© vassányi miklós

A szakdolgozat- és szemináriumidolgozat-írás formai követelményei(KRE BTK Kelet-Ázsia Intézet)1. A szakdolgozatra és a szemináriumi dolgozatra vonatkozó elemi formai követelmények.
A BA-szakdolgozattal szemben támasztott elemi formai követelményeket a Tanulmányi ésVizsgaszabályzat határozza meg. A BA-szakdolgozat ezek szerint legkevesebb 30 oldal (52.000betűhely) terjedelmű gépelt szöveg. Az 52.000 betűhelybe nem számít bele a tartalomjegyzék, ajegyzetek, a bibliográfia és a függelék. Az oldal paramétereit a következőképpen kell beállítani:alul és felül 2-2 cm (a Word oldalbeállítási alapértelmezése átállítandó!), bal oldalon 3 cm, jobb
oldalon 2 cm margó (a bekötés megkönnyítése végett). Másfeles sortávolságot, Times New Romanbetűtípust és 12 pontos betű-méretet kell alkalmazni. Japán szöveg esetében MS 明朝 betűtípust
és 10 pontos betűméretet kell alkalmazni.1 Japán kifejezések illetve japán nevek latin betűs
átírása esetén a magyar akadémiai átírást kell használni.2
A szemináriumi dolgozatok terjedelmét a szemináriumvezető tanár határozza meg. Miután
az ilyen dolgozatokat nem kell beköttetni, ezért minden irányban 2,5 cm-es margót (a Word
alapértelmezése) kell alkalmazni bennük. A tanár külön meghatározhatja a betűtípust ésbetűméretet. Ha ez nem történik meg, akkor 12 pontos Times New Roman vagy 11 pontos Arialbetűtípust kell használni.
2. A szakdolgozat szövegének beosztása és strukturálása.
A szakdolgozat belső címlapja tartalmazza a szakdolgozat címét (esetleg alcímét), a szakdolgozó
és a témavezető nevét, a témavezető egyetemi beosztását (pl. egyetemi adjunktus) az egyetem, akar és a tanszék megnevezését, valamint a benyújtás évszámát. A dolgozat első oldalán a1

A típus és a méret ilyen pontos meghatározására azért van szükség, mert a különböző betűkészletek 12 pontos (stb.)
méretben nem azonos fizikai méretűek, és az ebből adódó különbség 30 oldalon már tetemes eltérést eredményez akülönböző betűkészletekkel írott szövegek karakterszámában (hosszában).
2
Kivételt képeznek ez alól az olyan esetek, amikor az említett/hivatkozott szerző neve vagy az említett/hivatkozott műcíme más (pl. Hepburn-féle) átírással szerepel.

1© vassányi miklós

tartalomjegyzék foglal helyet.3 Az értekezés a második oldalon kezdődik. A szakdolgozat végére
kerül a bibliográfia (ha a szerző alkalmaz ilyet), és a különböző függelékek (ha vannak ilyenek).

Javasoljuk a szakdolgozatot legalább három főrészre (Bevezetés, Tárgyalás, Konklúzió) éskülönösen a Tárgyalást a szükséges mennyiségű alrészre (fejezetre) felosztani. A három főrész
kezdődhet új oldalon, az alrészeket nem szükséges új oldalon kezdeni.
A Bevezetés (szükség esetén több) kérdés vagy tézis formájában expliciten jelölje meg adolgozat témáját. Javasolt hosszúsága 1-2 oldal. A Tárgyalás a vizsgált téma belső, tartalmi
tagolódása szerint osztandó fel fejezetekre. A Konklúzió egyfelől részletesen foglalja össze a
vizsgálódás eredményeit, másfelől tartalmazzon konkrét választ a Bevezetőben megfogalmazott
kérdésre. Tartalmazhat továbbá személyes állásfoglalást, reflexiót is a vizsgált problémávalkapcsolatban.
Javasolt hosszúsága 2 vagy több oldal.
3. A szöveg tördelése.
A fejezetcímet követő első bekezdés első sorát nem kötelező behúzni (lásd például a jelen
bekezdést). Minden további bekezdés első sorát 1,25 cm-rel be kell húzni jobbra (ez a Word
alapértelmezése). Ügyeljünk arra, hogy fejezetcím ne álljon egymagában egy oldal alján – haszükséges, kapcsoljuk be a szövegszerkesztő Formátum menüpontjában a Bekezdés ablak
Szövegbeosztás fülén az Együtt a következővel funkciót. Ez nem engedi, hogy a fejezetcím más
oldalra kerüljön, mint az utána következő bekezdés.
Egy fejezeten belül is szabad 6 pont távolságot tartani az egyes bekezdések között (mint ajelen szövegben). Ez vizuálisan jobban tagolja a szöveget, és ezzel elősegíti a megértést.
Esztétikai okból általában ügyelni kell az ún. „fattyú- és árvasorok” kizárására. Másként
szólva, törekedjünk arra, hogy se az oldal tetején, se az oldal alján ne alkosson bekezdést

