LAPPEENRANNAN TEKNILLINEN YLIOPISTO
LUT School of Energy Systems
Ympäristötekniikan koulutusohjelma

Pilvi Virolainen

SINFONIAORKESTERIN HIILIJALANJÄLKI
CASE: SINFONIA LAHTI

Työn tarkastajat:

Professori, TkT Lassi Linnanen
Tutkijatohtori, TkT Ville Uusitalo

TIIVISTELMÄ
Lappeenrannan teknillinen yliopisto
LUT School of Energy Systems
Ympäristötekniikan koulutusohjelma
Pilvi Virolainen
Sinfoniaorkesterin hiilijalanjälki. Case: Sinfonia Lahti
Diplomityö
2015
107 sivua, 10 kuvaa, 13 taulukkoa ja 3 liitettä
Tarkastajat: Professori, TkT Lassi Linnanen
Tutkijatohtori, TkT Ville Uusitalo

Hakusanat: hiilijalanjälki, sinfoniaorkesteri, hiilineutraali, musiikkiteollisuus
Keywords: carbon footprint, symphony orchestra, carbon neutral, music industry
Diplomityön tavoitteena on selvittää sinfoniaorkesterin toiminnan merkittävimmät kasvihuonekaasupäästölähteet sekä kuinka kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää ja/tai
kompensoida niin, että voidaan saavuttaa hiilineutraalius. Tavoitteena on myös tutkia sinfoniaorkesterin vaikutusmahdollisuudet sen sidosryhmiin. Tuloksia tarkastellaan myös
globaalissa mittakaavassa, jolloin nähdään millainen vaikutus sinfoniaorkestereiden hiilineutraaliudella olisi ilmastonmuutoksen hillinnässä.
Diplomityössä esitetään ensin hiilijalanjälkilaskentaa ja musiikkiteollisuutta yleisesti, jonka jälkeen selvitetään case-tutkimuksena Sinfonia Lahden hiilijalanjälki. Hiilijalanjälkilaskenta perustuu Sinfonia Lahden antamiin tietoihin, minkä lisäksi hyödynnetään diplomityön yhteydessä tehtyjen kyselyjen tuloksia. Kyselyjen tarkoituksena on selvittää sekä Sinfonia Lahden henkilöstön että yleisön matkustustottumuksia. Sinfonia Lahden henkilöstölle järjestettiin myös workshop, jossa tutustuttiin tarkemmin ilmastonmuutokseen.
Hiilineutraalius saavutetaan selvittämällä toiminnasta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt.
Tämän jälkeen toimintaa muutetaan vähäpäästöisemmäksi ja lopuksi jäljelle jäävät kasvihuonekaasupäästöt kompensoidaan.
Vaikka Sinfonia Lahden merkittävimmät kasvihuonekaasupäästölähteet ovat liikenne sekäenergiankulutus, päästövähennyksiä tulee tehdä pysyvästi kaikista mahdollisista toiminnoista. Erityisen tärkeää on saada sidosryhmät osallistumaan sinfoniaorkesterin asettamiin
vähennystavoitteisiin. Kompensoinnilla on merkittävä rooli hiilineutraaliuden saavuttamisessa. Tällä hetkellä maailman sinfoniaorkesterit eivät aktiivisesti pyri hiilineutraaliin toimintaan.

ABSTRACT
Lappeenranta University of Technology
LUT School of Energy Systems
Degree Programme in Environmental Technology
Pilvi Virolainen
The carbon footprint of a symphony orchestra. Case: Lahti Symphony Orchestra
Master’s thesis
2015
107 pages, 10 figures, 13 tables and 3 appendicesExaminers: Professor, D. Sc. (Tech.) Lassi Linnanen
Researcher, D. Sc. (Tech.) Ville Uusitalo
Keywords: carbon footprint, symphony orchestra, carbon neutral, music industry
The aim of this thesis is to study how a symphony orchestra can become carbon neutral.
This will be done by studying which functions of a symphony orchestra cause the mostsignificant greenhouse gas emissions and how greenhouse gas emissions can be reduced
and/or compensated. Additionally one of the aim is to study how a symphony orchestra
influence its stakeholders. The results of this thesis will also be viewed on a global scale tostudy what kind of impacts carbon neutral functions of symphony orchestras can have on
climate change mitigation.
The thesis is structured as follows: First the carbon footprint calculation and the music industry will be introduced generally, after which the carbon footprint of Lahti SymphonyOrchestra will be calculated in a case study. The data used in carbon footprint calculation
are mainly from Lahti Symphony Orchestra, in addition the results of surveys conducted inthis thesis are also used. The purpose of the surveys is to observe the travel habits of Lahti
Symphony Orchestra staff and audience. A workshop related to climate change for Lahti
Symphony Orchestra staff was held regarding this thesis.
Carbon neutrality is achieved by first identifying the greenhouse gas emissions resulting
from the functions. After this the identified functions are changed to low-emission operations and finally the remaining greenhouse gas emissions are compensated.
Although the most significant greenhouse gas emissions of Lahti Symphony Orchestra arecaused by traffic and energy consumption, greenhouse gas emission should be reduced
permanently from all possible functions. Particularly important is to get stakeholders toparticipate to reduction targets made by the symphony orchestra. Compensating plays asignificant role in achieving carbon neutrality. Currently most orchestras of the world do
not actively strive towards being carbon neutral.

ALKUSANAT

Tämä diplomityö on tehty Lappeenrannan teknillisessä yliopistossa yhteistyössä Lahden
kaupunginorkesterin sekä Myrskyvaroitus ry:n kanssa. Kiitokset mielenkiintoisesta diplomityön aiheesta kuuluvat Myrskyvaroitus ry:n Hannele Eklundille ja Jouni Keroselle sekätietenkin Sinfonia Lahden henkilökunnalle. On ollut ilo tehdä töitä sellaisten ihmistenkanssa, jotka ovat aidosti innoissaan aiheesta. Kiitän lisäksi kaikkia niitä, jotka ovat mahdollistaneet diplomityön toteutumisen.

Kiitos myös Lappeenrannan teknilliselle yliopistolle mukavasta ja kannustavasta työympäristöstä sekä joustavista työskentelymahdollisuuksista sekä Lahdessa, Lappeenrannassa että
etänä. Haluan kiittää etenkin diplomityöni tarkastajia, Lassi Linnasta ja Ville Uusitaloa,mahtavasta diplomityöpaikasta, hyvästä ohjauksesta ja tarkastuksesta.

Erityiskiitokset perheelleni sekä kavereilleni Turussa ja Lappeenrannassa, jotka ovat kuunnelleet, tukeneet ja auttaneet sekä opiskeluaikoina että diplomityötä tehdessä.

Lappeenrannassa 24.11.2015

Pilvi VirolainenSISÄLLYSLUETTELOSYMBOLI- JA LYHENNELUETTELO .............................................................................. 7
1

2

JOHDANTO .................................................................................................................. 9
1.1

Käsitteet................................................................................................................. 11

1.2

Työn taustaa .......................................................................................................... 13

1.3

Työn tavoitteet ja menetelmät ............................................................................... 14

1.4

Työn rajaukset ....................................................................................................... 16

LASKENTAPERIAATTEET ...................................................................................... 17
2.1

Hiilijalanjälkilaskenta ........................................................................................... 17

2.1.1

ISO 14064 ...................................................................................................... 18

2.1.2

ISO 14067 ...................................................................................................... 21

2.1.3

PAS 2050 ....................................................................................................... 22

2.1.4

GHG Protocol ................................................................................................ 24

2.2

Kädenjälkilaskenta ................................................................................................ 26

3

MUSIIKKITEOLLISUUS JA SEN KASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖT .................. 27

4

CASE: SINFONIA LAHTI ......................................................................................... 29
4.1

Ilmastolupaus ........................................................................................................ 29

4.2

Tutkimuksen lähestymistapa ja metodologia ........................................................ 31

4.2.1

Rajaukset ........................................................................................................ 32

4.2.2

Tiedonkeruu ................................................................................................... 35

4.3

Toiminnan kasvihuonekaasupäästöt...................................................................... 38

4.3.1

Energiankulutus ............................................................................................. 39

4.3.2

Matkustus ....................................................................................................... 41

4.3.3

Äänittäminen ja jakelu ................................................................................... 47

4.3.4

Hankinnat ....................................................................................................... 51

4.3.5

Oheistuotteet .................................................................................................. 53

4.3.6

Viestintä ......................................................................................................... 55

4.3.7

Jätteet ............................................................................................................. 56

4.3.8

Yleisön vaikutus ............................................................................................ 57

4.4

5

Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämismahdollisuudet........................................ 60

4.4.1

Energiankulutus ............................................................................................. 61

4.4.2

Uusiutuva energia .......................................................................................... 64

4.4.3

Matkustus ....................................................................................................... 65

4.4.4

Hankinnat ....................................................................................................... 69

4.4.5

Jätehuolto ....................................................................................................... 71

4.4.6

Tiedottaminen ja koulutus ............................................................................. 74

4.5

Kompensointimahdollisuudet ............................................................................... 77

4.6

Globaali mittakaava .............................................................................................. 79

TULOSTEN KOONTI JA TARKASTELU ................................................................ 82
5.1

Kustannukset ......................................................................................................... 88

5.2

Herkkyystarkastelu ................................................................................................ 91

5.3

Epävarmuus ........................................................................................................... 93

6

JOHTOPÄÄTÖKSET ................................................................................................. 96

7

YHTEENVETO ........................................................................................................... 99LÄHTEET ......................................................................................................................... 101

LIITTEET
Liite I. Sinfonia Lahden henkilökunnalle tehty kysely matkustukseen liittyen.
Liite II. Workshopin yhteydessä tehtyjen ryhmätöiden vastaukset.
Liite III. Sinfonia Lahden yleisölle tehty kysely matkustukseen sekä kasvihuonekaasupäästöjen kompensointiin liittyen.

7

SYMBOLI- JA LYHENNELUETTELO

Lyhenteet
BSI

British Standard Institution; Iso-Britannian standardiviranomainen

CCS

Carbon Capture and Storage; hiilidioksidin talteenotto ja varastointi

EU

Euroopan unioni

DEFRA

Department for Environment, Food and Rural Affairs; Ympäristö-,elintarvike- ja maatalousministeriö

GHG

Greenhouse Gas; kasvihuonekaasu

GWP

Global Warming Potential; ilmaston lämmityspotentiaali

IPCC

Intergovernmental Panel on Climate Change; Hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli

ISO

International Organization for Standardization; kansainvälinen standardisoimisjärjestö

PAS

Publicly Available Specification; julkisesti saatava ohjeistus

PDF

Portable Document Format; siirrettävä tiedostomuoto

SFS

Suomen Standardisoimisliitto SFS ry

VER

Verified Emission Reduction; todennettu päästövähennys

WBCSD

World Business Council for Sustainable Development; Maailman elinkeinoelämän kestävän kehityksen neuvosto

WRI

World Resources Institute; Maailman luonnonvarojen tutkimussäätiö

WWF

World Wide Fund for Nature; Maailman luonnonsäätiö

YK

Yhdistyneet kansakunnat

YLE

Yleisradio

8

Yksiköt
a

vuosi

CO2

hiilidioksidi

CO2ehiilidioksidiekvivalenttiggrammahkm

henkilökilometrikg

kilogramma

kgpainotuote

painotuotekilogrammakm

kilometrikpl

kappalekWhkilowattituntim2

neliömetri

MWhmegawattitunti

t

tonni

%

prosentti

9

1

JOHDANTO

Ihmisen toiminta vaikuttaa ilmakehään monella tavalla: kasvihuonekaasujen määrä kasvaa
samalla kun hiilidioksidia sitovien hiilinielujen, kuten metsien, määrä vähenee. Merkittävimmän kasvihuonekaasun, eli hiilidioksidin osuus on 80 prosenttia kaikista maapallon
lämpenemistä aiheuttavista kasvihuonekaasuista. Muita merkittäviä kasvihuonekaasuja
ovat muun muassa metaani, dityppioksidi sekä hiilivedyt. Kasvihuonekaasupäästöjen vaikutuksesta ilmasto lämpenee globaalisti riippumatta siitä, missä kasvihuonekaasupäästöt
tuotetaan (Valtioneuvoston kanslia 2009, 25). Ihmisen toiminnasta aiheutuva ilmastonmuutos on tämän hetken huomattavin ympäristöuhka (ISO 14067:2013, 6). Ympäristöuhkien
lisäksi ilmastonmuutos aiheuttaa monia sosiaalisia ja taloudellisia riskejä, joilla on globaaleja, alueellisia ja paikallisia vaikutuksia. Ilmastonmuutoksen seurauksena muun muassa
maapallon keskilämpötila nousee, mikä lisää ääri-ilmiöiden esiintymistä sekä merenpinnan
nousua. Lisääntyvät luonnonkatastrofit kasvattavat ilmastopakolaisten määrän mahdollisesti miljardeihin. Muuttoliike voi johtaa monilla alueilla vakaviin ja pitkäkestoisiin konflikteihin, joiden seurauksena taloudelliset, sosiaaliset ja poliittiset järjestelmät tulevat epävakaiksi ja voivat jopa romahtaa. (Borg & Joutsenvirta 2015, 152, 158–159.)

Kukaan ei pysty pysäyttämään ilmastonmuutosta yksin, vaan se tulee ratkaista laajamittaisella kansainvälisellä yhteistyöllä. Tämän takia muun muassa YK ja sen elimet, Euroopan
unioni (EU) sekä lukuisat kansainväliset organisaatiot yrittävät edistää ilmastonmuutosta
torjuvia toimenpiteitä. Ilmastonmuutokseen sekä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen
tulee reagoida monin tavoin, kuten politiikkaa, tekniikkaa ja elämäntapoja muuttamalla,
jolloin ilmaston lämpenemistä hillitsemällä voidaan saavuttaa raja, jossa mahdollisuudet
hyvinvointiin säilyvät (Virtanen & Rohweder 2011, 12). Ilmastonmuutosta pyritään ehkäisemään kehittämällä monia kansainvälisiä, kansallisia ja paikallisia hankkeita, joiden tarkoituksena on rajoittaa kasvihuonekaasupitoisuuksia ilmakehässä. Nämä hankkeet perustuvat kasvihuonekaasupäästöjen tai -poistumien arviointiin, seurantaan, raportointiin ja todentamiseen. (ISO 14067:2013, 6.) Todellisten muutosten saavuttamiseksi tarvitaan myös
sitovia määräyksiä ja lainsäädäntöä (Borg & Joutsenvirta 2015, 251).

10

EU:lla on oma ilmastopolitiikka, jonka tavoitteena on rajoittaa maapallon keskilämpötilan
nousu ilmastonmuutosta hillitsevin toimin. EU:n ilmastopoliittisia tavoitteita ovat 20 prosentin kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen, uusiutuvan energian käytön lisääminen 20
prosentilla sekä energiatehokkuuden parantaminen 20 prosentilla. Niin sanottu 20/20/20tavoite pyritään toteuttamaan vuoteen 2020 mennessä. (Virtanen & Rohweder 2011, 58.)

Pienikin maa voi näyttää esimerkkiä ilmastonmuutoksen torjunnassa soveltamalla kestäviä
ratkaisuja käytännössä sekä kehittämällä kestävää teknologiaa (Valtioneuvoston kanslia
2009, 10). Suomen energia- ja ilmastostrategian tärkein tavoite on varmistaa vuodelle 2020
asetettujen kansallisten energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttaminen ja näiden kasvihuonekaasupäästövähennystavoitteiden lisäksi Suomi on asettanut oman tavoitteen jo vuodelle
2050. Suomen kansallisessa energia- ja ilmastostrategiassa esitellään useita ohjauskeinoja,
joiden tarkoitus on auttaa ilmastonmuutoksen hillinnässä tai siihen sopeutumisessa. Näitä
ohjauskeinoja ovat esimerkiksi lainsäädäntö, verotus sekä päästökauppa. Taloudellisten
menetelmien rinnalla myös tutkimus, koulutus, neuvonta ja viestintä nähdään keskeisinä
ohjauskeinoina. (Virtanen & Rohweder 2011, 124.)

Vaikka ilmastonmuutos on globaali ongelma, tulee siihen vaikuttaa myös paikallisesti.
Yritykset ja organisaatiot kiinnittävät yhä enemmän huomiota toimintansa, tuotteidensa ja
palveluidensa kokonaisvaltaisiin ympäristövaikutuksiin. Syitä tähän ovat esimerkiksi kiristynyt lainsäädäntö, sidosryhmien vaatimukset, kilpailukyvyn parantaminen, ympäristötietoisuuden lisääntyminen sekä halu kehittää toimintaa kestävämmäksi. Ympäristöasioiden
huomioiminen lisää myös yritysten ja organisaatioiden taloudellista ja sosiaalista kestävyyttä. (Virtanen & Rohweder 2011, 296.) Yrityksillä ja organisaatioilla on merkittävä
mahdollisuus toimia ympäristön näkökulmasta joko saastuttajana tai ympäristönsuojelijana. Yritysten ja organisaatioiden ympäristövalinnat keskittyvät pääasiallisesti luonnonvarojen ja energian kuluttamiseen, hankintojen tekemiseen sekä jätteiden kierrättämiseen(Sarkkinen 2006, 7).

Jokaisen yrityksen tulee tunnistaa omasta toiminnastaan aiheutuvat ympäristövaikutukset(Pesonen et al. 2001, 15). Toiminnan ympäristövaikutukset, kuten myös sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset, voidaan jakaa tarkemmin eri kategorioihin ja vaikutusluokkiin.
Toiminnan, tuotteiden ja palveluiden negatiivisia vaikutuksia kuvataan usein jalanjälkinä ja11positiivisia vaikutuksia taas kädenjälkinä (Biemer et al. 2013, 2). Näiden erilaisten vaikutusmittarien avulla saadaan tietoa toiminnan, tuotteiden ja palveluiden mahdollisista vaikutuksista sekä niiden hallinnasta ympäristöllisestä, sosiaalisesta sekä taloudellisesta näkökulmasta. Jotta erilaisten vaikutusten selvittämisestä olisi mahdollisimman paljon hyötyä
yrityksille ja organisaatioille, tulee osata tulkita vaikutusarvioinnin tuloksia ja viestittää
niistä sekä sisäisesti omalle henkilöstölleen että ulkoisesti sidosryhmilleen. Käytännössä
yritykset ja organisaatiot voivat käyttää vaikutusarvioinnin, kuten hiilijalanjälkilaskennan,
tuloksia ympäristöhaittojen minimoimisen lisäksi vähentääkseen tuotannosta ja energiankulutuksesta aiheutuvia kustannuksia sekä tiedottaakseen sidosryhmilleen elinkaariajattelun mukaisesta suunnittelusta, mikä parantaa imagoa ja nostaa myös yrityksen markkinaosuutta (Lee & Cheong 2011, 964).

1.1 Käsitteet
Hiilijalanjälki tarkoittaa tuotteen, palvelun, henkilön tai organisaation aiheuttamaa ilmastokuormaa eli sitä, kuinka paljon kasvihuonekaasuja tarkasteltavan asian elinkaaren aikana
syntyy. Hiilijalanjäljen avulla voidaan tunnistaa tarkasteltavan tuotteen tai toiminnan merkittävimmät kasvihuonekaasupäästölähteet, jonka jälkeen tuotteen tai toiminnan aiheuttamia kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää. Sitä voidaan käyttää myös eri vaihtoehtojen ilmastovaikutuksien vertailuun. Hiilijalanjälki ilmaistaan yleensä hiilidioksidiekvivalentteina (CO2e) tai määrällisesti massan avulla, kuten hiilidioksidiekvivalenttitonneina
vuodessa. Hiilidioksidiekvivalenttien käyttö mahdollistaa eri kasvihuonekaasujen ilmaston
lämmitysvaikutuksen yhteenlaskun. Eri kasvihuonekaasujen vaikutukset ilmastonmuutoksen kiihdyttämiseen vaihtelevat molekyylirakenteen ja ilmakehässä viipymisajan perusteella. Tästä syystä jokaiselle kasvihuonekaasulle on määritelty oma ilmaston lämmityspotentiaali (Global Warming Potential, GWP), joka kuvaa kyseisen kasvihuonekaasun vaikutuksen ilmaston lämpenemiseen hiilidioksidiin verrattuna määrätyllä ajanjaksolla. Tarkasteltavien ajanjaksojen pituudet vaihtelevat yleensä 20 vuodesta 500 vuoteen. Jotta saataisiin
edustava ja vertailukelpoinen tulos tarkasteltavan tuotteen, palvelun tai organisaation ilmastonlämmityspotentiaalista, hiilijalanjälkilaskennassa kasvihuonekaasujen vaikutukseton muutettu vastaamaan hiilidioksidin ilmastonlämmityspotentiaalia 100 vuoden tarkastelujaksolla. (Berninger 2012, 30–31; Klöpffer & Grahl 2014, 238.)

12

Hiilijalanjälkilaskenta perustuu elinkaariarviointiin. Elinkaariarviointi vaatii toiminnan
prosessien ymmärtämistä, jolloin voidaan saada selville minkälaisia ympäristövaikutuksia
tuotteen, palvelun tai organisaation koko elinkaaresta aiheutuu (Klöpffer & Grahl 2014,xii). Hiilijalanjälkilaskennan tavoitteena on esittää tarkasteltavan tuotteen, palvelun taiorganisaation ilmastonlämmityspotentiaali laskemalla kaikki merkittävät kasvihuonekaasupäästöt ja -poistumat sen elinkaaren jokaisesta vaiheesta, kuten esimerkiksi valmistuksesta, käytöstä ja käytöstä poistamisesta. Hiilijalanjälkilaskennassa kaikki suorat ja epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt tulee huomioida, ja mikäli joku päästölähde tai kasvihuonekaasu jätetään tarkastelusta pois, tulee poisjättäminen aina perustella. On tärkeää tunnistaa
olennaiset kasvihuonekaasupäästölähteet, vaikka niitä ei pystyttäisikään huomioimaan lopullisessa hiilijalanjälkilaskennassa. Merkittävimpien kasvihuonekaasupäästölähteiden
tunnistamisen jälkeen kyseisiä toimintoja voidaan kehittää kestävämmäksi, jolloin syntyvien kasvihuonekaasupäästöjen, käytettyjen materiaalien ja energian määrää voidaan vähentää ja mahdollisesti säästää myös kustannuksissa. (ISO 14067:2013, 32, 38.) Yleensä
erilaiset ilmastolupaukset sekä ympäristöjärjestelmät perustuvat hiilijalanjälkilaskentaan.

Kädenjälkilaskenta perustuu hiilijalanjälkilaskennan periaatteeseen ja sen avulla voidaan
selvittää tuotteen, palvelun, organisaation tai yksityishenkilön myönteiset vaikutukset ympäristöön. Kädenjälkilaskenta täydentää hiilijalanjälkilaskentaa. Usein kädenjäljen laskennassa otetaan huomioon myös toiminnasta aiheutuvat sosiaalisesti myönteiset vaikutukset.
Hiilijalanjälkilaskennan tavoin kädenjälkilaskenta auttaa tunnistamaan, missä mahdollisia
kasvihuonekaasupäästöjä tai -poistoja syntyy eniten. (Phansey 2015.)
Käsitettä ”hiilineutraali” käytetään laajasti monessa eri yhteydessä ilman yhtä vakiintunutta määritelmää. Hiilineutraalisuuden määritelmä perustuu pääasiallisesti hiilijalanjäljen
seurantaan sekä vähentämiseen, ja hiilineutraalilla tarkoitetaan yleensä sellaista toimintaa,
joka ei lisää hiilidioksidi- tai kasvihuonekaasupäästöjen määrää ilmakehässä. Usein puhutaan hiilineutraaliudesta, vaikka hiilijalanjälkilaskennassa huomioitaisiin hiilidioksidipäästöjen lisäksi muita kasvihuonekaasuja. Suomalaisissa organisaatioissa hiilineutraalisuus
kohdistuu pääsääntöisesti hiilidioksidipäästöihin, sillä usein muiden kasvihuonekaasupäästöjen mittaaminen ja raportoiminen on hankalampaa. (Berninger 2012, 18–20; Seppälä
2014, 15, 26, 30.)

