Formatering
Side 1 af 58

8. september 2022

Formatbearbejdning – kantlimning

Indhold:
1. Formatsnittets retvinklethed .................................................................................................2
2. Formatsnittets rethed ............................................................................................................3
3. Fiberholdighed ......................................................................................................................4
4. Hulprofil .................................................................................................................................5
5. Knivmærker ...........................................................................................................................6
6. Niveaulighed..........................................................................................................................8
7. Uden udrivning og afrivning .................................................................................................98. Kantujævnhed ..................................................................................................................... 10
Indhold: ................................................................................................................................... 13
9. Fugesamling ........................................................................................................................ 15
10. Mekaniske beskadigelser .................................................................................................. 16
11. Kantaftræk ......................................................................................................................... 17
12. Geometri ............................................................................................................................ 20
Inhalt ....................................................................................................................................... 23
13. Kapning ............................................................................................................................. 24
14. Formfræsning .................................................................................................................... 34
15. Profil– og limfugesiklinge ................................................................................................. 46

Formatering
Side 2 af 58

8. september 2022

Formatbearbejdningretvinklethedafformatsnittet

Formatsnittets
rethedFiberholdighed

Hulprofil

Knivmærker

NiveaulighedUden
udrivning og
afrivningkanter Ujævnhed

1. Formatsnittets retvinklethed
Kvalitetskendetegn

Formatsnittets retvinklethedDefinition

Vinklen mellem den formaterede smalle flade og emneoverfladen (dæklagssiden) skalvære 90° efter formateringen af den smalle flade med en fugefræser eller dobbeltspånfjerner. Forekommende vinkelafvigelser fra den nominelle vinkel (= 90°) er ikke iorden.
Pragmatisk – subjektiv:• Lysspaltemåling – hårvinkelMåleinstrument

Teoretisk – objektiv:• Koordinatmåleapparat• HøjdemåleapparatFormatering
Side 3 af 58

Målemetode8. september 2022

En vinkelmåling må udelukkende gennemføres i kombination med de to fræsemotorer(DZ og FF). Denne måling skal derudover gennemføres over flere emner (min. 2) med
samme indstilling med MDF-materiale og en emnehøjde på
60 mm.
Lysspaltemåling – hårvinkel:
Måling af vinklen mellem den smalle flade og emneoversiden over den smalle flades
højde. Den nederste og øverste snitflade skal have et ens niveau (forudsætning
emnehøjde 60 mm). Kontrollen af retvinkletheden skal mindst foretages på følgende firemålestrækninger.
1

2

3

4
DæklagSmal fladeDæklagIllustration 1 - måling af formatsnittets retvinklethedKoordinatmåleapparat:
Automatisk kontrol af retvinkletheden sammenlignet med en CAD-model.
Højdemåleapparat:
Kontrol af retvinkletheden med højdemåleapparatet.
Afgørelseskriterier

Retvinklethedens tolerance ved et bæremateriale med 60 mm emnetykkelse er: ± 0,05mm.
Lysspaltemåling – hårvinkel:
Bredden af lysspalten, der dannes, vurderes. I den forbindelse må der ikke findes ensignifikant lysspalte (lysspalte mod 0) mellem måleinstrumentet og emnet.

2. Formatsnittets rethed
Kvalitetskendetegn

Formatsnittets rethedDefinition

Vurderingen af formatsnittet med hensyn til den smalle flades rethed i forhold tilemnelængden.
Retheden ved formateringen bestemmer i væsentlig grad en lukket limfuge eller
et funktionslag. Ved manglende rethed opstår uens eller sågar åbne fuger ved
kantlimningen.
Derudover påvirkes retheden ved vekselfræsning i form af mærker ved
anvendelsen af fræseren.

Formatering
Side 4 af 58

Måleinstrument

8. september 2022

Pragmatisk – subjektiv:•
Haptisk kontrol (fingerprøve)•
Lysspaltemåling - hårlineal/hårvinkel
Teoretisk – objektiv:•
KoordinatmåleapparatMålemetode

Haptisk kontrol (fingerprøve):Ved den haptiske kontrol bevæges fingerspidserne langs den smalle flades
overflade for at forstærke følelsen af ujævnheder.
Lysspaltemåling – hårlineal/hårvinkel:
For at beregne afvigelserne lægges en hårvinkel til lysspaltemåling med etvinkelben på bærematerialets overflade, og den smalle flades rethed måles. På
den måde kan formatsnittets rethed og planhed vurderes.
Ved lysspaltemålingen med en hårvinkel kan det i modlys observeres, om derfindes lige eller ulige dele på den smalle flade. Derudover skal man være særligtopmærksom på mærker ved vekselfræsning.

Afgørelseskriterier

Retheden skal ligge i en tolerancezone (begrænses af to parallelle niveauer) på± 0,05 mm.
Lysspaltemåling – hårlineal/hårvinkel:
Lysspaltebredden mellem den formaterede, smalle flade og hårvinklen skal
vurderes visuelt, og i den forbindelse må der ikke kunne observeres en signifikant
lysspalte (lysspalte mod 0).
Koordinatmåleapparat:
Retheden skal ligge i en tolerancezone på ± 0,05 mm.

3. Fiberholdighed
Kvalitetskendetegn

Den smalle flades fiberholdighed

Definition

Ved den spåntagende bearbejdning af den smalle flade kan der opstå
fiberholdige overflader på grund af ufuldstændigt afskårne spåner, celler
eller cellebestanddele. Det kan påvirkes af skærformen, skærsliddet og
fibersnitretningen.
Disse indvirkninger er særligt udprægede ved forskellige bærematerialer.

Formatering
Side 5 af 58

Måleinstrument

8. september 2022

Pragmatisk – subjektiv:•
Visuel og haptisk kontrol (fingerprøve)•Målelup
Pragmatisk – objektiv:•
Grænsemønster (f.eks. i form af billeder)
Teoretisk – objektiv:•
Digitalt mikroskop•
USB-mikroskop

Målemetode

Man skal især være opmærksom på følgende synspunkter:•
MDF: opretstående fibre over hele den smalle flade•Spånplader: fibre og løse spåndele i mellemlaget•
Massivt træ: udrevne fiberstykker, specielt på kantområdet
Visuel og haptisk kontrol:
Emnerne kontrolleres visuelt og derudover haptisk over hele den samlede
formaterede smalle flade. Visuelle afvigelser anses som fejl, når de kan ses
med det blotte øje fra 50 cm iagttagelsesafstand inden for 30 sekunder.
Målelup (5-dobbelt forstørrelse):
Ved den visuelle kontrol kan der derudover anvendes en målelup for attydeliggøre udragende fibre.
Digitalt mikroskop/USB-mikroskop:
Som ved den visuelle kontrol kan der også anvendes et mikroskop til attydeliggøre udragende spåner eller fibre. Derudover kan resultaterne måles
og dokumenteres med billeder.

AfgørelseskriterierOver hele den smalle flade må der visuelt ikke forekomme tydeligt synlige
og/eller haptisk mærkbare udragende spåner eller fibre.

4. Hulprofil
Kvalitetskendetegn

Hulprofil

Definition

Hulsnittets udformning og position er grundlaget for en tætsluttende kantlimning.
Et hulsnit skabes både ved fugefræsningen og ved dobbelt spåntagning over den
smalle flades højde. Hulsnittet bevirker en smal limfuge.

Formatering
Side 6 af 58

Måleinstrument

8. september 2022

Pragmatisk – subjektiv:•
Lysspaltemåling med hårvinkel/hårlineal•
Søger
Pragmatisk – objektiv:•
Koordinatmåleapparat•
HøjdemåleapparatMålemetodeFor at kontrollere hulsnittet skal der anvendes MDF-bærematerialer med en højde
på min. 38 mm.
Lysspaltemåling med hårvinkel/hårlineal:
Til at beregne afvigelserne lægges en hårvinkel til lysspaltemåling med etvinkelben på bærematerialets overflade og måles mod den smalle flade. På denmåde kan hulsnittet vurderes.
Ved lysspaltemålingen med en hårlineal kan hulsnittets udformning registreres i
modlyset.
Højdemåleapparat:
Emnet må ikke værehøjdemåleapparatet.

Afgørelseskriterier

krumt,

såhulsnittet

kan måles

med

Hulsnittet skal altid være centreret (symmetrisk) over den smalle flades højde.

Frembragt hulsnit = 0,067 mm (40 mm MDF-plade, 4014021260)
Frembragt hulsnit = 0,017 mm (20 mm MDF-plade, 4014021260)

5. Knivmærker
Kvalitetskendetegn

korrekt

Knivmærker

Formatering
Side 7 af 58

Definition

8. september 2022

Den formaterede smalle flade er kendetegnet ved bølgede bearbejdningsspor,
der viser sig som knivmærker.
På trods af den lille (i μm-området) knivmærkedybde t er de nemme at se i diffustlys, da de spreder et skråt lysindfald og derved skaber skyggevirkninger.
Ved værktøjer med flere skær afbilder indgrebskinematikken på grund af
tolerancerne kun et skær på den producerede overflade. De „kortere“ knive yderganske vist deres del af spånarbejdet, men afbildes på grund af deres korterelængde ikke på emnet. Derudover kan vibrationer mellem værktøj og emne ogsåvære en årsag (planløb er afgørende).

Knivmærkerne kan bestemmes ved hjælp af knivmærkelængden og -dybden.
Måleinstrument

Pragmatisk – subjektiv:•
Visuel og haptisk kontrol (fingerprøve)•
Touchering (kulstift) + manuel udmåling
•Målelup
Teoretisk – objektiv:•
Digitalt mikroskop•
Måletrinmetode•
Koordinatmåleapparat•
Konturmåleapparat•
Optisk (kamerasystem/laser)MålemetodeTil at vurdere knivmærkerne på et formateret emne må der udelukkende
anvendes MDF-materialer eller materialer af massivt træ. I ideelle tilfælde kan
der også anvendes kunststofmaterialer. Måling ved fremføring = 20 m/min. Vedmålende metoder skelnes der mellem to karakteristika:
Knivmærkelængde

Formatering
Side 8 af 58

8. september 2022

Knivmærkedybde

Visuel og haptisk kontrol (fingerprøve):Emnets samlede formaterede, smalle flade vurderes visuelt og derudover
haptisk. Ved den haptiske kontrol bevæger fingerspidserne sig på den smalle
flades overflade for at forstærke følelsen af knivmærker. Visuelle afvigelser
anses som fejl, når de kan observeres med det blotte øje fra 50 cm
iagttagelsesafstand inden for
30 sekunder.
Touchering (kulstift) + manuel udmåling:
For at kunne udmåle knivslag manuelt bør det fremhæves med touchering.
Dertil kan der for eksempel anvendes grafitstave. Farvepartiklerne aflejres iknivmærkerne ved at trykke på snitkantfladen. Ved ensartede
knivmærkebredder bør der tælles flere mærker for at reducere usikkerheden
ved bestemmelsen af start- og slutpunkterne ved at beregne et gennemsnit.
Digitalt mikroskop:
Som ved den visuelle kontrol kan knivmærkerne på den smalle flade vurderes
med et digitalt mikroskop (f.eks. mørkfeltbelysning). Derudover kan
knivmærkelængden og -bredden måles og dokumenteres ved optimal
indstilling.