3

A szakdolgozat belső címlapja tehát nem számít bele a dolgozat terjedelmébe. Éppen ezért érdemes külön fájlban
tartani, hiszen ellenkező esetben a Word automatikusan figyelembe veszi az oldalszámozásnál.

2© vassányi miklós

magányosan álló sor, hanem minden oldal tetején és alján legalább két sor legyen az ott állóbekezdésben.
Stilisztikai és argumentációs okból lehetőleg kerülendőek a túl rövid, egysoros,
egymondatos bekezdések. Ezek szaggatottá teszik a kifejtést, és azt a benyomást keltik, hogy aszerző nem képes hosszabb gondolatmenetekben gondolkodni. Törekedjünk legalább 2-4 soros
vagy hosszabb
bekezdések írására.
Ugyanakkor általában kövessük az „egy bekezdés – egy gondolat” szabályt. Nem mindegy,
hogy egy mondatot az előző bekezdés végére illesztünk vagy az új bekezdés elejére. A bekezdések
tagolásának a gondolatmenet belső, természetes logikájához, tagolódásához kell igazodnia.
A jól megírt és megszerkesztett szöveg vizuálisan is irányítja, segíti az olvasót.
4. A szöveg jegyzetekkel való ellátása.
Tudományos szövegeket egyfelől azért jegyzetelünk, hogy a szöveg megértését közvetlenül nem
segítő információt eltávolítsuk a főszövegből, amely enélkül tartalmilag-stilisztikalilag túlterhelt
lenne, másfelől pedig azért, hogy pontosan megjelöljük idézeteink forrását. Ez utóbbi azért
szükséges, mert a tudományosság módszertani küszöbe az, hogy pontos hivatkozással igazoljukállításainkat; valamint azért, hogy az érdeklődő olvasónak útmutatást nyújtsunk a további
tájékozódáshoz.
A szöveget kísérő jegyzeteket vagy lábjegyzetek, vagy végjegyzetek formájában szokás
elhelyezni. Javasoljuk a lábjegyzetek alkalmazását, mert ez lerövidíti az olvasáshoz szükséges időt,amennyiben az olvasónak nem szükséges lépten-nyomon a szöveg végére lapoznia avégjegyzetekhez.
A lábjegyzetek számozására az egyszerűség kedvéért ajánljuk a folyamatos számozást(amely nem kezdődik újra minden oldalon az 1-től). Ez megkönnyíti a lábjegyzetekre való
hivatkozást. A folyamatos lábjegyzetszámozás a Beszúrás menüpont Hivatkozás almenüpontjának
Lábjegyzet párbeszédablakában választható ki.

3© vassányi miklós

A lábjegyzetjelet szóköz ütése nélkül (közvetlenül) illesztjük be lehetőleg írásjel, kivételes
esetben szó mögé a főszövegben.4 Címsorba esztétikai okból lehetőleg ne tegyünk lábjegyzetet –ha nagyon fontos a szöveg legelejére lábjegyzetet tennünk, tegyük a főszöveg legelső mondatának
végére. Ha elkerülhetetlenül a címsorba kell lábjegyzetjelet tennünk, akkor a jel – esztétikai okból– ne szám legyen, hanem csillag.
A lábjegyzetek formátuma: 10 pontos betűméret, balra zárt (nem sorkizárt) bekezdés,
behúzás nélkül, szimpla sorköz. A lábjegyzetszámot egyetlen szóköz után követi a lábjegyzet
szövege. Az egyes lábjegyzetek közé szabad 2 pont távolságot tenni, mert ez vizuálisan jobban
tagolja a szöveget.
5. A lábjegyzetes-bibliográfiás hivatkozási módszer.
A lábjegyzeteket javasoljuk (a dolgozat végén elhelyezett) bibliográfiával kombinálni, ami akövetkező hivatkozási rendszert eredményezi: A lábjegyzetekbe csak az idézett mű szerzőjének ve-