13

Organisaatiolla tarkoitetaan henkilöä tai ryhmää, jolla on omat toimintonsa sekä niihin
liittyvät vastuut, valtuudet ja suhteet, joiden avulla se yrittää saavuttaa tavoitteensa. Organisaatiolla voidaan tarkoittaa muun muassa yrityksiä, yhtiöitä, järjestöjä tai osia näistä tai
näiden yhdistelmiä. (ISO 14067:2013, 26.) Organisaatiot voivat hallita toimintansa ympäristövaikutuksia erilaisten ympäristöhallintajärjestelmien avulla. Niiden keskeisiä tavoitteita ovat jatkuva kehittyminen ja ympäristönsuojelun tason paraneminen. Yrityksen näkökulmasta ilmastonmuutokseen puuttuminen on eräs tärkeä strateginen keino parantaa kilpailukykyä. Kasvihuonekaasupäästöjen hallintajärjestelmät sisältävät vähennystavoitteita
ja selkeät toimenpiteet tavoitteiden saavuttamiseksi. (Lee & Cheong 2011, 972.)

Musiikkiteollisuus koostuu niistä yrityksistä ja toimijoista, jotka tuottavat, myyvät tai muuten kehittävät musiikkia. Musiikkiteollisuuteen kuuluu muusikkojen lisäksi muun muassa
levy-yhtiöt, tuottajat, instrumenttien valmistajat sekä tapahtumien, kuten konserttien tai
festivaalien, järjestäjät. Musiikkiteollisuus voidaan jakaa kahteen päätoimintaan, jotka ovat
esiintyminen sekä musiikin äänittäminen ja julkaisu. (Bottrill et al. 2010, 3.)

Suomessa on 15 sinfoniaorkesteria, joissa on tyypillisesti noin 40–100 päätoimista ammattisoittajaa sekä mahdollisesti vierailevia avustajia. Sinfoniaorkesteri koostuu monesta soitinryhmästä, kuten jousi-, puhallin- ja lyömäsoittimista. Sinfoniaorkesterin pääasialliseen
toimintaan kuuluu konsertoiminen, kuten sinfonioiden, oopperoiden tai viihdemusiikin
esittäminen. (SUOSIO, 15–17, 22.)

1.2 Työn taustaa
Ajatus diplomityön aiheeseen tuli Climate Leadership Councilin toiminnanjohtaja Jouni
Keroselta sekä viestintä- ja tapahtuma-asiantuntija Hannele Eklundilta. Vuonna 2013 heolivat perustamassa Myrskyvaroitus-yhdistystä, joka etsii aktiivisesti kulttuuri- ja taidealoilta yhteistyökumppaneita ilmastonmuutoksen torjumiseen tähtäävään työhön sekä
tietoisuuden lisäämiseen kansalaisten keskuudessa. Yksi heidän tavoitteistaan on selvittää,
kuinka taide ja ympäristönsuojelu voidaan yhdistää siten, että se kannustaisi sidosryhmiä
toimimaan yleisesti ilmastonmuutosta vastaan. Myrskyvaroituksen innoittamana ajatus

14

taide- ja kulttuurialan ympäristövaikutusten selvittämisestä saavutti myös Lahden kaupunginorkesterin intendentin Teemu Kirjosen, joka innostui ideasta.

Idean innoittamina Lahden kaupunginorkesteri Sinfonia Lahti haluaa osallistua ilmastonmuutoksen torjuntaan tekemällä mahdollisuuksien mukaan oman ilmastolupauksensa. Ilmastolupauksen tarkoituksena on muuttaa Sinfonia Lahden omaa toimintaa ympäristöystävällisemmäksi ja lopulta hiilineutraaliksi. Ilmastolupauksen lähtökohtana on sinfoniaorkesterin halu vähentää toimintansa negatiivisia ja parantaa positiivisia ympäristövaikutuksia.
Sinfonia Lahti haluaa lisätä sidosryhmiensä, kuten yleisön ja palvelujen toimittajien, tietoisuutta ympäristöasioista ja vaikuttaa heidän käyttäytymiseensä. Lisäksi Sinfonia Lahti haluaa kannustaa myös muita orkestereita tavoittelemaan hiilineutraaliutta.

1.3 Työn tavoitteet ja menetelmät
Diplomityön tavoitteena on selvittää sinfoniaorkesterin toiminnasta aiheutuvat ilmastovaikutukset sekä laskea Sinfonia Lahden hiilijalanjälki. Hiilijalanjälkilaskennan tarkoituksena
on edesauttaa Sinfonia Lahtea asettamaan kasvihuonekaasupäästövähennys- ja kompensaatiotavoitteita, joiden avulla sinfoniaorkesteri saavuttaa hiilineutraaliuden. Koska kyseessä
on vapaaehtoinen ilmastolupaus, Sinfonia Lahti saa itse määrittää haluamansa tavoitteet
sekä käytettävät toimenpiteet ilmastolupauksen täytäntöönpanossa. Yksi Sinfonia Lahden
tavoitteista on lanseerata ilmastolupauksensa Sibelius 150 -juhlavuoden kunniaksi Sibelius-festivaalilla, joka järjestetään 31.8.–6.9.2015. Sinfonia Lahden pitkänajan tavoitteena
on kannustaa myös sidosryhmiä hiilineutraalimpaan toimintaan.

Diplomityön tutkimuskysymykset ovat:

mitkä ovat sinfoniaorkesterin toiminnan merkittävimmät kasvihuonekaasupäästölähteet?

kuinka toiminnasta aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää ja/tai
kompensoida siten, että sinfoniaorkesteri saavuttaisi hiilineutraaliuden?



mitkä ovat sinfoniaorkesterin vaikutusmahdollisuudet sen sidosryhmiin?

15

Diplomityön yhteydessä Sinfonia Lahden työntekijöille järjestettiin ilmastonmuutokseen ja
ilmastolupaukseen liittyen workshop elokuun lopulla. Workshopin tarkoituksena oli tiedottaa henkilöstölle tulevasta ilmastolupauksesta sekä saada heidät osallistumaan aktiivisesti
ympäristötavoitteiden ja hiilineutraaliuden saavuttamiseksi. Workshopin yhteydessä Sinfonia Lahden työntekijöille tehtiin kysely, jossa selvitettiin heidän matkustuskäytäntöjään
sekä työ- että kotimaan konserttimatkoilla. Kyselyn tuloksia hyödynnetään diplomityössä
tehdyssä hiilijalanjälkilaskennassa. Workshopin yhteydessä järjestettiin myös ryhmätyö,jossa Sinfonia Lahden henkilökunta pääsi itse keskustelemaan ja kehittämään keinoja vähentää toiminnastaan aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä.

Diplomityössä halutaan selvittää myös Sinfonia Lahden vaikutusmahdollisuus sen sidosryhmiin. Koska yleisö on sinfoniaorkesterien yksi tärkeimmistä sidosryhmistä, toteutettiin
diplomityön yhteydessä myös yleisölle kysely. Kyselyn tarkoituksena oli selvittää ensisijaisesti millainen merkitys yleisön konsertteihin matkustamisella on Sinfonia Lahden hiilijalanjälkeen, minkä lisäksi kartoitettiin yleisesti yleisön asenteita ja käyttäytymistä matkustukseen sekä kasvihuonekaasupäästöjen kompensointiin liittyen. Kysely yleisölle järjestettiin syyskuun alussa.

Diplomityö jakautuu teoriaosaan ja tutkimusosaan. Teoriaosassa tutustutaan ensin hiilijalanjälkilaskennan ja elinkaariarvioinnin periaatteisiin sekä yleisesti musiikkiteollisuuteen
että sinfoniaorkesterin toimintaan. Tämän jälkeen tutkimusosassa selvitetään casetapauksena Sinfonia Lahden toiminnan hiilijalanjälki. Hiilijalanjälkilaskennassa käytetyt
arvot perustuvat pääasiallisesti Sinfonia Lahdelta sekä Sibeliustalo Oy:ltä saatuihin tietoihin sekä diplomityön yhteydessä tehtyjen kyselyjen tuloksiin. Näiden lisäksi hiilijalanjälkilaskennassa on tarvittaessa käytetty myös kirjallisuuslähteitä sekä tehty oletuksia että arvioita. Hiilijalanjälkilaskennan perusteella pyritään ymmärtämään Sinfonia Lahden toiminnan merkittävimmät kasvihuonekaasupäästölähteet ja mahdolliset myönteiset vaikutukset
ympäristöön, sekä selvittämään mahdolliset kasvihuonekaasupäästöjen vähennys- ja kompensointikeinot. Diplomityön lopussa hiilijalanjälkilaskennan tulokset skaalataan Lahden,
Suomen ja globaaliin mittakaavaan, jolloin nähdään, millainen merkitys Sinfonia Lahden
hiilineutraaliudella on. Globaalin mittakaavan avulla pyritään myös saamaan suuntaaantava kuva siitä, millaisia kasvihuonekaasupäästövähennyksiä saavutetaan, jos tietty osa
maailman sinfoniaorkestereista noudattaisi hiilineutraalisuuteen tähtääviä toimenpiteitä.

16

Lisäksi diplomityössä tarkastellaan mahdollisten kasvihuonekaasupäästöjen vähennys- ja
kompensointikeinojen kustannuksia, tehdään herkkyystarkastelu ja tutkitaan tehdyn hiilijalanjälkilaskennan epävarmuutta.

1.4 Työn rajaukset
Diplomityö keskittyy Sinfonia Lahden tämänhetkisestä toiminnasta aiheutuviin kasvihuonekaasupäästöihin, niiden vähentämis- ja kompensointimahdollisuuksiin sekä vähentämisestä ja kompensaatiosta aiheutuviin mahdollisiin kustannuksiin. Diplomityössä Sinfonia
Lahden toiminta on rajattu kahteen päätoimintaan, jotka ovat esiintyminen ja äänittäminen.
Diplomityössä esiintymiseen sisältyy sinfoniaorkesterin tekemät konserttimatkat ja kiertueet. Päätoimintojen lisäksi tarkastellaan toimistotyöstä, hankinnoista, oheistuotteista, jätehuollosta, henkilöstön työmatkoista aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä. Sidosryhmien
toiminta, jolla on mahdollisia vaikutuksia Sinfonia Lahden hiilijalanjälkeen, pyritään huomioimaan hiilijalanjälkilaskennan yhteydessä. Sidosryhmien vaikutusten tarkkailu on painottunut yleisön matkustamiseen.

Diplomityössä Sinfonia Lahden toimintaa tarkastellaan vain ilmastonmuutoksen näkökulmasta, jolloin diplomityön ulkopuolelle on jätetty muut mahdolliset ympäristövaikutukset
sekä sosiaaliset että taloudelliset vaikutukset. Hiilijalanjälkilaskennassa tehdyt rajaukset on
esitetty tarkemmin kappaleessa 5.2 Tutkimuksen lähestymistapa ja metodologia. Samassa
kappaleessa on myös tarkasteltu hiilijalanjälkilaskennassa tehtyjä oletuksia, arvioita sekä
käytettävän tiedon laatua.

17

2

LASKENTAPERIAATTEET

Tässä kappaleessa tarkastellaan sekä hiilijalanjälkilaskennan että kädenjälkilaskennan periaatteita. Kappaleessa 2.1 esitetään tarkemmin neljä hiilijalanjälkilaskentaan tarkoitettua
yleisesti käytössä olevaa standardia ja ohjeistusta. Kädenjälkilaskenta on hiilijalanjälkilaskentaan verrattuna uutta, minkä takia kädenjäljen laskennasta ei ole vielä käytössä standardeja. Tästä syystä diplomityössä kädenjälkilaskentaan tutustutaan yleisesti kappaleessa 2.2.

2.1 Hiilijalanjälkilaskenta
Kansainvälisesti hyväksyttyjen, standardoitujen hiilijalanjälkilaskentamenetelmien käyttö
mahdollistaa toimintojen, tuotteiden ja palveluiden välisen vertailun, jos niillä on samanlainen tai lähes samanlainen toiminta tai käyttötarkoitus. Standardien lisäksi hiilijalanjäljen
laskennassa apuna voidaan käyttää muita yleisesti hyväksyttyjä ohjeistuksia, joita ei luokitella standardeiksi. Suomessa ei ole voimassa olevaa standardia hiilijalanjälkilaskennalle,minkä takia tässä diplomityössä tarkastellaan myös tuotteen koko elinkaaren aikaisten kasvihuonekaasupäästöjen laskentaan liittyviä ohjeistuksia. Elinkaaritarkastelun avulla voidaan selvittää myös tuotteen, palvelun tai organisaation hiilijalanjälki.

Hiilijalanjälkilaskenta perustuu elinkaariajatteluun, jonka ainoana vaikutusluokkana tarkastellaan ilmastonmuutosta. Sen avulla voidaan tunnistaa keinoja vähentää tuotteiden ja palveluiden elinkaaren aikaisten ympäristövaikutuksia tai materiaalien ja energian kulutusta.
Elinkaariarviointi kattaa täydellisimmillään kaikki tarkasteltavan tuotteen tai palvelun edellyttämät toiminnot raaka-aineiden hankinnasta tuotteiden hylkäämiseen asti. Tuotteen yksinkertainen elinkaarimalli on esitetty kuvassa 1, jossa elinkaaren vaiheiden väliset mustat
nuolet kuvaavat kuljetusta. Kuvassa 1 esitettyjen toimintojen lisäksi elinkaariarvioinnissa
tulee huomioida muun muassa eri vaiheiden energianjakelu, jätehuolto sekä mahdolliset
sivutuotteet. Hiilijalanjälkilaskennan on sisällettävä elinkaariarvioinnin neljä vaihetta, jotka ovat tavoitteiden ja soveltamisalan määrittely, elinkaari-inventaarioanalyysi, vaikutusarviointi ja tulosten tulkinta. (ISO 14067:2013, 34.)

18

Kuva 1. Tuotteen yksinkertainen elinkaari, jossa eri vaiheiden väliset nuolet kuvaavat kuljetusta (mukaillen:
Klöpffer & Grahl 2014, 2).

Diplomityössä tarkastellaan neljää eri hiilijalanjälkilaskentamenetelmää, jotka ovat ISO
14064, ISO 14067, Publicly Available Specification (PAS) 2050 sekä Greenhouse Gas(GHG) Protocol. Molemmat tarkasteltavat ISO-standardit ovat Suomen Standardoimisliiton (SFS) julkaisemia. Standardi ISO 14064 koostuu kolmesta osasta, joissa ensimmäisessä
määritellään vaatimukset organisaation kasvihuonekaasuinventaarioiden suunnittelulle ja
kehittämiselle, toisessa määritetään vaatimukset kasvihuonekaasupäästövähennysten mittaamiselle, valvonnalle sekä raportoinnille, ja kolmannessa määritetään vaatimukset ja ohjeet kasvihuonekaasujen tietojen kelpuuttamiseen ja todentamiseen. Diplomityössä tarkastellaan vain ISO 14064 -standardin ensimmäistä osaa. ISO 14067 esittää periaatteet, vaatimukset sekä ohjeet tuotteen hiilijalanjäljen määrittelyyn ja viestintään liittyen. ISO 14067
on julkaistu teknisenä spesifikaationa, ja tavoitteena on kehittää julkaisu ISO-standardiksi.
PAS 2050 on Iso-Britannian standardiviranomaisen (British Standard Institution, BSI)
vuonna 2008 julkaisema ohjeistus hiilijalanjäljen laskentaan. PAS 2050 on päivitetty
vuonna 2011. Maailman luonnonvarojen tutkimussäätiön (World Resources Institute,WRI) ja maailman elinkeinoelämän kestävän kehityksen neuvoston (World BusinessCouncil for Sustainable Development, WBCSD) julkaisemasta GHG Protocol standardisarjasta tarkastellaan ”A Corporate Accounting and Reporting Standard” ohjeistusta, joka on suunniteltu yritysten kasvihuonekaasuinventaarion laskemisen ja raportoinnin avuksi.

2.1.1 ISO 14064

SFS julkaisi ISO 14064 -standardin vuonna 2006. Sen avulla organisaatiot voivat määrittää, seurata, raportoida ja todentaa kasvihuonekaasupäästöjään. Standardi edistää kasvihuonekaasupäästöjen mittauksen, valvonnan, raportoinnin ja vähentämisen yhdenmukai-

19

suutta, läpinäkyvyyttä ja uskottavuutta sekä mahdollistaa kasvihuonekaasupäästöjen tehokkaan vähentämisen seurannan. ISO 14064 Greenhouse gases -standardiin kuuluu kolme
osaa, joista ensimmäinen osa liittyy yrityksen hiilijalanjälkeen, toinen osa käsittelee kasvihuonekaasupäästöjen määrittämistä projektitasolla ja kolmannessa osassa esitetään periaatteet ja vaatimukset kasvihuonekaasuinventaarioiden ja -projektien todentamiseen, vahvistamiseen ja kelpuuttamiseen. (ISO 14064-1:2006, v.)

Tässä diplomityössä tarkastellaan vain standardin ensimmäistä osaa. ISO 14064-1 onnimeltään: ”Specification with guidance at the organization level for quantification andreporting of greenhouse gas emissions and removals”. Standardi kuvaa periaatteet ja vaatimukset organisaatio- ja yritystason kasvihuonekaasuinventaarion suunnitteluun, kehittämiseen, hallintaan ja raportointiin. Kasvihuonekaasuinventaariossa selvitetään organisaation toiminnan kasvihuonekaasulähteet, -nielut, sekä kasvihuonekaasupäästöt ja -poistot.
Standardi sisältää myös vaatimuksia ja ohjeita laadunhallintaan, raportointiin, sisäiseen
auditointiin ja organisaation vastuun todentamistoimille. (ISO 14064-1:2006, v, 2.)Standardissa on määritelty viisi pääperiaatetta, jotka toimivat kasvihuonekaasuinventaarion
perustana ja ohjaavat standardin soveltamista. Pääperiaatteet ovat relevanssi, täydellisyys,
johdonmukaisuus, paikkansapitävyys sekä läpinäkyvyys. Näiden pääperiaatteiden mukaisesti kasvihuonekaasuinventaarion ja siinä käytettyjen tietojen tulee olla oikeita ja tarkoituksenmukaisia, sisältää kaikki merkitykselliset kasvihuonekaasupäästöt ja -poistot, sekävähentää epävarmuustekijöitä niin paljon kuin on käytännöllistä. Kasvihuonekaasuinventaariossa tulee julkistaa riittävästi asianmukaista tietoa, jotta aiotut käyttäjät voivat tehdä
luotettavia päätöksiä inventaarion tuloksiin perustuen. (ISO 14064-1:2006, 6.)

Organisaatio voi sisältää yhden tai useamman laitoksen, ja laitostason kasvihuonekaasupäästöt ja -vähennykset voivat olla peräisin yhdestä tai useammasta lähteestä tai nielusta.
Tästä syystä organisaation tulee määrittää organisaatiorajat. Organisaation tulee yhdistää
sen laitoskohtaiset kasvihuonekaasupäästöt ja -poistot kokonaisuudeksi joko laskemalla nesellaisista toimipaikoista, joissa sillä on taloudellista tai toiminnallista ohjausta, tai laskemalla kullekin laitokselle omat kasvihuonekaasupäästöt ja -poistot. Organisaatio voi käyttää myös muuta kasvihuonekaasuohjelmassa tai -sopimuksessa määriteltyä menetelmää.

20

Organisaation tulee dokumentoida mitä menetelmää se käyttää, sekä perustella, jos valittuun menetelmään on tehty tai tehdään muutoksia. (ISO 14064-1:2006, 6.)

Organisaatiorajojen lisäksi tulee määrittää organisaation toiminnalliset rajat, mikä sisältää
organisaation toimintojen kasvihuonekaasupäästöjen ja -vähennysten tunnistamisen sekä
kasvihuonekaasupäästöjen luokittelun. Kasvihuonekaasupäästöt voidaan jakaa suoriin,
energian epäsuoriin sekä muihin epäsuoriin kasvihuonekaasupäästöihin. Toiminnallisten
rajojen määrittämisellä valitaan, mitkä muut epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt huomioidaan kasvihuonekaasuinventaariossa. Organisaation tulee perustella mahdolliset muutokset
sen toiminnallisessa rajauksessa. (ISO 14064-1:2006, 7-8.)

Standardin 14064-1 mukaisessa kasvihuonekaasuinventaariossa on viisi vaihetta, jotka
ovat suunnittelu ja kehitys, inventaariovaihe, laadunhallinta, raportointi ja todentaminen.
Organisaatiollisten ja toiminnallisten rajojen puitteissa suoritetaan kasvihuonekaasupäästöjen ja -vähennysten laskenta sekä dokumentointi noudattamalla seuraavia vaiheita soveltuvin osin: kasvihuonekaasulähteiden ja -nielujen tunnistaminen, laskentamenetelmän valinta, tiedonkeruu laskentaa varten, kasvihuonekaasupäästö- ja poistokertoimien valinta sekä
kasvihuonekaasupäästöjen ja -poistojen laskeminen valitulla menetelmällä. Organisaation
tulee dokumentoida standardin mukaisesti laitos- ja organisaatiotasolla erikseen jokaiselle
kasvihuonekaasulle suorat kasvihuonekaasupäästöt, kasvihuonekaasupoistot, energian epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt, muut epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt ja biomassan poltosta syntyvät suorat hiilidioksidipäästöt. Tulokset tulee ilmaista hiilidioksidiekvivalenttitonneina. Laskentamenetelmä voi perustua kasvihuonekaasuja koskeviin tietoihin, malleihin, laitoskohtaisiin korrelaatioihin ja massataseisiin. Mittaukset voivat olla joko jatkuvia
tai ajoittaisia. Mahdollisesti voidaan käyttää myös eri laskenta- ja mittausmenetelmien yhdistelmiä. (ISO 14064-1:2006, 6-14.)

Organisaation tulee julkaista kasvihuonekaasuinventaariolle vertailuvuosi, jotta tuloksia
voidaan verrata aikaisempiin vuosiin ja selvittää kuinka kasvihuonekaasuohjelman tavoitteet on saavutettu. Mikäli aikaisempaa informaatiota on puutteellisesti, eikä vertailuvuotta
ole mahdollista määrittää, voidaan vertailuvuotena käyttää ensimmäisen kasvihuonekaasuinventaarion tekovuotta. (ISO 14064-1:2006, 11.)

21

2.1.2 ISO 14067

SFS:n tekninen spesifikaatio ISO 14067 esittää periaatteet, vaatimukset ja ohjeistuksen
tuotteen hiilijalanjäljen määrittämiseen sekä siitä viestimiseen. Spesifikaatio perustuu kansainvälisiin standardeihin ISO 14020, ISO 14024 ja ISO 14025, jotka kuvaavat ympäristömerkintöjä ja ympäristötuoteselosteita, sekä standardeihin ISO 14040 ja ISO 14044, jotka kuvaavat elinkaariarviointia. ISO 14067 -spesifikaation odotetaan hyödyttävän organisaatioita ja muita sidosryhmiä selventämällä hiilijalanjälkeen liittyvää laskentaa ja viestintää, parantamalla hiilijalanjälkiselvitysten raportoimisen uskottavuutta, johdonmukaisuutta
ja läpinäkyvyyttä sekä mahdollistamalla kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisstrategioiden ja -suunnitelmien kehittämisen, toteuttamisen ja hallinnoimisen tuotteen koko elinkaaren aikana. (ISO 14067:2013, 6.)

ISO 14067 -spesifikaation tarkoituksena on määrittää hiilijalanjälkilaskennan ja viestimisen vaatimukset, sisältäen myös lisävaatimukset tilanteisiin, joissa hiilijalanjälkeä koskeva
tieto on tarkoitettu julkisesti saatavilla olevaksi. Hiilijalanjäljen viestiminen kohdeyleisölle
perustuu hiilijalanjäljen selvitysraporttiin, jossa kuvataan tarkka, asianmukainen ja puolueeton esitys hiilijalanjäljestä. ISO 14067 -spesifikaation avulla voidaan muun muassa luoda tehokkaita ja johdonmukaisia menetelmiä, joiden avulla tunnistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämismahdollisuuksia, parannetaan hiilijalanjäljestä tiedottamista sidosryhmille sekä mahdollisuuksien mukaan rohkaistaan sidosryhmiä muuttamaan käyttäytymistään ympäristöystävällisemmäksi. (ISO 14067:2013, 6.)