Afgørelseskriterier

Så snart der kan ses knivmærker i form af bølgedannelse uden optiskehjælpemidler, anses emnet som „ikke i orden“.

6. Niveaulighed
Kvalitetskendetegn

NiveaulighedFormatering
Side 9 af 58

8. september 2022

Definition

Niveaulighed ved fugefræsning over emnebredden eller ved dobbeltspåntagning over den smalle flades emnelængde.
Værktøjer med flere fræsere, der følger hinanden forskudt, kan skabe småtrin og niveauuligheder på den smalle flade i nærheden af overgangenmellem de to skæresegmenter. Især bearbejdningsmotorers dybde i
forhold til hinanden er afgørende for det. Ved anvendelsen af dobbeltespånfjernere forekommer denne overgang på den smalle flades højde og
ved en fugefræsning på den smalle flades højde.

Måleinstrument

Pragmatisk – subjektiv:•
Lysspaltemåling med hårvinkel/hårlineal•
Haptisk kontrol (fingerprøve)
Teoretisk – objektiv:•
Digitalt mikroskop

Målemetode

Dobbelt spånfjerner: Måling på den smalle flade ved enemnehøjde på min. 38 mm.
Fugefræser: Måling på den formaterede, smalle flade overemnelængden.
Haptisk kontrol (fingerneglsprøve):Ved den haptiske kontrol bevæges fingerspidserne mod fibrene på den
smalle flade, specielt på overgangen, for at forstærke fornemmelsen(kattehårseffekt).
Lysspaltemåling med hårvinkel/hårlineal:
Ved hjælp af lysspaltemålingen med en hårlineal eller hårvinkel kan det i
modlyset observeres, om der er afsatser mellem snitfladerne på begge
bearbejdningsmotorer på den smalle flade.
Digitalt mikroskop:
Som ved lysspaltemålingen undersøges og dokumenteres den smalle flade
for niveaulighed med det digitale mikroskop ved flad vinkel og i modlys.

Afgørelseskriterier

I overgangsfladen for de to bearbejdningsmotorer må der hverken findes
en visuel ansats (kontrastændring i overlapningsområdet) eller en følelig
overgang (afsats).
Dobbelt spånfjerner:
En overgang i form af en afsats over værktøjshøjden må hverken kunne sesvisuelt eller registreres med måleinstrumenter.
Fugefræser:En overgang i form af en afsats over værktøjslængden må hverken kunne
ses visuelt eller registreres med måleinstrumenter.

7. Uden udrivning og afrivning
Kvalitetskendetegn

Uden udrivning og afrivningFormatering
Side 10 af 58

8. september 2022

Definition

Ved skærets udgang ved emnets ende er der risiko for at skabe udrivninger, når
bearbejdningskræfternes flade ikke længere kan holde stand. Ved massivt træ
sker det specielt ved bearbejdning i tværretning. Især på steder, hvor værktøjet
kommer ud med snitretning væk fra den smalle flade (f.eks. i modløb ved
udgang på emnerne), kan dele skalle af eller revne.
Der er også fare for, at tværkanter, der blev anbragt på forudgående
bearbejdningstrin, rives af.

Grundlag

VDI 3414, ark 1Måleinstrument

Pragmatisk – subjektiv:•
Visuel kontrol uden hjælpemidler•
Haptisk kontrol (fingerprøve)Målemetode

Visuel kontrol uden hjælpemidler
Emnernes formatsnit undersøges visuelt ved god belysning (med specielt fokus
på kant- og hjørneområdet). Visuelle afvigelser anses som fejl, når de kan
observeres med det blotte øje fra 50 cm iagttagelsesafstand inden for 30
sekunder.
Haptisk kontrol (fingerprøve)
Ved den haptiske kontrol bevæges fingerspidserne mod fibrene på den smalle
flade (specielt på overgangen) for at forstærke fornemmelsen (kattehårseffekt).

Afgørelseskriterier

8. KantujævnhedPå hele den smalle flade og på hjørnerne må der ikke kunne ses eller mærkes
udrivninger. Derudover må der på den smalle flade ikke forekomme ud- og
afrivninger i dæklaget og/eller tværkanten.

Formatering
Side 11 af 58

8. september 2022

Kvalitetskendetegn

Snitkantens kantujævnhed (= kantudbrud)Definition

Ved coatede plader kan der især forekomme afskalninger på dele af
dekorationslaget ved formateringen af den smalle flade. Mens
belægningen snarere er hård og sprød, er bærepladen snarere blød. Hvis
der nu udøves en kraft på samlingen ved den spåntagende bearbejdningpå grund af friktion eller på grund af snitkræfter, medfører det forskelligt
store spændinger og udvidelser i komponenterne. Kendetegnet
kantujævnhed (på udbrudsfladen, der vedrører kantlængden) kan opdelesi følgende typer:•
Opbyggende kant•
Udbuling•Opmærkning•
Brud•
Afskalninger på dekorationslaget•
Udrivninger på dekorationslaget

Illustration 2 – kantujævnhed

I den forbindelse er udbrud, der rækker fra dekorationslagets område og
ind i bærematerialet, særligt problematiske.
Måleinstrument

Pragmatisk – subjektiv:•
Målelup (5-dobbelt forstørrelse)•
Touchering
Pragmatisk – objektiv:•
Grænsemønster med karakterskala (HOMAG Panel
Dividing)
Teoretisk – objektiv:•
Konturmåleapparat (EQUAM, formtester)•USB-mikroskop•
Digitalt mikroskop•
Lasermålesystem•
Optisk målesystem MSQ (HOMAG Panel Dividing)Formatering
Side 12 af 58

Målemetode8. september 2022Målelup:
Under anvendelse af en målelup undersøges kantområdet for deforskellige typer af kantens ujævnhed i afsnit på 50 mm.
Touchering:
For at kunne udmåle kantens ujævnhed manuelt bør den fremhæves med
touchering. Dertil kan der for eksempel anvendes grafitstave.
Farvepartiklerne aflejres i kantens ujævnheder ved at trykke påsnitkantfladen, derved kan de bedre ses.
Grænsemønster med karakterskala (HOMAG Panel Dividing):
Anvend HOMAG Panel Dividing – grænsemønstertest med karakterskala
fra 1 til 4.
Digitalt mikroskop:
Som med en målelup kan der også anvendes et digitalt mikroskop til attydeliggøre kantens ujævnheder. Derudover kan resultaterne måles og
dokumenteres.

AfgørelseskriterierOver hele den samlede emnelængde må der i kantområdet ikke kunne
observeres optisk synlige typer af kantujævnheder med de foreskrevnemåleinstrumenter.

KantlimningSide 13 af 58

8. september 2022

Limning – kantlimning

Indhold:
1. Formatsnittets retvinklethed ................................................................................................. 2
2. Formatsnittets rethed ........................................................................................................... 3
3. Fiberholdighed ...................................................................................................................... 4
4. Hulprofil ................................................................................................................................ 5
5. Knivmærker........................................................................................................................... 6
6. Niveaulighed ......................................................................................................................... 8
7. Uden udrivning og afrivning ................................................................................................. 9
8. Kantujævnhed ..................................................................................................................... 10
Indhold: ................................................................................................................................... 13
9. Fugesamling ....................................................................................................................... 15
10. Mekaniske beskadigelser .................................................................................................. 16
10.1 Plademateriale .............................................................................................................. 16
10.2 Kantbånd ...................................................................................................................... 17
11. Kantaftræk......................................................................................................................... 1711.1 Afskalningsmodstand ..................................................................................................... 18
11.2 Spånudrivning ............................................................................................................... 19
12. Geometri............................................................................................................................ 20
12.1 Limfugebredde .............................................................................................................. 20
12.2 Kantbåndforløb .............................................................................................................. 21
12.3 Kantmaterialeoverstande ............................................................................................... 22
Inhalt ....................................................................................................................................... 23
13. Kapning ............................................................................................................................. 24
13.1 Fasesnittets parallelitet ............................................................................................... 26
13.2 Det lige kapsnits vinkel ............................................................................................... 26
13.3 Kapsnittets rethed (kantmaterialetykkelse ≤ 3 mm) .................................................... 27
13.4 Kapsnittets planhed (kanttykkelse > 3 mm) ................................................................ 29
13.5 Bearbejdningsruhed .................................................................................................... 30
13.6 Uden udrivning og afrivning........................................................................................ 30
13.7 Aftryk og glansspor ved kapning ................................................................................ 32
13.8 Ubeskadiget beskyttelsesfolie .................................................................................... 33
L:\Delivery (A-L)\HOM\HOM_MGEAGX_053\bersetzungsauftrag Qualittskriterien\03_Prod\03b_DTP\03_Work\PDF\Kvalitetskriterier DA - Qualitätskriterien DA.docx

KantlimningSide 14 af 58

8. september 2022

14. Formfræsning ................................................................................................................... 34
14.1 Formfræsningens parallelitet ...................................................................................... 35
14.2 Bølgethed .................................................................................................................... 36
14.3 Knivmærker ................................................................................................................. 36
14.4 Vibrationsmærker på grund af opsving ...................................................................... 37
14.5 Bearbejdningsruhed .................................................................................................... 39
14.6 Vertikal bearbejdningsovergang ................................................................................. 40
14.7 Horisontal bearbejdningsovergang............................................................................. 41
14.8 Flugt mellem tvær– og længdekant............................................................................. 41
14.9 Aftryk og glansspor ved formfræsning ....................................................................... 42
14.10 Udbrud (ved trækanter) ............................................................................................. 44
14.11 Ubeskadiget beskyttelsesfolie................................................................................... 45
15. Profil– og limfugesiklinge ................................................................................................. 46
15.1 Profilsiklinge................................................................................................................ 46
15.1.1 Ensartethed profiludløb ........................................................................................... 46
15.1.2 Overfladekvalitet ..................................................................................................... 47
15.1.3 Krakelering ............................................................................................................. 48
15.1.4 Siklingespånformning .............................................................................................. 49
15.1.5 Aftryk og glansspor ved profiltrækning ..................................................................... 50
15.1.6 Ensartet bearbejdning ............................................................................................. 51
15.1.7 Bølgethed ............................................................................................................... 52
15.1.8 Spånafrivning på bagkanten .................................................................................... 53
15.1.9 Overgang kantmateriale til dæklag........................................................................... 54
15.2 Limfugesiklinge ........................................................................................................... 55
15.2.1 Ingen beskadigelse af dæklaget .............................................................................. 55
15.2.2 Ingen klæbestofrester i limfugens område ................................................................ 56
15.2.3 Glansspor ved limfugesiklingen ............................................................................... 57
15.2.4 Ubeskadiget beskyttelsesfolie.................................................................................. 58

Kantlimning

Fugesamling

Mekaniskebeskadigelser

Kantaftræk

Geometri

Plademateriale

Afskalningsmodstand

LimfugebreddeKantbånd

Spånudrivning

Kantbåndforløb

KantbåndoverstandKantlimningSide 15 af 58

8. september 2022

Hvad?

