitatea de bază a vieții
Lucrare practica nr.1 - ,,Observarea structurii celulei vegetale și animale la microscopul
simplu.”;Modulul II. Diversitatea și clasificarea organismelor vii
Lucrare de laborator nr.2 - ,,Recunoașterea la microscop, pe planșe, în natură a unor
organisme monocelulare si pluricelulare”
Modulul IV. Plante
Lucrare de laborator nr.3 - Realizarea experimentului de evidențiere a transportului
substanțelor prin organele vegetative ale plantei.
Modulul V. Organismele în mediul lor de viață
Lucrare practică nr.4 - Colecționarea și afișarea diferitor imagini/ fotografii cu plante șianimale pe cale de dispariție din Republica Moldova.
Clasa a VII-a
Modulul I. Celula, unitatea de bază a vieții
Lucrare practică nr.1 - ,,Modelarea unui tip de celule, țesuturi cu funcții specializate”;
Modulul III. Plante
Lucrare de laborator nr.1 - ,,Evidențierea rolului perișorilor absorbanți în procesul de absorbție
a apei”;
Modulul IV. Organismul uman și sănătatea
Lucrare practică nr.2 - ,,Particularitățile activității sistemului respirator uman”.
NOTĂ: Selectarea a două lucrări pentru a completa numărul necesar, rămâne la discreția
profesorului.
Clasa a VIII-a
Modulul I. Sisteme vitale
Lucrare de laborator nr.1 - ,,Analiza la microscop a unor celule vegetale și animale”;
Modulul II. Diversitatea în lumea vie
Lucrare de laborator nr.2 - ,,Structura externă a frunzei. Frunze simple și compuse. Dispoziția
frunzelor pe lăstar”;
Modulul IV. Sisteme de coordonare și integrare ale organismelor în mediu
Lucrare practică nr.4 - ,,Evidențierea experimentală a unor reflexe la om (exemplu: rotulian,cubital)”;Modulul V. Sisteme de susținere
Lucrare practică nr.1 - ,,Acordarea primului ajutor în caz de entorse, fracturi, luxații,hemoragii”;
Modulul VI. Bioritmuri

Lucrare practică nr.2 - ,,Măsurarea pulsului, ritmului respirator în condiții de repaus și deactivitate fizică”.
Clasa a IX-a
Modulul I. Diversitatea în lumea vie
Lucrare practică nr.1 - ,,Calcularea frecvenței plantelor și animalelor pe m2 dintr-un ecosistem(exemplu, parc, grădină)”;Modulul II. Bioritmuri
Lucrare practică nr.2 - ,,Determinarea cantității de amidon în frunzele plantelor în perioada devară și toamnă”;
Modulul III. Sisteme de susținere
Lucrare practică nr.3 - ,,Identificarea țesuturilor mecanice în structura plantelor”;
Modulul IV. Sisteme vitale ale ecosistemelor
Lucrare de laborator nr.1 - ,,Evidențierea experimentală a absorbției apei de către plantă”;
Modulul V. Sisteme de coordonare și integrare ale organismelor în mediu
Lucrare de laborator nr.2 - ,,Demonstrarea experimentală a influenței usturoiului, cepei asupra
mucegaiului”.
Clasa a X-a (profil real)
Modulul II - Caracteristici generale ale organismelor
Lucrare practica nr.1 - Realizarea lucrării practice cu tema: Reproducerea asexuată/vegetativă
pe exemplul unei plante angiosperme.
Modulul III - Celula, unitate morfofuncțională a organismelor
Lucrare de laborator nr.1 - Realizarea lucrării de laborator pentru evidențierea unor substanțe
organice în celulă.
Lucrare practică nr.2 - Realizarea lucrării practice cu tema: Modelarea structurii unei celule
eucariote.
Modulul IV. Sistematica organismelor.
Lucrare practică nr.3 - ,, Recunoașterea poziției sistematice a unor organisme utilizând diverse
mijloace de determinare.
Lucrare practică nr.5 - ,,Realizarea lucrării practice cu tema: Structura florii la angiosperme.
Clasa a XI-a (profil real)
Modulul - Recepția senzorială
Lucrare practică nr.2 - ,,Determinarea acuității acustice”;
Modulul - Sistemul locomotor şi locomoţia
Lucrare practică nr.5 - ,,Acordarea primului ajutor în caz de traumatisme ale sistemului
locomotor”;
Lucrare practică nr.6 - ,,Evidențierea compoziției chimice a osului”;
Modulul - Circulaţia substanţelor în organism
Lucrare de laborator nr.1 - ,,Recunoașterea la microscop a diferitor elemente figurate alesângelui”;
Lucrare practică nr.7 - ,,Determinarea experimentală a pulsului în stare de repaus și după un
efort fizic”;

Modulul - Respiraţia
Lucrare practică nr.8 - ,,Determinarea experimentală a ritmului respirator în stare de repaus șidupă efort fizic”;
Modulul - Nutriţia
Lucrare de laborator nr.2 - ,,Realizarea experimentelor calitative pentru unele substanțe
organice:hidrați de carbon, lipide, proteine”.
Clasa a XII-a (profil real)
Modulul – Bazele geneticii
Lucrare practică nr.1 - ,,Diviziunea celulară - Mitoza”;
Lucrare practică nr.2 - ,,Analiza legilor lui Gregor Mendel”;
Lucrare practică nr.3 - ,,Analiza arborelui genealogic al familiei”;
Modulul – Ameliorarea organismelor. Biotehnologii
Lucrare practică nr.5 - ,,Analiza unor soiuri ale plantelor de cultură”;
Modulul – Ecologia și protecția mediului
Lucrare practică nr.7 - ,,Observarea și înregistrarea în fișele de observație a stării mediuluiînconjurător din localitate”.
NOTE:În clasele de liceu, profil umanist, vor fi desfășurate lucrările practice și de laborator în
conformitate cu numărul stabilit și la discreția profesorului, de comun cu elevii.
Conținutul tematic al lucrărilor practice și de laborator a fost stabilit în cadrul reuniunii
metodice republicane cu specialiștii din OLSDÎ, responsabili de biologie, în conformitate cu
prevederile Curriculumului la disciplina Biologie ediția 2019, ediția 2010 și Caietele de lucrări
practice și de laborator la Biologie (pe clase, separat VI – XII), autori: C. Subotin, E.
Bohanţova-Moraru, A. Postolache-Călugăru, M. Rotaru, E. Grecu, S. Arhip, S. Grigoreanu.
Editura Lyceum, Chișinău, edițiile 2017/2018 și 2019/2020.