ISO 14067 -spesifikaatiossa käsitellään vain yhtä vaikutusluokkaa, joka on ilmastonmuutos. Spesifikaation mukaisessa hiilijalanjälkiselvityksessä ei arvioida tuotteen koko elinkaaren aikaisia muita mahdollisia ympäristövaikutuksia. Hiilijalanjälkiselvityksen ulkopuolelle on rajattu myös mahdolliset sosiaaliset ja taloudelliset näkökulmat ja niiden vaikutukset. Tästä syystä spesifikaation mukaisesti arvioitu hiilijalanjälki ei toimi indikaattorina
mistään tuotteen sosiaalisesta tai taloudellisesta vaikutuksesta tai tuotteen kokonaisympäristövaikutuksista. Kasvihuonekaasupäästöjen kompensointi ei kuulu spesifikaation soveltamisalaan. (ISO 14067:2013, 8, 10.)

22

Hiilijalanjälkiselvityksen tavoitteiden määrittelyn yhteydessä tulee esittää yksiselitteisesti
sen aiottu käyttötarkoitus, syyt hiilijalanjälkiselvityksen tekemiseen sekä kenelle tulokseton tarkoitus viestiä. Organisaatio saattaa haluta viestiä julkisesti hiilijalanjäljestä monista
eri syistä. Tällaisia syitä voivat olla esimerkiksi ilmastonmuutostietoisuuden parantaminen,
ilmastonmuutoksen torjumiseen sitoutuminen sekä ilmastonmuutoksen hallintaa koskevien
toimintaperiaatteiden toteuttamisen tukeminen. (ISO 14067:2013, 8, 38.)

Hiilijalanjälkiselvityksessä on käytettävä laadukkainta saatavilla olevaa tietoa siten, että
tiedot mahdollistavat hiilijalanjälkiselvityksen tavoitteiden ja soveltamisalan täyttämisen.
Käytettävän tiedon laatua on kuvattava sekä määrällisesti että laadullisesti. Kuvauksentulee kattaa ajallinen, maantieteellinen ja teknologinen kattavuus, tarkkuus, täydellisyys,
edustavuus, johdonmukaisuus, toistettavuus, tiedon lähteet ja tiedon epävarmuus. (ISO14067:2013, 44.)

2.1.3 PAS 2050

PAS 2050 on Iso-Britannian standardiviranomaisen (BSI) valmistama ohjeistus tuotteiden
ja palveluiden kasvihuonekaasupäästöjen selvittämiseen. Ohjeistus julkaistiin vuonna
2008, ja se päivitettiin vuonna 2011. Ohjeistuksen kehittämisessä olivat mukana myös
Carbon Trust -organisaatio sekä Iso-Britannian hallituksen ympäristö-, elintarvike- ja maatalousministeriö DEFRA (Department for Environment, Food and Rural Affairs). (PAS
2050:2011, iii-v.)

PAS 2050 -ohjeistus perustuu ISO 14040 ja ISO 14044 -standardien mukaisiin elinkaariarvioinnin mallinnusmenetelmiin. PAS 2050 -ohjeistuksen mukaisessa hiilijalanjälkilaskennassa ainoana vaikutusluokkana tarkastellaan ilmaston lämpenemistä. Täten PAS 2050 ei
ota huomioon tuotteen muita mahdollisia sosiaalisia, taloudellisia tai ympäristöllisiä vaikutuksia. Ohjeistuksen mukaan kompensointia ei tule käyttää elinkaariarvioinnin avulla selvitettyjen kasvihuonekaasupäästöjen vähentävänä tekijänä, vaan mahdolliset kompensointimenetelmät tulee käsitellä elinkaaritarkastelussa erikseen. Ohjeistuksen mukaisessa tuotteen elinkaaren kasvihuonekaasupäästöjen määrittämisessä tulee valita tarkastelujakson
laajuudeksi joko ”yritykseltä kuluttajalle” tai ”yritykseltä yritykselle”. Yritykseltä kulutta-

23

jalle -rajaus vastaa ISO 14044 -standardin kehdosta hautaan -menetelmää ja ottaa huomioon tuotteen tai palvelun koko elinkaaresta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt. Yritykseltä
yritykselle -rajaus ottaa huomioon tuotteen tai palvelun elinkaaren aikaiset kasvihuonekaasupäästöt, jotka ovat aiheutuneet ennen tuotteen siirtymistä toimitus- tai valmistusketjussa
seuraavalle yritykselle, ja vastaa ISO 14040 -standardin kehdosta portille -menetelmää.
Hiilijalanjälkilaskennan tulosten esittämisen yhteydessä tulee ilmasta yksiselitteisesti, perustuuko tulos kehdosta hautaan vai kehdosta portille -laskentamenetelmään. (PAS
2050:2011, 1, 8, 12.)

Hiilijalanjäljen selvittäminen jaetaan neljään vaiheeseen PAS 2050 -ohjeistuksen mukaisessa tarkastelussa. Ensimmäisessä vaiheessa asetetaan hiilijalanjälkilaskennalle rajaukset,
selvitetään tuotteen elinkaari sekä laitetaan tiedonkeruumenetelmät tärkeysjärjestykseen.
Toisessa vaiheessa suoritetaan varsinainen tiedonkeruu. Kolmas vaihe sisältää hiilijalanjälkilaskennan. Viimeisessä vaiheessa tulkitaan hiilijalanjälkilaskennan tulokset ja tunnistetaan mahdolliset kasvihuonekaasupäästöjen vähennystoimet. (BSI 2011, 4.) Tuotteen tai
palvelun kasvihuonekaasupäästöjen elinkaariarvioinnissa käytettävän tiedon tulee täyttää
PAS 2050 -ohjeistuksessa määritetyt laatumääräykset, jotka ovat relevanssi, täydellisyys,
johdonmukaisuus, tarkkuus ja läpinäkyvyys (PAS 2050:2011, 7).

Hiilijalanjälkilaskennan tukena on hyvä käyttää virtauskaavioita, joissa voidaan kuvata
jokaiseen prosessiin tulevien ja poistuvaien virtausten lisäksi muita laskentaan vaikuttavia
tietoja ja toimintoja (BSI 2011, 21). Hiilijalanjäljen laskennassa jokaiselle toiminnolle selvitetään syntyvien kasvihuonekaasupäästöjen määrä toiminnallista yksikköä kohden. Toimintojen kasvihuonekaasupäästöt tulee muuttaa hiilidioksidiekvivalenteiksi kertomalla
jokainen tarkasteltava kasvihuonekaasupäästö sitä vastaavalla GWP-kertoimella. PAS
2050 -ohjeistuksen mukaan hiilijalanjäljen selvittämisen yhteydessä tulee laskea myös
tuotteeseen varastoituneen hiilen määrä toiminnallista yksikköä kohden, jonka jälkeen hiilivarastojen koko muutetaan hiilidioksidiekvivalenteiksi ja vähennetään kokonaishiilijalanjäljestä. Jäljelle jäävä arvo kuvaa tuotteen hiilijalanjälkeä toiminnallista yksikköä kohden.
(PAS 2050:2011, 24.)

24

2.1.4 GHG Protocol

GHG Protocol on maailman luonnonvarojen tutkimussäätiön (WRI) ja maailman elinkeinoelämän kestävän kehityksen neuvoston (WBCSD) yhteistyössä tuottama standardisarja,
joka pohjautuu ISO 14040 -standardin mukaiseen elinkaariarviointiin. Sen tarkoituksena
on kehittää organisaatioille kansainvälisesti hyväksyttyjä kasvihuonekaasupäästöjen laskentaan, hallinnoimiseen ja raportoimiseen tarkoitettuja standardeja sekä edistää niiden
laajaa käyttöönottoa. Tässä diplomityössä tarkastellaan GHG Protocol -standardisarjan ”A
Corporate Accounting and Reporting Standard” -ohjeistusta, jonka ensimmäinen versio
julkaistiin vuonna 2001. Sen avulla organisaatiot pystyvät suorittamaan standardinmukaisen kasvihuonekaasuinventaarion, jonka tulos antaa riittävän ja oikean kuvan organisaation
kasvihuonekaasupäästöistä. Lisäksi ohjeistuksen avulla voidaan muun muassa saada liiketoiminnallista informaatiota, jota voidaan hyödyntää tehokkaan kasvihuonekaasupäästövähennysstrategian rakentamisessa, sekä lisätä hiilijalanjälkilaskennan ja -raportoinnin johdonmukaisuutta ja läpinäkyvyyttä sidosryhmien keskuudessa. (The Greenhouse Gas Protocol 2004, 3.)

GHG Protocolin mukaan kasvihuonekaasuinventaariossa tulee käyttää yleisesti hyväksyttyjä laskenta- ja raportointiperiaatteita, jotka ovat relevanssi, täydellisyys, johdonmukaisuus, läpinäkyvyys ja tarkkuus. Raporttien tulisi sisältää kaikki merkitykselliset tiedot,
kuten esimerkiksi kasvihuonekaasupäästölähteiden kuvauksen, tarkasteluun sisältyvien ja
poisjätettyjen lähteiden luettelo, vertailuvuoden tiedot sekä luettelo epävarmuustekijöistä.
(The Greenhouse Gas Protocol 2004, 7, 47.)

GHG Protocolin mukaisen kasvihuonekaasuinventaarion alussa tulee asettaa organisaatiolle ja toiminnalle rajat, joiden avulla valitaan kyseiseen kohteeseen soveltuvin lähestymistapa kasvihuonekaasupäästöjen laskemiseksi ja raportoimiseksi. Tämän jälkeen organisaatio valitsee kasvihuonekaasuinventaarion laskennalle mahdollisimman relevantin vertailuvuoden, johon kasvihuonekaasupäästöjä verrataan. Vertailuvuodeksi suositellaan sellaista
vuotta, josta organisaatiolla on luotettavaa tietoa. Kun kasvihuonekaasuinventaarion rajaukset on tunnistettu, voidaan suorittaa kasvihuonekaasuinventaario viidessä vaiheessa.
Ensimmäisessä vaiheessa tunnistetaan päästölähteet, joista aiheutuu sekä suoria, epäsuoria
ja mahdollisesti myös muita epäsuoria kasvihuonekaasupäästöjä. Toisessa vaiheessa vali-

25taan käytettävä laskentamenetelmä. Kolmannessa vaiheessa kerätään toiminnallista tietoa
ja selvitetään laskennassa käytettävät päästökertoimet. Neljännessä vaiheessa sovelletaan
laskentatyökaluja ja viidennessä kootaan kasvihuonekaasupäästödata organisaatiotasolla.
(The Greenhouse Gas Protocol 2004, 20, 36, 40.)
”A Corporate Accounting and Reporting Standard” -ohjeistuksen mukaisessa hiilijalanjälkilaskennassa tulee tarkastella Kioton pöytäkirjassa määritellyt kasvihuonekaasupäästöt.
Tarkasteltavat kasvihuonekaasut ovat hiilidioksidi, metaani, dityppioksidi, fluorihiilivedyt,
perfluorihiilivedyt sekä rikkiheksafluoridi. (The Greenhouse Gas Protocol 2004, 2-3.)
Vuonna 2013 tarkasteluun on lisätty myös typpitrifluoridi (Greenhouse gas Protocol
2013b, 1). GHG Protocolin mukaisessa kasvihuonekaasuinventaariossa tulee selvittää jaraportoida erikseen suorat ja epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt. Suorat kasvihuonekaasupäästöt johtuvat organisaation omistamista tai hallitsemista toiminnoista. Epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt aiheutuvat tarkasteltavan organisaation toimintojen takia tai seurauksena, mutta syntyvät virallisesti toisen organisaation toiminnasta. (Greenhouse gas Protocol
2013a, 25). Muiden epäsuorien kasvihuonekaasujen selvittäminen on vapaaehtoista, minkä
takia niiden koko elinkaarta ei tarvitse selvittää, vaan on tärkeämpää läpinäkyvyyden kannalta tuottaa yleinen kuvaus tuotantoketjusta ja mahdollisista kasvihuonekaasupäästölähteistä. Kasvihuonekaasuinventaariossa tulee määrittää, mitkä muita epäsuoria kasvihuonekaasupäästöjä aiheuttavista toiminnoista on organisaatiolle oleellisia. Oleellisilla toiminnoilla tarkoitetaan muun muassa niitä toimintoja, jotka aiheuttavat enemmän kasvihuonekaasupäästöjä suoriin ja energian epäsuoriin kasvihuonekaasupäästöihin verrattuna tai toimintoja, jotka sidosryhmät kokevat tärkeäksi. Kasvihuonekaasuinventaario antaa kattavat
puitteet suorien ja epäsuorien kasvihuonekaasupäästöjen hallintaan ja vähentämiseen huomioimalla kaikki kasvihuonekaasupäästölähteet (The Greenhouse Gas Protocol 2004, 28,
30).

Kasvihuonekaasuinventaarion yhteydessä tehdään myös laadunhallinta ja tarkastus. Inventaarion laadunhallinnan ensisijainen tavoite on varmistaa tehdyn kasvihuonekaasuinventaarion tietojen luotettavuus. Tarkastus on objektiivinen arvio raportoidun kasvihuonekaasuinventaarion tarkkuudesta ja täydellisyydestä sekä siitä, kuinka esitetyt tiedot vastaavat
valittuja laskenta- ja raportointiperiaatteita. (The Greenhouse Gas Protocol 2004, 49, 68.)

26

2.2 Kädenjälkilaskenta
Ihmiset ja organisaatiot voivat vaikuttaa myös positiivisesti johonkin ennalta määrättyyn
ympäristövaikutusluokkaan, jos tarkoituksenmukaisesti tehdyt teot saavat aikaan kyseisessä ympäristövaikutusluokassa enemmän hyötyjä kuin haittoja. Näitä positiivisia vaikutuksia kutsutaan usein kädenjäljeksi, jolla voidaan kuvata sosiaalisia ja ympäristöllisiä toimintoja, joilla organisaatio pyrkii pienentämään omaa hiilijalanjälkeään. Kädenjälkilaskenta
nähdään myönteisenä ja hyviin tekoihin kannustavana, kun taas erilaiset jalanjälkilaskentatavat nähdään kielteisenä. (Norris 2013, 1; Phansey 2015.)

Kädenjälkilaskenta on suhteellisen uutta, minkä takia kädenjäljen laskemiseen ei ole käytössä vielä standardeja tai ohjeistuksia. Yleensä kädenjälkilaskennan pohjana käytetään
elinkaarimallinnusta. Kädenjälkilaskennassa rajauksessa ja metodologian valinnassa käytetään usein samoja lähtötietoja ja oletuksia kuin jalanjälkilaskennassa, jolloin näiden tuloksia voidaan verrata keskenään. Kuten jalanjälkilaskenta, myös kädenjälkilaskenta auttaa
tunnistamaan, missä kasvihuonekaasupäästöjä tai mahdollisia poistoja syntyy eniten. Kädenjälkilaskentaa voidaan käyttää jalanjälkilaskennan täydentämiseen. (Norris 2013, 5, 9;
Phansey 2015.)

Toisin kuin jalanjälkilaskennassa, jossa toimintaa pyritään muuttamaan siten, ettei siitä
aiheutuisi minkäänlaisia vaikutuksia, kädenjälkilaskennan periaatteena on se, ettei hyväntekoa ja toiminnan myönteisiä vaikutuksia tarvitse rajoittaa (Biemer et al. 2013, 2). Kädenjälkitarkasteluun yleensä sisällytetään ympäristövaikutusten lisäksi toiminnan sosiaaliset
vaikutukset. Kädenjälkilaskennassa on tyypillistä pyrkiä tietoisesti vaikuttamaan omantoiminnan lisäksi muiden ihmisten ja organisaatioiden mahdollisiin ympäristövaikutuksiin(Norris 2013, 10, 14). Organisaatioiden tulee selvittää toimintansa positiiviset vaikutukset
sekä vaikutusmahdollisuudet sen sidosryhmiin. Mahdollisuuksien mukaan positiivisia vaikutuksia sekä hyväntekeväisyyttä että erilaisia hyviä tekoja voidaan hyödyntää organisaation oman hiilijalanjäljen pienentämisessä. Kun jalanjälki on kädenjälkeä pienempi, organisaation kokonaisvaltaiset ympäristövaikutukset ovat positiiviset. (Phansey 2015.)

27

3

MUSIIKKITEOLLISUUS JA SEN KASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖT

Musiikkiteollisuus voidaan jakaa yleisesti kahteen päätoimintaan, jotka ovat esiintyminen
sekä musiikin äänittäminen ja julkaisu. Päätoiminta jakautuu edelleen pienempiin toimintoihin, jotka ovat sekä suuria että pieniä, kansainvälisiä ja paikallisia. Musiikkiteollisuus
koostuu monesta eri sektorista, joilla jokaisella on erilaisia toimintoja ja vaikutuksia taloudellisesti, sosiaalisesti sekä ympäristön kannalta. (Bottrill et al. 2010, 3.) Kuvassa 2 onhavainnollistettu esiintymisen ja äänittämisen eräitä alatoimintoja sekä näiden toimintojen
yhteys artisteihin ja kuluttajiin. Kuvassa 2 mainittujen toimintojen lisäksi musiikkiteollisuuteen voidaan ajatella kuuluvan musiikkikoulutus, instrumenttien, muun esiintymiseen jaäänitykseen tarvittavien laitteiden sekä musiikinkuunteluun tarkoitettujen laitteiden valmistus sekä media.

Kuva 2. Musiikkiteollisuuden kaksi päätoimintaa ja niiden alatoiminnot (mukaillen: Bottrill et al. 2010, 3).

28Musiikkiteollisuus kuluttaa energiaa ja luonnonvaroja, ja sen toiminnasta syntyy kasvihuonekaasupäästöjä sekä jätteitä. Musiikkiteollisuus voidaan kuitenkin luokitella vähähiiliseksi teollisuudenalaksi, jonka toiminnasta ei synny suoria ympäristövaikutuksia samalla tavalla kuin suurihiilisistä teollisuuden aloista. Musiikkiteollisuuden suoria ja epäsuoria kasvihuonekaasupäästöjä syntyy esimerkiksi esiintymisestä, musiikkialbumien valmistuksesta,
muusikoiden ja yleisön matkustamisesta sekä rakennusten, kuten konserttitalojen ja toimistojen, energiankulutuksesta. Syntyvät kasvihuonekaasupäästöt riippuvat pääasiallisesti käytettävistä energialähteistä ja tuotantoketjuista. Musiikkiteollisuuden merkittävimmät kasvihuonekaasut ovat hiilidioksidi, metaani sekä dityppioksidi. (Bottrill et al. 2008, 62, 64;
Bottrill et al. 2010, 4.)Musiikkiteollisuus voi toimia ilmastonmuutosta vastaan muuttamalla toimintojaan kestävän kehityksen mukaisiksi sekä minimoimalla tuotteiden ja palveluiden negatiivisia ympäristövaikutuksia. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että kasvihuonekaasupäästöjä tuottavat toiminnat, kuten kiertueet ja albumien tuotanto, tulisi lopettaa kokonaan, vaan näihin toimintoihin tulee tehdä kestävään kehitykseen tähtääviä muutoksia (Julie’s Bicycle 2010, 2).
Musiikkiteollisuudessa syntyviä kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää jokaisessa
sektorissa tehden yhteistyötä eri alojen ja sidosryhmien kanssa, jolloin mahdolliset riskit
pienenevät ja vaikutusmahdollisuudet ovat suuremmat (Bottrill et al. 2008, 64).

Musiikki voi inspiroida maailmanlaajuisesti sekä muita muusikoita että myös kuulijoita.
Musiikkiteollisuudella on mahdollisuus ja vastuu toimia yhteiskunnalle esimerkkinä kasvihuonekaasupäästövähennysten asettamisessa ja huomioimisessa päätöksenteossa, ja se voi
kannustaa globaalisti sidosryhmiään ympäristövastuuseen. Muuttuvan musiikkiteollisuuden tulee aktiivisesti kommunikoida asiakkaidensa kanssa toiminnastaan, sillä musiikkiteollisuudella on merkittävä rooli kuluttajien asenteiden ja käyttäytymisen muokkaamisessa.
Vaikutus näkyy erityisesti nuorten keskuudessa. (Bottrill et al. 2008, 64; Bottrill et al.
2010, 7.)

29

4

CASE: SINFONIA LAHTI

Sinfonia Lahti on vuonna 1909 perustettu orkesteri, joka vuonna 1949 kunnallistettiin Lahden kaupunginorkesteriksi. Sinfonia Lahdessa työskentelee 76 ihmistä, joista 66 on sinfoniaorkesterissa soittavia muusikoita ja loput toimistotyöntekijöitä. Sinfonia Lahden toimipiste sijaitsee Lahdessa Sibeliustalossa, jossa sinfoniaorkesteri pääasiallisesti harjoittelee ja
esiintyy. Sinfonia Lahti esiintyy säännöllisesti myös muualla Suomessa, kuten esimerkiksi
Hämeenlinnassa, minkä lisäksi järjestään kansainvälisiä kiertueita muun muassa Ranskassa, Japanissa sekä Kiinassa. Sinfonia Lahdella on konserttien ohella monia levytysprojekteja, ja levyjä on kaikkiaan myyty yli miljoona. (Suomen Sinfoniaorkesterit ry 2015.)

Vuonna 2015 Sinfonia Lahden merkittävin tapahtuma oli 31.8.–6.9.2015 Sibeliuksen 150juhlavuoden kunniaksi järjestetty Sibelius-festivaali, jonne saapui yleisöä ympäri maailmaa. Sinfonia Lahti teki vuonna 2015 kaksi levytystä, joista toinen tehtiin BIS Records
AB:n ja toinen Sony Music -levy-yhtiön kanssa. Levytyspäiviä oli yhteensä kuusi. Vuonna
2015 toimistohenkilökunnalla työpäiviä oli 222 päivää, ja muusikoilla työpäiviä oli keskimäärin 190 esitettävistä teoksista riippuen.

Tässä kappaleessa kuvataan ensin kuinka ilmastolupaus rakentuu ja saavutetaan, jonka
jälkeen esitetään diplomityön tutkimuksen lähestymistapa, metodologia ja rajaukset. Sen
jälkeen selvitetään Sinfonia Lahden toiminnasta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt sekäniiden mahdolliset vähennys- ja kompensointikeinot. Lopuksi hiilijalanjälkilaskennan tuloksia tarkastellaan erikseen Lahden, Suomen ja globaalissa mittakaavassa.

4.1 Ilmastolupaus
Toiminnasta aiheutuvien ympäristövaikutusten hallintaa voidaan tehdä erilaisten ilmastolupausten ja ympäristöhallintajärjestelmien avulla. Niissä selvitetään, minkälaisia ympäristövaikutuksia organisaation omat toiminnot sekä sen käyttämät tuotteet ja palvelut aiheuttavat. Organisaation toiminnat tulee kartoittaa yksityiskohtaisesti, mikä lisää omien toimintaprosessien tuntemusta sekä auttaa tunnistamaan prosessien puutteita ja vahvuuksia. Kun
toiminnan ympäristövaikutukset on kartoitettu, tulee organisaation toimintatavat suunnitel-

30

la niin, ettei niistä aiheudu ympäristöhaittoja. Ilmastolupauksien kehittäminen aloitetaan
niistä tekijöistä, jotka koetaan tärkeimmiksi ja ensisijaisesti parantamista vaativiksi, jonka
jälkeen puututaan vähitellen ympäristövaikutuksiltaan merkityksettömämpiin asioihin.
Lopulta organisaatio pystyy hallitsemaan kaikkia niitä toimintoja, jotka aiheuttavat tai voivat aiheuttaa haitallisia ympäristövaikutuksia. (Pesonen et al. 2001, 9-10.)

