FEMMES DE CINEMAКВАЛИТАТИВНА
СТУДИЈА О МЕСТУ
ЖЕНА РЕДИТЕЉКИУ ЕВРОПИ
СИНТЕЗА - 2023

У САРАДЊИ СА:УЗ ПОДРШКУ ОСНИВАЧА ЛАБОРАТОРИЈЕ:Soutenu parУ ПАРТНЕРСТВУ СА:

I. UVOD U STUDIJU LABORATORIJE
II. INFOGRAFIJA
III. ISTAKNUTO
IV. ZBIRNE TABELE

Studija u celosti je dostupna na web stranici www.femmesdecinema.org

O “LAB FEMMES DE CINÉMA”“Lab Femmes de Cinéma” predstavlja jedinstvenomesto za razmišljanje i razradu o jednakosti i
raznovrsnosti u audiovizuelnoj industriji i u evropskoj kinematograﬁji.
Osnovana 2017. godine, “Lab Femmes de Cinéma” je prostor za sastanke i razmenu među ljudima
koji predstavljaju čitav lanac ﬁlmske industrije, pokrenuti talentom koji predstavlja jednakost i
raznovrsnost u evropskom ﬁlmskom pejzažu. Njihova želja je da se generišu ideje, predlože akcije ipostiče eksperimentisanje kako bi se ostvarila promena.
“Lab Femmes de Cinéma” ažurira na godišnjem nivou svoju studiju, koju je pokrenuo ﬁlmski festival“Les Arcs”, o mestu žena reditelja u Evropi i organizuje radionice, masterklaseve i podkaste.
Fondacija “Sisley d'Ornano” je osnivački sponzor “Lab Femmes de Cinéma”, a njeni partneri su“STUDIOCANAL”, Ministarstvo kulture Francuske, “CNC”, “TITRA FILM”, “Audiens” i “Collectif
50/50”.

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

1

I. UVOD U STUDIJU LABORATORIJE
Ovo je osma i najnovija verzija studije koju sprovodi Lab Femmes de Cinéma.
Pre svega, podsetimo se globalnog konteksta u kome se ova studija odvija: danas je u proseku
u Evropi samo jedan od četiri reditelja žena. Različite studije pokazuju da su žene u ﬁlmskoj
industriji i dalje slabije plaćene, dobijaju manje ﬁnansijskih sredstava i njihovi radovi projektuju
se manje od radova njihovih muških kolega, a ženski likovi su često stereotipizovani.
Kinematograﬁja igra važnu ulogu u oblikovanju naše kolektivne mašte: ona učestvuje uizgradnji društva, istovremeno održavajući ga.
Podzastupljenost i diskriminacija žena u ﬁlmskoj industriji i na ﬁlmu jednim delom posledica je
rodno zasnovanih stereotipa, a drugim posledica strukturnih mehanizama isključivanja
koji i dalje postoje. Da bismo prevazišli ove barijere, jasno nam je da moramo da sežemo
duboko. Moramo da dekonstruišemo stereotipe i posvetimo više pažnje rediteljkama; moramo
i da uvedemo proaktivnije strukturne pokrete. Cilj ove studije je da detaljno predstavi mere
usvojene radi prevazilaženja postojećih nejednakosti i promovisanja žena i onih koji se nalazena marginama društva kroz kinematograﬁju u svakoj evropskoj zemlji.
U tom kontekstu od 2016. godine, udruženje Révélations Culturelles realizuje godišnju studiju
o položaju rediteljki u evropskoj kinematograﬁji. Od 2020. oslanjamo se na statističke podatke
dobijene od naših saradnika iz Evropske audiovizuelne opservatovije (ЕАО); dakle,
fokusiramo se isključivo na rad zasnovan na realnim podacima.
Takođe sarađujemo i sa Udruženjem reditelja Evropske ﬁlmske agencije (EFAD) , udruženje
koje okuplja nacionalne agencije za ﬁlm i audiovizuelne sadržaje iz evropskih zemalja. To jeudruženje preko kog smo se povezali sa državnim ﬁlmskim agencijama zemalja članica od
strane kojih je ova studija pregledana i dalje podeljena. Ministarstvo kulture Francuske nastakođe podržava od 2022., kao i francuski nacionalni centar za ﬁlm i animaciju (CNC) od 2023.
godine.