9. Fugesamling
Kvalitetskendetegn Fugesamling (lukket limfuge)
Definition
Synlige fejlsteder eller lunker (fordybninger og tilgængelige hulrum) påoverfladen i limfuger, der befinder sig mellem pladematerialet og
kantmaterialet (eller mellem KM og KM).
For at skabe en vanddamptæt belægning er det nødvendigt at udnytte
fladerne med kontakt fuldstændigt som limningszone.
ReglerMåleinstrumentMålemetode

Pragmatisk – subjektiv:• Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse)• Farveindtrængningsmetode• Touchering• Farvestift – test (vandopløselig Edding)
Teoretisk – objektiv:• Mikroskop (digitalt/USB)Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse):
De to forsider og emneover- og -undersiden på det andet(producerede) eller følgende emne undersøges i et godt oplyst rum ien vinkel på 90° med 5- til
10-dobbelt forstørrelse.

Hvordan?

Farveindtrængningsmetode:
Den synlige del af limfugen skal først rengøres med etspecialrengøringsmiddel (MarkerR MR79), og derefter skal der
sprøjtes permanent rød (MarkerR MR68NT) på den. Efter
3 minutters ventetid kan permanent rød tørres af med en serviet, og
fremkalderen (MarkerR MR70) påføres derefter. Fejlsteder viser sig
derefter som røde punkter på limfugen.
Touchering/farvestifttest:
Farvepartikler (f.eks. en grafitstift eller en vandopløselig Edding) kan
aflejres på fejlsteder (åbninger), der eventuelt forekommer ved at
trykke på den synlige del af limfugen. På den måde kan fejlstederidentificeres tydeligt og evt. udmåles.

Afgørelseskriterier

Mikroskop (digitalt/USB):
Som ved den visuelle kontrol kan en limfuges lukkethed kontrolleres
med et digitalt mikroskop. Derudover kan fejlsteder måles (f.eks.
middelværdi af fejlstederne i afsnit på 50 mm) og dokumenteres.
Limfugen skal være komplet lukket.
Der må ikke kunne observeres fejlsteder eller lunker, der kan
konstateres visuelt med de foreskrevne måleinstrumenter, på nogenaf emnets limfuger.

KantlimningSide 16 af 58

8. september 2022

10. Mekaniske beskadigelser

Hvad?

10.1 Plademateriale
Kvalitetskendetegn Mekaniske beskadigelser på pladematerialet
Definition
Beskadigelser af pladematerialet, når det har forladt
formatbearbejdningen i en defineret kvalitet, må ikke længere kunneses.
I den forbindelse fokuseres der især på mekaniske beskadigelser på
pladematerialet, som opstår, fordi limvalsen trykker på
pladematerialets dæklag.
Det karakteristiske ved mekaniske beskadigelser på pladematerialet
kan opdeles i følgende typer:• Rejste steder/udbulinger i dæklaget• Afskalninger og udbrud• Musetænder
ReglerMåleinstrument

Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol uden hjælpemidler• Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse)
Teoretisk – objektiv:• Mikroskop (digitalt/USB op til 200-dobbelt forstørrelse)

Hvordan?

Målemetode

Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Den samlede emnelængde og forsiderne vurderes visuelt med særligt
fokus på pladematerialet. Visuelle afvigelser anses som fejl, når dekan observeres med det blotte øje fra 50 cm iagttagelsesafstand inden
for 30 sekunder.
Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse):Både forsiderne og emneover- og -undersiden på det andet eller
følgende emne undersøges i et godt oplyst rum i en vinkel på 90° med
5- til10-dobbelt forstørrelse.

Afgørelseskriterier

Digitalt mikroskop/USB – mikroskop:
Identisk med den visuelle kontrol, men med måleteknisk
understøttelse og muligheden for at måle og dokumentere fejl.
På hele emnet må der ikke kunne observeres visuelt synlige
beskadigelser på pladematerialet i direkte forlængelse (kantområde)af limfuger med de foreskrevne måleinstrumenter.

KantlimningSide 17 af 58

8. september 2022

10.2 Kantbånd
Mekaniske beskadigelser på kantbåndet
På grund af magasinet (f.eks. kantbåndføring),
kantbåndtransporten eller trykzonen kan der opstå mekaniske
beskadigelser på kantbåndoverfladen.
Derudover kan der forekomme stukninger på forkanten efter
startstrækningen (punkt 4) gennem trykzonen.
Det karakteristiske ved mekaniske beskadigelser på kantbåndet
kan opdeles i følgende typer:• „Deformeret“ kantbånd
• Manglende/overrevet/for kort kantbånd
• Ujævnheder i kanten• Fordybninger• Ridsespor• Langstrakte fordybninger

ReglerMåleinstrument

Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol uden hjælpemidler• Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse)• Lysspaltemåling med hårlineal

Hvad?

Kvalitetskendetegn
DefinitionMålemetode

Teoretisk – objektiv:• Digitalt mikroskop• USB-mikroskop (200-dobbelt forstørrelse)
Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Emnerne vurderes visuelt over hele emnelængden med specielt
fokus på kantbåndet. Visuelle afvigelser anses som fejl, når de kan
observeres med det blotte øje fra 50 cm iagttagelsesafstand inden
for 30 sekunder.

Hvordan?

Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse):
Emneover- og -undersiden på det andet (producerede) eller
følgende emne undersøges i et godt oplyst rum i en vinkel på 90°
med 5- til 10-dobbelt forstørrelse.
Lysspaltemåling med hårlineal:
Ved lysspaltemåling med en hårlineal kan det i modlys observeres,om kantbåndets flade har ridsespor.
Digitalt mikroskop/USB-mikroskop:
Som ved den visuelle kontrol, men med måleteknisk understøttelse
og muligheden for at måle og dokumentere fejl.

Afgørelseskriterier

11.Kantaftræk

På hele den smalle flade må der ikke kunne observeres visuelt
synlige beskadigelser på den smalle flades kantbånd i emnets
længde- og tværretning med de foreskrevne måleinstrumenter.

KantlimningSide 18 af 58

8. september 2022

11.1 AfskalningsmodstandKantaftræk – afskalningsmodstandAfskalningsmodstanden beskriver den målte gennemsnitlige kraft
lodret på limfugen for hver prøveemnebreddeenhed, der er
nødvendig til at skille et sammenklæbet prøveemnes to fugedele(plademateriale – kantbånd) fra hinanden.

Regler• DIN EN 1464
• Vejledning til kantaftrækstest
Teoretisk – objektiv:• Materialeprøvemaskine(f.eks.: trækprøvemaskine MPK SPZ 3K)
Afstandskonstant afskalning af kantbåndet med entraversfremføringshastighed på 100 mm/min og en
afskalningsstrækning på min. 200 mm.
Vurdering af den gennemsnitlige afskalningsmodstand på de første
og sidste 10 % af afskalningsstrækningen.

Hvad?

Kvalitetskendetegn
DefinitionMåleinstrument

Hvordan?

MålemetodeAfgørelseskriterier

Følgende gennemsnitlige afskalningskræfter i Newton pr. millimeter
prøvebredde (N/mm) skal beregnes:>= 3 N/mm
Som alternativ til afskalningskræfterne er prøvningen bestået ved
et substratbrud (kantbånd brækker under testen).

KantlimningSide 19 af 58

8. september 2022

Hvad?

11.2 Spånudrivning
Kvalitetskendetegn
Definition

Hvordan?

ReglerMåleinstrument

Kantaftræk – spånudrivningPå det afskallede emne vurderes det, i hvilket omfang kantbåndetsklæbeside er dækket med spåner.
Dermed skal stabiliteten af limfugen og grænselaget mellembæremateriale og kantbånd vurderes.
Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol uden hjælpemidlerMålemetode

Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Vurderingen af spånudrivningen gennemføres på et afskalletkantbånd. Derved undersøges det, i hvilket omfang kantbåndets
bagside er dækket med spåner. Visuelle afvigelser anses som fejl,
når de kan observeres med det blotte øje fra 50 cm
iagttagelsesafstand inden for 30 sekunder.

Afgørelseskriterier

Limningen vurderes som meget god, hvis 100 % af det afskallede
kantbånd er dækket med klæbemiddel og med spåner/fibre fra
pladematerialet.

KantlimningSide 20 af 58

8. september 2022

12. Geometri

Hvad?

12.1 Limfugebredde
Kvalitetskendetegn
Definition

ReglerMåleinstrument

Teoretisk – objektiv:• Mikroskop (digitalt/USB med 200-dobbelt forstørrelse)
Limfugen skal måles på målepunkterne A til G (se Illustration 1 –måling af limfugebredden).
Ud fra målepunkterne B til F beregnes den aritmetiske middelværdi
B+C+D+E+F
ved hjælp af formlen 𝑥𝑥̅ =. Der tages ikke højde for de5yderste målepunkter A og G i beregningen af middelværdien. Dissemålepunkter påvirkes især af hævning og pressetryk fra KAL.

Hvordan?

Målemetode

Geometri – limfugebreddeMåling af limfugedimensionen (emneover- og -underside) til
bestemmelse af limfugebredden over hele emnelængden ved hjælp
af definerede målepunkter. I den forbindelse skal man være særligtopmærksom på stukninger på for- og bagkanten.
Pragmatisk – objektiv:• Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse) med trådtæller

Illustration 1 – måling af limfugebredden

Afgørelseskriterier

•
•
•
•

𝐴𝐴 𝑢𝑢𝑢𝑢𝑢𝑢 𝐺𝐺 ≥ 0,5 ∗ 𝑥𝑥̅
𝑥𝑥̅ − 20% ≤ 𝑀𝑀𝑀𝑀𝑀𝑀𝑀𝑀𝑀𝑀𝑀𝑀𝑀𝑀𝑀𝑀𝑀𝑀 𝐵𝐵 𝑏𝑏𝑏𝑏𝑏𝑏 𝐹𝐹 ≤ 𝑥𝑥̅ + 20%
Forskel over- og underside ± 20 %Måleværdierne A til G bør (afhængigt af råmaterialerne)være så små som muligt, og B til F må ikke overskride 0,15mm ved anvendelse af EVA 0,15 mm og 0,1 mm ved PU.

Bæremateriale, der skal anvendes: spånplade EN 312 P2 38 mm(f.eks. Egger P2).

KantlimningSide 21 af 58

8. september 2022

Hvad?

12.2 Kantbåndforløb
Kvalitetskendetegn
Definition
ReglerMåleinstrument

Geometri – kantbåndforløbMåling af kantbåndoverstandene og kantbåndforløbet til emneoverog -undersiden over hele længden.
Pragmatisk – objektiv:• LæreTeoretisk – objektiv:• Skydelære/dybdelære

MålemetodeLære:For at vurdere afvigelser kan der også laves en lære.

Hvordan?

Skydelære/dybdelære:Målingen af kantbåndets overstand på emnets over- og underside
over hele emnelængden samt vurdering af forløbet over længden
ved plader uden nedholder.