Ilmastolupausten ja ympäristöjärjestelmien teko sekä tavoitteiden saavuttaminen alkaa siitä, kun organisaation hallitus sitoutuu kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi, ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseksi, soveltuvan lainsäädännön noudattamiseksi, sekä asettaa
tavoitteeksi luoda ilmastolupaus tai ympäristöjärjestelmä. Tämän jälkeen lisätään tietoisuutta ilmastolupauksesta sekä sen tavoitteista henkilöstön keskuudessa, ja henkilöstöä
kannustetaan toimimaan niiden mukaisesti. Ilmastolupauksen mukainen toiminta vaatii
ymmärrystä ilmastonmuutoksesta, sen hillinnän keinoista sekä organisaation ekologisesta,
taloudellisesta ja sosiaalisesta vastuusta. Koko henkilöstön tulee olla sitoutunut ja motivoitunut ilmastolupauksen mukaisten toimintojen edistämiseen ja käytössä tulee olla myös
välineitä, joilla ilmastonmuutoksen hillintää voidaan toteuttaa (Virtanen & Rohweder
2011, 301–302). Tietoisuutta ilmastolupauksesta myös sidosryhmien keskuudessa tulee
lisätä ja sidosryhmät, kuten ääni- ja valoteknikot, tapahtumien järjestäjät sekä yleisö, voidaan mahdollisuuksien mukaan sitouttaa organisaation ympäristötavoitteisiin. Sidosryhmien tietoisuuden lisäämisellä ja sitouttamisella varmistetaan, että he omalta osaltaan pyrkivät auttamaan tavoitteiden saavuttamisessa, eivätkä tahattomasti tuhlaa energiaa tai tuota
jätettä. (Julie’s Bicycle, 5.)

Ympäristövaikutusten hallinta vaatii mittauksia, joiden avulla voidaan selvittää esimerkiksi
toiminnan energiankulutus, syntyvän jätteen määrä ja laskea toiminnalle hiilijalanjälki.
Mittaaminen ja laskenta mahdollistavat järkiperäisten ja realististen tavoitteiden asettamisen sekä suurimpien kasvihuonekaasupäästölähteiden ja vähennysmahdollisuuksien tunnistamisen. Mitä tarkempaa tietoa mittauksessa ja laskennassa käytetään, sitä vertailukelpoisempi ja uskottavampi lopputulos toiminnan ympäristövaikutuksista saadaan. (Julie’s Bicycle, 5.)

Mittausten ja laskennan jälkeen voidaan tehdä lopullinen ilmastolupaus, jossa asetetaan
ympäristöpäämäärät ja -tavoitteet. Organisaation ympäristöpäämäärät ja -tavoitteet on

31

määritetty sen merkittävimpien ympäristövaikutusten mukaisesti. Sovittujen päämäärien
saavuttamiseksi organisaation tulee laatia yksityiskohtaiset ympäristötavoitteet aikatauluineen ja vastuuhenkilöineen. Ympäristötavoitteille tulee määritellä myös soveltuvat indikaattorit, joiden avulla voidaan seurata niiden toteutumista. (Pesonen et al. 2001, 9, 38.)

Organisaation täytyy pystyä esittämään, kuinka ympäristönäkökohdat on määritelty, miten
niiden muutoksia seurataan ja millä kriteereillä merkittävät ympäristönäkökohdat on eroteltu. Ympäristönäkökohtien tunnistaminen on jatkuva prosessi ja niihin liittyvät tiedot
tulee pitää ajan tasalla. Aina kun toiminnassa ja lainsäädännössä tapahtuu muutoksia tai
aikaisemmat tavoitteet on saavutettu, tulee tarkastella muuttuneita ympäristönäkökohtia ja
tarvittaessa käsitellä uudelleen. (Pesonen et al. 2001, 19.)

Sinfonia Lahden johtoryhmälle järjestettiin 6.8.2015 esitys ilmastonmuutoksesta sekä ilmastolupauksen tärkeydestä. Esityksen jälkeen johtoryhmä totesi, että se on halukas kouluttamaan henkilöstöään ilmastonmuutoksesta ja sen hillintäkeinoista, sekä tekemään omanilmastolupauksen. Koko henkilöstölle järjestettiin 24.8.2015 ilmastonmuutokseen ja ilmastolupaukseen liittyen workshop, jossa kahden ilmastonmuutokseen ja ilmastolupaukseen
liittyvän esityksen jälkeen henkilöstö pääsi myös itse ryhmätyössä pohtimaan, kuinka
omassa toiminnassa voitaisiin menetellä ympäristöystävällisemmin. Workshopin jälkeen
intendentti Kirjonen varmisti, että koko Sinfonia Lahden henkilöstö on sitoutunut ilmastolupaukseen, eikä vastustavia mielipiteitä noussut esille. Sinfonia Lahti määrittää lopullisen
ilmastolupauksensa, sen tavoitteet ja aikataulut diplomityön ulkopuolella.

4.2 Tutkimuksen lähestymistapa ja metodologia
Hiilineutraalius saavutetaan kolmivaiheisesti; ensimmäisessä vaiheessa asetetaan organisaatiolliset ja toiminnalliset rajaukset sekä lasketaan niiden perusteella organisaation toiminnan aiheuttamat kasvihuonekaasupäästöt. Laskennan tulosten perusteella pyritään ensisijaisesti vähentämään omasta toiminnasta aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä niin paljon
kuin mahdollista esimerkiksi energiatehokkuudella tai siirtymällä uusiutuvan energian
käyttöön. Jäljelle jäävät kasvihuonekaasupäästöt tulee kompensoida. Kasvihuonekaasupäästöjen kompensoinnilla tarkoitetaan rahallista hyvitystä, jonka voi maksaa tuottamis-

32

taan kasvihuonekaasupäästöistä. Tällaisia ovat muun muassa vapaaehtoiset päästöoikeudet
sekä ilmastohankkeiden rahoittaminen. (Seppälä 2014, 6, 12.)

Diplomityössä esitetty hiilijalanjälkilaskenta on tehty GHG Protocol -standardisarjan mukaisesti, sillä se on laajimmin käytetty kansainvälinen kasvihuonekaasupäästöjen laskentaan tarkoitettu ohjeistus ja mahdollistaa tulosten vertailun. Hiilijalanjälkilaskennassa on
hyödynnetty myös muita diplomityössä esiteltyjä standardeja ja ohjeistuksia soveltuvinosin. Tässä kappaleessa esitetään ensin hiilijalanjälkilaskennassa tehdyt rajaukset, minkä
lisäksi kuvataan hiilijalanjälkilaskennassa käytettävät tiedot ja tehdyt oletukset sekä tarkastellaan niiden laatua. Koska Sinfonia Lahdelle ei ole aikaisemmin laskettu hiilijalanjälkeä,
diplomityön tuloksia ei voida verrata aikaisempiin vuosiin. Diplomityössä tehtyä hiilijalanjälkilaskentaa voidaan käyttää tulevaisuudessa vertailuvuotena.

4.2.1 Rajaukset

Organisaatiollinen rajaus määrittää mitkä organisaation toiminnoista otetaan huomioon
hiilijalanjälkilaskennassa. GHG Protocol -standardisarjan mukaisessa hiilijalanjälkilaskennassa organisaatiollinen rajaus voidaan tehdä joko perustuen omistamiseen tai hallinnoimiseen. (The Greenhouse gas Protocol 2013a, 29.) Hallinnallinen lähestymistapa usein määritellään joko taloudellisilla tai toiminnallisilla ehdoilla. (The Greenhouse Gas Protocol
2004, 17.) Sinfonia Lahden organisaatiollinen rajaus perustuu hallinnoimiseen, eli hiilijalanjälkilaskennassa huomioidaan sinfoniaorkesterin ja toimiston toiminta.

Organisaatiollisen rajauksen jälkeen tulee määrittää toiminnalliset rajaukset. Toiminnallisten rajausten yhteydessä tulee tunnistaa toiminnasta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt
sekä valita hiilijalanjälkilaskennan ja raportoinnin laajuus. (Greenhouse gas Protocol 2004,
24.) Sinfonia Lahden hiilijalanjälkilaskennassa huomioidut toiminnalliset rajaukset on esitetty taulukossa 1, jossa Sinfonia Lahden toiminnasta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt
on jaettu suoriin, epäsuoriin sekä muihin epäsuoriin kasvihuonekaasupäästöihin. Diplomityössä on pyritty huomioimaan suorien kasvihuonekaasupäästöjen lisäksi kaikki ne epäsuorat kasvihuonekaasupäästölähteet, joihin Sinfonia Lahti pystyy vaikuttamaan.

33

Taulukko 1. Sinfonia Lahden hiilijalanjälkitarkastelun mukaiset toiminnalliset rajaukset.

Suorat kasvihuonekaasu-

Energian epäsuorat

Muut epäsuorat kasvi-

päästöt

kasvihuonekaasupäästöt

huonekaasupäästöt

Myydyt palvelut ja tuotteet

Ostettu sähkö

Ostetut palvelut ja tuotteet

Konserttimatkat ja kiertueet

Ostettu lämmitys

Työmatkaliikenne

Ostettu jäähdytys

Kuljetus ja jakelu
Yleisön matkustaminen
Jätehuolto

Taulukon 1 mukaisilla myydyillä palveluilla ja tuotteilla tarkoitetaan sekä konsertteja että
oheistuotteita, kun taas ostetuilla palveluilla ja tuotteilla tarkoitetaan esimerkiksi hankintoja. Hiilijalanjälkilaskennassa huomioitavien tuotteiden ja palveluiden koko elinkaari tuleeselvittää mahdollisimman tarkasti, jolloin saadaan kattava kuva elinkaaren aikaisista kasvihuonekaasupäästöistä. Konserttimatkat sekä kiertueet sisältävät henkilömatkustuksen sekä
pienempien instrumenttien ja tavaroiden kuljetuksen. Ostetulla energialla tarkoitetaan Sinfonia Lahden osuutta Sibeliustalon tilojen sähkön, lämmön ja jäähdytyksen käytössä.
Työmatkaliikenne tarkoittaa Sinfonia Lahden henkilökunnan matkustamista joko harjoituksiin, konsertteihin tai toimistolle. Kuljetuksella ja jakelulla tarkoitetaan konserttimatkoilla ja kiertueilla suurempien instrumenttien ja tavaroiden sekä ostettujen että myytyjen
tuotteiden mahdollista kuljetusta. Yleisön matkustamisella tarkoitetaan konserttien kuulijoiden matkustamista tapahtumapaikalle. Jätehuollolla tarkoitetaan Sinfonia Lahden osuutta Sibeliustalossa syntyvistä jätteistä ja niiden jätehuollosta.

Kaikista Sinfonia Lahden toiminnoista ei ole saatavilla riittävästi tietoa, eikä kaikkea pystytä selvittämään tai arvioimaan diplomityön puitteissa. Esimerkiksi hyödykkeiden alkuperä ei aina ole tiedossa, jolloin on vaikeaa tai mahdotonta selvittää kaikkien toimintojen
kokonaisympäristövaikutuksia ja niistä syntyviä kasvihuonekaasupäästöjä (Klöpffer &Grahl 2014, 35). Hiilijalanjälkilaskennan ulkopuolelle jätetyt toiminnot on esitetty taulukossa 2.

34

Taulukko 2. Sinfonia Lahden hiilijalanjälkitarkastelun ulkopuolelle rajatut toiminnot.

Hiilijalanjälkilaskennan ulkopuolelle rajatut toiminnot
Toissijaisten konserttisalien yms. tapahtumapaikkojen energiankulutus
Yöpyminen
Ruokailu
Instrumenttien yms. valmistus
Kansainvälinen oheistuotteiden myynti
Oheistuotteiden pakkauksetMedia ja viestintä
Investoinnit
Liikematkustus
Vierailevat kapellimestarit ja solistit
Muiden sidosryhmien toimintaan liittyvät ilmastovaikutukset

Taulukossa 2 toissijaisilla konserttisaleilla ja ynnä muilla tapahtumapaikoilla tarkoitetaan
Sibeliustalon ulkopuolisia tiloja, joissa Sinfonia Lahti esiintyy. Tällaisia tiloja ovat esimerkiksi Hämeenlinnan Verkatehdas sekä Lahden Ristinkirkko. Yöpymisellä ja ruokailulla
tarkoitetaan konserttimatkoilla ja kiertueilla tapahtuvaa mahdollista yöpymistä ja ruokailua, jonka Sinfonia Lahti kustantaa. Instrumenttien valmistuksen lisäksi tarkastelun ulkopuolelle on jätetty esiintymiseen, äänittämiseen sekä musiikin kuunteluun tarvittavien laitteistojen valmistaminen. Kansainvälisellä oheistuotteiden myynnillä tarkoitetaan Suomen
ulkopuolella tapahtuvaa myyntiä. Oheistuotteiden pakkauksilla tarkoitetaan mahdollisia
kääreitä ynnä muita sellaisia, joilla oheistuotteet suojataan kuljetusten ja myynnin ajaksi.
Medialla ja viestinnällä tarkoitetaan sekä sisäiseen että ulkoiseen viestintään ja markkinointiin suunnattuja välineitä. Investoinneilla tarkoitetaan suurempia hankintoja. Liikematkustuksella tarkoitetaan pääasiallisesti kokous- tai promootiomatkoja. Vierailevat kapellimestarit ja solistit eivät hiilijalanjälkitarkastelun rajauksissa kuulu itsessään Sinfonia Lahden toimintaan. Muiden sidosryhmien toimintaan liittyvillä ilmastovaikutuksilla tarkoitetaan mahdollisia negatiivisia tai positiivisia vaikutuksia, joita sinfoniaorkesterin toiminnasta voi aiheutua. Tällaisia toimintoja ovat esimerkiksi kummi- ja koulutoiminta sekä muihin
sidosryhmiin vaikuttaminen.

35

Hiilijalanjälkilaskennassa maantieteellisen rajauksen asettaminen musiikkiteollisuuden
toiminnoille ei ole yksiselitteistä, sillä monet toiminnoista ovat globaaleja. Globaaleja ympäristövaikutuksia aiheuttavat kiertueiden lisäksi esimerkiksi instrumenttien sekä esiintymiseen ja äänittämiseen tarvittavien laitteistojen valmistus. Vaikka kaikkia Sinfonia Lahden toiminnoista aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä ei pystytä selvittämään määrällisesti
tässä diplomityössä, on hiilijalanjälkilaskennan yhteydessä pyritty huomioimaan myös
poisjätettyjen toimintojen mahdollinen vaikutus kokonaisuuteen.

Diplomityön tarkoituksena on selvittää sinfoniaorkesterin toiminnan merkittävimmät kasvihuonekaasupäästölähteet, ja tästä syystä Sinfonia Lahden mahdollisen kädenjäljen selvittäminen on jätetty ulkopuolelle tarkastelusta. Koska diplomityössä laskettavan hiilijalanjäljen ainoana vaikutusluokkana on ilmastonmuutos, laskennan ulkopuolelle on rajattu muut
Sinfonia Lahden toiminnan mahdolliset ympäristövaikutukset, kuten esimerkiksi melusta
aiheutuvat ympäristövaikutukset.

Diplomityön hiilijalanjälkitarkastelussa tehtyjen rajausten takia tuloksena ei saada kokonaisvaltaista kuvaa Sinfonia Lahden toiminnan kasvihuonekaasupäästöistä. Kuitenkin voidaan olettaa, etteivät poisrajatut toiminnot lisää merkittävästi kokonaiskasvihuonekaasujen
määrää, minkä takia niiden poisjättämisellä ei ole huomattavaa vaikutusta lopulliseen hiilijalanjälkeen.

4.2.2 Tiedonkeruu

Tässä kappaleessa tutustutaan tarkemmin hiilijalanjälkilaskennassa käytettäviin tietoihin.
Suurin osa Sinfonia Lahden toimintaan liittyvästä tiedosta on saatu viestintä- ja tapahtumaasiantuntija Hannele Eklundilta, Sinfonia Lahden intendentti Teemu Kirjoselta sekä toimistopäällikkö Hilkka Liinavirralta. Sibeliustaloa koskevat tiedot on saatu Sibeliustalo Oy:nkäyttöpäällikkö Jukka Kaunistolta. Näiden lisäksi diplomityössä on käytetty Sinfonia Lahden vuoden 2014 vuosikertomusta, vuoden 2015 työjärjestystä, henkilöstölle ja yleisölle
tehtyjen kyselyjen sekä workshopissa järjestetyn ryhmätyön tuloksia.

36

Sinfonia Lahden henkilöstölle järjestettiin 24.8.2015 workshopin yhteydessä kysely, jonka
tarkoituksena oli selvittää henkilökunnan työmatkustustottumuksia. Kaikille paikallaolleille Sinfonia Lahden työntekijöille jaettiin kyselylomake, jonka täyttämiseen varattiin 15
minuuttia. Kyselyssä oli yhteensä 7 kysymystä, sekä mahdollisuus antaa palautetta kyselystä, esityksestä tai kommentoida muuta aiheeseen liittyen. Kyselyyn vastasi yhteensä 52
työntekijää eli noin 68 prosenttia Sinfonia Lahden henkilöstöstä. Vastaajista valtaosa oli
muusikoita. Vastanneista 23 oli naisia ja 29 miehiä. Kyselylomake on esitetty liitteessä I.

24.8.2015 järjestetyssä workshopissa henkilöstölle järjestettiin myös ryhmätyö, jossa hepääsivät keskustelemaan ja pohtimaan, kuinka kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää
eri toiminnan alueilla. Ryhmissä pohtimiseen varattiin puoli tuntia aikaa, jonka jälkeen
yksi jokaisesta ryhmästä esitteli ryhmätyön tulokset kaikille. Ryhmiä oli yhteensä seitsemän, ja jokaisessa ryhmässä oli noin seitsemän henkilöä. Ryhmätöiden aiheet olivat 1) oma
toiminta: matkustaminen, 2) oma toiminta: sähköiset ratkaisut ja ulkoinen viestintä, 3) oma
toiminta: sähköiset ratkaisut ja sisäinen viestintä, 4) hankinnat, 5) ostetut palvelut, 6) asiakkaat: hiilijalanjäljen kompensointi, sekä 7) asiakkaiden ohjaaminen puhtaisiin valintoihin. Kaikkien ryhmien vastaukset on esitetty liitteessä II.

Sinfonia Lahden yleisölle järjestettiin Sibelius-festivaalin konsertin yhteydessä 4.9.2015
kysely, jonka tarkoituksena oli selvittää heidän matkustustottumuksia sekä asenteita kasvihuonekaasupäästöjen kompensointiin liittyen. Kyselyssä oli yhteensä 11 kysymystä ja kysely järjestettiin suomeksi. Kyselyyn pystyi vastaamaan sekä ennen konserttia että konsertin väliajalla. Kyselylomakkeita jaettiin kaikille halukkaille, ja kyselyyn vastasi yhteensä
27 henkilöä. Vastanneista 74 prosenttia oli naisia ja 26 prosenttia miehiä. Yleisölle suunnattu kyselylomake on esitetty liitteessä III.

Tiedon saatavuus ja laatu määrittävät hiilijalanjälkilaskennan yksityiskohtaisuuden tason,jolla tutkimus voidaan suorittaa. Jotta hiilijalanjälkilaskenta tai elinkaariarviointi olisi
mahdollisimman kattava, on suositeltavaa tehdä tarvittaessa oletuksia. Tällöin voidaan
vähentää rajausten ulkopuolelle jätettyjen toimintojen määrää. Oletuksia voidaan tehdä
esimerkiksi vanhemman datan, vastaavaan tuotteeseen tai palveluun pohjautuvan tiedon tai
teknisten käsikirjojen ja oppaiden perusteella. Hiilijalanjälkilaskennan yhteydessä tulee
esittää selkeästi, mistä primääridata tuotetaan, mistä toiminnoista hyödynnetään jo olemas-

37

sa olevaa yleistä tietoa sekä missä käytetään keskiarvoja, oletuksia ja arvioita. Primääridatan saatavuus riippuu usein organisaation halukkuudesta tuottaa ja jakaa tietoa. Hiilijalanjälkilaskennassa käytettävien tietojen lähteet ja laatu tulee dokumentoida, mikä on olennaista myös laskennan ymmärrettävyyden ja läpinäkyvyyden takia. (Klöpffer & Grahl
2014, 43, 119–120, 132.) Muiden epäsuorien kasvihuonekaasupäästöjen selvittämisessä
käytettävän tiedon saatavuus ja luotettavuus voi olla epätarkempaa kuin suorien ja energiankäytön epäsuorien kasvihuonekaasupäästöjen selvittämisessä käytetyt tiedot. Kasvihuonekaasupäästöjen arvioiminen on hyväksyttävää, jos se tehdään läpinäkyvästi ja käytettyjen tietojen analysointi on riittävää kasvihuonekaasuinventaarion tavoitteiden saavuttamiseksi. (The Greenhouse gas Protocol 2004, 31.)

Eri yritysten ainevirtojen toisiinsa kytkeminen ja sulkeminen edellyttävät tarkkaa tietoa
virroista ja niihin liittyvistä tekijöistä (Honkasalo 2004, 60). Kun hiilijalanjälkilaskennassa
selvitetään muita epäsuoria kasvihuonekaasupäästöjä, on hyvä tunnistaa kaikki ne yhteistyökumppanit, jotka mahdollisesti myötävaikuttavat merkittävästi organisaation kasvihuonekaasupäästöihin. Yhteistyökumppaneiden kartoittaminen voi parantaa merkityksellisen
tiedon saamista ja täten vaikuttaa hiilijalanjälkilaskennan luotettavuuteen. (The Greenhouse gas Protocol 2004, 31.)

Diplomityön hiilijalanjälkilaskennassa käytetyn tiedon voidaan arvioida olevan hyvälaatuista, vaikka Sinfonia Lahdella oli vaikeuksia tuottaa tarkkaa dataa vuoden 2015 toiminnasta. Diplomityötä tehtäessä kaikkia vuoden 2015 tietoja ei ollut vielä saatavilla, minkä
takia primääridatan seassa on myös vuoteen 2014 perustuvia tietoja ja oletuksia. Sinfonia
Lahden tiedot kiertueilla matkustetuista kilometreistä oli pyöristetty, ja tästä syystä matkojen pituudet selvitettiin myös Fonectan reittihaun ja välimatka.org-internetsivun avulla. Eri
yritysten ja organisaatioiden välillä jakautuvia kasvihuonekaasupäästöjä ei pystytty tarkasti
selvittämään diplomityön puitteissa, jolloin hiilijalanjälkilaskennassa on tehty oletuksia ja
arvioita esimerkiksi Sibeliustalon energiankulutuksen ja syntyvien jätteiden jakautumiseenorganisaatioittain. Hiilijalanjälkilaskennassa on tehty myös oletuksia perustuen kirjallisuuslähteisiin, jotka sisältävät mahdollisimman uutta ja luotettavaa tietoa, mikä vastaa parhaansa mukaan Sinfonia Lahden tapausta. Musiikkiteollisuuden ja sinfoniaorkestereiden
kasvihuonekaasupäästöjen ja hiilijalanjäljen selvittäminen on kuitenkin vielä suhteellisenuutta, eikä aiheesta löydy paljon julkaisuja.

38

Hiilijalanjälkilaskennassa on pyritty huomioimaan kaikki GHG Protocol-ohjeistuksessa
mainitut kasvihuonekaasut. Hiilijalanjälkilaskennassa on käytetty pääasiallisesti valmiitaominaishiilidioksidiekvivalenttipäästökertoimia, ja diplomityössä on pyritty ilmaisemaan
mahdollisuuksien mukaan mitä kasvihuonekaasupäästöjä ominaispäästökerroin huomioi ja
GWP-arvoa ominaispäästökertoimissa on käytetty. Koska tietoa kaikkien toimintojen kasvihuonekaasupäästöistä ei ollut saatavilla, on hiilijalanjälkilaskennassa pyritty huomioimaan vähintään syntyneet hiilidioksidipäästöt, joka on tarkasteltavista kasvihuonekaasuista
merkittävin.