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

2Naša studija je stoga primer evropske saradnje na temama koje je potrebno redovno pratiti.
Ključno je da svake godine pratimo brojke i preduzete mere zemalja, kako bismo utvrdili da li seu ovoj oblasti dešava stvarna promena. Svakako, uzimamo u obzir i dvostruki vremenski
okvir između:●●

Naše kvalitativne studije koja ispituje mere koje će uticati na statistiku u narednim
godinama;
Kvantitativne studije EAO-a koja se odnosi na period koji je završen i čija statistika jerezultat prethodno sprovedenih mera.

Ovom studijom želimo da doprinesemo pokretu koji ima za cilj da podigne svest o mestužena u sektorima kinematografskog stvaralaštva. Na godišnjem nivou razgovaramo sa
mnogim evropskim ﬁlmskim institutima podstičući ih da redovno sprovode pregled mera
usmerenih ka promociji ravnopravnosti, istovremeno im dajući priliku da sagledaju svoje
mere i uporede ih sa postojećim evropskim politikama.
Studija obuhvata tridesetak evropskih zemalja. Filmskim institutima svakoj od ovih
zemalja poslali smo listu pitanja (videti Metodološku tačku); informacije predstavljene u ovoj
studiji formirane su ili iz njihovih odgovora ili, za zemlje koje su odbile da odgovore na naša
pitanja, iz rezimea podataka koje smo prikupili sa internet stranica njihovih institucija.
Moramo da primetimo da mere koje zemlje usvajaju nisu uvek uporedive zbog ekonomskih,
političkih, socijalnih i kulturnih razlika tih zemalja. Štaviše, ni kinematograﬁja nema nužno
isti značaj u svakoj od njih.
Ova studija nam, predstavljajući sintezu svih politika inkluzije sprovedenih u Evropi,
svake godine daje katalog mera sa kojima se eksperimentiše a koje imaju za cilj
povećanje jednakosti i inkluzije u kinematograﬁji. Tako je ovo godišnja procena, ali izbirka dobrih praksi.
Cilj nam je da do naše studije dođe što više ljudi, tako da ne oklevajte da je podelite iupotrebite podatke koje ona pruža (u slučaju deljenja podataka molimo Vas da navedete
studiju (Studija Laboratorije Femmes de Cinéma) kao izvor i da nas o tome obavestite na
contact@femmesdecinema.org).