Illustration 2 – kantbåndforløb

Afgørelseskriterier

Generelt gælder følgende forskrift vedrørende anvendelse af det
rigtige kantbånd:𝐾𝐾𝐾𝐾𝐾𝐾𝐾𝐾𝐾𝐾𝐾𝐾𝐾𝐾𝐾𝐾𝐾𝐾𝐾𝐾ℎöℎ𝑒𝑒 [𝑚𝑚𝑚𝑚] = 𝑃𝑃𝑃𝑃𝑃𝑃𝑃𝑃𝑃𝑃𝑃𝑃𝑃𝑃𝑃𝑃𝑃𝑃𝑃𝑃𝑃𝑃𝑃𝑃 + 4 𝑚𝑚𝑚𝑚

Lære:Der må ikke kunne ses afvigelser fra emne til lære.
Skydelære/måleur/dybdelære:Tolerancen for kantbåndforløbet:± 0,5 𝑚𝑚𝑚𝑚

KantlimningSide 22 af 58

8. september 2022

Hvad?

12.3 Kantmaterialeoverstande
Kvalitetskendetegn
Definition

Geometri – kantmaterialeoverstande
Vurdering af måling af kantmaterialeoverstande langs et emnes forog bagkant.

ReglerMåleinstrument

Teoretisk – objektiv:• Skydelære/dybdelæreSkydelære/dybdelære:Måling af det påklæbede kantmateriales overstande på for- og
bagkanten.

Hvordan?

Målemetode

Illustration 3 - kantbåndoverstande

Afgørelseskriterier

Skydelære/måleur/dybdelære:Følgende tolerancer gælder for den pågældende metode:
Limningstype Forkant
Limfuge
5 mm ± 2,0 mm
laserTec
10 mm ± 2,0 mm
airTec20 mm ± 2,0 mm
altid ved 20 m/min. Fremføringshastighed

Bagkant
5 mm ± 2,0 mm
20 mm ± 2,0 mm
30 mm ± 2,0 mm

Efterbearbejdning
Side 23 af 58

8. september 2022

Efterbearbejdning – kantlimningI
1. Formatsnittets retvinklethed ................................................................................................. 2
2. Formatsnittets rethed ........................................................................................................... 3
3. Fiberholdighed ...................................................................................................................... 4
4. Hulprofil ................................................................................................................................ 5
5. Knivmærker........................................................................................................................... 6
6. Niveaulighed ......................................................................................................................... 8
7. Uden udrivning og afrivning ................................................................................................. 9
8. Kantujævnhed ..................................................................................................................... 10
Indhold: ................................................................................................................................... 13
9. Fugesamling ....................................................................................................................... 15
10. Mekaniske beskadigelser .................................................................................................. 16
10.1 Plademateriale .............................................................................................................. 16
10.2 Kantbånd ...................................................................................................................... 17
11. Kantaftræk......................................................................................................................... 1711.1 Afskalningsmodstand ..................................................................................................... 18
11.2 Spånudrivning ............................................................................................................... 19
12. Geometri............................................................................................................................ 20
12.1 Limfugebredde .............................................................................................................. 20
12.2 Kantbåndforløb .............................................................................................................. 21
12.3 Kantmaterialeoverstande ............................................................................................... 22
Inhalt ....................................................................................................................................... 23
13. Kapning ............................................................................................................................. 24
13.1 Fasesnittets parallelitet ............................................................................................... 26
13.2 Det lige kapsnits vinkel ............................................................................................... 26
13.3 Kapsnittets rethed (kantmaterialetykkelse ≤ 3 mm) .................................................... 27
13.4 Kapsnittets planhed (kanttykkelse > 3 mm) ................................................................ 29
13.5 Bearbejdningsruhed .................................................................................................... 30
13.6 Uden udrivning og afrivning........................................................................................ 30
13.7 Aftryk og glansspor ved kapning ................................................................................ 32
13.8 Ubeskadiget beskyttelsesfolie .................................................................................... 33
14. Formfræsning ................................................................................................................... 34
14.1 Formfræsningens parallelitet ...................................................................................... 35
14.2 Bølgethed .................................................................................................................... 36
L:\Delivery (A-L)\HOM\HOM_MGEAGX_053\bersetzungsauftrag Qualittskriterien\03_Prod\03b_DTP\03_Work\PDF\Kvalitetskriterier DA - Qualitätskriterien DA.docx

Efterbearbejdning
Side 24 af 58

8. september 2022

14.3 Knivmærker ................................................................................................................. 36
14.4 Vibrationsmærker på grund af opsving ...................................................................... 37
14.5 Bearbejdningsruhed .................................................................................................... 39
14.6 Vertikal bearbejdningsovergang ................................................................................. 40
14.7 Horisontal bearbejdningsovergang............................................................................. 41
14.8 Flugt mellem tvær– og længdekant............................................................................. 41
14.9 Aftryk og glansspor ved formfræsning ....................................................................... 42
14.10 Udbrud (ved trækanter) ............................................................................................. 44
14.11 Ubeskadiget beskyttelsesfolie................................................................................... 45
15. Profil– og limfugesiklinge ................................................................................................. 46
15.1 Profilsiklinge................................................................................................................ 46
15.1.1 Ensartethed profiludløb ........................................................................................... 46
15.1.2 Overfladekvalitet ..................................................................................................... 47
15.1.3 Krakelering ............................................................................................................. 48
15.1.4 Siklingespånformning .............................................................................................. 49
15.1.5 Aftryk og glansspor ved profiltrækning ..................................................................... 50
15.1.6 Ensartet bearbejdning ............................................................................................. 51
15.1.7 Bølgethed ............................................................................................................... 52
15.1.8 Spånafrivning på bagkanten .................................................................................... 53
15.1.9 Overgang kantmateriale til dæklag........................................................................... 54
15.2 Limfugesiklinge ........................................................................................................... 55
15.2.1 Ingen beskadigelse af dæklaget .............................................................................. 55
15.2.2 Ingen klæbestofrester i limfugens område ................................................................ 56
15.2.3 Glansspor ved limfugesiklingen ............................................................................... 57
15.2.4 Ubeskadiget beskyttelsesfolie.................................................................................. 58
13. KapningEfterbearbejdning
Side 25 af 58

8. september 2022

Kapning

Det lige kapsnits
vinkelFasesnittets
parallelitet

RethedPlanhedBearbejdningsruh
ed

Uden udrivning og
afrivning

Aftryk og
glansspor

Ubeskadiget
beskyttelsesfolie

Efterbearbejdning
Side 26 af 58

8. september 2022

Hvad?

13.1 Fasesnittets parallelitet
Kvalitetskendetegn Fasesnittets parallelitet
Definition
Vurdering af den parallelle udformning af fasen ved fasekapning.
Fasestyrken skal være indstillet i overensstemmelse med kantbåndtykkelsen.
De to fasekanter skal have en parallel og ens afstand over hele
kantbåndhøjden.
ReglerMåleinstrument
Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol uden hjælpemidler• Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse)Målemetode

Teoretisk – objektiv:• Digitalt mikroskop• USB-lup
Ved vurderingen af paralleliteten skal der anvendes et prøvemønster med enemnetykkelse på >= 38 mm.
Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Fasesnittets parallelle forløb undersøges visuelt ved god belysning. Visuelle
afvigelser anses som fejl, når de kan observeres med det blotte øje fra 50 cm
iagttagelsesafstand inden for 30 sekunder.

Hvordan?

Målelup:Ud over den visuelle kontrol kan der som understøttelse anvendes en målelup
til at kunne betragte det parallelle forløb nærmere.

Afgørelseskriterier

Digitalt mikroskop:
Til objektive og reproducerbare resultater kan der anvendes et digitalt
mikroskop, hvormed paralleliteten kan måles og dokumenteres.
Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Fasens parallelitet må ikke afvige visuelt over emnehøjden.
Med hjælpemidler:
Prøvemønsterets parallelitet med en emnetykkelse >= 38 mm må afvige
maks. 0,05 mm.

13.2 Det lige kapsnits vinkel

Efterbearbejdning

Hvad?

Side 27 af 58

8. september 2022

Kvalitetskendetegn Det lige kapsnits vinkel
Definition
Vurdering af det lige kapsnits retvinklethed ved flugtende og lige kapning.
Denne vurdering gælder for alle kantmaterialer.
ReglerMåleinstrumentMålemetode

Pragmatisk – subjektiv:• Lysspaltemåling med hårvinklen
Teoretisk – objektiv:• Digitalt mikroskop• Målemaskine (f.eks. KMG)
Lysspaltemåling med en hårvinkel:
Ved beregningen af afvigelserne lægges en hårvinkel til lysspaltemåling ivinklen på 90° med et vinkelben på grundfladen for at kontrollere kapsnittets
vinkel med det andet ben. På den måde kan kapsnittets retvinklethedvurderes.
0,05

Hvordan?

┴Illustration 4 - det lige kapsnits vinkel

AfgørelseskriterierMålemaskine (KMG):
Automatisk kontrol af retvinkletheden sammenlignet med en CAD-model
Lysspaltemåling med hårvinklen:
Det lige kapsnits vinkel må ikke afvige visuelt fra hårvinklen.
Målemaskine (KMG):
Vinklen må måleteknisk ikke overskride følgende tolerancer:• WD (emnetykkelse) <= 22 mm  tolerance = 0,05 mm• WD > 22 mm  tolerance = 0,10 mm

13.3 Kapsnittets rethed (kantmaterialetykkelse ≤ 3 mm)
Hv

Kvalitetskendetegn Kapsnittets rethed (kanttykkelse ≤ 3 mm)

Efterbearbejdning
Side 28 af 58

Definition

ReglerMåleinstrumentMålemetode8. september 2022

Vurderingen af kapsnittets rethed efter processerne flugtende og lige
kapning. I den forbindelse må der ikke kunne observeres en
overfladeujævnhed på kapsnittets kant.
Retheden gælder udelukkende for kantmaterialer med en tykkelse≤ 3 mm.
Pragmatisk – subjektiv:• Lysspaltemåling med hårlinealen
Teoretisk – objektiv:• Målemaskine (KMG)
Ved vurderingen af retheden må der kun anvendes kantmaterialer ≤ 3 mm.
Lysspaltemåling med hårlinealen:
Ved beregningen af afvigelserne lægges en hårlineal til lysspaltemåling meden længdeside på grundfladen, og kapsnittet kontrolleres. På den måde kan
kapsnittets rethed og planhed vurderes.

Hvordan?

0,05

Illustration 5 - kapsnittets rethedAfgørelseskriterierMålemaskine (KMG):
Automatisk kontrol af retheden sammenlignet med en CAD-model.
Lysspaltemåling – hårlineal:
Kapsnittets rethed må ikke afvige visuelt over emnehøjden, og i den
forbindelse må der ikke kunne observeres en signifikant lysspalte.
Målemaskine (KMG):
Kapsnittets rethed må ved et kantbånd ≤ 3 mm måleteknisk afvige maks. 0,05mm.

Efterbearbejdning
Side 29 af 58

8. september 2022

Hvad?