4.3 Toiminnan kasvihuonekaasupäästöt
Tässä kappaleessa tarkastellaan Sinfonia Lahden toimintaa. Ympäristönäkökohtien tunnistaminen aloitetaan tutustumalla organisaation toimintaan yksityiskohtaisesti luomalla kokonaiskuva siitä, mitä toimintoja organisaatiossa on (Pesonen et al. 2001, 16). Sinfonia
Lahden toiminta on esitetty kuvassa 3, jossa nähdään, että päätoimintojen, eli esiintymisenja äänittämisen, lisäksi Sinfonia Lahden toimintaan kuuluu harjoittelu, toimistotyö sekäoheistuotteiden valmistus ja myynti. Kuvassa 3 on myös kuvattu tarkemmin, mitä toimintoihin sisältyy sekä mitä ympäristövaikutuksia kyseisillä toiminnoilla on. Hiilijalanjälkilaskennassa huomioidaan kuitenkin vain toiminnasta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt.
Luonnonvarojen, materiaalien ja energian kulutuksella tarkoitetaan toimintojen valmistukseen, käyttöön ja ylläpitoon tarvittavien luonnonvarojen, raaka-aineiden, materiaalien, sähkön ja lämmön kulutusta. Syntyvällä jätteellä tarkoitetaan toiminnasta aiheutuvia nestemäisiä, kiinteitä ja kaasumaisia jätteitä. Melulla tarkoitetaan toiminnasta aiheutuvaa ääntä,joka koetaan epämiellyttävänä. Kuljetuksella tarkoitetaan tavaroiden, kuten instrumenttien
ja muiden esiintymiseen tarvittavien laitteiden kuljettamista, kun taas matkustamisella tarkoitetaan henkilömatkustamista. Yöpymisellä tarkoitetaan pidempi kestoisesta konserttimatkasta tai kiertueesta aiheutuvaa majoitusta. Jakelulla tarkoitetaan albumien ja oheistuotteiden kuljettamista tuotantolaitokselta myyntipisteeseen. Diplomityössä Sinfonia Lahden
toiminnan tarkastelu on jaoteltu tarkemmin energiankulutukseen, matkustamiseen, äänittämiseen ja jakeluun, hankintoihin, oheistuotteisiin, viestintään, jätteisiin sekä yleisön matkustamiseen.

39

Kuva 3. Sinfonia Lahden toiminta ja toiminnasta aiheutuvat ympäristövaikutukset.

4.3.1 Energiankulutus

Ostetusta energiasta syntyy energian epäsuoria kasvihuonekaasupäästöjä (The Greenhouse
Gas Protocol, 2004, 25). Tällöin otetaan huomioon käytön lisäksi myös energian valmistuksesta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt. Sinfonia Lahden energiankulutuksen voidaan
ajatella jakaantuvan sinfoniaorkesterin toimintaan sekä toimistotyöskentelyyn. Energiaa
käytetään sekä toimisto-, kokous-, harjoittelu- että konserttitilojen lämmittämiseen, jäähdytykseen, ilmanvaihtoon ja valaistukseen. Toimistotiloissa edellä mainittujen toimintojen
lisäksi sähköä kuluu myös toimistolaitteiden, kuten tietokoneiden ja tulostimien, käyttöön.
Konserteissa sähköä tarvitaan myös äänentoistoon sekä mahdolliseen kuvauslaitteistoon ja
levytystilanteissa sähköä tarvitaan äänityslaitteistoon.

40

Sinfonia Lahti vuokraa toimisto-, kokous-, harjoittelu- ja konserttitilansa Sibeliustalo
Oy:ltä. Sinfonia Lahti on Sibeliustalon suurin tilavuokraaja, ja sen osuus Sibeliustalon tilavuokrasta on noin 44,4 prosenttia. Sinfonia Lahti vuokraa vakituisesti Sibeliustalon tiloista
639,4 m2, mihin sisältyvät toimistotilat, tekniset tilat, sosiaalitilat sekä harjoitushuoneet.
Näiden lisäksi Sinfonia Lahti vuokraa tarpeen mukaan tilapäisesti muita tiloja, kuten konserttitiloja aputiloineen. (Kaunisto 2015.)

Sibeliustalo Oy vastaa ostetusta energiasta. Ostettu sähkö on Lahden kilpailuttamaa pörssisähköä, ja lämmitys sekä jäähdytys tapahtuvat kaukolämpöverkon avulla (Kaunisto2015). Diplomityön aikana Sinfonia Lahden tarkkaa energiankulutusta ei pystytty selvittämään, ja tästä syystä hiilijalanjälkilaskennassa Sinfonia Lahden osuus Sibeliustalon vuoden
2014 energiankulutuksesta on allokoitu tilavuokran perusteella. Sekä Sibeliustalon että
Sinfonia Lahden energiankulutukset on esitetty taulukossa 3. GHG Protocol standardisarjan mukaisesti energian epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt voidaan laskea kertomalla energiankulutus energiajakelijan ilmoittamalla energian ominaispäästökertoimella(The Greenhouse gas Protocol 2004, 42). Energiankulutuksen hiilijalanjälkilaskennassa on
pystytty huomioimaan ainoastaan syntyneet hiilidioksidipäästöt, sillä Lahti Energia on ilmoittanut internet-sivuillaan vain ominaishiilidioksidipäästökertoimet tuottamalleen sähkölle ja lämmölle (Lahti Energia 2015). Hiilijalanjälkilaskennassa jäähdytyksen ominaishiilidioksidikertoimena on käytetty WWF:n ilmastolaskurin mukaista ominaishiilidioksidikerrointa (WWF Finland 2015). Taulukon 3 viimeisessä sarakkeessa on esitetty Sinfonia
Lahden energian kulutuksesta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt.
Taulukko 3. Sibeliustalon energiankulutus, Sinfonia Lahden osuus Sibeliustalon energiankulutuksesta tilavuokran perusteella, hiilijalanjälkilaskennassa käytetyt ominaishiilidioksidipäästökertoimet sekä Sinfonia
Lahden energian kulutuksesta syntyvät hiilidioksidipäästöt.

Sibeliusta-

Sinfonia Lahden

Ominaishiilidiok-lon kulutus

osuus tilavuokran

sidipäästökerroin[MWh]perusteella [MWh][g/kWh]Sähkö

1134,9503,9163,42

82,35

Lämpö

2430,01078,9189,94204,93

Jäähdytys

125,0

55,5

60,5

3,36

YHTEENSÄ

3689,91638,3-

290,64

Hiilidioksidipäästöt [tCO2]

41

Taulukosta 3 nähdään, että lämmityksestä syntyy noin 70 prosenttia energiankulutuksen
kasvihuonekaasupäästöistä. Lämmityksen huomattava osuus energian epäsuorista kasvihuonekaasupäästöistä johtuu pääasiallisesti sen suuresta kulutuksesta. Vähiten energian
epäsuoria kasvihuonekaasupäästöjä syntyy jäähdytyksestä, jonka osuus kokonaisenergiankulutuksesta on noin kolme prosenttia. Jäähdytyksestä aiheutuvat hiilidioksidipäästöt ovat
myös sen takia huomattavan pienet muuhun energiankulutukseen verrattuna, sillä sähkön
ja lämmön ominaishiilidioksidipäästökertoimet ovat yli kaksinkertaiset jäähdytyksen ominaishiilidioksidipäästökertoimeen verrattuna.

4.3.2 Matkustus

Liikenne on yksi suurimmista kasvihuonekaasupäästöjen aiheuttajista. Suomessa noin 80–
90 prosenttia liikenteen kasvihuonekaasupäästöistä on peräisin tieliikenteestä, jonka hiilidioksidipäästöistä yli 60 prosenttia syntyy henkilöautojen käytöstä. Rautatie- ja lentoliikenteen osuus kokonaiskasvihuonekaasupäästöistä on hyvin pieni. (Berninger 2012, 91.) Liikenteestä syntyvän hiilidioksidipitoisuuden kasvu on suorassa suhteessa käytetyn polttoaineen määrään (Lyytimäki & Hakala 2008, 272).

Yleisin tapa eri liikennemuotojen kasvihuonekaasupäästöjen vertailuun on muuttaa syntyvät kasvihuonekaasupäästöt ominaiskasvihuonekaasupäästöiksi henkilökilometriä kohden(Berninger 2012, 102). Matkustamisesta ja kuljetuksesta aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen selvittäminen auttaa tunnistamaan liikenteen ympäristövaikutuksia ja ohjaamaan
kestävimpiin kulkuneuvo- ja reittiratkaisuihin. Kuitenkin eniten matkustamiseen vaikuttavat hinta, aika, matkustamisen käytännöllisyys sekä matkustajien ja tarvittavien tavaroiden
määrä, jolloin aina ei voida matkustaa ympäristöystävällisesti optimaalisinta kulkuneuvoa
tai reittiä käyttäen. (Bottrill et al. 2010, 6.)Sinfonia Lahden yksi päätoiminnoista on esiintyminen. Sinfonia Lahden intendentti suunnittelee konserttimatkat ja kiertueet yhdessä agentin kanssa. Henkilömatkustukseen valitut
kulkuneuvot, reitit ja mahdolliset yöpymisjärjestelyt valitaan hinnan ja käytännöllisyyden
perusteella pyrkien siihen, ettei konserttimatkasta aiheutuisi soittajille rasitusta. Instrumenttien, esiintymiseen tarvittavien laitteiden ja muiden tavaroiden kuljetuksen reittien ja

42kulkuneuvojen valintaan vaikuttavat pääasiallisesti logistiikan hinta ja käytännöllisyys.
Kotimaassa ja Euroopassa isojen instrumenttien kuljetus tehdään maitse kuorma-autolla.
Pitkillä matkoilla instrumentit kuljetetaan lentorahtina. (Eklund 2015a.)

Sinfonia Lahdella oli vuonna 2015 yhteensä 81 konserttia, joista 58 järjestettiin Suomessa
ja 23 ulkomailla. Kotimaassa järjestetyistä konserteista 47 pidettiin Lahdessa, kahdeksan
Hämeenlinnassa ja yksi sekä Savonlinnassa, Rovaniemessä että Helsingissä. Suomessa
järjestettyihin konserttimatkoihin osallistuu noin 65–75 henkilöä. Kotimaassa sinfoniaorkesteri suosii linja-autolla liikkumista, mikäli se on matka-aikojen puitteissa järkevää.
Konserttimatkat tehdään kahdella linja-autolla, jonka tavaratilassa kuljetetaan vain matkalaukut ja pukupussit. Suurempien instrumenttien ja muiden tavaroiden kuljetukseen kotimaassa käytetään sekä pakettiautoa että jakelukuorma-autoa. Pohjoiseen matkustetaan pääsääntöisesti reittilennoilla lentäen. Osa muusikoista käyttää lyhimmillä matkoilla myös
omaa autoa tai kimppakyytiä, riippuen asuinpaikasta ja konserttiaikatauluista. (Eklund
2015a.) Diplomityön yhteydessä tehdyn kyselyn perusteella suurin osa muusikoista käyttää
lähes aina yhteiskuljetusta. Omaa autoa tai kimppakyytiä suosii noin 10 prosenttia vastanneista, jotka eivät asu Lahdessa, josta yhteiskuljetus normaalisti järjestetään.

Konserttimatkojen ja kiertueiden kasvihuonekaasupäästöt on selvitetty käyttämällä laskennassa VTT Lipasto-tietokannan eri liikennevälineiden tarkoitettuja hiilidioksidiekvivalenttipäästökertoimia. Liikennevälineiden yksikköpäästöt on määritelty erikseen tavara- ja
henkilöliikenteelle. Henkilötieliikenteen yksikköpäästöt on selvitetty pitkän matkan linjaautoille sekä henkilöautoille. Henkilöilmaliikenteen yksikköpäästöt on selvitetty lentojen
painotetulla keskiarvolla. Kuljetuksessa on käytetty autokohtaisia yksikköpäästökertoimia
pakettiautolle sekä jakelukuorma-autolle. Käytettävät yksikköpäästökertoimet ottavat
huomioon hiilidioksidin lisäksi myös metaanin ja dityppioksidin. Metaanin ja dityppioksidin hiilidioksidiekvivalenteiksi muuttamisessa käytetyt kertoimet ovat hallitustenvälisen
ilmastonmuutospaneelin (IPCC) vuoden 2006 ohjeistuksen mukaiset. (LIPASTO.) Hiilijalanjälkilaskennassa on oletettu, että LIPASTO-tietokannan arvoja voidaan soveltaa myös
ulkomailla matkustamisesta aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen selvittämiseen, jolloin
hyödynnetään myös raideliikenteen keskimääräisiä yksikköpäästöjä. Hiilijalanjälkilaskennassa matkojen pituudet on arvioitu Fonectan reittihaun ja välimatka.org-internetsivuston
avulla.

43

Hiilijalanjälkilaskennassa on oletettu, että kotimaan konserttimatkoilla on aina 75 henkilöä.
Sinfonia Lahti kulkee konserttimatkoilla pääasiallisesti kahdella linja-autolla. Hiilijalanjälkilaskennassa on oletettu, että toinen linja-autoista on täysi ja toinen vajaa. Hiilijalanjälkilaskennassa on myös oletettu, että henkilöstölle järjestetyn kyselyn mukaisesti vain 10 prosenttia käyttää yhteiskuljetuksen sijasta omaa autoa Hämeenlinnaan matkustettaessa. Rovaniemelle Sinfonia Lahti matkustaa pääsääntöisesti reittilennoilla lentäen HelsinkiVantaan lentokentältä. Hiilijalanjälkilaskennassa ei ole huomioitu matkoja konserttimatkojen yhteydessä järjestettyihin harjoituksiin tai mahdollisille yöpymispaikoille. Kuvassa 4
on esitetty Sinfonia Lahden kotimaan konserttimatkoista aiheutuvien kokonaiskasvihuonekaasupäästöjen osuuksien jakautuminen kulkuneuvoittain.

KOTIMAAN KONSERTTIMATKOJEN
KASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖT
YHT. 30 tCO 2e5%

Oma auto

15 %
17 %

Linja-auto

Lentokone

63 %Kuljetus

Kuva 4. Sinfonia Lahden kotimaan konserttimatkoista aiheutuvien kokonaiskasvihuonekaasupäästöt sekäniiden jakautuminen kulkuneuvoittain.

Ulkomaan kiertueiden ja vierailuiden määrä ja kohteet vaihtelevat vuosittain. Kiertueillematkustetaan pääsääntöisesti lentokoneella, mutta esimerkiksi Venäjälle matkustetaan junalla. Ulkomailla Sinfonia Lahti liikkuu linja-autolla tai mahdollisuuksien mukaan junalla.
(Eklund 2015a.) Vuonna 2015 Sinfonia Lahti teki neljä ulkomaan kiertuetta, joista kaksi
sijoittui Aasiaan, yksi Keski-Eurooppaan ja yksi Venäjälle. Kiertueiden keskimääräinen
kesto oli lähes kaksi viikkoa. Ulkomailla järjestetyistä konserteista 15 pidettiin Aasiassa jaseitsemän Euroopassa. Konserttimatkojen ja kiertueiden yhteydessä järjestettiin myös orkesteriharjoituksia yhteensä 116 kappaletta. Kiertueilla on yhteensä 65–75 henkilöä, joista

44

suurin osa on muusikoita. Lisäksi konserttimatkoilla mukana on myös aina toimistopäällikkö, intendentti, asiantuntija sekä kaksi järjestäjää. Keski-Euroopan kiertueella mukana
oli myös kolme hallintohenkilöä.

Sinfonia Lahti teki vuonna 2015 yhteensä neljä konserttimatkaa ja kiertuetta ulkomailla.
Pääasiallisesti kiertueille matkustettiin lentokoneella Helsinki-Vantaan lentokentältä.
Vuonna 2015 Sinfonia Lahti esiintyi kerran myös Pietarissa, jonne matkustettiin junalla.
Hiilijalanjälkilaskennassa on oletettu, että kiertueille osallistuu aina 75 henkilöä. Lisäksi
oletetaan että, kiertueilla kuljetaan pääsääntöisesti linja-autolla ja instrumentit kuljetetaan
tierahtina, jollei toisin ole mainittu. Tarkempaa matkustustietoa on saatu vain Kiinan kiertueelta, jossa käytettiin henkilökuljetukseen linja-auton lisäksi myös junaa sekä lentokonetta, ja rahtia kuljetettiin myös lentokoneella. Hiilijalanjälkilaskennassa ei ole huomioitu
Sinfonia Lahden matkustamista hotellien ja konserttisalien välillä. Ulkomailla tehtyjen
konserttimatkojen kokonaiskasvihuonekaasupäästöjen jakautuminen kulkuneuvoittain onesitetty kuvassa 5.

ULKOMAALLA JÄRJESTETTYJEN
KIERTUEIDEN KASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖT
YHT. 360 tCO 2e2%

Linja-auto

16 %
3%
1%

Lentokone, henkilömatkustus
Juna
Kuljetus
78 %Lentokone, rahti

Kuva 5. Sinfonia Lahden ulkomaalla järjestettyjen konserttimatkojen ja kiertueiden matkustamisesta aiheutuvat kokonaiskasvihuonekaasupäästöt sekä niiden jakautuminen kulkuneuvoittain.

Sekä kuvasta 4 ja 5 nähdään, että ulkomaan kiertueista aiheutuu yli kymmenkertainen määrä kasvihuonekaasupäästöjä kuin kotimaan konserttimatkoista. Huomattavin kasvihuone-

45

kaasupäästölähde on lentoliikenne, joka kattaa noin 77 prosenttia kaikista konserttimatkojen ja kiertueiden kasvihuonekaasupäästöistä. Vähiten kasvihuonekaasupäästöjä syntyy
junalla matkustamisesta sekä oman auton käytöstä, mikä selittyy sillä, että niitä käytetään
vähiten konserttimatkoilla ja kiertueilla.

Sinfonia Lahden toimitilat sijaitsevat Lahdessa Sibeliustalossa. Noin 67 prosenttia Sinfonia
Lahden henkilöstöstä asuu Lahdessa ja noin 25 prosenttia Helsingin seudulla. Työmatkojen
pituuden vaihtelivat alle kilometristä 150 kilometriin. Henkilöstölle tehdyn kyselyn perusteella suosituimmat työmatkaan käytetyt kulkuneuvot on esitetty kuvassa 6. Siitä nähdään,
että hieman alle 60 prosenttia kyselyyn vastanneista kulkee pääsääntöisesti joko omalla
autolla tai kimppakyydillä. Oman auton käyttö oli suosituinta 10–50 kilometrin työmatkoilla, kun taas 70–110 kilometrin matkoilla suosituin vaihtoehto oli kimppakyyti. Kyselyn
mukaan kimppakyydissä on normaalisti 4-5 matkustajaa. Vain yksi vastanneista käytti pääsääntöisesti junaa työmatkallaan. Lyhyillä työmatkoilla suosittiin kevyttä liikennettä, kuten
pyöräilyä ja kävelyä. Kuusi prosenttia vastanneista ei osannut määritellä mitä kulkuneuvoa
käyttäisi työmatkoilla eniten. Julkista liikennettä käytetään työmatkoihin harvoin.

TYÖMATKUSTUKSEEN KÄYTETYTKULKUNEUVOT
Kevyt liikenne

Oma auto

Kimppakyyti

Juna

Ei säännöllistä kulkumuotoa

6%
2%
19 %

35 %

38 %

Kuva 6. Sinfonia Lahden henkilöstön pääsääntöisesti työmatkustuksessa käyttämät kulkuneuvot.

Henkilöstölle tehdyssä kyselyssä oli mahdollista antaa lisätietoa tai perustella vastauksiaan.
Henkilökunta perusteli kevyen liikenteen käyttöä pääasiallisesti sillä, ettei omista joko ajo-

46

korttia tai autoa. Osa vastaajista mainitsi syyksi myös kevyen liikenteen hyötyliikuntamahdollisuuden. Oman auton käyttöä alle 10 kilometrin matkoilla perusteltiin usein julkisten
liikenneneuvojen huonoilla yhteyksillä ja hitaudella omaan autoon verrattuna. Osa soittajista koki myös instrumenttien kuljettamisen julkisilla kulkuneuvoilla hankalaksi. Julkisia
liikennemuotoja henkilöstö sanoi käyttävänsä vain sään ollessa niin huono, ettei kevyellä
liikenteellä voi matkustaa töihin.

Työmatkustuksen kasvihuonekaasupäästöt on selvitetty käyttämällä laskennassa VTT Lipasto-tietokannan hiilidioksidiekvivalenttipäästökertoimia, jotka huomioivat hiilidioksidin
lisäksi myös metaanin ja dityppioksidin. Metaanin ja dityppioksidin hiilidioksidiekvivalenteiksi muuttamisessa käytetyt kertoimet ovat IPCC:n vuoden 2006 ohjeistuksen mukaiset.
(LIPASTO.) Hiilijalanjälkilaskennassa on käytetty henkilöliikenteen yksikköpäästöjä sekätie- että rautatieliikenteelle. Hiilijalanjälkilaskennassa työmatkojen pituudet on laskettu
Sinfonia Lahden vuoden 2015 työjärjestyksen sekä Fonectan reittihaun avulla.

Hiilijalanjälkilaskennassa on oletettu, että kyselyn vastausten mukaisesti 35 prosenttia tehdään kevyellä liikenteellä, ja tästä syystä on päästötöntä. Tämä tarkoittaa sitä, että kaikkialle viiden kilometrin työmatkat tehtäisiin kevyellä liikenteellä. Sinfonia Lahden henkilöstön työmatkoista aiheutuva kasvihuonekaasut muodostuvat siis autoilusta ja raideliikenteestä. Hiilijalanjälkilaskennassa oletetaan kyselyn vastausten mukaisesti työmatkustukseen käytettävien henkilöautojen vuosimallit ja polttoaineet, joiden mukaiset hiilidioksidiekvivalenttikertoimet saadaan LIPASTO-tietokannasta. Hiilijalanjälkilaskennassa on
myös oletettu, että toimistotyöntekijöillä on 222 ja muusikoilla 190 työpäivää vuodessa.

Työmatkustuksesta aiheutuu kasvihuonekaasupäästöjä yhteensä noin 120 tonnia vuodessa.
Eri työmatkustukseen käytettävien liikennemuotojen osuus kokonaiskasvihuonekaasupäästöistä on esitetty kuvassa 7. Kuvasta 7 nähdään, että suurin osa työmatkustuksen kasvihuonekaasupäästöistä johtuu yksityisautoilusta. Kimppakyytien huomattava osuus kokonaiskasvihuonekaasupäästöistä johtuu osittain siitä, että kimppakyydillä tehdyt työmatkat ovat
huomattavasti pidempiä kuin omalla autolla tehdyt. Jos kaikki kimppakyytiä käyttävät tulisivat omalla autolla, olisi työmatkustuksesta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt lähes 60
prosenttia suuremmat. Junan osuus työmatkustuksesta aiheutuvista kasvihuonekaasupäästöistä on alle prosentin, mikä selittyy sen vähäisestä käytöstä. Työmatkustuksen kasvihuo-

47

nekaasupäästöjä tarkasteltaessa tulee huomioida, että Sinfonia Lahden muusikkojen työpäivien määrä on oletettu, ja todellisuudessa osion hiilijalanjälki voi olla toisenlainen työpäivistä ja työmatkojen pituuksista riippuen.

TYÖMATKUSTUKSENKASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖT
YHT. 120 tCO 2e0%
19 %Oma auto

Kimppakyyti

Juna
81 %

Kuva 7. Työmatkustuksesta aiheutuvat kokonaiskasvihuonekaasupäästöt sekä niiden jakautuminen kulkuneuvoittain.

4.3.3 Äänittäminen ja jakelu

Tässä kappaleessa selvitetään Sinfonia Lahden äänittämisestä ja jakelusta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt. Äänittämisellä tarkoitetaan diplomityössä äänen tallentamisen lisäksi
myös videointia. Kappaleessa tarkastellaan erikseen fyysisiä ja digitaalisia äänitysten julkaisuja sekä niiden jakelua. Vaikka globalisoituminen on kasvattanut yleisesti kansainvälistä kaupankäyntiä, sekä kuljetusten että jakelun määrää, diplomityössä ei pystytä selvittämään äänitetyn musiikin globaaleja vaikutuksia ilmastonmuutokseen. Äänittämiseen tarvittavan energian kulutuksesta aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä ei huomioida tässä
kappaleessa.