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma3II. INFOGRAFIJA

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

4III. ISTAKNUTO
Sve više instituta želi da se angažuje za jednakost
Ove godine smo kontaktirali 37 zemalja, od kojih je 36 odgovorilo na naša pitanja. Može sevideti stopa rasta odgovora, u skladu sa proteklim godinama ( bilo je 32 odgovora u 2022. i
2021., a 14 u 2020.). Jedino Albanija3 nije odgovorila na naše pitanja u 2023. Odgovaranje na
naša pitanja omogućava različitim institucijama da razmotre svoje mere za promociju
ravnopravnosti. Većina kontaktiranih institucija prepoznaje važnost ove studije (70% smatra daje “veoma korisna” ili “izuzetno korisna”).
Zemlje koje su se obavezale na ravnopravnost i preuzimanje mera
U 2023. godini, velika većina evropskih zemalja se, na različitim nivoima, obavezala na
ravnopravnost u ﬁlmskoj industriji: samo pet zemalja još uvek nije uvelo ili ne planira uvesti
mere za promociju ravnopravnosti u svojoj industriji (Bosna i Hercegovina, Bugarska, Srbija,
Slovačka i Ukrajina ).
Ukupno 35 zemalja je uvelo ili planira uvesti mere za promociju ravnopravnosti. Među njima su
one koje se već dugo bave ovim pitanjima, nastavljajući ili produbljujući svoj rad tokom dugog
vremenskog perioda (poput Austrije, Danske, Islanda, Norveške, Švedske itd.) i one koje su se
nedavno pridružile pokretu. Barem 10 zemalja je pokrenulo ili planira pokrenuti u narednih
nekoliko godina svoju prvu kolekciju podataka o rodovnim odnosima.
Prikupljanje podataka je jedan od početnih koraka ka kvantiﬁkovanju nejednakosti u ovom
sektoru, te je samo po sebi oblik podizanja svesti koji zaista vodi do izjava o nameri isprovođenja mera za promociju rodne raznolikosti u industriji.
Nekoliko ključnih tačaka izdvaja se iz naše studije iz 2023. godine:● Neke od glavnih tendencija nastavljaju se na našu studiju iz 2022. godine:o integrisanje ravnopravnosti u opštu potragu za rodnom razlikošću;
o borba protiv seksizma i seksualnog nasilja;● Neke od ovih tendencija privlače sve veći broj institucija:
o podržavajući roditeljstvo
o podizanje svesti o potrebi za podrškom već od faze prijave● Naposletku, primećujemo i rast novih tendencija:o razvoj podrške ženama rediteljima tokom cele karijereo rad na predstavljanju i suzbijanju nesvesnih predrasuda, pogotovo međučlanovima izbornih komisija Instituta.

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

5Pre nego što detaljno predstavimo ključne tačke iz 2023. godine, jedna činjenica ostaje
prilično konstantna iz godine u godinu, a to je nevoljnost zemalja da primene kvote.
Naime, 11 instituta je uvelo umerene kvote, tj. favorizovanje ﬁlmova koje su režirale žene za
ﬁlmove istog kvaliteta., 3 zemlje su uvele hibridne kvote (Austrija, Norveška i Ujedinjeno
Kraljevstvo), ali je jedino Španija uvela kvote za ﬁnansiranje ﬁlmova.
Fokus na Španiju: od 2020. godine, određeni deo ukupnog budžeta za grantove mora
biti dodeljen projektima režiranim od strane žena. Ove kvote se razlikuju u zavisnosti odvrste ﬁnansiranja koje dodeljuje Instituto de la Cinematograﬁa y de las Artes Audiovisuales.
Od 2022. godine:● 35% ukupnog budžeta za ''opštu pomoć'' rezervisano je za projekte koje su režiraležene ;● 40% ukupnog budžeta za ''selektivnu pomoć'' dodeljuje se projektima koje surežirale žene.
Ova posebno ambiciozna i do sada neviđena mera trebala bi imati značajan uticaj na
prosečan udeo ﬁlmova režiranih od strane žena u Španiji narednih nekoliko godina. Za više
informacija, pogledajte odeljak studije posvećen Španiji.

INTEGRISANJE RAVNOPRAVNOSTI U GLOBALNU POTRAGU ZA RAZNOLIKOSTI●

Na međunarodnom nivou, 2022. godina predstavila je početak prijava za projekat
ﬁnansiranja „New Dawn" (Nova Zora), inicijativa koja će biti obnovljena 2023. godine.
Radi se o evropskom fondu koji okuplja 10 nacionalnih javnih fondova, od kojih je 9evropskih, sa ciljem da promoviše inkluzivniji ﬁlmski pejzaž kako bi se omogućila veća
raznolikost perspektiva i ispričanih priča;