zetékneve (esetleg keresztnevének rövidítése) és a hivatkozott oldal száma kerül.5 Az idézett mű
minden egyéb könyvészeti adata egyetlenegyszer szerepel csak az egész dolgozatban: abibliográfiában, mely a dolgozat szövegének végére kerül (lásd a jelen szöveg végén szereplő
mintabibliográfiát).
A szerzők, illetve szerkesztők neve a bibliográfiában ábécérendben áll. A bibliográfia minden tétele a következő sorrendben tartalmazza a következő adatokat:
A) Könyvek: a szerző (szerkesztő) vezetékneve és a szerző (szerkesztő) keresztnevének
rövidítése, amelyeket pont követ. Nem magyar szerzők vezetékneve és keresztnevének rövidítése
közé vesszőt teszünk. Ha a könyvnek nem szerzője van, hanem szerkesztője, a neve után kötelezően
szerepelnie kell a zárójeles (szerk.) jelzésnek.6 Ezután jön a könyv címe dőlt betűvel, amelyet
szintén pont követ. Ha a művet idegen nyelvből fordították, kötelezően feltüntetendő a fordító
4

Ideális esetben pont mögé tesszük a lábjegyzetet, mert itt zavarja a legkevésbé az olvasás folyamatát.

Ez a tanulmány már megjelent a Csikorgómacskási Szemétládabélés és Halcsomagoló c. folyóirat 1. számában(2000), 99-106.
5
Hume 93. 6 Pölitz
(szerk.) 197.

4

© vassányi miklós

vezetékneve és keresztnevének rövidítése. Ezt a következők információk, illetve jelek követik: akiadás helye, kettőspont, a kiadó neve, vessző, a kiadás éve:Hume, D. Beszélgetések a természetes vallásról. Ford. Harkányi A. Budapest: Atlantisz, 2006.
Ha a mű több kiadásban is megjelent, a kiadási évszám előtt felső indexben feltüntethető akiadás száma (pl. 41987). Az adatsor végén egyszerű zárójelben feltüntethető a sorozat címe (havan ilyen), mert ez néha segíti a könyv megtalálását:Scholem, G. G. Major Trends in Jewish Mysticism. New York: Schocken Books, 51971. (11941
Jerusalem, 21946, 31954)
Zac, S. L’idée de vie dans la philosophie de Spinoza. Paris: PUF, 1963. (Bibliothèque dephilosophie contemporaine)
Több szerző (szerkesztő) esetén a neveket a könyvben megadott sorrendben soroljuk fel,6
egymástól vesszővel, illetve és szócskával elválasztva.7 Háromnál több szerző (szerkesztő) esetén
elég az első nevet feltüntetni, és mögé az et al. (=et alii, lat. „és mások”) kifejezést írni:Fresco, F., et al. (szerk.) Frans Hemsterhuis (1721-1790). Quellen, Philosophie und Rezeption /Sources, Philosophy and Reception / Sources, Philosophie et Réception. Münster–Hamburg: LIT, 1995. (Niederlände-Studien № 9)
Ha ugyanazon szerző több művére is hivatkozunk a dolgozatban, akkor a lábjegyzetben aneve után vagy egy ún. rövid címet is feltüntetünk, vagy az idézett mű kiadási évszámát is, hogyígy a bibliográfiában egyértelműen azonosítható legyen, hogy az illető szerző által írt művek
melyikéről van szó.8 „Rövid cím”-et az eredeti cím alapján értelemszerűen adhatunk a műnek – pl.
Hume Beszélgetések a természetes vallásról c. művének adható akár a Beszélgetések, akár a

6

Ez nem mindig azonos az ábécérenddel. Ha nem azonos, az feltétlenül azt fejezi ki, hogy az elsőként feltüntetettszerző dolgozott a könyvön a legtöbbet, a második helyen álló a második legtöbbet, és így tovább.
7
Gagnebin és Raymond (szerk.) IV:789.
8
Nieuwentyt 1730, 27.