Musiikkialbumin valmistus on yksi musiikkiteollisuuden suurimmista suorista kasvihuonekaasupäästölähteistä. Fyysinen albumi koostuu usein kolmesta komponentista, jotka ovat
alumiinilla ja lakalla päällystetty polykarbonaattilevy, kuoret ja paperinen sisälehti. CDalbumien kuoret valmistetaan normaalisti muovista. Albumin koko elinkaareen voidaan

48

ajatella kuuluvan levy-yhtiön toiminta, promootio, albumien äänittäminen, albumien valmistus, julkaisu, markkinointi, jakelu, myynti, loppusijoitus sekä edellä mainittujen toimintojen jätehuolto. Fyysiset albumit sisältävät mahdollisesti myös niin sanottuja piilotettuja
kasvihuonekaasupäästöjä, jotka johtuvat albumien ylitilauksesta. Ylitilaus aiheuttaa albumien ylituotantoa, jolloin kaikkia albumeja ei pystytä myymään. Myymättä jääneet CDlevyt palautetaan kaupoista musiikinjakelijalle ja mikäli musiikinjakelija ei pysty myymään albumeita palautuksenkaan jälkeen esimerkiksi alennusten avulla, joutuvat albumit
joko kierrätykseen tai kaatopaikalle. (Bottrill et al. 2008, 31, 35.) Albumien ylituotannosta
aiheutuu haittoja sekä liiketoiminnalle että ympäristölle energian ja materiaalien kulutuksen sekä jätteen määrän kasvusta.

Sinfonia Lahdella on sopimus ruotsalaisen levy-yhtiön BIS Records AB:n kanssa. Sinfonia
Lahti tekee levytysprojekteja myös muiden levy-yhtiöiden kanssa, ja kaiken kaikkiaan levytyksiä on tehty jo yli 80 kappaletta. Levytyksiä Sinfonia Lahti tekee yleensä noin yhdestä kolmeen kappaletta vuodessa. Vuonna 2015 Sinfonia Lahdella oli yhteensä kuusi levytyspäivää, ja levytykset tapahtuivat omassa konserttisalissa Sibeliustalon tiloissa (Eklund
2015a). Vuonna 2015 Sinfonia Lahti julkaisi kaksi albumia, joita alkupainettiin 5 000 kappaletta. Kaikkia Sinfonia Lahden levytyksiä myytiin yhteensä noin 14 600 kappaletta
vuonna 2015.

Sinfonia Lahden albumit tuotetaan Sveitsissä. Sinfonia Lahden Sibelius-levytykset sisältävät poikkeuksellisesti kolme CD-levyä, kun taas muut albumit sisältävät yleensä vain yhden levyn. Levymuotona käytetään joko perinteistä CD-levyä tai Super Audio CD-levyä(Sinfonia Lahti 2015a). Kaikki Sinfonia Lahden fyysiset albumit sisältävät aina paperisen
sisälehden. Tarkkaa tietoa Sinfonia Lahden fyysisissä albumeissa käytetyistä kuorista ei
saatu diplomityön puitteissa, joten hiilijalanjälkilaskennassa on oletettu, että albumeissa
käytetyt kuoret valmistetaan muovista.

Diplomityön puitteissa ei ole mahdollista selvittää levy-yhtiökohtaisesti albumien koko
elinkaaren kasvihuonekaasupäästöjä. Levy-yhtiöt vastaavat yleisesti äänitetyn musiikin
tuotannosta, valmistuksesta, jakelusta ja markkinoinnista (Bottrill et al. 2008, 17), minkä
takia hiilijalanjälkilaskennassa tulee selvittää vain Sinfonia Lahden osuus levytysten kasvihuonekaasupäästöistä. Koska levy-yhtiöiltä ei saatu tarkkaa tietoa äänittämisen kasvi-

49

huonekaasupäästöistä, ei diplomityön yhteydessä pystytä selvittämään Sinfonia Lahden
osuutta näistä kasvihuonekaasupäästöistä. Tästä syystä diplomityössä selvitetään yleisesti
tuotetusta musiikista aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt, vaikka todellisuudessa Sinfonia
Lahden osuus tuotetun musiikin kasvihuonekaasupäästöistä olisi pienempi.

Hiilijalanjälkilaskennassa huomioidaan vain vuonna 2015 tuotettujen albumien aiheuttamat
hiilidioksidipäästöt. Hiilijalanjälkilaskennan ulkopuolelle on jätetty aikaisempina vuosina
tuotetut, mutta tarkasteluvuonna myydyt albumit, jotta albumien kasvihuonekaasupäästöt
sijoittuisivat oikealle tarkasteluvuodelle. Diplomityön puitteissa ei ollut mahdollista selvittää albumien koko elinkaaren aikaisia kokonaiskasvihuonekaasupäästöjä, vaan tarkastelussa on huomioitu ainoastaan syntyneet hiilidioksidit. Fyysisten albumien hiilidioksidipäästöt
saadaan kertomalla vuonna 2015 alkupainettujen albumien määrä albumien ominaishiilidioksidipäästökertoimella. Hiilijalanjälkilaskennassa fyysisen albumin oletetaan tuottavan
koko elinkaaren aikana noin 3,2 kiloa hiilidioksidia (Weber et al. 2010, 762). Tällöin Sinfonia Lahden vuoden 2015 fyysisten albuminen hiilidioksidipäästöiksi saadaan 16 tonnia
hiilidioksidia vuodessa.

Digitaalinen jakelu on tullut yhä suositummaksi tavaksi kuunnella ja jakaa musiikkia. Digitaalisen musiikin ja videoiden jakelu mahdollistaa musiikin kuuntelun lähes missä vain, ja
digitaalisen musiikin jakamisen helppous lisää jatkuvasti ladatun musiikin määrää. Digitaalisen musiikin myynti, saatavuus ja myyjien määrä lähes kaksinkertaistuu vuosittain (Bottrill et al. 2008, 36).

Sinfonia Lahti julkaisee musiikkia myös digitaalisesti. Pääasiallisesti Sinfonia Lahden albumeja jaetaan erilaisten suoratoistopalveluiden tai verkkokaupan kautta levy-yhtiöiden
toimesta. Sinfonia Lahti julkaisee internetissä säännöllisesti myös konserttejaan ja esityksiään. Sinfonia Lahdella on oma YouTube-tili, jonne lisätään konserttivideoiden lisäksi esityksien trailereita sekä erilaisia haastatteluita. Vuonna 2015 Sinfonia Lahti julkaisi seitsemän konserttia ClassicLive-portaalin kautta. Myös yleisradio (YLE) lähetti Sibeliusfestivaalin orkesterikonsertit radiossa ja internetissä (Sinfonia Lahti 2015c).

Digitaalisen musiikin jakelusta ja kuuntelusta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt ovat fyysisen
CD-albumin kasvihuonekaasupäästöjä huomattavasti pienemmät, mikä johtuu siitä, että50

energiaa ja materiaaleja säästetään tuotannon, kuljetuksen, matkustuksen, jakelun ja varastoinnin puuttuessa. Digitaalisen albumin hiilidioksidipäästöt ovat 0,4 hiilidioksidikiloa,
kun oletetaan että asiakas käyttää musiikkia vain digitaalisesti, eikä polta ostamaansa musiikkia levylle. (Weber et al. 2010, 754, 762.) Hiilijalanjälkilaskennassa on oletettu, että
digitaalisesti ladatut videot vastaavat digitaalisten albumien hiilidioksidipäästöjä.

Taulukossa 4 on esitetty Sinfonia Lahden fyysisten sekä digitaalisten albumien ja videoiden latausten määrät ja kuuntelukerrat vuonna 2015 sekä niistä aiheutuneet hiilidioksidipäästöt. Suoratoistopalveluiden ja verkkokaupan latausten määrä on saatu vain Sony Music-levy-yhtiöltä, sillä BIS Records AB:n tietoja ei ollut saatavilla. Sekä ClassicLiveportaalissa että YLE:llä esitettyjen konserttien katselukertojen määrä on arvioitu YLE
Areenan esittämien Sibelius-festivaalikonserttien katsojamäärien perusteella, ja keskimääräiseksi katselukertojen määräksi saadaan 250. Taulukosta 4 nähdään, että digitaalisia latauksia vuonna 2015 on yhteensä noin 140 970 kappaletta, ja latauksista aiheutuu noin 55
tonnia hiilidioksidia.

Taulukko 4. Vuoden 2015 fyysisten albumien ja digitaalisten latausten määrä sekä niistä syntyvät hiilidioksidipäästöt.

Fyysiset albumit
Suoratoistopalvelujen ja
verkkokaupan latauksetYouTube-videoiden latauksetClassicLive-videoiden lataukset

Ominaishiilidioksi-

Hiilidioksidi-

Latausten mää-

dipäästökerroin

päästöt [tCO2]

rä [kpl][kgCO2/kpl]

5 000

3,2

28 066

103 653

1 750

0,4

0,4

0,4

16,00
11,23

41,46

0,70

YLE- radiointi ja videointi

7 500

0,4

3,00

YHTEENSÄ

145 969-

72,39

Taulukosta 4 nähdään, että fyysisen albumin ominaishiilidioksidipäästökerroin on digitaaliseen albumiin verrattuna kahdeksankertainen. Kuitenkin digitaalisesta musiikin käytöstä

51

syntyy huomattavasti enemmän hiilidioksidipäästöjä kokonaisuudessaan, kun otetaan
huomioon sekä digitaalinen musiikin kuuntelu että videoiden katsominen. Tämä johtuu
yksinkertaisesti siitä, että digitaalisen musiikin jakelun helppous lisää myös sen kulutusta
ja käyttöä. Lisäksi taulukosta 4 huomataan, että konserttivideoiden katselu internetin välityksellä aiheuttaa musiikin kuunteluun verrattuna enemmän hiilidioksidipäästöjä. Videoiden hiilidioksidipäästöt muodostavat lähes 60 prosenttia äänittämisen ja jakelun kokonaishiilidioksidipäästöistä. Fyysiset albumit aiheuttavat kuitenkin hieman enemmän hiilidioksidipäästöjä kuin suoratoistopalveluiden ja verkkokaupan välityksellä tehdyt lataukset.
Kuten aikaisemmin mainittiin Sinfonia Lahden osuus äänittämisen ja musiikin jakelun
kasvihuonekaasupäästöistä on pienempi, sillä niistä aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt
jakautuvat todellisuudessa usealle sidosryhmälle.

4.3.4 Hankinnat

Diplomityössä Sinfonia Lahden hankintoihin ajatellaan sisältävän sekä sinfoniaorkesterin
hankinnat, kuten instrumentit, näiden varaosat ja nuotit, sekä toimistotyöhön tarvittavat
toimistotarvikkeet ja -koneet. Lisäksi hankintoihin kuuluvat mahdolliset konserttien kuvaamiseen ja äänittämiseen tarvittavat laitteistot. Hankintojen lisäksi kappaleessa tarkastellaan näihin kohdistuvat mahdolliset huollot.

Instrumenttien valmistuksessa on yhä vallitsevia vanhoja perinteitä, jotka liittyvät pääasiallisesti valmistusmateriaalien käyttöön. Esimerkiksi puusoittimet koostuvat monesta osasta,
ja perinteisesti niiden rungot valmistetaan virheettömistä, hidaskasvuisista ja vanhoista
huippumateriaaleista, kuten kuusesta ja setristä, jotka käytetään vasta noin 200 vuoden
iässä. Instrumenttien muiden osien, kuten otelautojen, valmistusmateriaalina käytetään
myös muita vanhoja laatupuita, kuten ruusupuuta, jota nykyään suojellaan uhanalaisena
lajina. (French & Handy 2006, 1.)

Osa orkestereissa käytettävistä instrumenteista on tavallisesti soittajien omia ja orkesterit
omistavat tyypillisesti vain isot instrumentit, kuten harput, pianot, lyömäsoittimet ja osan
vaskisoittimista. Instrumentteja huolletaan käytännössä jatkuvasti, mikä lisää instrumenttien käyttöikää. Uusia instrumentteja sekä instrumenttien varaosia, kuten rumpujen kalvoja

52

ja harpun kieliä, ostetaan tarpeen mukaan. (Eklund 2015a.) Vuonna 2015 Sinfonia Lahti
osti viisi uutta instrumenttia ja instrumenttien huoltoja tehtiin yhteensä 47 kappaletta.

Sinfonia Lahden toimistotiloissa on yhteensä yhdeksän työpistettä. Näistä viidessä työpisteessä on pöytäkone ja neljässä kannettava tietokone. Toimistotiloissa on yhteensä kuusi
tulostinta ja kaksi kopiokonetta. Toimistolaitteet ovat käytössä leasing-sopimuksella. Jokaisella toimistotyöntekijällä on työsuhdematkapuhelin. Toimistotarvikkeita ja -koneitahankitaan käytännössä kulutuksen mukaan ja huolletaan tarpeen mukaan. Varsinaiset hankinnat ja investoinnit suunnitellaan ja budjetoidaan vuosittain. (Eklund 2015a.) Vuonna
2015 Sinfonia Lahti uudisti nettilähetyskalustoaan sekä lamppuja.

Pääosa Sinfonia Lahden nuottimateriaaleista vuokrataan kustantajilta. On myös olemassa
materiaaleja, joita ei voi vuokrata, vaan ne on ostettava, jolloin ostettu aineisto jää osaksi
Sinfonia Lahden nuottikirjastoa. (Eklund 2015a.) Vuonna 2015 Sinfonia Lahti osti yhteensä yhdeksän ja vuokrasi 53 kappaletta nuotteja.

Sinfonia Lahti ostaa pääsääntöisesti enemmän palveluita kuin hankintoja. Vuonna 2015
kuljetuspalveluiden osuus kaikista ostetuista palveluista oli noin 40 prosenttia. Konsertteihin ostettiin sekä ääni- ja valotekniikkapalveluita että salihenkilökuntaa yhteensä 32 prosenttia kaikista ostetuista palveluista. Instrumenttien ja muiden laitteiden huoltojen osuus
oli vain 14 prosenttia. Lisäksi Sinfonia Lahti käytti myös paino- että vuokrauspalveluita.

Sinfonia Lahden hankintojen ja ostettujen palveluiden aiheuttamia kasvihuonekaasupäästöjä ei pystytä selvittämään diplomityön yhteydessä tiedon puutteellisuuden vuoksi. Esimerkiksi instrumenttien koko elinkaaren aikaiset kasvihuonekaasupäästöt riippuvat käytetyistä
materiaaleista sekä käyttöiästä. Tästä syystä hiilijalanjälkilaskennan ulkopuolelle on jätetty
muun muassa instrumenttien valmistuksesta ja huolloista aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt. Jotta vältyttäisiin päällekkäisiltä kasvihuonekaasupäästöjen laskennalta, on hiilijalanjälkilaskennassa ostettujen kuljetuspalveluiden vaikutus Sinfonia Lahden kasvihuonekaasupäästöihin huomioitu konserttimatkojen ja kiertueiden yhteydessä ja painopalveluiden
vaikutus oheistuotteiden yhteydessä.

53

4.3.5 Oheistuotteet

Tässä kappaleessa selvitetään Sinfonia Lahden oheistuotteiden valmistuksesta, käytöstä ja
loppukäytöstä aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt. Sinfonia Lahden oheistuotteiksi on diplomityössä määritetty painotuotteet, kuten käsiohjelmat, esitteet ja julisteet, kirjat sekä
tekstiilit. Koska diplomityön puitteissa ei ollut mahdollista selvittää vain Sinfonia Lahden
osuutta sen oheistuotteiden kasvihuonekaasupäästöistä, tässä kappaleessa on selvitettyoheistuotteiden koko elinkaaren aikaiset kokonaiskasvihuonekaasupäästöt. Todellisuudessa
oheistuotteista aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt jakautuvat usealle sidosryhmälle, kuten
valmistajille, jakelijoille sekä kuluttajille.

Painotuotteiden, kuten käsiohjelmien ja esitteiden, pääasiallisena materiaalina käytetään
paperia (Pihkola et al. 2010, 5). Painotuotteiden valmistuksessa käytetään monenlaisia väriaineita, liuottimia, kiinniteaineita, lakkoja ja muita kemikaaleja (Sarkkinen 2006, 77).
Kasvihuonekaasupäästöjä syntyy painamisen lisäksi esimerkiksi paperin valmistuksesta,
kuljetuksesta, käytöstä ja kierrättämisestä. Painotuotteiden elinkaaren aikaisten huomattavin päästölähde on sellun ja paperin valmistus, joka kattaa yli 50 prosenttia kokonaispäästöistä (Moberg 2010, 36; Pihkola et al. 2010, 144).

Vuonna 2015 Sinfonia Lahti tuotti 24 eri käsiohjelmaa ja 14 eri esitettä, joita painettiin
yhteensä 92 400 kappaletta. Näiden lisäksi Sinfonia Lahti tuotti 11 kappaletta paperisia
julisteita, 1 400 kappaletta kausikortteja ja 4 000 kappaletta arvoseteleitä. Tarkkaa kilomäärää Sinfonia Lahden ostamista painopalveluista ei ollut saatavilla diplomityön puitteissa, minkä takia hiilijalanjälkilaskennassa on oletettu painotuotteiden olevan syväpainotuotteita ja yhden tuotteen painavan 20 grammaa (Pihkola et al. 2010, 158). Tällöin vuonna
2015 Sinfonia Lahti tuotti noin 1 960 kiloa painotuotteita. Näiden lisäksi Sinfonia Lahti
tuotti vuonna 2015 kaksi seinälakanaa Sibeliustaloon.

Vuoden 2015 Sibelius-festivaaleille tuotettiin paitoja ja festivaalikirjoja. Sibeliusfestivaalipaitoja tuotettiin 700 kappaletta ja Sibelius-festivaalikirjoja 2 500 kappaletta.
Tarkemman tiedon puutteessa hiilijalanjälkilaskennassa on oletettu, että festivaalipaidat
valmistetaan tavanomaisesti, jolloin yhden paidan ominaishiilidioksidiekvivalenttipäästökertoimeksi voidaan olettaa 6,5 kiloa (Bottrill 2012, 4). Yhden kirjan ominaishiilidioksi-

54

diekvivalenttipäästökertoimeksi on oletettu 1,2 kiloa. Kirjan ominaishiilidioksidiekvivalenttipäästökerroin huomioi hiilidioksidin lisäksi metaanin ja dityppioksidin. (Pihkola et al.
2010, 24, 161.)

Taulukossa 5 on esitetty oheistuotteiden aiheuttamat kasvihuonekaasupäästöt. Hiilijalanjälkilaskennassa on oletettu, että painotuotteiden, eli käsiohjelmien, paperisten julisteiden,
kausikorttien ja arvosetelien ominaispäästökerroin on 1 631 grammaa hiilidioksidiekvivalenttia painotuotekiloa kohden ja esitteiden ominaispäästökertoimeksi 1 253 grammaa hiilidioksidiekvivalenttia esitekiloa kohden. Painotuotteille käytetyt ominaispäästökertoimet
ottavat huomioon hiilidioksidin, metaanin ja dityppioksidin, ja ne on muutettu hiilidioksidiekvivalenteiksi IPCC:n vuoden 2007 ohjeistuksen mukaisesti. (Pihkola et al. 2010, 24,
143.) Seinälakanoiden ominaispäästökertoimen oletetaan olevan sama kuin tavanomaisesti
valmistetuilla paidoilla.

Taulukko 5. Vuonna 2015 tuotettujen painotuotteiden määrät, oheistuotteiden ominaiskasvihuonekaasupäästökertoimet sekä niistä syntyvät kasvihuonekaasupäästöt hiilidioksidiekvivalenttitonneina.

Tuotettu määrä

Ominaiskasvihuonekaa-

Kasvihuonekaasu-[kpl]

supäästökerroin

päästöt [tCO2e]Painotuotteet

21 311

1 631 gCO2e/kgpainotuote

0,70

Esitteet

76 5001 253 gCO2e/kgpainotuote

1,92

Kirjat2 500

1 200 gCO2e/kpl

3

Paidat700

6 500 gCO2e/kpl

4,55

Seinälakanat

2

6 500 gCO2e/kpl

0,01

101 011-

10,18

Oheistuote

YHTEENSÄ

Taulukosta 5 nähdään, että oheistuotteista huomattavimmat kasvihuonekaasupäästöt syntyvät Sibelius-festivaalin oheistuotteista, eli paidoista ja kirjoista, vaikka niiden osuus vuonna 2015 valmistettujen oheistuotteiden kokonaismäärästä on vain kolme prosenttia. Tämä
johtuu pääasiallisesti siitä, että paidat ja kirjat ovat käsiohjelmiin ja esitteisiin verrattuna
kookkaampia sekä painavampia, minkä takia niiden tuotannossa tarvitaan enemmän materiaaleja ja energiaa. Tuotteiden hiilijalanjälki on sitä suurempi, mitä enemmän materiaaleja

55

on käytetty (Moberg 2010, 64; Pihkola et al. 2010, 182). Kuten aikaisemmin jo mainittiin,
diplomityön hiilijalanjälkitarkastelussa on selvitetty oheistuotteiden kokonaiskasvihuonekaasupäästöt koko elinkaaren aikana. Todellisuudessa Sinfonia Lahden osuus oheistuotteiden kasvihuonekaasupäästöistä on pienempi, sillä oheistuotteiden koko elinkaaren aikaiset
kasvihuonekaasupäästöt eivät kohdistu pelkästään Sinfonia Lahden toimintaan.

4.3.6 Viestintä

Tässä kappaleessa tarkastellaan Sinfonia Lahden sisäistä että ulkoista viestintää. Sisäisellä
viestinnällä tarkoitetaan organisaation sisällä tapahtuvaa viestintää, joka voi tapahtua esimerkiksi ilmoitustaulujen, sähköpostilistojen, intranetin tai palaverien ja kokousten avulla.
Ulkoisella viestinnällä tarkoitetaan organisaation ulkopuolelle tapahtuvaa viestintää, jonka
tarkoituksena on tavoittaa organisaation sidosryhmät, kuten asiakkaat ja toimittajat. Ulkoisen viestinnän keinoja ovat muun muassa vuosikertomukset, ympäristöraportit sekä erilaiset tiedotteet. (Pesonen et al. 2001, 46.)

Viestinnän tehtävänä on muun muassa lisätä Sinfonia Lahden tunnettavuutta sekä saada
konsertteihin enemmän kuuntelijoita. Viestinnän kohderyhmiksi Sinfonia Lahti on luetellut
yleisön ja median lisäksi sekä oman henkilöstön, Lahden kaupungin, valtionhallinnon ja
yhteistyökumppanit että muut tärkeät sidosryhmät. Sinfonia Lahden viestintää tehdään
sekä sähköisesti että painettuna. Esimerkiksi henkilöstölle jaetaan painettu työjärjestys
kaksi kertaa vuodessa, minkä lisäksi työlista julkaistaan myös sähköisesti, ja tapahtumista
ilmoitetaan ulkoisesti sekä sähköisessä että painetussa mediassa.

Sinfonia Lahti pyrkii aktiivisesti lisäämään myös läsnäoloaan sosiaalisessa mediassa, ja
omistaakin tilin YouTubeen, Twitteriin ja Facebookiin. Sinfonia Lahden internet-sivuillavierailtiin vuonna 2014 lähes 89 000 kertaa ja sivulatauksia tehtiin yli 357 000 kappaletta.
Sinfonia Lahden internet-sivuilla on esitelty muun muassa tulevat konsertit sekä muut
ajankohtaiset asiat, minkä lisäksi sivuilla on mahdollisuus lukea Sinfonia Lahden uutiskirje
PDF-muodossa. Sinfonia Lahden internet-sivuilla vierailijat voivat myös asioida sähköisesti, kuten esimerkiksi tilata kausikortteja, minkä lisäksi konserttilippuja pystyy varamaan
myös puhelimitse.