13.4 Kapsnittets planhed (kanttykkelse > 3 mm)
KvalitetskendetegnDefinition

ReglerMåleinstrumentMålemetode

Kapsnittets planhed (kanttykkelse > 3 mm, massive kanter)
Vurdering af planheden for kapsnittets flade efter den flugtende og lige
kapning. I den forbindelse må der ikke kunne observeres en
overfladeujævnheder på kapsnittets flade.
Jævnheden gælder udelukkende for kanter med en tykkelse > 3 mm, i daglig
tale også betegnet som massive kanter.
Pragmatisk – subjektiv:• Lysspaltemåling med hårlineal/hårvinkel
Teoretisk – objektiv:• Målemaskine (KMG)
Kvalitetskendetegnet jævnhed kan kun vurderes ved kanter > 3 mm. Hvis det
er muligt, måles kapsnittets jævnhed med en massiv kant på 20 x 60 mm, i
modsat fald med det tykkeste tilgængelige kantbånd.

Hvordan?

Lysspaltemåling – hårlineal/hårvinkel:
Ved lysspaltemåling med en hårlineal kan det i modlys ses, om fladen er jævneller ujævn. Kapsnittets flade skal kontrolleres over otte målestrækninger som
markeret med linjer på illustrationen.

Illustration 6 - kapsnittets jævnhed

KMG – målemaskine:
Automatisk kontrol af jævnheden sammenlignet med en CAD-model.
Afgørelseskriterier

Lysspaltemåling – hårlineal:
I modlys skal lysspaltebredde mellem den massive kant og hårvinklen vurderes
visuelt på de enkelte målestrækninger og visuelt. I den forbindelse må der ikke
kunne observeres en signifikant lysspalte.
Målemaskine (KMG):
Tolerancen for kapsnittets jævnhed er maksimalt 0,05 mm.

Efterbearbejdning
Side 30 af 58

8. september 2022

Hvad?

13.5 Bearbejdningsruhed
Kvalitetskendetegn Kapsnittets bearbejdningsruhed
Definition
Ved bearbejdningen med definerede skær bestemmes kapsnittets
overfladeruhed af skærenes ujævnhed (knivmærker, tandindgrebsspor, fibre,
riller etc.) og vises som skærespor på kapsnittet.
På ABS- og trækanter kan der herved forekomme bearbejdningsspor ellerskærespor, PP-kanter synes derimod til at flyde ud.
ReglerMåleinstrument• VDI-forskrift 3414, ark 1
Pragmatisk – subjektiv:• Haptisk kontrol (fingerprøve)• Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse)• Lysspaltemåling med hårlineal
Teoretisk – objektiv:• Konturmåleapparat• Ruhedsmåleapparat• Digitalt mikroskop (+ mørkfeltbelysning)Målemetode

Haptisk kontrol (fingerprøve):Ved den haptiske kontrol bevæger fingerspidserne sig på kapsnittets
overflade for at forstærke følelsen af ujævnheder.

Hvordan?

Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse):
Emnernes kapsnit vurderes ved god belysning i vinklen på 90° med en 5- til
10-dobbelt forstørrelse.
Lysspaltemåling – hårlineal:
Ved beregningen af afvigelserne lægges hårlinealen til lysspaltemåling påkapsnittet. På den måde kan bearbejdningsruheden på kapsnittet vurderes i
modlys.
AfgørelseskriterierGrænseværdien for kapsnittets bearbejdningsruhed er Rz = 25.
Haptisk kontrol (fingerprøve)
Haptisk må der ikke kunne mærkes signifikante ruheder på kapsnittet.
Målelup
Med måleluppen må der ikke kunne ses signifikante ruheder på kapsnittet.
Lysspaltemåling – hårlineal
I modlys må der ikke kunne ses signifikante ruheder med hårlinealen.

13.6 Uden udrivning og afrivningH
v

Kvalitetskendetegn Uden udrivning og afrivningEfterbearbejdning
Side 31 af 58

Definition

8. september 2022

Synligt og mærkbart udragende fibre, udrivninger samt afrivninger af
kantbåndet over kapsnittet, som kan forekomme afhængigt af materialet ogafhængigt af skæreform, værktøjsslid og fibersnitretningen.
Der skelnes mellem to tilstande for ud- og afrivningerne:• Ved kunststofkantbåndmaterialer (PP & ABS) ved at brække
kantbåndet op, ned og specielt på hjørnerne.
• Ved træ- og melaminkantbånd opstår der udrivninger på kapsnittets
kantområder.

ReglerMåleinstrument

Hvordan?

Målemetode

Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol uden hjælpemidler• Haptisk kontrol (fingerprøve)
Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Kapsnittene af emnerne undersøges visuelt med specielt fokus på kant- og
hjørneområdet ved god belysning. Visuelle afvigelser anses som fejl, når dekan observeres med det blotte øje fra 50 cm iagttagelsesafstand inden for 30
sekunder.
Haptisk kontrol (fingerprøve):Ud over den visuelle kontrol bevæger fingerspidserne sig på overfladen modsnitretningen, på den måde rejser fibre eller dele af fibre sig igen på grund af
deres brudte struktur. Disse fibre sætter sig fast i fingerspidsernes furer ogriller, fornemmelsen forstærkes dermed (kattehårseffekt).

Afgørelseskriterier

Visuel kontrol uden hjælpemidler/haptisk kontrol:
På kapsnittets samlede højde må udbrud hverken kunne ses eller mærkes
haptisk.
Derudover må der ud over kapsnittet ikke forekomme ud- eller afrivninger idæklaget.

Efterbearbejdning
Side 32 af 58

8. september 2022

13.7 Aftryk og glansspor ved kapning
Kvalitetskendetegn Aftryk og glansspor ved kapning
Definition
Udformningsafvigelser på den ene side i form af tryksteder og glansspor på
kantbånd og på den anden side i form af friktion ved aftastning af emnernepå grund af kappeanslagene (føleelementer).
Hvad?

Forskel mellem aftryk og glansspor:• Aftryk opstår specielt ved stående kappeanslag på grund af
kappeanslaget på for- og/eller bagkanten.
• Glansspor opstår ved trækkende kapanslag eller fasekappeanslaget.
Man skal være opmærksom på, at denne effekt intensiveres ved
mørke, skinnende farvetoner.
Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol uden hjælpemidler• Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse)• Haptisk kontrol (fingerprøve)Målemetode

Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Emner med kantbånd kontrolleres visuelt i modlys/diffust lys (naturligt/direktesollys). Glans er karakteriseret ved den intensive refleksion på glatte
overflader. Sammenligning med størstedelen af fladen kan glansspor og
aftryk ses ved refleksion med ændret retning (ved lysindfald).
Visuelle afvigelser anses som fejl, når de kan observeres med det blotte øje
fra 50 cm iagttagelsesafstand inden for 30 sekunder.

Hvordan?

ReglerMåleinstrumentMålelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse):
Med en målelup kan opdagede glansspor eller aftryk undersøges og vurderesnærmere.

Afgørelseskriterier

Haptisk kontrol (fingerprøve):Haptisk kan man specielt mærke aftryk på emnet i nærheden af de anvendtekapanslag.
I områderne, hvor kapanslagene sætter sig eller glider på kantbåndet, må dervisuelt ikke kunne ses og/eller haptisk kunne mærkes aftryk og glansspor
med de foreskrevne måleinstrumenter.

Efterbearbejdning
Side 33 af 58

8. september 2022

Hvordan?

Hvad?

13.8 Ubeskadiget beskyttelsesfolie
Kvalitetskendetegn Ubeskadiget beskyttelsesfolie
Definition
Hvis der findes en beskyttelsesfolie på kantbåndet, må det ikke flås eller rives
i stykker eller hænge ned på grund af kapprocessen. En ubeskadiget
beskyttelsesfolie er vigtig. Det kan især opstå ved kapaggregater medtrækkende kapanslag.
ReglerMåleinstrument
Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol uden hjælpemidlerMålemetode

Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Emnet undersøges visuelt på kapsnittenes områder uden hjælpemidlet ved
god belysning.
Visuelle afvigelser anses som fejl, når de kan observeres med det blotte øje
fra 50 cm iagttagelsesafstand inden for 30 sekunder.

Afgørelseskriterier

Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Ved denne visuelle vurdering skelnes der mellem to tilstande:••

I orden = ubeskadiget beskyttelsesfolie og vedhæftning foreligger
Ikke i orden = beskadiget beskyttelsesfolie eller manglendevedhæftning

Efterbearbejdning
Side 34 af 58

8. september 2022

14. Formfræsning

Formfræsning

Parallelitet

BølgethedKnivmærker

Vibrationsmærker
på grund af
opsving

BearbejdningsruhedVertikal
bearbejdningsovergang

Horisontal
bearbejdningsover
gang

Flugt
på tværs til på
langs

Aftryk og
glansspor

Udrivninger

Ubeskadiget
beskyttelsesfolie

Efterbearbejdning
Side 35 af 58

8. september 2022

Hvad?

14.1 Formfræsningens parallelitet
Kvalitetskendetegn Formfræsningens parallelitet
Definition
Vurdering af formfræsningens vertikale profiludformning (f.eks. radius, fas)for parallelitet over hele emnehøjden.
Den vertikale profiludformnings parallelitet beskriver profilens parallelle forløbi samme profilbredde over de to snitkanters emnehøjde i forhold til hinanden.
ReglerMåleinstrument

Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol uden hjælpemidler• Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse)
Teoretisk – objektiv:• Digitalt mikroskop

Målemetode

Ved vurderingen af paralleliteten skal der anvendes emner med en højde ≥38 mm.

Hvordan?

Visuel kontrol uden hjælpemidler/målelup:
Emnernes vertikale profilforløb undersøges for parallelitet ved god belysning.
Visuelle afvigelser anses som fejl, når de kan observeres med det blotte øje
fra 50 cm iagttagelsesafstand inden for 30 sekunder.
Digitalt mikroskop:
Derudover kan der anvendes et digitalt mikroskop til objektive og
reproducerbare resultater.
Afgørelseskriterier

Visuel kontrol uden hjælpemidler/målelup:
Visuelt må der ikke kunne observeres afvigelser for paralleliteten over hele
emnehøjden efter formfræsningen.
Digitalt mikroskop:
Kantbåndets profiludformning må i sin parallelitet afvige maks. 0,05 mm overhele arbejdsemnehøjden.

Efterbearbejdning
Side 36 af 58

8. september 2022

Hvad?

14.2 Bølgethed
Kvalitetskendetegn BølgethedDefinition
Bølgedannelse som følge af spåntagende bearbejdning er ujævnhedsandele
med bølgelængder eller også overfladeuro.
Denne bølgedannelse opstår på grund af værktøjsskærenes fladt udløbendeområde, hvorved en profil (f.eks. radius, fas) kan blive for bred og de to
kantområder (f.eks. på radierne) bølgede.
For en præcis radius er det vigtigt at anvende det rigtige værktøj til denønskede radius.
ReglerMåleinstrumentMålemetode

Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol uden hjælpemidler• Lysspaltemåling – hårlineal/hårvinkel• Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse)
Teoretisk – objektiv:• Digitalt mikroskop• KMG-målemaskine• Konturmåleapparat
Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Profilernes lige forløb undersøges ved god belysning. Visuelle afvigelser
anses som fejl, når de kan observeres med det blotte øje fra 50 cm
iagttagelsesafstand inden for 30 sekunder.

Hvordan?