5© vassányi miklós

Természetes vallás rövid cím. 9 Ha a lábjegyzetben a kiadási évszámot adjuk meg, akkor abibliográfiában is mindjárt a szerző (szerkesztő) neve után is feltüntetendő a kiadási évszám:
Scholem, G. G., 1971. Major Trends in Jewish Mysticism. New York: Schocken Books, 1971.
Több kötetes műre való hivatkozás esetén a lábjegyzetben a szerző (szerkesztő) neve után
feltüntetjük a kötetszámot is, amelyet kettősponttal választunk el a hivatkozott oldal számától.11
Ha egy lábjegyzetben ugyanarra a műre hivatkozunk, mint a közvetlenül megelőző
lábjegyzetben, akkor a szerző neve helyett csak annyit írunk, hogy Uo. („ugyanott”), és ezt a jelölést
követi a hivatkozott oldal száma.12 Ha ugyanazon mű ugyanazon oldalára hivatkozunk, akkor elég
csupán annyit írni a lábjegyzetbe, hogy Uo.10 Ha egy idézett műben több helyen is előfordul az
idézett állítás, kijelentés, akkor pontos oldalszám-megjelölés helyett írhatjuk azt is, hogy passim(lat. „sok helyen, lépten-nyomon”).11
Ha egy könyvben nem szerepel a kiadás helye, akkor a bibliográfiába ehelyett az kerül,
hogy hely nélkül vagy h. n. (esetleg sine loco vagy s. l.). Ha a kiadás éve nem szerepel, akkor
ennek helyére azt írjuk, hogy év nélkül vagy é. n. (esetleg sine anno vagy s. a.):Reimarus, H. S. Apologie oder Schutzschrift für die vernünftigen Verehrer Gottes I-II. Hrsg. von G.
Alexander. Sine loco: Insel Verlag, sine anno.
B)

Folyóiratcikkek: Folyóiratcikkek esetében ugyanúgy a szerző vezetéknevével éskeresztnevének rövidítésével indul a bibliográfiai bejegyzés, mint könyvek esetében. A nevet
követő pont után azonban idézőjelben és normál (nem dőlt) betűtípussal írjuk a cikk címét, amelyet
ponttal zárunk le. Ezt követi az angol in szócska, amely a folyóirat címét vezeti be. A folyóirat
címét magát dőlt betűvel szedjük. A címet követi a folyóirat idézett számának megadása. Ezután eszám meg-

9

Hume, Természetes vallás, 97. 11
Gagnebin és Raymond (szerk.) IV:789. 12
Uo. III:19.
10
Uo.
11

Nieuwentyt 1760, passim.

6© vassányi miklós

jelenési éve áll zárójelben. A zárójelet vessző követi, és az idézett cikk első és utolsó oldalának
megjelölése:Zuidema, R. T. „Kinship and ancestorcult in three Peruvian communities. Hernández Príncipe’s
account of 1622.” In Bulletin de l’Institut français d’études andines 2 (1973/1), 16-33.
C)Internetes honlapra az URL (http://...) pontos megadásával szabad hivatkozni, demeg kell jelölni a honlapon tett legutóbbi látogatás dátumát, mivel a honlapok tartalma gyakranmódosul.
6. A bibliográfia formátuma.
Balra zárt bekezdés, függő behúzás 1,25 cm-rel, szimpla sorköz, legalább 6 pont távolság az egyes
tételek között. A „függő behúzás” azt jelenti, hogy csak a bekezdés első sora megy ki a bal oldali
margóig, a további sorok 1,25 cm-rel beljebb kezdődnek jobb felé. A szerzők, illetve szerkesztők
vezetéknevét szabad félkövérrel vagy kiskapitálissal szedni (lásd a mintabibliográfiát is):Gagnebin, B. és Raymond, M. (szerk.). Jean-Jacques Rousseau: Oeuvres complètes I-V. Paris:
Gallimard, 1959-1995. (Bibliothèque de la Pléiade)
7. Idézetek elhelyezése a szövegben.
Különbséget teszünk 3-4-soros, illetve ennél hosszabb idézetek között. 3-4 soros terjedelemig az
idézetet a vonatkozó bekezdésbe tördelve, idézőjelek között idézzük, dőlt betűk alkalmazása
nélkül: „Fejtegetésünk pedig kielégítő lesz, ha tárgyunkat csupán az alapul szolgáló anyag
természetéhez képest válogatjuk meg, mert hiszen a szigorú szabatosságot nem lehet minden
fejtegetésben egyformán megkövetelnünk.”12A