Naglasak na projektu“New Dawn”: najavljen 2021. godine i pokrenut u maju 2022.
godine na Kanskom ﬁlmskom festival, nekoliko fondova je osnovalo zajedničku inicijativu
pod nazivom “New Dawn” s ciljem promovisanja inkluzivnije ﬁlmske scene, čime seomogućava veća raznolikost perspektiva i priča. Ovim fondom upravlja Holandski ﬁlmski
fond, a pokrenut je na inicijativu Holandije i Švedske.
Ovaj panevropski fond podržava dugometražne igrane ﬁlmove i dokumentarne projektekoji već Ovaj panevropski fond podržava dugometražne igrane ﬁlmove i dokumentarne
projekte koji već imaju obezbeđeno ﬁnansiranje. Fond raspolaže budžetom od million
evra. Finansijska podrška za odabrane dokumentarne projekte iznosi 100.000 evra, dok je
za igrane projekte odobrene od strane fonda iznos podrške 200.000 evra. Tokom godine,timovi koji rade na odabranim projektima takođe će imati koristi od događaja koje organizuje
fond, a koji su osmišljeni kako bi se promovisalo međunarodno umrežavanje. Ovaj fonduključuje devet evropskih fondova, kao i Kanadu, koja će se pridružiti inicijativi 2022.
godine.

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

6●

Na državnom nivou, novi planovi akcije označavaju snažnu političku posvećenost
sveobuhvatnijoj inkluziji. 15 država sada ima cilj za rodnu raznolikost. Ovo je naročito
slučaj u Nemačkoj (novi zakon o ﬁnansiranju koji uključuje aspekt raznolikosti – 2022.),
Francuskoj (dobijanje oznake “Jednakost i raznolikost” – 2022.), Valoniji (uvođenje
“obrasca raznolikosti” za podnosioce prijava za dodatna sredstva – 2022; proširenje
ﬂeksibilnih kvota, pri čemu Centar više ne daje prednost samo ﬁlmovima koje su režirale
žene, već “prijavi koja donosi više raznolikosti” – 2023.) Pored toga, Flandrija, Finska,
Norveška i Švajcarska objavile su da rade na uvođenju kriterijuma za rodnu raznolikost u
svojim sledećim planovima akcije.

Naglasak na Ujedinjenom Kraljevstvu: 2016. godine, Britanski ﬁlmski institut
usvojio je Standarde raznolikosti koji se redovno ažuriraju: 2023. godine stručnjaci su
prepravili Standarde raznolikosti kako bi uključivali jezik koji više podstiče
inkluzivnost. Takođe, dodat je i peti standard. Filmovi koji traže ﬁnansijsku podršku iz
Fonda Lutrije, fonda povezanog sa BFI-om, sada moraju da ispunjavaju kriterijume
raznolikosti (koji se odnose na pol, rasu, uzrast, i invaliditet) kako ispred tako iza
kamere. Ovo znači da projekti ﬁlmskih autora moraju da pokažu posvećenost inkluziji
i ispune najmanje dva od pet standarda raznolikosti kako bi dobili podršku.
BORBA PROTIV RODNO ZASNOVANOG I SEKSUALNOG NASILJAŠest godina nakon što je početak pokreta #MeToo pokrenut u svetu ﬁlma, Instituti nastavljaju
da sprovode i produbljuju mere naročito u borbi protiv seksističkog i seksualnog nasilja (SRZN),
ali i svih vrsta nasilja uopšte. 16 država se posvetilo ovoj temi 2023. godine u poređenju sa
2021. godinom kada ih je bilo 12.
U proteklih nekoliko godina, ovi centri su pokazali posebno interesovanje za nasilje koje se vrši
na ﬁlmskim setovima i podstakli ﬁlmske ekipe da zatraže usluge koordinatora intimnosti
prilikom snimanja intimnih scena. To je slučaj u Finskoj (objavljivanjem smernica – 2021.),
Nemačkoj (konferencijama – 2023.), Ujedinjenom Kraljevstvu (ﬁnansiranjem obuka za
koordinatora pristupa kako bi se osigurala dobrobit svih na ﬁlmu – 2023.), Luksemburgu(radionicama za identiﬁkaciju i borbu protiv zlostavljanja i nasilja na ﬁlmskim setovima – 2024.
godine), i Kipru (ﬁnansiranjem radionica za snimanje intimnih scena – 2024. godine). Ova
profesija, koja je nastala u svetu serija, sve više se promoviše u ﬁlmskoj industriji. Međutim, dodan danas nigde nije obavezno da se angažuje koordinator intimnosti.