56

Sekä painettu että sähköinen media ja viestintä tuottavat erilaisia ympäristövaikutuksia.
Vaikka sähköisessä viestinnässä ei käytännössä tarvita materiaaleja, sillä on ympäristöä
kuormittava vaikutus. Tietoverkkojen ja laitteistojen rakentamisesta, ylläpidosta, käytöstä
ja loppukäytöstä aiheutuu kasvihuonekaasupäästöjä. Sähköisen median ja viestinnän jakelu
poikkeaa huomattavasti painetun median jakelusta. Sähköisen jakelun ympäristövaikutuksia ei datan puutteellisuuden takia pystytä kokonaisuudessaan selvittämään (Moberg 2010,
18, 38), ja tästä syystä viestintä on rajattu Sinfonia Lahden hiilijalanjälkilaskennasta pois.

4.3.7 Jätteet

Jätteet voivat vaikuttaa sekä maaperään, veteen että ilmaan. Jätelaki edellyttää, että yrityksen tulee olla selvillä jätteidensä määrästä ja laadusta, sekä pyrkiä jätteen haitattomuuteen(Sarkkinen 2006, 97). Sibeliustalo Oy:n tiloissa yhteisestä jätehuollosta vastaa vuokranantaja, joka kilpailuttaa jätehuollon säännöllisesti. Tällä hetkellä Sibeliustalon tiloissa lajitellaan seitsemää eri jätejaetta, jotka ovat energiajäte, sekajäte, keräyspaperi, pahvi, vaarallinen jäte, paristot sekä sähkö- ja elektroniikkaromu. (Kaunisto 2015.)

Tarkkaa tietoa Sinfonia Lahden osuudesta Sibeliustalon kokonaisjätemäärästä ei ole saatavilla diplomityön puitteissa, minkä takia hiilijalanjälkilaskennassa Sinfonia Lahden osuus
on arvioitu tilavuokran perusteella. Sibeliustalon vuoden 2014 jätemäärät jätejakeittain onesitetty taulukossa 6. Taulukossa 6 on esitetty myös Sinfonia Lahden osuus syntyneistä
jätemääristä sekä näistä jätejakeista aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt. Jätejaekohtaisetominaispäästökertoimet on saatu WWF:n ilmastolaskurista. WWF:n ilmastolaskurista ei
kuitenkaan selviä, mitä kasvihuonekaasuja ominaispäästökertoimet huomioivat ja millä
kertoimilla kyseiset kasvihuonekaasupäästöt on muutettu hiilidioksidiekvivalenteiksi. Hiilijalanjälkilaskennassa on oletettu, että tietoturvapaperin ominaispäästökerroin on samakuin tavallisen paperin ominaispäästökerroin.

57

Taulukko 6. Vuoden 2014 Sibeliustalon jätemäärät, Sinfonia Lahden osuus tilavuokran perusteella Sibeliustalon jätemääristä, jätejakeiden ominaispäästökertoimet sekä niiden avulla selvitetyt kasvihuonekaasupäästöt.

KarEnergia-

tonki

Tietoturvapa-jae

ja pah-peri

Paperi

Kaatopaikka-

YH-

jäte

TEENSÄ

vi
Sibeliustalossa syntyvän jätteen määrä

5,37

2,05

0,17

7,26

12,66

27,51

2,38

0,91

0,08

3,22

5,62

12,21

530,0070,00

1 050,00

430,00

-

1,26

0,06

0,08

2,42

7,21

[t]
Sinfonia Lahden
osuus tilavuokran
perusteella [t]Ominaispäästökerroin [gCO2e/kg]

1 050,
00

Sinfonia Lahden
osuudesta aiheutuvat kasvihuonekaa-

3,38

supäästöt [tCO2e/a]

Taulukosta 6 nähdään, että määrällisesti eniten Sibeliustalon tiloissa syntyy kaatopaikkajätettä, paperia ja energiajaetta. Eniten kasvihuonekaasupäästöjä syntyy paperijätteistä, jotka
kattavat noin 48 prosenttia kaikista jätehuollosta aiheutuvista kasvihuonekaasupäästöistä.
Paperijätteen merkittävä osuus jätteiden kokonaiskasvihuonekaasupäästöistä johtuu syntyneiden paperijätteiden määrän lisäksi paperin suuresta ominaispäästökertoimesta. Vähiten
kasvihuonekaasupäästöjä syntyy kartongista ja pahvista, mikä selittyy niiden määrän vähyyden lisäksi pienestä ominaispäästökertoimesta muiden jätejakeiden ominaispäästökertoimiin verrattuna.

4.3.8 Yleisön vaikutus

Sinfonia Lahti haluaa selvittää hiilijalanjälkilaskennan yhteydessä vaikutusmahdollisuutensa sen sidosryhmiin. Sinfonia Lahden sidosryhmistä merkittävin on yleisö, minkä takia
diplomityössä halutaan selvittää myös sen vaikutus Sinfonia Lahden hiilijalanjälkeen.

58

Yleisön toiminnan vaikutuksista on huomioitu ainoastaan Sinfonia Lahden tapahtumiin
edestakaisesta matkustamisesta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt.

Sinfonia Lahti pyrkii lisäämään julkisen liikenteen käyttöä yleisön keskuudessa tiedottamalla Sibeliustalolle kulkevista linja-autoyhteyksistä sekä internetsivuillaan että festivaaliesitteissään. Sinfonia Lahden internetsivuilla on myös ilmoitettu kuinka linja-autolla ja
junalla pääsee Helsingistä Lahteen. (Sinfonia Lahti 2015b.) Myös Sibelius-festivaaleille on
järjestetty linja-autokuljetus Helsingistä (Lahden kaupunginorkesteri 2015, 2).

Sinfonia Lahden tavoitteena on saada vuonna 2015 konsertteihin yhteensä noin 52 000
kuuntelijaa, mikä olisi noin 7 700 henkilöä enemmän kuin vuonna 2014, jolloin kuuntelijoita kävi konserteissa noin 44 360. Vuoden 2014 yleisöstä noin 90 prosenttia kävi Sibeliustalossa järjestetyissä konserteissa ja noin 10 prosenttia konserttimatkoilla ja kiertueilla
järjestetyissä vierailukonserteissa (SUOSIO, 22). Yleisön tarkkaa alkuperää on vaikea selvittää diplomityön puitteissa. Pääosin yleisö saapuu konserttiin Päijät-Hämeestä. Viihdekonsertteihin tulee runsaasti kuuntelijoita myös muualta Suomesta, varsinkin Uudeltamaalta. Vuoden 2015 Sibelius-festivaalin yli 12 000 kävijästä yli 40 prosenttia oli ulkomaalaisia. Sibelius-festivaaleille saapuvien kansainvälisten vierailijoiden määrä kasvaa jatkuvasti
ja yleisöä tulee muun muassa Pohjois-Amerikasta, Australiasta, Itä-Aasiasta sekä Euroopasta. Lehdistöä Sibelius-festivaaleille saapui esimerkiksi Itävallasta, Iso-Britanniasta, Venäjältä, Turkista ja Meksikosta. (Sinfonia Lahti 2015c.)

Sinfonia Lahden yleisön matkustamisesta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt on pyritty
selvittämään yleisölle pidetyn kyselyn avulla, joka on esitetty liitteessä III. Kysely järjestettiin Sibelius-festivaalin konsertin yhteydessä 4.9.2015, ja siihen pystyi vastaamaan sekä
ennen konserttia että väliajalla. Kysely oli suomeksi ja siihen vastasi yhteensä 27 henkilöä.
60 prosenttia vastanneista oli yli 65 vuotiaita, ja kaikki vastaajat olivat vähintään 25 vuotiaita. Kyselyyn vastanneista noin 44 prosentti tuli Lahdesta tai sen lähialueilta, 22 prosenttia
Uudeltamaalta, 15 prosenttia Kanta-Hämeestä ja 15 prosenttia muualta Suomesta. 4 prosenttia kyselyyn vastanneista oli ulkomaalaisia. Kyselyn tulosten mukaisesti yleisön matkustamisessa käytettävät kulkuneuvot on esitetty prosenttiosuuksina kuvassa 8.

59

YLEISÖN KÄYTTÄMÄT KULKUNEUVOT
Oma auto4%
11 %Kimppakyyti
4%

Linja-auto

4%

Juna
55 %

Kävellen

18 %

Taksi
4%

Lentokone

Kuva 8. Sinfonia Lahden yleisön käyttämät kulkuneuvot.

Kuten kuvasta 8 nähdään, 70 prosenttia yleisöstä tulee autolla konserttiin, kun huomioidaan oman auton lisäksi kimppakyydit sekä taksit. Vähemmistö yleisöstä kulki konsertteihin kevyellä liikenteellä, junalla sekä lentokoneella. Osa kyselyyn vastanneista perusteli
matkustusvalintojaan kyselyn yhteydessä. Esimerkiksi yksityisautoilua kannatetaan, koska
se on vastaajien mukaan helpompi ja nopeampi vaihtoehto kuin julkiset kulkuneuvot. Kevyttä liikennettä perusteltiin lyhyillä välimatkoilla.

Yleisön matkustamisesta aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen laskennassa on tehty oletuksia kyselyn vastauksien avulla. Kyselyn vastausten perusteella on oletettu muun muassa
käytetyt kulkuneuvot, polttoaineet ja tehtyjen matkojen pituudet. Hiilijalanjälkilaskennassa
yleisön määräksi vuodessa on oletettu vuoden 2014 mukaisesti 44 360 henkilöä. Hiilijalanjälkilaskennassa on käytetty apuna VTT Lipasto-tietokannan henkilöliikenteen hiilidioksidiekvivalenttipäästökertoimia eri kulkuneuvoille. Käytettävät päästökertoimet ottavat
huomioon hiilidioksidin lisäksi metaanin ja dityppioksidin, ja hiilidioksidiekvivalentiksi
muuttamiseen käytetyt kertoimet ovat IPCC:n vuoden 2006 ohjeistuksen mukaiset (LIPASTO). Eri kulkuneuvojen osuudet yleisön matkustamisesta aiheutuvista kokonaiskasvihuonekaasupäästöistä on esitetty kuvassa 9. Hiilijalanjälkilaskennassa on oletettu, että taksi
vastaa kimppakyytiä, sillä taksille ei ole erikseen määritetty omaa yksikköpäästökerrointa.
Kuvassa 9 on yhdistetty ”Autot”-käsitteen alle oman auton käytön lisäksi kimppakyyti
sekä taksi.

60

YLEISÖN MATKUSTUKSESTA AIHEUTUVATKASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖT,YHT. 1270 tCO 2e
Autot
30 %

Linja-autot

2%

Juna

68 %

Lentokone

Kuva 9. Yleisön matkustuksen kokonaiskasvihuonekaasupäästöt sekä niiden jakautuminen kulkuneuvoittain.

Kuvasta 9 huomataan, että yleisön matkustamisesta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt
vaikuttavat merkittävästi Sinfonia Lahden hiilijalanjälkeen. Vaikka lentokoneella matkustavien osuus yleisöstä on huomattavan pieni, syntyy lentomatkustamisesta silti eniten kasvihuonekaasuja. Toiseksi eniten yleisön matkustamisen kasvihuonekaasupäästöistä aiheutuu yksityisautoilusta, joka kattaa 30 prosenttia syntyvistä kasvihuonekaasupäästöistä. Linja-auton ja junan osuus yleisön matkustamisen kasvihuonekaasupäästöistä on yhteensä
vain kaksi prosenttia, mikä selittyy niiden vähästä käytöstä. Yleisön vaikutuksen hiilijalanjälkilaskennan tuloksia tulkittaessa tulee kiinnittää huomioita mahdolliseen epävarmuuteen, mikä voi johtua kyselyn pienestä otannasta. Epävarmuutta käsitellään enemmän kappaleessa 5.3. Epävarmuus.

4.4 Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämismahdollisuudet
Musiikkiteollisuuden toimijoiden on omalta osaltaan pienennettävä kasvihuonekaasupäästöjään. Toimenpiteet kannattaa kohdentaa ensisijaisesti sinne, missä voidaan saavuttaa suurimmat kasvihuonekaasupäästövähennykset (Valtioneuvoston kanslia 2009, 95). Musiikkiteollisuudella on tärkeä symbolinen vaikutusarvo myös sen sidosryhmiin, kuten yleisöön ja
kuluttajiin, mikä lisää muusikoiden mahdollisuuksia ilmastonmuutosta ehkäisevässä työs-

61sä. Ilmastolupauksessa asetetut vähennystavoitteet tulee ottaa tosissaan ja organisaation on
toimittava aktiivisesti tavoitteiden saavuttamiseksi. (Bottrill et al. 2010, 7.)

Tässä kappaleessa tarkastellaan, kuinka Sinfonia Lahden toiminnasta aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä voidaan mahdollisesti vähentää. Kappaleessa tarkastellaan erikseen energiankulutuksen vähentämistä, uusiutuvan energian käytön lisäämistä, matkustuksesta aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä, hankintoja kestävyyttä, syntyvän jätteen määrän vähentämistä, kierrätyksen lisäämistä sekä tiedottamista ja koulutusta. Tarkastelussa on myös huomioitu Sinfonia Lahden vaikutusmahdollisuudet sen yleisön ja muiden
sidosryhmien, kuten palveluntarjoajien, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä.

Myös Sinfonia Lahden henkilöstö pohti ja ehdotti keinoja vähentää toiminnastaan aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä 24.8.2015 järjestetyssä workshopissa. Ryhmätöissä ehdotettiin monipuolisesti erilaisia kasvihuonekaasujenvähentämiseen tähtääviä toimintoja, ja vastauksissa toistui erityisesti ympäristön kannalta puhtaimman vaihtoehdon suosiminen, kestävän matkustamisen lisääminen sekä sidosryhmien, kuten yleisön ja palveluntarjoajien,
sitouttaminen vähennystavoitteiden saavuttamiseksi. Vähentämismahdollisuuksia esiteltäessä on pyritty tuomaan ryhmien ehdotukset selkeästi näkyviin, minkä lisäksi kaikkien
ryhmien vastaukset on esitetty liitteessä II.

4.4.1 Energiankulutus

Energiankulutuksen vähentäminen ja energiatehokkuuden olennainen parantaminen ovat
tärkeimmät keinot ympäristön että talouden näkökulmasta vähentää kasvihuonekaasupäästöjä riippumatta siitä, millä energia tuotetaan (Valtioneuvoston kanslia 2009, 51, 78).
Energiankulutusta voidaan vähentää monin yksinkertaisin toimin, jotka on helppo sisällyttää jokapäiväiseen toimintaan sekä työpaikalla että kotona. Organisaatio voi vähentää
energiankulutustaan selvittämällä perusteellisesti milloin sen kulutushuippujen ajoittuvat ja
mistä ne johtuvat. Kulutushuippuja voidaan pyrkiä tasaamaan muuttamalla niitä toimintoja,
jotka kuluttavat eniten energiaa, esimerkiksi mitoittamalla ne uudelleen. Kulutustilastoja ja
mittausjärjestelmiä jatkuvasti kehittämällä saadaan tarkempaa tietoa toiminnan aiheuttamista kasvihuonekaasupäästöistä, ja niiden avulla voidaan tarvittaessa tarkentaa myös ase-62

tettuja ympäristötavoitteita. (Bottrill et al. 2008, 12, 65.) Energiankulutusta voidaan ohjata
muun muassa älykkäillä seurantajärjestelmillä ja erilaisilla hinnoittelumalleilla (Seppälä
2014, 53).

Kiinteistöjen energian kulutus on riippuvainen huoneiden koosta, määrästä ja halutusta
lämpötilasta. Tehokkaalla tilankäytöllä, eli vuokraamalla vain sen verran tiloja kuin tarvitaan, voidaan säästää energian lisäksi vuokrakustannuksissa. Rakennusten energiatehokkuutta voidaan parantaa eristämällä paremmin rakenteita, vähentämällä vedenkulutusta
sekä muuttamalla lämmityksen, jäähdytyksen ja ilmastoinnin käyttöä ja käyttötarkoitusta.
Huonelämpötiloja voidaan laskea pysyvästi muutamalla asteella, jonka lisäksi voidaan selvittää, tarvitaanko kaikkialla kiinteistössä lämmitystä ja ilmastointia yhtäjaksoisesti vai
hajanaisesti. Valot ja ilmastointi voidaan automatisoida toimimaan liiketunnistimen tai
ajastimen avulla. Lisäksi valaistuksen energiankulutusta voidaan vähentää hyödyntämällä
luonnonvaloa, esimerkiksi sijoittamalla toimistotilat ikkunoiden lähettyville. (Honkasalo
2004, 32; Sarkkinen 2006, 31.)

Yleisesti energian kulutusta vähentäessä tulee kiinnittää ensisijaisesti huomiota mahdollisten vähennystoimenpiteiden käytännölliseen toteutukseen. Energiaa voidaan säästää kiinteistössä yksinkertaisilla teoilla, kuten tavaroiden ja jätteiden kierrätyksellä sekä sammuttamalla valot, toimistolaitteet ja ilmastointi silloin, kun niitä ei tarvita. Tietokoneiden näytöt ja valot tulisi aina sammuttaa poistuttaessa huoneesta, ja työajan päätyttyä tulee kaikki
toimistolaitteet laittaa pois päältä. Energiatehokkuutta toimistoissa voidaan lisätä vaihtamalla vanhat toimistokoneet ja valot energiaa säästävimpiin. Toimistoihin ja konserttisaliin
voidaan vaihtaa led-valot, jotka ovat pitkäikäisiä, energiatehokkaampia ja paremmin hallittavissa kuin hehkulamput (Berninger 2012, 86–87; Bottrill et al. 2008, 44).

Sinfonia Lahti vuokraa tilansa Sibeliustalo Oy:ltä, minkä takia energiatehokkuutta ei välttämättä pystytä lisäämään Sibeliustalon tiloissa. Kuitenkin Sinfonia Lahti voi aktiivisesti
pyrkiä vaikuttamaan Sibeliustalo Oy:n energiankäyttöpäätöksiin ja -valintoihin. Workshopin yhteydessä henkilöstö ehdotti Sibeliustalon tilojen, varsinkin Metsähallin, parempaa
eristämistä. Ryhmä ehdotti myös selektiivilasin, eli niin sanotun energiansäästölasin, käyttöä Sibeliustalossa, mikä lisäisi lasien lämmöneristyskykyä.

63

Eko- ja energiatehokkuuden päätarkoituksena on tuottaa tuotteet tai palvelut siten, että näiden mahdolliset ympäristöhaitat sekä luonnonvarojen ja energian kulutus minimoidaan
koko elinkaaren aikana. Ekotehokkuuden avulla pyritään maksimoimaan energian ja materiaalien tuottavuus, jolloin voidaan vähentää luonnonvarojen kulutusta sekä syntyviä kasvihuonekaasupäästöjä ja jätteitä tuotettua yksikköä kohti. Ekotehokkuudella voidaan saavuttaa myös mahdollisia kustannussäästöjä ja kilpailuetua. (Honkasalo 2004, 9, 21.)

Elinkaariajattelulla voidaan suunnitella kestävämpiä tuotteita ja pakkauksia, joissa tuotteisiin tarvittavien materiaalien ja energian määrää voidaan optimoida. Sinfonia Lahden
oheistuotteet tulisi pyrkiä tuottamaan mahdollisimman ekotehokkaasti. Lähtökohtaisesti
energiaa voidaan säästää tuottamalla vain sen verran tuotteita kuin niille on ostajia. Sinfonia Lahdella ei välttämättä ole suoraa vaikutusta sen oheistuotteiden valmistusmenetelmien
parantamiseen, mutta se voi ostaa palvelunsa ympäristöystävällisemmältä tai kannustaa
sidosryhmiään myös siirtymään hiilineutraaliuteen. Esimerkiksi suurin osa äänittämisen ja
musiikin julkaisun kasvihuonekaasupäästöistä muodostuu musiikkialbumien fyysisestä
valmistusprosessista, johon pitäisi ensisijaisesti puuttua. Tämä tarkoittaa, että albumien
valmistuksessa käytettävät materiaalit tulee suunnitella ympäristöystävällisemmäksi, esimerkiksi siirtymällä kartonkipohjaisten pakkausten käyttöön. Myös muiden oheistuotteiden
tuotantoa voidaan kehittää kestävimmiksi. Esimerkiksi ympäristöystävällisesti tuotettu tpaita tuottaa 90 prosenttia vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä kuin tavanomaisesti valmistettu t-paita (Bottrill 2012, 4).

Yhdistämällä musiikkialbumien äänittämisen ja live-esiintymisen yhdeksi tilaisuudeksi
voidaan säästää energiaa. Toinen vaihtoehto vähentää fyysisistä albumeista syntyviä kasvihuonekaasupäästöjä on siirtyä digitaaliseen musiikin jakeluun, joka kuluttaa vain puolet
fyysisen musiikin jakeluun kulutetuista aineellisista resursseista. Digitaalisen musiikin
jakelulla on epäsuoria positiivisia ympäristövaikutuksia, kuten aineettomien hyödykkeidentuottaminen ja täten luonnonvarojen ja materiaalien kulutuksen vähentäminen. Lisäksi digitaalisen musiikin käytön avulla vältetään fyysisten albumien tuotannosta ja jakelusta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt. Digitaalinen musiikin jakelu ja käyttö lisää kuitenkin
energiankulutusta. Digitaalisen musiikin ympäristövaikutuksia voidaan ehkäistä ja vähentää tekemällä yhteistyötä elektroniikkavalmistajien sekä vaikuttamalla kuluttajien käyttäytymiseen. (Bottrill et al. 2008, 29, 36–37; Weber et al. 2010, 754–756.)64

4.4.2 Uusiutuva energia

Uusiutuvilla energialähteillä tarkoitetaan aurinko-, tuuli, vesi- ja bioenergiaa sekä maalämpöä. Myös jäteperäisten polttoaineiden hajoava osa voidaan laskea uusiutuvaksi energiaksi.
(Lyytimäki & Hakala 2008, 240; Nykänen 2006, 114.) Uusiutuvan energian käytöllä on
monia etuja. Korvaamalla fossiilisten polttoaineiden käyttö uusiutuvalla energialla voidaan
vähentää huomattavasti energiantuotannosta syntyviä kasvihuonekaasupäästöjä ja kestävästi käytettynä uusiutuvia energialähteitä voidaan hyödyntää loputtomiin, toisin kuin fossiilisia polttoaineita. Polttoaineettomat uusiutuvat energialähteet, kuten tuulivoima ja aurinkoenergia, eivät aiheuta merkittäviä kasvihuonekaasupäästöjä toiminnassaan ja niiden
käyttökulut ovat usein alhaisia. Lisäksi uusiutuvan energian käytöllä voidaan monipuolistaa polttoainevalikoimaa, lisätä kotimaisten polttoaineiden hyödyntämistä sekä parantaa
energiahuollon varmuutta. (Nykänen 2006, 115; Valtioneuvoston kanslia 2009, 84.) Lähes
kaikki Suomessa käytettävä energia voitaisiin tuottaa uusiutuvilla energialähteillä, mutta
sen mahdollistamiseksi tarvitaan toimintatapojen muutoksia (Berninger 2012, 71).

Yleisesti uusiutuvan energian määrää tulee merkittävästi lisätä. Energiantuotannon kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää kasvattamalla uusiutuvan energian osuutta sekä parantamalla energian tuotannon ja siirron tehokkuutta. Esimerkiksi aurinkoenergiaa ja tuulivoimaa voidaan soveltaa kiinteistömittakaavassa. Hajautettu energiantuotanto hyödyntää
paikallisia energialähteitä ja sijaitsee lähellä kulutusta, mikä vähentää järjestelmän herkkyyttä laajoille häiriöille ja vähentää siirtohäviöitä. (Valtioneuvoston kanslia 2009, 51, 82–
83.)

Hinta vaikuttaa ennen kaikkea eri energiamuotojen käyttöön, ja vähäpäästöisten vaihtoehtojen kilpailukyky kasvaa sen mukaan mitä kalliimpia fossiiliset polttoaineet ovat (Valtioneuvoston kanslia 2009, 47). Hinnan lisäksi energiamuotojen käyttöön vaikuttaa kysyntä.
Sekä organisaatiot että yksittäiset ihmiset voivat lisätä uusiutuvan energian kysyntää ja
tukea puhtaamman energian tuotantoa ostamalla ekoenergiaa. Ostopäätöksillä ja kysyntää
lisäämällä voidaan vaikuttaa esimerkiksi tuulivoiman ja bioenergian käyttöön Suomessa.
(Berninger 2012, 55.)