3-4 sornál hosszabb idézeteket külön bekezdésbe szedve, 10 pontos betűvel,szimpla sortávval, idézőjel nélkül idézzük, és előttük-utánuk kihagyunk 12-12 pontot, illetve
egy-egy sort. A bekezdést balról és jobbról is behúzzuk 1-1 cm-rel:Legáltalánosabb értelemben a teológia akkor lesz vallás, ha azok az állítások, melyeket azért fogadunkel, mert feltételezzük, hogy az ész törvénye szerint határozták meg akaratunkat, a gyakorlatban hatnak
ránk. Ez a hatás vagy minden képességünkre kiterjed azért, hogy létrehozza benne a különböző
tevékenységek harmóniáját, amennyiben összhangba jut az elméleti és a gyakorlati ész, és ez utóbbi

12

Arisztotelész 7.

7© vassányi miklós
kauzalitása lehetségessé válik számunkra. Csak ezáltal jön létre egység az emberben, és irányul
képességének minden funkciója egyetlen célra.13

Idegen nyelvű forrásból vett idézetek esetében a dolgozatban a magyar nyelvű fordítást kellközölni és lábjegyzetben kérjük feltüntetni az eredeti, idegen nyelvű szövegrészeket. Ha nincs
megfelelő magyar fordítás, a szószerinti idézeteket a dolgozatíró saját fordításában kellközölni. Ez esetben, a jegyzetekben pontosan jelölni kell, hogy a dolgozatíró saját fordításáról
van szó. Ha a szövegnek létezik hivatalos magyar fordítása, akkor azt kell használni. Dőltbetűvel kérjük szedni a magukban álló idegen szavakat, kifejezéseket: ukijozósi.
Ha idézetünkön belül egy további idézet szerepel, akkor azt egyszeres idézőjelek ‘’ vagy
régies idézőjelek »« közé helyezzük el. Az egyszeres idézőjelek ‘’ fenntarthatóak metaforikusértelemben használt kifejezések vagy nem szó szerinti idézetek (tartalmi idézetek) jelölésére.
Metaforikus értelemben használt vagy valamilyen okból hangsúlyos szavak jelölésére szabad dőltbetűt is használni. Műcímeket mindig dőlt betűvel írjunk a szövegben!
8. Általános szövegszerkesztési szabályok.
Igen gyakori szövegszerkesztési hiba házidolgozatokban és szakdolgozat-vázlatokban a dupla
szóköz ütése két szó között, mint e két szó között is. Ez ront a szöveg grafikai minőségén, ráadásul
gyakorlott szem azonnal észreveszi. Itt kell megemlíteni azt is, hogy tilos – a dolgozat látszólagos
hosszának növelése érdekében – az egyes betűk közötti térközt növelni, mint például ebben aszóban. A szöveg esztétikai színvonalát emeli viszont, ha a sorkizárt igazítású bekezdésekben
használunk elválasztójelet. Hasonlítsuk össze az előző sort, amely tartalmaz elválasztójelet, ezzel asorral, amely nem tartalmaz. A sor teljesebb, egyenletesebb kitöltése válik lehetővé a szavak
elválasztásával.
9. Általános helyesírási szabályok.
Igen gyakori hiba, hogy a nyitó idézőjel nem alulra kerül, ahol a magyar helyesírás szabályai szerint
lennie kell, hanem felülre: „így” a helyes, nem “így.” Ugyanilyen gyakran fordul elő hibás
13

Fichte 35.

8© vassányi miklós

gondolatjel, azaz elválasztójel (-) gondolatjel (–) helyett. A helyes magyar gondolatjel (–) Wordben
elérhető a Control és a számbillentyűzeti – billentyűk egyidejű lenyomásával. El szokás felejtkezni
arról is, hogy mind a gondolatjel elé, mind utána kötelező szóközt tenni – még ha ez esetleg
furcsának tűnik is.
A

legtöbb hiba azonban a vesszőhasználatból adódik. A magyarban tilos

vesszőt rakni a következő helyekre: alany és állítmány közé, alany és tárgy közé, állítmány
és tárgy közé, valamint és, s, meg és vagy elé, ha a kötőszó két, azonos funkciójú
mondatrészt köt össze: pl. „veszünk görög szótárt és latin nyelvtant” (a vessző két tárgyat
köt össze). Kötelező viszont vesszőt írni akkor, ha az előbb említett kötőszavak
tagmondatokat választanak el egymástól: pl. „veszünk egy kiló almát, és eladunk egy kiló
körtét.” A Word helyesírásellenőrzője e téren nem megbízható. Minden bölcsészhallgató
polcán ott kellene továbbá lennie a Helyesírási kéziszótárnak és A magyar helyesírás
szabályainak. Mindkettő tartalmaz praktikus, ábécérendbe állított szójegyzéket a nehéz
helyesírású szavakról.