Naglasak na Francuskoj: CNC je jedan od instituta koji se najviše bori protiv
seksističkog i seksualnog nasilja, pre svega putem dve posebno ambiciozne mere:

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

7

● Putem uslovljene pomoći: od početka 2021. godine, CNC je uslovio svoju
pomoć kompanijama (produkcijskim, distributerskim, prodajnim…) koje za nju
konkurišu, njihovim pridržavanjem posebnih obaveza u vezi sa sprečavanjem iuočavanjem seksualnog uznemiravanja. To uključuje obaveznu obuku i
sertiﬁkaciju pravnog menadžera kompanije. Ova uslovljenost se primenjuje iz
godine u godinu na sve veći broj profesionalaca: od januara 2023. godine,
ovim su obuhvaćeni i bioskopski operateri.
● Uvođenjem klauzule osiguranja u sve ugovore o osiguranju snimanja koji
pokrivaju rizik od “uznemiravanja”. Ovo je ključna mera u borbi protiv SRZN,
koja pokriva troškove obustavljanja snimanja tokom pet dana, a najviše do
500.000 evra, po prijemu žalbe na uznemiravanje, napad ili rodno zasnovano
nasilje. Cilj je da se omogući žrtvama da progovore i prijave činove nasilja, ada pri tom ne moraju da brinu o gubitku vremena i novca za produkciju (odkraja 2021. godine).
PODRŠKA RODITELJSTVU
Niz centara počinje da uvodi strategije podsticaja kako bi podržali ljude sa decom koji rade uﬁlmskoj industriji. Ove strategije nisu u neposrednoj vezi sa polom, ali studije pokazuju da sužene koje imaju decu u nepovoljnijem položaju u svetu rada: pružanje pomoći roditeljima
zapravo vodi većoj ravnopravnosti u stvaralačkim uslovima između žena i muškaraca.
Šest država se sada posvetilo ovoj temi, a preduzete mere imaju različite oblike: dok su neke
zemlje počele da usvajaju mere slične ovima pre nekoliko godina (Nemačka od 2016. aŠvajcarska od 2019. godine), pokret je uzeo maha 2022. godine kada su Austrija, Hrvatska iSlovenija takođe uvele ovu vrstu podsticaja. Ove godine, Crna Gora nas je obavestila da radi
na uključivanju troškova brige o deci u budžete koji ispunjavaju uslove za podršku.

Naglasak na Austriji: od 2022. godine, Austrijski ﬁlmski institut na dva načina radina pružanju podrške mladim roditeljima u ovoj industriji. To znači da:● Centar podstiče uvođenje “deljenja posla” koje je usmereno na poboljšanje
uslova rada za ljude koji imaju decu. Ovo omogućava da nekoliko ljudi delizadatke, ili čak posao, i da blisko sarađuju kako bi skratili radno vreme svakog
pojedinca;● Troškovi brige o deci su sada podložni ﬁnansiranju od strane instituta.
POSTAVLJANJE PITANJA O RAVNOPRAVNOSTI U PRIJAVAMA ZA FINANSIRANJE
Brojni centri sada koriste dokumentaciju za prijave za ﬁnansiranje kao način za promovisanje
ravnopravnosti i rodne raznolikosti u industriji. Ovo je slučaj u 13 država, uključujući 6 od
2022-2023. godine. Neki instituti koriste pakete za prijave da:

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

8

●

●

Prikupe rodne podatake na jednostavan i eﬁkasan način, kao što je nedavno bio slučaju Norveškoj (podnosioci zahteva za ﬁnansiranje mogu da popune obrazac za prijavu).
To je nedavno bio slučaj u Norveškoj (podnosioci zahteva za ﬁnansiranje imaju opciju dapopune lične podatke o polu, rasnom identitetu, uzrastu, seksualnoj orijentaciji idruštvenoj klasi – 2022. godina); u Švedskoj (nacionalni brojevi osiguranja traže se odljudi na ključnim položajima kao što su režiser, scenarista i producent – 2023. godina); u
Francuskoj (ﬁnansiranje je uslovljeno podnošenjem podataka o broju muškaraca i ženana ključnim položajima u produkciji dela – 2023.) i uskoro i u Hrvatskoj (obavezanobrazac koji će morati popuniti producenti igranih ﬁlmova koji dobijaju sredstva – 2023.
godina). Da bi primili treći deo sredstava, producenti igranih ﬁlmova koje ﬁnansira
Centar moraju navesti različite članove ﬁlmske ekipe, navodeći pol svake osobe na
različitim položajima;
Podizanje svesti o ovim pitanjima među podnosiocima zahteva za ﬁnansiranje putem
obaveznih ili izbornih pitanja na obrascima za prijavu za ﬁnansiranje, kao što je slučaj u
Belgiji (obavezan obrazac raznolikosti koja poziva promotere projekta da razmišljaju oraznolikosti ispred i iza kamera – 2022; mogućnost davanja imena kontakt osobe uslučaju uznemiravanja – 2023.) i uskoro na Kipru (izborno pitanje o načinu na koji
produkcija namerava da promoviše rodnu ravnopravnost i koedukaciju ispred i iza
kamera).

Naglasak na Danskoj: od 2020. godine, sa ciljem podizanja svesti i podsticanja
ﬁlmskih profesionalaca, Danski ﬁlmski insitut napravio je novi dokument koji moraju
da popune svi producenti koji apliciraju za novčanu podršku. Producenti sada moraju
da dostave informacije o:● rodnoj strukturi tehničkih, kreativnih i glumačkih timova;● raspodeli plata u timovima i procentualnom jazu u platama;● broju dijaloga za svakog člana glumačke ekipe uzimajući u obzir pol.
RAZVOJ PODRŠKE KARIJERI ZA ŽENE U FILMSKOJ INDUSTRIJI
Među merama podsticaja koje su osmišljene da pomognu, podrže i podstaknu ﬁlmske autorke,
u poslednjih nekoliko godina primećeno je da instituti stavljaju poseban naglasak na podršku:
mentorstvo, posebne obuke za preuzimanje položaja visoke odgovornosti, obuke za vođstvo,događaji za umrežavanje, itd. Sa ciljem da pomognu ženama u borbi protiv sindroma
prevaranta, da podstaknu povezivanje, i pomognu im da se brže popnu uz karijernu lestvicu, 10država, uključujući 7 iz 2022 -2023. godine, uvode ovu vrstu mere podrške.
U poslednjih nekoliko godina to je slučaj u Nemačkoj (programi mentorstva za ﬁlmske autorke –2022. godine); Španiji (dodatna sredstva za program mentorstva – 2022. godine); Norveškoj(ﬁnansiranje kurseva i obuka za mlade ljude manjinskog porekla kako bi ih podstakli i pomogli
im da se prijave za ﬁlmske kurseve – 2022.); Ujedinjenom Kraljevstvu (stvaranje programa
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