Lysspaltemåling – hårlineal/hårvinkel:
For at gøre bølgedannelser mere synlige kan der anvendes en hårlineal elleren hårvinkel.
Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse):
Emnernes vertikale og horisontale profiler vurderes ved god belysning i en
vinkel på 90° med en målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse).
Digitalt mikroskop:
Derudover kan der anvendes et digitalt mikroskop til objektive og
reproducerbare resultater.
Afgørelseskriterier

Visuelt/målelup/målelup/digitalt mikroskop:
Visuelt må der ikke kunne ses bølgedannelser.
Lysspaltemåling – hårlineal/hårvinkel:
Lysspaltebredden mellem kantbåndet og hårlinealen skal vurderes visuelt.
Ved en lige profil uden bølger må der hverken kunne observeres en spalteeller bølgedannelser (f.eks. med hårlinealen).

14.3 Knivmærker

Efterbearbejdning

Hvad?

Side 37 af 58

8. september 2022

Kvalitetskendetegn Knivmærker på emnets vertikale delDefinition
Den fræsede vertikale andel af formfræsningen er markeret med
bearbejdningsspor, der kan vise sig som knivmærker. Ved værktøjer med
flere skær afbilder indgrebskinematikken på grund af tolerancerne for enkelteskær kun et skær på den fræsede overflade. Afstanden mellem enkelte
knivmærker dannes på grund af værktøjsfremføringen.
På grund af en manglende siklinge kan de ikke udlignes, dermed forbliver derknivmærker i den vertikale andel og især i hjørnerne (kugle foroven og
forneden).
ReglerMåleinstrument

Hvordan?

Målemetode

Pragmatisk – subjektiv:• Visuel og haptisk kontrol (fingerprøve)• Touchering (+ manuel udmåling)• Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse)
Teoretisk – objektiv:• Digitalt mikroskop (mørkfeltbelysning/billedbearbejdning)• Måletrinmetode• Målemaskine (KMG)• Konturmåleapparat• Optisk (kamerasystem/laser)
Visuel og haptisk kontrol (fingerprøve):Den vertikale andel af den samlede formaterede smalle flade vurderes visueltog derudover haptisk. Visuelle afvigelser anses som fejl, når de kan
observeres med det blotte øje fra 50 cm iagttagelsesafstand inden for
30 sekunder. Ved den haptiske kontrol bevæger fingerspidserne sig på den
smalle flades overflade for at forstærke følelsen af knivmærker.
Touchering (+ manuel udmåling):
Dertil kan der f.eks. anvendes grafitstave. Farvepartiklerne aflejres iknivmærkerne ved at trykke på snitkantfladen. (Ved ensartede
knivmærkebredder bør der tælles flere mærker for at reducere usikkerheden
ved bestemmelsen af start- og slutpunkterne ved at beregne et gennemsnit).
Mikroskop:
Identisk med den visuelle kontrol kan den vertikale andel af et emne
undersøges for knivmærker med et digitalt mikroskop (f.eks.
mørkfeltbelysning). Derudover kan knivmærkerne måles og dokumenteres.

Afgørelseskriterier

Knivmærkerne må kun være meget svagt udformet over profilens samlede
vertikale højde (f.eks. radius, fas). I hjørnerne skal man være opmærksom pået ensartet forløb for de pågældende profiler, så profilen ikke består afsåkaldte hak. Ved radier er det i hjørnerne særligt vigtigt, at de kan ses
subjektivt som runding.

14.4 Vibrationsmærker på grund af opsving

Efterbearbejdning
8. september 2022

Kvalitetskendetegn Vibrationsmærker på grund af opsving
Definition
Markeringer på profilerne (f.eks. radier, faser) på tværs af
fremføringsretningen på grund af opsving og vibration af formfræseren(f.eks. på grund af for lav systemstabilitet).
Denne form for vibrationsmærker forekommer kun i horisontal retning pågrund af høj vedhæftningsfriktion ved trækantbånd.
ReglerMåleinstrument
Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol uden hjælpemidler• Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse)• Touchering (+ manuel udmåling)

Hvordan?

Hvad?

Side 38 af 58

Teoretisk – objektiv:• Digitalt mikroskop• KMG-målemaskine• KonturmåleapparatMålemetodeAfgørelseskriterier

Se 14.3 Knivmærker
Vibrationsmærker på grund af opsving må ikke kunne ses.

Efterbearbejdning
Side 39 af 58

8. september 2022

14.5 Bearbejdningsruhed

Hvad?

Kvalitetskendetegn Bearbejdningsruhed (smøreeffekt PP)
Definition
Ved bearbejdningen med definerede skær bestemmes formfræsningens
overfladeruhed af skærenes ujævnhed (knivmærker, tandindgrebsspor,
fibre, riller etc.) og vises som skærespor på kapsnittet.
På ABS- og trækanter kan der herved forekomme bearbejdningsspor ellerskærespor, PP-kanter med deres materialeegenskaber synes derimod til at
flyde ud. Med den rigtige snithastighed/det rigtige omdrejningstal/den rigtige
omdrejningsretning for værktøjet (GLL/GGL) kan det modvirkes.
ReglerMåleinstrument

Pragmatisk – subjektiv:• Haptisk kontrol (fingerprøve)• Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse)• Lysspaltemåling med hårlineal

Hvordan?

Teoretisk – objektiv:• Konturmåleapparat• Ruhedsmåleapparat• Digitalt mikroskop (+ mørkfeltbelysning)MålemetodeAfgørelseskriterier

Se 14.2 Bølgedannelser
Med de foreskrevne måleinstrumenter må der i de samlede profilområder
ikke kunne ses visuelt synlige bearbejdningsruheder i form af skærespor
og/eller smøreeffekter.

Efterbearbejdning
Side 40 af 58

8. september 2022

14.6 Vertikal bearbejdningsovergang

Hvad?

Kvalitetskendetegn Vertikal bearbejdningsovergang
Definition
Vurdering af overgangen fra den øverste til den nederste bearbejdning i denvertikale del. Det gælder for aggregater, hvor fræsningen af den vertikale
andel sker over to enheder eller separate bearbejdninger (f.eks. FK11, FF32
og FK21).
Ved forskellig anvendelse og forskellige indstillinger af det øverste og
nederste aggregat kan opstå forskellige profiludformninger (f.eks. radius, fas)samt synlige overgange (f.eks. øverste radius større end nederste radius).

Illustration 7 - vertikal bearbejdningsovergang

ReglerMåleinstrument

Hvordan?

Målemetode

Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol uden hjælpemidler• Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse)• Lysspaltemåling med hårlinealen/hårvinklen
Teoretisk – objektiv:• Digitalt mikroskop• Målemaskine (KMG)• Konturmåleapparat
Ved vurderingen af profilens bearbejdningsovergang over den vertikale
smalle flades højde skal pladens tykkelse være min. 38 mm, i modsat faldkan eventuelle fejl ikke ses.
Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Profilovergangenes ensartethed undersøges på de vertikalt fræsede
strækninger/radier ved god belysning. Visuelle afvigelser anses som fejl, nårde kan observeres med det blotte øje fra 50 cm iagttagelsesafstand inden for
30 sekunder.
Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse)/hårlineal/hårvinkel:
Med en målelup eller en hårlineal kan opdagede bearbejdningsovergange
identificeres og undersøges detaljeret.

Afgørelseskriterier

Forløbet af de fræsede profiler skal vurderes i den vertikale andels overgang.
I den vertikale andel må der ikke kunne ses overgange. Derudover må derikke kunne ses og/eller mærkes overgange. Et homogent forløb er
forudsætningen herfor.

Efterbearbejdning
Side 41 af 58

8. september 2022

14.7 Horisontal bearbejdningsovergang
Kvalitetskendetegn Horisontal bearbejdningsovergang
Definition
Vurdering af overgangen for fræsningen af emneover- og underkanter (fineller multifræsning) til formfræsningen af den forreste og bageste
emnekontur. Det gælder for aggregater, som udelukkende bearbejder
forreste og bageste emnekontur (f.eks. FK30).

Hvad?

Ved formfræsningen af den forreste og bageste emnekontur kan der opstå
uønskede overgange (f.eks. på grund af forkerte strækningspunkter,
forkerte tryk, mekaniske fejlindstillinger). Formfræsningskonturen skal svare
til længdekantens kontur. Derudover skal en beskadigelse af dæklaget (isæri nærheden af hjørnerne) undgås.

Illustration 8 - horisontal bearbejdningsovergang

Hvordan?

ReglerMåleinstrument

Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol uden hjælpemidler• Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse)• Lysspaltemåling med hårlinealen/hårvinklen
Teoretisk – objektiv:• Digitalt mikroskop• Målemaskine (KMG)• KonturmåleapparatMålemetodeAfgørelseskriterier

Identisk med kapitel 14.6 – „Vertikal bearbejdningsovergang“.
Forløbet for den fræsede profil (f.eks. radius, fas) skal vurderes i denhorisontale andels overgang. Overgange eller overstande i den horisontale
andel må hverken kunne ses eller føles med de defineredemåleinstrumenter. Et homogent forløb skal opnås.
Derudover er dæklagsbeskadigelser, især i hjørnerne, ikke tilladt.

14.8 Flugt mellem tvær– og længdekant

Efterbearbejdning

Hvad?

Side 42 af 58

8. september 2022

Kvalitetskendetegn Flugt mellem tvær- og længdekant
Definition
Ved emner med pålimet længde- og tværkanter opstår der en overgang
mellem de to kantbånd efter formfræsningen. Den befinder sig i nærheden
af profiludløbet til tværkanten.
Ved et nøjagtigt profiludløb er det vigtigt at anvende det præcise værktøj til
den ønskede profil.
ReglerMåleinstrument
Pragmatisk – subjektiv:• Visuel og haptisk kontrol (fingerprøve)• Lysspaltemåling med hårlineal/hårvinkel
Teoretisk – objektiv:• Digitalt mikroskop• Konturmåleapparat• Målemaskine (KMG)
Visuel og haptisk kontrol (fingerprøve):Emnerne vurderes i nærheden af overgange fra længde- til tværkanter ved
god belysning. Visuelle afvigelser anses som fejl, når de kan observeres
med det blotte øje fra 50 cm iagttagelsesafstand inden for 30 sekunder.
Derudover skal der gennemføres en haptisk kontrol.

Hvordan?

Målemetode

Illustration 9 - flugt tvær- til længdekant

Lysspaltemåling med hårlineal/hårvinkel:
Med en hårlineal kan opdagede bearbejdningsovergange identificeres og
undersøges detaljeret.
Afgørelseskriterier

En eventuel overstand kan udlignes ved hjælp af svind efter ca. 7-dages
opbevaring.
Visuel og haptisk kontrol (fingerprøve):På overgangen mellem længde- og tværkant må der ikke findes enoverstand, der kan ses eller mærkes haptisk tydeligt.
Lysspaltemåling med hårlineal/hårvinkel:
På overgangen mellem længde- og tværkant må der ikke kunne ses ensignifikant overstand i form af en lysspalte.
Digitalt mikroskop/konturmåleapparat/målemaskine (KMG):
Tolerance overstand ± 0,05 mm.

14.9 Aftryk og glansspor ved formfræsning

Efterbearbejdning
Side 43 af 58

8. september 2022

Kvalitetskendetegn Aftryk og glansspor ved formfræsning
Definition
Udformningsafvigelser i form af tryksteder og glansspor på kantbåndet ved
at føle på emnerne med formfræsningsaggregaternes føleruller og glidesko(føleelementer).