Mintabibliográfia
Arisztotelész. Nikomakhoszi etika. Ford. Szabó M. Budapest: Európa, 1997.
Fichte, J. G. Minden kinyilatkoztatás kritikájának kísérlete. Ford. Rokay Z. és Gáspár Cs. L. Helynélkül: L’Harmattan, 2003. (Coram Deo klasszikusok)
Gagnebin, B. és Raymond, M. (szerk.). Jean-Jacques Rousseau: Oeuvres complètes I-V. Paris:
Gallimard, 1959-1995. (Bibliothèque de la Pléiade)
Hume, D. Beszélgetések a természetes vallásról. Ford. Harkányi A. Budapest: Atlantisz, 2006.
Louth, A. Maximus the Confessor. London and New York: Routledge, 1996. (The Early Church
Fathers)
Nieuwentyt, B., 1730. Het regt gebruik der werelt beschouwingen, ter overtuiginge van ongodisten
en ongelovigen aangetoont. Met kopere Platen. Den vyfden druk. Amsterdam: Joannes
Pauli, 1730.
Nieuwentyt, B., 1760. L’existence de Dieu, démontrée par les merveilles de la nature, en trois
parties; Où l’on Traite de la Structure du Corps de l’Homme, des Elemens, des Astres, etde leurs divers effets. Nouvelle Edition. Amsterdam és Leipzig: Arkstee et Merkus, 1760.
Pölitz, K. H. L. (szerk.) Immanuel Kant’s Vorlesungen über die Metaphysik. Nebst einer Einleitung.
Erfurt: Keysersche Buchhandlung, 1821. (Photomechanischer Nachdruck der9© vassányi miklós

Originalausgabe, Darmstadt: Wissenschaftliche Buchgesellschaft, 1964.)
Zuidema, R. T. „Kinship and ancestorcult in three Peruvian communities. Hernández Príncipe’s
account of 1622.” In Bulletin de l’Institut français d’études andines 2 (1973/1), 16-33.

10© vassányi miklós

Az “első oldal” minta (a speciális oldalbeállítás már itt is érvényesítendő):Károli Gáspár Református Egyetem
Bölcsészet- és Társadalomtudományi Kar
Keleti Nyelvek és Kultúrák Intézete Japanológia Tanszék
Keleti nyelvek és kultúrák alapszak

SZAKDOLGOZAT<A dolgozat címe><A dolgozat alcíme><Konzulens neve><Név><Évfolyam>

11© vassányi miklós

Mintatartalomjegyzék:

Tartalomjegyzék.
I. Bevezetés..........................................................................................................................1
II. Angkor és a khmer viselet.............................................................................................3
1. Az Angkor műemlékegyüttes...........................................................................................3
2. A khmer viselet az angkori ábrázolásokon.......................................................................3
III. Az Angkor-kutatás történeti áttekintése....................................................................6
IV. Japán részvétele Angkor műemléki helyreállításában ............................................12
1. A Japanese Government Team for Safeguarding Angkor (JSA) tevékenysége............15
2. A tokiói Sophia egyetem tevékenysége.........................................................................20
V. A japán felmérési munkák jelentősége az angkori viselettörténet kutatásában......26
1 Hagyományos európai Angkor-kutatás.művészettörténeti elvi kérdései........................26
2. A khmer viseletábrázolás stíluskorszakai......................................................................27
3. A japán kutatók módszerei a viseletábrázolások feldolgozása során............................32
4. Az új adatok felhasználása az angkori viselettörténeti kutatásokban............................35VI.

Összefoglalás..................................................................................................................43

VII. Bibliográfia..................................................................................................................45
VIII. Mellékletek..................................................................................................................50
IX.

Képek..............................................................................................................................57

12