9

“Celebrating Black Women in International Film” *Isticanje doprinosa crnih žena umeđunarodnom ﬁlmu*, koji predstavlja niz događaja koji imaju za cilj pružanje podrške crnim
ﬁlmskim autorima kako bi im pomogli da razviju nove veze i partnerstva – 2023.); Beligiji(program obuke i osnaživanja otvoren za producente i režisere kao i osobe koje se ne
identiﬁkuju sa binarnim polom – 2023.); Austriji (kreiranje programa obuke Tandem – 2023.
godine).
Naglasak na Belgiji: tokom 2023. godine, “Vlaams Audiovisueel Fonds” (VAF) *Fond za
audiovizuelnu umetnost i ﬁlm Flandrije* kreirao je program obuke i osnaživanja, “Leiderschap
en Eigenheid in Film” *Vođstvo i autentičnost u ﬁlmu*. Program je otvoren za producentkinje,
rediteljke i osobe koje se ne identiﬁkuju sa binarnim polom. Sastoji se iz niza modula o temama
kao što su inkluzivno vođstvo, komunikacijske veštine, i umrežavanje. Ima za cilj da pruži
podršku i ubrza karijere osoba koje su izložene diskriminaciji u ovom sektoru, tako što će im
dati pristup praktičnim alatima. VAF takođe nudi usluge brige o deci za učesnike programa.

RAD NA NESVESNIM PREDRASUDAMA I PREDSTAVLJANJU
Konačno, jedan od trendova koji se naizgled ističe ove godine je posao koji obavljaju centri
kako bi dekonstruisali nesvesne predrasude (ispred i iza kamera) i povećali svest o važnosti
predstavljanja (ispred i iza kamera). Narativi i priče koje oni pričaju oblikuju našu kolektivnu
maštu: kako bi se borili protiv stereotipa – koji su često nesvesni – nekoliko centara je odlučilo
da obuči donosioce odluka i članove selekcione komisije o važnosti slika koje prenose ﬁlmovi
koje oni podržavaju. Deset država već sprovodi ovu vrstu inicijative, uključujući tri od 2023.
godine i jednu koja je u toku.
Među državama koje imaju ovakav pristup su Belgija (obuka o nesvesnim stereotipima zazaposlene, odbor direktora i članove selekcionih komisija – 2023.); Nemačka (radionice
podizanja svesti o raznolikosti za članove komisija za dodelu sredstava i za zaposlene – 2023.
godina); Ujedinjeno Kraljevstvo (obavezna obuka o borbi protiv rasizma u industriji – 2023.) i
uskoro Luksemburg (radionice o podizanju svesti o nesvesnim predrasudama i inkluziji za
producente i profesionalce u ovoj industriji – 2024.) kao i Kipar (Projektni tim o kojem je reč ćezatim morati da dokaže komisiji svoje učešće i napore uložene u pitanje rodnih uloga kako bi
prešlao na sledeću fazu ﬁnansiranja).
Naglasak na Islandu: kao deo njihovih internih procedura, savetnicima Islandskog ﬁlmskog
centra naloženo je da prilikom čitanja i procene scenarija uzmu u obzir kriterijume koje deﬁniše
Bekdel test kako bi proverili da li kreativni sadržaj prijava promoviše višedimenzionalne ženske
likove.
IZRAŽENA TEMPORALNOST IZMEĐU USVOJENIH POLITIKA I STATISTIKE
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