Hvad?

Forskel mellem aftryk og glansspor:• Aftryk opstår specielt ved rullende undersøgelse (føleruller) på grund
af starttrykket/stødet og den nærmest punktuelle belastning af
føleruller. Det forekommer især ved blødt kantbåndmateriale (f.eks.
papir).
• Glansspor opstår ved glidende startsko på forsiden og ved
undersøgelse på siden af den smalle flade. Man skal væreopmærksom på, at denne effekt kan intensiveres af mørke og
glinsende farvetoner.
Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol uden hjælpemidler• Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse)• Haptisk kontrol (fingerprøve)Målemetode

Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Emnernes kantbånd kontrolleres visuelt i modlys/strejflys (naturligt/direktesollys). Glans er karakteriseret ved den intensive refleksion på glatte
overflader. Ved hjælp af den målrettede refleksion (lysindfald) bliverglansspor og aftryk synlige. Visuelle afvigelser anses som fejl, når de kan
observeres med det blotte øje fra 50 cm iagttagelsesafstand inden for 30
sekunder.

Hvordan?

ReglerMåleinstrumentMålelup:
Med en målelup kan opdagede glansspor eller aftryk undersøges og vurderesnærmere.
Haptisk kontrol (fingerprøve):Haptisk kan man specielt mærke aftryk på emnet i nærheden af de anvendtekapanslag.
Afgørelseskriterier

I områderne, hvor undersøgelsen af kantbåndet rulles eller glides, må derhverken findes visuelt synlige eller mærkbare aftryk eller glansspor med deforeskrevne måleinstrumenter.

Efterbearbejdning
Side 44 af 58

8. september 2022

Hvad?

14.10 Udbrud (ved trækanter)
Kvalitetskendetegn Udbrud (ved trækanter)
Definition
Synligt og mærkbart udragende spåner, fibre, udrivninger samt afrivninger
af kantbåndmaterialet i profilens område, som kan forekomme afhængigt afmaterialet og afhængigt af skæreform, værktøjsslid og fibersnitretningen.
Ved formfræsningen forekommer såkaldte udrivninger udelukkende ved
kantmateriale af træ (specielt træ med lange fibre). Med en ændring i
synkronløbsfræsningen kan det modvirkes.
ReglerMåleinstrument

Hvordan?

Målemetode

Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol uden hjælpemidler• Haptisk kontrol (fingerprøve)
Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Emnernes fræsede profiler undersøges ved god belysning. Visuelle
afvigelser anses som fejl, når de kan observeres med det blotte øje fra
50 cm iagttagelsesafstand inden for 30 sekunder.
Haptisk kontrol (fingerprøve):Ud over den visuelle kontrol bevæger fingerspidserne sig på overfladen
mod fibrene, på den måde rejser de således fibre eller dele af fibre på grund
af deres brudte struktur. Disse fibre sætter sig fast i fingerspidsernes furerog riller, hvorved fornemmelsen forstærkes (kattehårseffekt).

Afgørelseskriterier

Visuel kontrol uden hjælpemidler/haptisk kontrol:
Over hele den formfræsede profil må udbrud hverken kunne observeres
visuelt eller føles haptisk.

Efterbearbejdning
Side 45 af 58

8. september 2022

Hvordan?

Hvad?

14.11 Ubeskadiget beskyttelsesfolie
Kvalitetskendetegn Ubeskadiget beskyttelsesfolie
Definition
Hvis der findes en beskyttelsesfolie på kantbåndet, må det ikke flås eller
rives i stykker eller hænge ned på grund af formfræsningen. En ubeskadiget
beskyttelsesfolie er vigtig.
Det kan opstå ved anvendelse af aggregatet på emneoverfladen, især ved
folier med dårlig vedhæftning.
ReglerMåleinstrument

Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol uden hjælpemidlerMålemetode

Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Emnet undersøges visuelt uden hjælpemidler på formfræsningens områder
ved god belysning. Visuelle afvigelser anses som fejl, når de kan
observeres med det blotte øje fra 50 cm iagttagelsesafstand inden for 30
sekunder.

Afgørelseskriterier

Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Ved en visuel kontrol (visuel vurdering) skelnes der mellem to tilstande:••

I orden = ubeskadiget beskyttelsesfolie og vedhæftning foreligger
Ikke i orden = beskadiget beskyttelsesfolie og/eller manglendevedhæftning

Efterbearbejdning
Side 46 af 58

8. september 2022

15. Profil– og limfugesiklinge
15.1 Profilsiklinge
15.1.1 Ensartethed profiludløb
Kvalitetskendetegn
Definition

Profiludløbets ensartethed
Et ensartethed profiludløb mod midten af den smalle flade tager højde
for en identisk udformning af de øverste og nederste profiler.
Som basis gælder de pågældende forskrifter i henhold til emnetegningenog værktøjsprofilen, der passer til kantmaterialet.

Hvad?

Bæremateriale

Kantmateriale

Ensartetradiusudløb
Illustration 10 – for eksempel ensartethed radiusudløb

ReglerMåleinstrument

Pragmatisk – subjektiv:• Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse)• Skydelære/dybdelære
Teoretisk – objektiv:• Digitalt mikroskop

MålemetodeMålelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse)
Se kapitel 14.2

Hvordan?

Skydelære/dybdelære:Med en dybdelære kan den pågældende profils dybde måles på
mindst 4 målepunkter over den samlede emnelængde og sammenlignes
med den modstående profil.
Digitalt mikroskop:
Se kapitel 14.2
Afgørelseskriterier

Med de foreskrevne måleinstrumenter skal der sikres et homogent forløb
for profilerne i retning af den smalle flade. Derudover må den øverste og
nederste profil ikke afvige fra hinanden (maks. 10 % afvigelse).
Eksempler: 1 mm radius  maks. afvigelse 0,1 mm (= 10 %) eller
3 mm fas  maks. afvigelse 0,3 mm (= 10 %)Efterbearbejdning
Side 47 af 58

8. september 2022

Kvalitetskendetegn
Definition

Overfladekvalitet
På profilens øverste og nederste horisontale andele må der efter
profilsiklingebearbejdningen ikke forekomme bearbejdningsspor i formaf fræseværktøjernes knivmærker.

ReglerMåleinstrument

Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol uden hjælpemidler• Haptisk kontrolMålemetode

Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Emnernes profiler undersøges visuelt for deres overfladekvalitet ved god
belysning med spejle i modlys. Visuelle afvigelser anses som fejl, når dekan observeres med det blotte øje fra 50 cm iagttagelsesafstand inden
for 30 sekunder.

Hvordan?

Hvad?

15.1.2 Overfladekvalitet

Haptisk kontrol:
Ved den haptiske kontrol bevæger fingerspidserne sig på de horisontale
profilers overflade for at forstærke følelsen af knivmærker.
Afgørelseskriterier

I den horisontale andel må knivmærker og/eller bearbejdningsspor ikke
kunne ses visuelt og/eller mærkes haptisk over den samlede længde
efter profilsiklingebearbejdningen.
En mærkbar glat overflade over hele længden skal opnås.

Efterbearbejdning
Side 48 af 58

8. september 2022

15.1.3 Krakelering
Krakelering
Kunststofkanter tenderer til såkaldt „hvidfarvning“ og matte overfladerved siklingebearbejdningen. Derudover går det ud over farveægtheden,især ved mørke kantbånd.
Ved siklingebearbejdning kan der dannes en såkaldt hvidfarvning påkantbåndenes snitflader, der ses som forstyrrende hvidt eller gråt skær.
For at modvirke hvidfarvning forudsættes indstillingen af den anbefaledespåntykkelse (kapitel 15.1.4).

ReglerMåleinstrument

Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol uden hjælpemidlerMålemetode

Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Emnernes profiler undersøges visuelt for deres tendens til hvidfarvning
ved god belysning med spejle i modlys.
Visuelle afvigelser anses som fejl, når de kan observeres med det blotteøje fra 50 cm iagttagelsesafstand inden for 30 sekunder.

Afgørelseskriterier

Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Farveforskellen mellem de trukne profilers og den smalle flades profilerskal være så lille som muligt. Hvidfarvning må ikke kunne ses visuelt.

Hvordan?

Hvad?

Kvalitetskendetegn
Definition

Efterbearbejdning
Side 49 af 58

8. september 2022

Hvad?

15.1.4 Siklingespånformning
Kvalitetskendetegn
Definition

Siklingespånformning
Udformningen af siklingespånen skal vurderes over hele profilens truknestrækning for at forhindre, at den bliver lysere, eller at der forekommer
en hvidfarvning, at fræsebearbejdningens knivmærker udlignes og
optimalt resultat opnås.

ReglerMåleinstrument

Pragmatisk – subjektiv:• Haptisk kontrol
Pragmatisk – objektiv:• Skydelære
• MikrometerMålemetode

Haptisk kontrol:
Den trukne spåns ensartede tykkelses- og breddeforløb kontrollereshaptisk over hele emnets længde.

Hvordan?

Skydelære/mikrometer:Måling af spåntykkelsen og spånbredden over hele længden. Det gælder
for den øverste og den nederste spån.
Afgørelseskriterier

Haptisk kontrol:Afhængigt af kantbåndmaterialet skal der opnås en så vidt muligt glatspån i samme tykkelse og bredde over den samlede længde. Derudoverbør spånen krølle og rulle sig så lidt sammen som muligt.
Skydelære/mikrometer:Måleteknisk gælder følgende tolerancer for spåntykkelsen:
Nominel spåntykkelse = 0,1 mm til 0,15 mm(undtagelse: PMMA nominel spåntykkelse = 0,06 mm til 0,08 mm)

Efterbearbejdning
Side 50 af 58

8. september 2022

15.1.5 Aftryk og glansspor ved profiltrækning
Kvalitetskendetegn
Definition

Aftryk og glansspor ved profiltrækning
Udformningsafvigelser i form af tryksteder og glansspor på kantbåndet
ved at føle på emnerne med profilsiklingeaggregatets føleruller og
glidesko (føleelementer).
De afhænger både af materialeegenskaberne og af føletryk, startstød,hævning, glidemiddelpåføring, plant anlæg og kantbåndmaterialets
krumning.

Hvad?

Forskel mellem aftryk og glansspor:• Aftryk opstår specielt ved rullende undersøgelse (føleruller) pågrund af starttrykket/stødet og den nærmest punktuellebelastning på grund af føleruller. Det forekommer især ved blødt
kantbåndmateriale (f.eks. papir).
• Glansspor opstår ved glidende undersøgelse (glidesko), foreksempel ved undersøgelse af forsiden. Man skal væreopmærksom på, at denne effekt intensiveres af mørke og
glinsende farvetoner.
Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol uden hjælpemidler• Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse)Målemetode

Visuel kontrol uden hjælpemidler (godt belyst rum):
Emnernes kantbånd kontrolleres visuelt i modlys/diffust lys(naturligt/direkte sollys). Glans er karakteriseret ved den intensive
refleksion på glatte overflader. Ved hjælp af den målrettede refleksion(lysindfald) bliver glansspor og aftryk synlige. Visuelle afvigelser anses
som fejl, når de kan observeres med det blotte øje fra 50 cm
iagttagelsesafstand inden for 30 sekunder.