10Najzad, važno je zapamtiti da se ova studija sastoji od inventara mera i inicijativa koje su države
preduzele radi promovisanja ravnopravnosti u ﬁlmskoj industriji, što je čini isključivo
kvalitativnom studijom. Statistički podaci pomenuti na početku poglavlja o svakoj državi dolaze
iz studije koju je objavio naš partner, Evropska audiovizuelna opservatorija (EAO). Iakozapažamo da se sve više država posvećuje pitanjima ravnopravnosti i rodne raznolikosti i dasve više njih sprovodi ovakve mere, njihovi efekti nisu odmah vidljivi. Vremenski okvir ove
studije je prema tome dvostruki – između cifara koje odražavaju uticaj mera sprovedenih previše godina, i mera i politika sprovedenih ove godine, čije će se posledice moći meriti
naknadno.
Kako znamo da ne može biti istinskog napretka po ovim pitanjima bez ambicioznih mera,
nastavićemo sa prikupljanjem podataka iz godine u godinu kako bismo, na našem nivou,
doprineli podsticanju zemalja da pažljivo razmotre sopstvene mere i da budu otvorene za
inovativne prakse drugih država.
Naglasak na EAO statistiku: što se tiče statističkog aspekta, brojevi iz Evropske
audiovizuelne opservatorije pokazuju porast u udelu ﬁlmova koje režiraju žene u prosekuširom Evrope, ali ovaj napredak je veoma spor i daleko od linearnog: neke godine beleže padu udelu ﬁlmova koje su režirale žene, kao što je bio slučaj 2018. i 2022. godine.
Evropski prosek od 2018. do 2022. godine bio je 23% (u poređenju sa 22,4% za period od2017. do 2021. godine, i 21,3% od 2016. do 2020. godine).
Posmatrajući statističke podatke tokom dužeg perioda, između 2013. i 2022. godine evropski
prosek udela ﬁlmova koje su režirale žene porastao je sa 19,9% na 22,4% - ako statistika
nastavi da se razvija ovim tempom, moraćemo čekati do… 2080. godine kako bismo dostigli
ravnopravnost.

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

11IV. ZBIRNE TABELE
1. TIPOVI POLITIKA

VRSTE MERAPRIMERI

Izjave o ciljevima
NamerePreporuke
Povelja

Horizontalne
politike

Gender mainstreaming

Pozitivne akcije

Konkretne
politike

Izrada rodno relevantnih
podataka / stepen
inkluzivnosti kao kriterijum za
raspodelu sredstava

Regulativne
politike

Kvote / prioritizacija projekata

Politikepromocije

Podrška / mentorstvo /bonusi / obezbeđivanje
objekata za brigu o deci

Svest
vidljivost
informacije

Posebne nagrade za
rediteljke / odeljci o rodnoj
ravnopravnosti na Internet
stranicama

Borba protiv nosilja

Kampanje prevencije / obuke/ postavljanje referenata na
snimanja

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

122. MERE PO DRŽAVAMA%
ﬁlmovarediteljki
2018-2022/

DržavaNamereAlbanija
Austrija
Valonija
(BEL)

x
x

27

Flandrija(BEL)
Bosna i
Hercegovina
Bugarska
Crna GoraČeška
DanskaEstonija
FinskaFrancuska
Grčka
Holandija
Hrvatska
Irska

xIslandItalija
Kipar
Litvanija
Letonija
LuksemburgMađarska
Severna
Makedonija
Malta
Nemačka
Norveška
Poljska
PortugalRumunija

x
x
x
x

14
/
24
29
24
33
26
16
29
20
23
37
15
22
30
17
23
16
/
32
34
19
25
20

Podsticajne
politike

Gendermainstreaming

Svest/vidlji
vost

x
x

x
x

x
x

x
x

x

x

x

x

x

x
x
x
x
x
x
x
x
x
x

Laissez-f
aire

x

34

/

Regulativne politike

Borba
protiv
nasilja

x
x

x
x
x
x
x
x
x
x
x
x
x

x
x

x
x
x
x
x
x
x

x
x

x

x
x
x

x
x
x

x
x
x

x
x

x

x

x
x
x
x
x
x

x
x
x
x

x

x

x

x
x
x
x
x
x

x

x

x
x
x
x

x
x
x

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

x

x
x
x

x
x
x
x
x

x
x
x

13

24
18
/
20
34
29
/
20

Slovačka
Slovenija
SrbijaŠpanijaŠvedskaŠvajcarska
Ukrajina
Ujedinjeno
Kraljevstvo

x

x

x
x

x
x

x
x
x

x
x

x

x

x
x
x

x
x

x
x
x

x

x

x

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinémaxxx

14