Hvordan?

ReglerMåleinstrumentMålelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse)
Med en målelup kan opdagede glansspor eller aftryk undersøges og
vurderes nærmere.
Afgørelseskriterier

I områderne, hvor undersøgelsen af kantbåndet rulles eller glides, måder ikke findes visuelt synlige og/eller mærkbare aftryk eller glansspor
med de foreskrevne måleinstrumenter.

Efterbearbejdning
Side 51 af 58

8. september 2022

15.1.6 Ensartet bearbejdning
Ensartet bearbejdning
Ved en ensartet bearbejdning skal det sikres, at der over hele
emnelængden ikke er fordybninger og afsatser, men findes et homogent
billede.
Specielt ved dobbelte/tredobbelte rulleundersøgelser skal man væreopmærksom på det på for- og bagkanten.
Det kan især påvirkes ved føletrykket og hævningen.

ReglerMåleinstrument

Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol uden hjælpemidlerMålemetode

Visuel kontrol uden hjælpemidler (godt belyst rum):
Emnernes kantbånd kontrolleres visuelt i modlys/diffust lys(naturligt/direkte sollys). Glans er karakteriseret ved den intensive
refleksion på glatte overflader. Ved hjælp af den målrettede refleksion(lysindfald) bliver afsatser og fordybninger synlige.
Visuelle afvigelser anses som fejl, når de kan observeres med det blotteøje fra 50 cm iagttagelsesafstand inden for 30 sekunder.

Afgørelseskriterier

Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Over hele emnelængden må der på profilen (f.eks. radius, fas) og isærpå for- og bagkanten ikke kunne ses afsatser og/eller fordybninger.

Hvordan?

Hvad?

Kvalitetskendetegn
Definition

Efterbearbejdning
Side 52 af 58

8. september 2022

15.1.7 BølgethedBølgethed
Bølgedannelser på grund af vibrationer på grund af manglendestabilitet og for dyb profiludformning (f.eks. radius, fas) i retning af den
smalle flade. De kan især opstå som startvibrationer i forkantensområde på grund af hævning. Denne bølgedannelse kan derudoverpåvirkes ved føletryk, hævning og spåntykkelse (stor radius og tykspån  bølgedannelsen bliver højere).
For at modvirke bølgedannelsen forudsættes indstillingen af den
anbefalede spåntykkelse (kapitel 15.1.4).

ReglerMåleinstrument

Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol

Hvad?

Kvalitetskendetegn
Definition

Pragmatisk – objektiv:• Måleur• Skydelære

Hvordan?

Målemetode

Visuel kontrol:
Forløbet for emnernes vertikale og horisontale profiler undersøges ved
god belysning. Visuelle afvigelser anses som fejl, når de kan
observeres med det blotte øje fra 50 cm iagttagelsesafstand inden for
30 sekunder.
Måleur:For at bestemme profilsiklingeaggregatets hævning sættes der etmåleur på aggregatet (standardværdi 0,5 mm – 0,7 mm).
Skydelære:Skydelæren anvendes til at måle spåntykkelsen og spånbredden ihenhold til kapitel 15.1.4.

Afgørelseskriterier

Visuel kontrol:
Visuelt må der over profilernes samlede horisontale længde ikke kunne
ses bølger.

Efterbearbejdning
Side 53 af 58

8. september 2022

15.1.8 Spånafrivning på bagkantenSpånafrivning på bagkanten
Der skal tages højde for en nøjagtig spånafrivning af den trukne spån på
bagkanten specielt ved længdebearbejdningen.
Som forudsætning for en optimal spånafrivning gælder de standarder forkvalitetskendetegnet siklingespånudformning, der er fastlagt ikapitel 15.1.4.

ReglerMåleinstrument

Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol uden hjælpemidlerMålemetode

Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Emnerne undersøges med særligt fokus på bagkanten ved god
belysning. Visuelle afvigelser anses som fejl, når de kan observeres med
det blotte øje fra 50 cm iagttagelsesafstand inden for 30 sekunder.

Afgørelseskriterier

Visuel kontrol uden hjælpemidler:Spånen på bagkanten skal rives af, så den flugter. Derudover må derikke kunne ses afrivningssteder eller udrivningssteder i form af
lakfejlsteder eller hvidfarvning.

Hvordan?

Hvad?

Kvalitetskendetegn
Definition

Efterbearbejdning
Side 54 af 58

8. september 2022

15.1.9 Overgang kantmateriale til dæklag
Kvalitetskendetegn
Definition

Overgang kantmateriale til dæklag
En homogen overgang fra kantmaterialet til dæklaget påbærematerialet, specielt i nærheden af limfugen, skal opnås. Det gælder
både for den øverste og for den nederste overgang.

Hvad?

Bæremateriale

Overgangsområde
kanter tildæklagetIllustration 11 - overgang kantmateriale til dæklaget

Pragmatisk – subjektiv:• Haptisk kontrol• Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse)Målemetode

Haptisk kontrol:
Ved den haptiske kontrol bevæger fingerspidserne sig på overfladen på
overgangen fra kantmaterialet til dæklaget for at forstærke følelsen afujævnheder.

Hvordan?

ReglerMåleinstrumentMålelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse):
Kantmaterialets overgange til emnets dæklag vurderes ved god
belysning i vinklen på 90° med en 5- til 10-dobbelt forstørrelse.
Afgørelseskriterier

Overgangene fra kantmaterialet til dæklagene på bærematerialet skal
flugte. I den forbindelse må der ikke findes en afsats eller overstand, derses visuelt og/eller mærkes haptisk med måleinstrumenterne.
Derudover er en beskadigelse af dæklaget i denne overgang ikke tilladt.

Efterbearbejdning
Side 55 af 58

8. september 2022

15.2 Limfugesiklinge
15.2.1 Ingen beskadigelse af dæklaget
Ingen beskadigelse af dæklaget
Synlige beskadigelser på dæklaget på grund af for dyb trækning af
limfugesiklingen. De kan forekomme i form af udbrud, beskadigelser
eller ridser eller ændring af overfladestrukturen.
Man skal være særligt opmærksom på for- og bagkanten, de skal væreens.

ReglerMåleinstrument

Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol uden hjælpemidler• Haptisk kontrol (fingerprøve)Målemetode

Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Overgangene mellem bærematerialeoverflader og kantmateriale
undersøges visuelt ved god belysning med særligt fokus på for- og
bagkanten. Visuelle afvigelser anses som fejl, når de kan observeres
med det blotte øje fra 50 cm iagttagelsesafstand inden for 30 sekunder.

Hvordan?

Hvad?

Kvalitetskendetegn
Definition

Haptisk kontrol (fingerprøve):Ud over den visuelle kontrol bevæges fingerspidserne på den trukne
overflade for at mærke beskadigelser af dæklaget haptisk.
AfgørelseskriterierOver den samlede trukne flade må der ikke kunne ses og/eller haptisk
mærkes beskadigelser af dæklaget.

Efterbearbejdning
Side 56 af 58

8. september 2022

Kvalitetskendetegn
Definition

Ingen klæbestofrester i limfugens område
Synlige klæbestofrester i fugens område, som ikke er blevet fjernet af
limfugesiklingen. Derudover skal man være opmærksom på minimale
resterende overstande på kantmaterialet.

ReglerMåleinstrument

Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol• Haptisk kontrol• MålelupMålemetode

Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Overgangene mellem bærematerialeoverflader og kantmateriale
undersøges visuelt ved god belysning med særligt fokus på for- og
bagkanten. Visuelle afvigelser anses som fejl, når de kan observeres
med det blotte øje fra 50 cm iagttagelsesafstand inden for 30 sekunder.
Haptisk kontrol (fingerprøve):Ud over den visuelle kontrol bevæges fingerspidserne på den trukne
overflade for at mærke beskadigelser af dæklaget haptisk.

Hvordan?

Hvad?

15.2.2 Ingen klæbestofrester i limfugens område

Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse):
Med en målelup kan opdagede klæbestofrester undersøges og
vurderes nærmere.
AfgørelseskriterierOver den samlede trukne flade/limfuge må hverken klæbestofrester
eller minimale kantbåndoverstande kunne ses visuelt eller mærkes
haptisk.

Efterbearbejdning
Side 57 af 58

8. september 2022

15.2.3 Glansspor ved limfugesiklingen
Glansspor ved limfugesiklingen
Overfladebeskadigelser i form af glansspor på dæklaget ved
undersøgelse af emnerne ved hjælp af limfugesiklingeaggregatets
følesko (føleelementer).
De afhænger både af materialeegenskaberne og af føletryk, startstød,hævning, glidemiddelpåføring, plant anlæg og overfladens krumning.
Glansspor opstår ved glidende undersøgelse (glidesko). Man skal væreopmærksom på, at denne effekt intensiveres ved mørke, skinnende
farvetoner.

ReglerMåleinstrument

Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol uden hjælpemidler• Målelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse)Målemetode

Visuel kontrol uden hjælpemidler (godt belyst rum):
Emnernes dæklag kontrolleres visuelt i modlys/diffust lys (naturligt/direktesollys). Glans er karakteriseret ved den intensive refleksion på glatte
overflader. Ved hjælp af den målrettede refleksion (lysindfald) bliverglansspor og aftryk synlige. Visuelle afvigelser anses som fejl, når de kan
observeres med det blotte øje fra 50 cm iagttagelsesafstand inden for 30
sekunder.

Hvordan?

Hvad?

Kvalitetskendetegn
DefinitionMålelup (5- til 10-dobbelt forstørrelse):
Med en målelup kan opdagede glansspor eller aftryk undersøges og
vurderes nærmere.
Afgørelseskriterier

I områderne, hvor undersøgelsen af kantbåndet rulles eller glides, må derikke findes visuelt synlige og/eller mærkbare aftryk eller glansspor med
det foreskrevne måleinstrument.

Efterbearbejdning
Side 58 af 58

8. september 2022

Hvordan?

Hvad?

15.2.4 Ubeskadiget beskyttelsesfolie
Kvalitetskendetegn Ubeskadiget beskyttelsesfolie
Definition
Hvis der findes en beskyttelsesfolie på dæklaget, må det ikke flås eller rives
i stykker eller hænge ned af limfugesiklingen. Det er vigtigt, atbeskyttelsesfolien ikke har løsnet sig.
Det kan især opstå ved anvendelse af aggregatet på emneoverfladen
og/eller ved folier med dårlig vedhæftning.
ReglerMåleinstrument
Pragmatisk – subjektiv:• Visuel kontrol uden hjælpemidlerMålemetode

Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Emnet undersøges visuelt på formfræsningens områder uden hjælpemidlet
ved god belysning. Visuelle afvigelser anses som fejl, når de kan ses med
det blotte øje fra 50 cm iagttagelsesafstand inden for 30 sekunderAfgørelseskriterier

Visuel kontrol uden hjælpemidler:
Ved den visuelle vurdering skelnes der mellem to tilstande:••

I orden = ubeskadiget beskyttelsesfolie og vedhæftning foreligger
Ikke i orden = beskadiget beskyttelsesfolie og/eller manglendevedhæftning