65

Sinfonia Lahti vuokraa tilansa Sibeliustalo Oy:ltä, minkä takia se ei välttämättä pysty vaikuttamaan siihen, millä Sibeliustalon tiloissa käytettävä energia tuotetaan. Kuitenkin Sinfonia Lahti voi pyrkiä vaikuttamaan Sibeliustalo Oy:n energiankäyttöön sekä siihen liittyviin päätöksiin ja valintoihin. Tällä hetkellä Sibeliustalossa käytetään kaukolämpöä ja jäähdytystä, mitkä koetaan ympäristöystävälliseksi lämmitysvaihtoehdoiksi. Sähkön tuotannossa käytetyistä polttoaineista ei ole saatavilla tarkempaa tietoa. Koska Sibeliustalo Oy
ei tällä hetkellä osta niin sanottua vihreää sähköä, voi se vaihtaa ostamansa sähkön mahdollisuuksien mukaan uusiutuvalla energialähteillä tuotettuun sähköön, joka on fossiilisiin
polttoaineisiin verrattuna päästötöntä. Ryhmätöiden vastausten keskuudessa pohdittiin uusiutuvien energialähteiden lisäämistä kiinteistömittakaavassa, kuten rakentamalla Sibeliustalon yhteyteen oma aurinko- tai tuulivoimala sekä lämmönkeruuputkisto Vesijärveen.
Oman aurinko- tai tuulivoimalan avulla ei todennäköisesti heti pystyttäisi tuottamaan koko
rakennuksen kattavaa energiajärjestelmää, mutta niiden avulla voidaan saavuttaa huomattavia säästöjä sekä ympäristön että talouden kannalla vähentämällä ostoenergian tarvetta.

4.4.3 Matkustus

Tässä kappaleessa tarkastellaan kuinka Sinfonia Lahti voi vähentää liikenteestä aiheutuvia
kasvihuonekaasupäästöjä. Kappaleessa käsitellään erikseen konserttimatkojen ja kiertueiden, työmatkustuksen sekä yleisön matkustamisen yhteydessä tehtäviä mahdollisia kasvihuonekaasupäästövähennyksiä.

Liikenteestä aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä voidaan yksinkertaisesti vähentää minimoimalla tehtyjen matkojen määrää. Yleisesti matkojen määrää voidaan vähentää hyödyntämällä tietoliikennettä, kuten esimerkiksi mahdollistamalla etätyöt ja -kokoukset, joiden
avulla voidaan säästää myös aikaa ja rahaa (Berninger 2012, 95; Honkasalo 2004, 58). Tarjoamalla yleisölle sähköisiä palveluita, kuten lipun- ja käsiohjelmienostoa internetissä,
voidaan vähentää yleisön matkustustarvetta ennen konserttia. Lisäksi voidaan mahdollisuuksien mukaan jakaa konsertteja yleisölle radion, television tai internetin välityksellä,
mikä vähentäisi yleisön matkustamisesta aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä.

66

Sinfonia Lahden päätoimintaan kuuluu esiintyminen myös Lahden ulkopuolella, minkä
takia konserttimatkoja ja kiertueita ei voida lopettaa kokonaan. Kappaleessa 3 selvitettiin
Sinfonia Lahden toiminnasta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt, jonka tuloksista nähdään,
että yleisön matkustamisesta aiheutuu lähes neljä kertaa enemmän kasvihuonekaasupäästöjä kuin Sinfonia Lahden konserttimatkoista ja kiertueista. Tästä syystä olisi järkevämpää
pyrkiä vähentämään yleisön matkustamista pitkiä matkoja konsertteihin, kuin vähentää
tehtyjen konserttimatkojen ja kiertueiden määrää. Hyvin suunnitellut konserttipaikat voivat
vähentää yleisön matkustamisen kasvihuonekaasupäästöjä kuitenkaan vähentämättä sinfoniaorkesterin kuulijoiden määrää.

Vuonna 2015 lähes 43 prosenttia Sinfonia Lahden konserteista tehtiin Lahden ulkopuolella. Sinfonia Lahden konserttimatkoista ja kiertueista syntyviä kasvihuonekaasupäästöjä
voidaan vähentää kuljetusta vähentämällä sekä vaihtamalla käytetyt kulkuneuvot kestävimmäksi. Kuljetuksella tarkoitetaan instrumenttien sekä muun esiintymiseen tarvittavan
laitteiston kuljettamista, mikä tehdään useimmiten kahdella kuorma-autolla. Kiertueillaomien instrumenttien ja musiikkilaitteistojen kuljetusten tarvetta voidaan vähentää lainaamalla tai vuokraamalla vastaavat instrumentit ja tarvikkeet paikalliselta orkesterilta. Jos
kuitenkin Sinfonia Lahti haluaa käyttää vain omia instrumentteja ja muita laitteita, eri liikennevälineiden ominaiskasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää energiatehokkaalla
kalustolla, biopolttoaineiden tai ekosähkön käytöllä sekä taloudellisella ajotavalla (Berninger 2012, 102; Bottrill et al. 2008, 47).

Konserttimatkoissa ja -kiertueissa soittajien tulee suosia Sinfonia Lahden järjestämiä yhteiskuljetuksia yksityisautoilun sijaan. Konserttimatkat, kiertueet sekä tarvittavat kuljetukset tulee suunnitella huolellisesti, jolloin etukäteen voidaan selvittää parhaimmat kuljetusmuodot ja reitit sekä ympäristön että taloudellisesta näkökulmasta. Ryhmätöiden vastausten perusteella Sinfonia Lahden henkilöstö haluaa kehittää konserttimatkoilla matkustamista ja kuljetuksia tehokkaammiksi, jolloin voidaan välttää turhia matkoja. Paremmalla reittisuunnittelulla voidaan vähentää matkustuksesta syntyviä kasvihuonekaasupäästöjä sekä
säästää energian lisäksi myös aikaa välttämällä turhat pysähdykset, kun suositaan suoria
reittejä ja vältetään ruuhkia. Lentäminen aiheuttaa lyhyillä ja keskipitkillä matkoilla
enemmän kasvihuonekaasupäästöjä henkilökilometriä kohti kuin muut liikennevälineet.
Pendolinolla tai lähijunalla tehdyn junamatkan hiilidioksidiominaispäästöt ovat noin vii-

67

dennes kotimaan sisällä tehtyyn pitkään lentoon verrattuna. Varsinkin lyhemmillä matkoilla junaliikenteestä on tullut varteenotettava vaihtoehto, sillä juna-asemat sijaitsevat usein
kaupunkien keskustojen läheisyydessä, eivätkä sisällä turvatarkastuksia, jolloin junaliikenne voi tulla kokonaisuudessaan lentoliikennettä nopeammaksi vaihtoehdoksi. Pidemmillä
matkoilla juna on kuitenkin huomattavasti lentokonetta hitaampi. (Berninger 2012, 103,
107.)

Sekä henkilökuntaa että yleisöä tulee kannustaa kulkemaan kestävämmin. Työmatkaliikunnalla on sekä ympäristönäkökulmasta että sosiaalisesti hyötyä, sillä se vähentää liikenteen päästöjä ja vaikuttaa myönteisesti työntekijöiden terveyteen. Lisäksi kevyen liikenteen
lisääminen vähentää liikenteestä aiheutuvaa melua ja ruuhkia. Sinfonia Lahti voi kannustaa
siirtymään kevyen liikenteen, kuten kävelyyn, pyöräilyyn ja rullaluisteluun, käyttöön esimerkiksi osallistumalla tai rahoittamalla teiden kunnon ja reittien turvallisuuden parantamista, sekä tarjoamalla riittävästi pyöräparkkeja hyvällä sijainnilla ja mahdollisuuksien
mukaan suihkutilat työntekijöille. (Sarkkinen 2006, 51; Lyytimäki & Hakala 2008, 261;
Valtioneuvoston kanslia 2009, 101.)

Noin 33 prosenttia Sinfonia Lahden työntekijöistä asuu Lahden ulkopuolella. Työmatkustuksen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi henkilöstöä voitaisiin kannustaa muuttamaan lähemmäs Sibeliustaloa esimerkiksi tarjoamalla työsuhdeasuntoja. Mitä lähempänä
työpaikkaa henkilöstö asuisi, sitä lyhempiä työmatkat olisivat. Lyhyet työmatkat mahdollistaisivat paremmin kevyen liikenteen tai julkisten kulkuyhteyksien käytön. Lisäksi Sinfonia Lahti voi kannustaa henkilöstöään työtehtävästä riippuen etätyöhön, jonka avulla voidaan vähentää työmatkaliikennettä sekä kustannuksia. Esimerkiksi liikematkustusta voidaan yksinkertaisesti vähentää suosimalla erilaisia video- ja puhelinneuvotteluja sekä etäkokouksia.

Tehokas keino liikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi on välttää fossiilisillapolttoaineilla toimivien autojen käyttöä. Kyselyjen perusteella kukaan Sinfonia Lahden
henkilöstöstä eikä yleisöstä omistanut sähkö- tai kaasuautoa. Workshopin yhteydessä järjestetyn ryhmätyön perusteella henkilöstö ymmärtää, että yksityisautoilu aiheuttaa huomattavan osan Sinfonia Lahden hiilijalanjäljestä, johon on myös helppo puuttua. Monissa vastauksissa toistui kevyen tai julkisen liikenteen käytettävyyden lisääminen, sekä henkilöstön

68

että yleisön kohdalla. Yksityisautoilua työntekijöiden ja yleisön keskuudessa voidaan vähentää esimerkiksi suosimalla julkista liikennettä sekä nostamalla Sibeliustalon parkkipaikkojen hintaa. Työmatkoilla joukkoliikenteen kannattavuutta voidaan lisätä tarjoamalla
työsuhdematkalippuja (Valtioneuvoston kanslia 2009, 101). Mikäli auto pysyy tulevaisuudessakin henkilömatkustamisen suosituimpana kulkuneuvona, voidaan autoilun ympäristövaikutuksia vähentää ympäristöystävällisemmällä polttoaineella, taloudellisella ajotavalla,
reittisuunnittelulla ja kimppakyydeillä (Sarkkinen 2006, 50).

Jotta yleisön matkustamisesta aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä voitaisiin vähentää,
tulee ymmärtää yleisön matkustuskäyttäytyminen, -asenteet ja -tarpeet. Yleisön toimintatapojen muuttaminen ympäristön näkökulmasta kestävämmäksi vaatii myös taloudellisia ja
sosiaalisia toimintoja. (Bottrill et al. 2009, 7.) Sinfonia Lahden yleisölle tehdyn kyselyn
perusteella enemmistö yleisöstä on yli 65 vuotiaita, jotka suosivat autoilua sen mukavuuden takia. Kyselyn perusteella vain 22 prosenttia vastaajista tulisi todennäköisesti tai hyvintodennäköisesti tulevaisuudessa Sinfonia Lahden konserttiin julkisella kulkuneuvolla.
Enemmistö, yhteensä noin 63 prosenttia vastaajista, sanoi tulevansa epätodennäköisesti tai
hyvin epätodennäköisesti tulevaisuudessa julkisella kulkuneuvolla Sinfonia Lahden tapahtumaan, ja vastauksia perusteltiin pääasiallisesti julkisen liikenteen huonoilla yhteyksillä
sekä oman auton helppoudella.

Sekä henkilöstölle että yleisölle tehdyn kyselyn vastausten perusteella voidaan todeta, että
julkista liikennettä tulee parantaa huomattavasti, jotta sitä käytettäisiin enemmän. Tällä
hetkellä syitä linja-auton käytön vähyyteen ovat muun muassa yhteyksien puute Sibeliustalolle ja siitä johtuen matkustamiseen kuluvan ajan tuplaantuminen tai kolminkertaistuminen henkilöautoon verrattuna. Lisäksi osa Sinfonia Lahden muusikoista kokee suurikokoisten instrumenttien kuljettamisen julkisella liikenneneuvolla hankalaksi. Julkisen liikenteen
kannattavuuden parantamiseksi tulee ajettavien vuorojen määrän, nopeuden ja mukavuuden olla riittävää. Lisäksi joukkoliikenteen suosioon vaikuttavat pysäkkien sijainnit sekä
matkan hinta. (Valtioneuvoston kanslia 2009, 101.)

Vaikka Sinfonia Lahti tiedottaakin yleisölleen internet-sivuillaan ja esitteissään julkisen
liikenteen reiteistä ja aikatauluista Sibeliustalolle, tulee julkisesta liikenteestä tiedottamista
parantaa ja kannustaa yleisöä enemmän sen käyttöön. Keino, jolla Sinfonia Lahti voisi vä-

69

hentää yleisön yksityisautoilua, on esimerkiksi tarjota ilmainen tai alennettu linjaautokuljetus konsertteihin. Ryhmätöiden vastausten perusteella Sinfonia Lahden henkilöstö
on sitä mieltä, että konserttilipun ostaneille tulisi järjestää niin sanottu konserttibussi, jonka
kyydissä pääsee ilmaiseksi Sibeliustalolle esimerkiksi juna-asemalta tai torilta. Sinfonia
Lahden yleisölle tehdyn kyselyn perusteella 11 prosenttia vastaajista on täysin valmis maksamaan enemmän lipustaan, jos lipulla saisi alennusta julkisen liikenteen käyttöön. Yleisölle tehdyn kyselyn perusteella varsinkin ne, jotka matkustavat taksilla konsertteihin, vaihtaisivat mielellään taksin linja-autoon.

4.4.4 Hankinnat

Ekotehokas kuluttaminen tarkoittaa ostettujen hyödykkeiden mahdollisimman tehokasta
käyttöä. Hankinnoilla ja niiden ekotehokkaalla käytöllä voidaan vaikuttaa luonnonvarojen,
materiaalien ja energian kulutukseen sekä kasvihuonekaasupäästöjen ja syntyvän jätteen
määrän vähentämiseen, kun otetaan huomioon tuotteiden koko elinkaaren aikaiset ympäristövaikutukset. Tehtyjen hankintojen määrää voidaan vähentää esimerkiksi muuttamalla
toiminnan käytäntöjä ja menetelmiä, käyttämällä jo hankittuja tuotteita tehokkaammin sekä
huoltamalla ja korjaamalla vanhat hyödykkeet mikäli mahdollista. Uusia hankintoja tehtäessä tulisi aina pyrkiä ostamaan vain tarpeellisia, laadukkaita, monikäyttöisiä, vähänkuluttavia ja pitkäikäisiä tuotteita. Hankinnoissa voidaan myös suosia esimerkiksi energiatehokkaita, ympäristömerkittyjä tai kierrätysmateriaaleista tehtyjä tuotteita. Mahdollisuuksien
mukaan tehtyjen hankintojen määrää voidaan vähentää vuokraamalla tuotteita tai ostamalla
palveluita. (Sarkkinen 2006, 22–26; Lyytimäki & Hakala 2008, 384–386.)

Hankinnoilla voidaan edesauttaa energiaa säästävien sekä elinkaarivaikutuksiltaan ilmastovastuullisten tuotteiden ja palveluiden yleistymistä. Hyvällä harkinnalla hankintoja tehtäessä voidaan välttää turhia ostoksia tai tuotepakkauksia sekä suosia kierrätettävien ja korjattavissa olevien tuotteiden käyttöä. Hankintalainsäädännön mukaan tarjousten valintaperusteena voi olla joko hinta tai kokonaistaloudellinen edullisuus, jolloin valintakriteereinä
voidaan käyttää esimerkiksi energiatehokkuutta tai elinkaarikustannuksia. Hankintojen
kustannukset tulisikin huomioida koko elinkaaren ajalta, jolloin ostohetkellä kalliimpi,

70

pitkäikäinen tuote saattaa tulla pidemmällä aikavälillä halvemmaksi. (Salonen 2010, 219;
Virtanen & Rohweder 2011, 251.)

Musiikkiteollisuudessa, varsinkin nuottien ja instrumenttien valmistusalalla, tulee kiinnittää enemmän huomiota ympäristöystävällisempään tuotantoon, kuten kestävän metsän
kasvatukseen ja hiilinielujen ylläpitämiseen (Bottrill et al. 2008, 19). Teknisillä parannuksilla voidaan kehittää nuottien, instrumenttien ynnä muiden musiikkiteollisuuden tuotteiden tuotantoa ja jakelua. Nykyisiä puusta tehtyjen instrumenttien valmistusmateriaaleja
voidaan korvata vaihtoehtoisilla nopeasti kasvavilla puulajeilla sekä synteettisillä materiaaleilla. Vaihtoehtoisilla materiaaleilla voidaan saada aikaiseksi yhtä laadukkaita ja äänenlaadultaan vastaavia instrumentteja kuin vanhoista puista valmistetut. (French & Handy
2006, 9.)

Tavallisesti kuluttajat haluavat ostaa perinteisesti vanhoista laatupuista valmistettuja instrumentteja, sillä niitä pidetään yleisesti arvossa laadukkaampina. Tästä syystä kuluttajien
tietoisuutta instrumenttien koko elinkaaren ympäristövaikutuksista tulee lisätä. (Genova
2013, 211–212.) Sinfonia Lahti voi ostaa omat instrumenttinsa ja niiden varaosat kestävän
kehityksen mukaisilta valmistajilta sekä kannustaa myös soittajiaan, jotka omistavat instrumenttinsa itse, tekemään kestäviä valintoja instrumenttien ostamisessa sekä huoltamisessa. Esimerkiksi korkealaatuinen vaneri, jota käytetään matala- ja keskihintaisten soitinten
materiaalina, soveltuu rakenteellisten ominaisuuksien takia erinomaisesti myös konserttiinstrumenttien valmistukseen (French & Hardy 2006, 12). Vaihtoehtoisien ja kestävistä
materiaaleista valmistettujen instrumenttien käyttö sinfoniaorkesterissa lisää myös muiden
soittajien ja harrastajien keskuudessa tietoa ja arvostusta kestävästä soitinvalmistuksesta.

Workshopin yhteydessä tehdyn ryhmätyön vastausten perusteella Sinfonia Lahden henkilöstö koki, että tämänhetkistä nuottien käyttöä voitaisiin kehittää kestävämmäksi. Kolme
ryhmää ehdotti vastauksissaan sitä, että harjoitusstemmat sekä muut nuotit tulisi olla saatavilla PDF-muodossa. Henkilöstön mukaan joitain nuotteja tulee kopioida suuremmaksi
ennen kuin niitä pystyy lukemaan. Mikäli nuotit saataisiin saman tien PDF-muotoisina,
vältyttäisiin ylimääräiseltä kopioinnilta ja tulostukselta. Eräs ryhmä ehdotti, että tulevaisuudessa Sinfonia Lahti voisi siirtyä mahdollisesti nuottien digitaaliseen käyttöön, jolloin
esimerkiksi voitaisiin korvata nuottitelineet ja painetut nuotit tablettinäytöillä. Lisäksi

71

ryhmätöiden vastauksissa toistui henkilöstön halu vähentää myös yleisölle tarkoitettujen
painotuotteiden määrää erilaisten sähköisten palveluiden avulla. Vaihtoehtoisesti painotuotteet, kuten konserttiliput sekä kausi- ja käsiohjelmat, voitaisiin muuttaa ympäristöystävällisemmiksi, esimerkiksi valmistamalla ne sertifioidusta kierrätyskelpoisista materiaaleista.

Usein kuluttaminen koetaan luonnollisena ja sallittuna (Worldwatch Institute 2014, 114).
Kestävän kehityksen mukainen kuluttaminen tarkoittaa ylikulutuksesta luopumista. Jotta
saavutettaisiin kestävän kehityksen mukainen yhteiskunta, tulee aineettomien hyödykkeiden, kuten kulttuuriharrastusten ja palveluiden ostamisen, korvata nykyinen kulutuskulttuuri. Muun muassa konsertit, taidegalleriat, kirjastot ja kuntosalit ovat esimerkkejä omistamisen merkitystä korostamattomista palveluista. (Salonen 2010, 110.) Käyttötottumusten
muuttamisesta on ilmeisiä taloudellisia hyötyjä, jos niiden avulla voidaan vähentää kulutusta ja tehtyjen hankintojen määrää. Käyttö- ja kulutustottumusten muutos edellyttää
omien toimintatapojen ja rutiinien muuttamista. (Seppälä 2014, 52.) Sinfonia Lahden päätoiminta tarjoaa kuluttajille mahdollisuuden aineettomien hyödykkeiden käyttöön. Myös
Sinfonia Lahden henkilökuntaa tulee kannustaa hyödyntämään mahdollisuuksien mukaan
enemmän palveluja tuotteiden sijaan. Ryhmätyön vastauksissa Sinfonia Lahden henkilöstö
arvottaa ja korostaa aineettoman elämyksen merkitystä ja kulutuksesta luopumista.

Ryhmätöiden vastauksissa pohdittiin myös ostettujen palveluiden merkitystä Sinfonia Lahden hiilijalanjälkeen. Vastausten mukaan palveluita ostettaessa tulisi suosia paikallisia tai
läheltä saatavia sekä mahdollisuuksien mukaan ympäristötietoisia tai ympäristömerkinsaaneita palveluita. Kiertueilla tulisi suosia mahdollisuuksien mukaan hiilivapaita hotelleja.
Konserttimatkoilla, kiertueilla sekä Sibeliustalossa työpaikkalounaalla ja konserttien väliaikatarjoiluissa tulisi suosia ensisijaisesti lähiruokaa ja ympäristön kannalta kestäviä tarjoiluastioita.

4.4.5 Jätehuolto

Jätelain 646/2011 mukaan jätteeksi luokitellaan sellaiset aineet ja esineet, jonka sen haltija
on poistanut, aikoo poistaa tai on velvollinen poistamaan käytöstä. Kaikessa toiminnassa

72

on noudatettava etusijajärjestystä mahdollisuuksien mukaan, jolloin on ensisijaisesti vähennettävä syntyvän jätteen määrää sekä jätteen haitallisuutta. Mikäli jätteen synnyn ehkäisy ei ole mahdollista, tulee jäte ensisijaisesti valmistella uudelleenkäyttöä varten tai
toissijaisesti kierrätettävä se. Jos kierrättäminen ei ole mahdollista, jäte on hyödynnettävä
muulla tavoin, esimerkiksi energiana. Viimeisenä vaihtoehtona on jätteen loppukäsittely ja-sijoittaminen kaatopaikalle. (L 17.6.2011/646.)

Syntyvän jätteen määrää voidaan vähentää välttämällä turhaa kulutusta sekä kertakäyttöä.
Tämä saavutetaan harkinnan lisäämisellä sekä suosimalla kestäviä hankintoja, jotka ovat
pitkäikäisiä, korjattavissa ja kierrätettävissä. Kierrätyksellä tarkoitetaan jo kertaalleen käytetyn materiaalien hyödyntämistä uusien tuotteiden raaka-aineena, jolloin materiaalit palautetaan kiertoon jätteeksi joutumisen sijasta. Tällöin voidaan säästää luonnonvaroja jaenergiaa sekä ehkäistä jätteistä aiheutuvaa saastumista. Kaatopaikoille sijoitettavan jätteen
minimoinnilla voidaan vähentää myös haitallisen metaanin syntymistä. (Salonen 2010, 90;
Virtanen & Rohweder 2011, 248.)

Jätteiden erilliskeräyksellä voidaan tehostaa lajittelua ja kierrätystä. Jotta jätteiden lajittelu
toimisi moitteettomasti, tulee sen olla yksinkertaista ja nopeaa. Tämä saavutetaan sijoittamalla lajittelupisteet loogisesti lähelle jätteen syntypaikkaa. Jätteiden tehokkaalla ja oikeaoppisella syntypaikkalajittelulla voidaan vähentää huomattavasti kaatopaikalle menevän
jätteen määrää ja parantaa jätteiden hyötykäytön mahdollisuuksia. (Lyytimäki & Hakala
2008, 374.) Sibeliustalon yleisissä tiloissa ei tällä hetkellä ole jätteiden lajittelua muualla
kuin Ravintola Lastussa. Jätteiden lajittelua tulisikin lisätä niissä tiloissa, joissa vietetään
aikaa, kuten esimerkiksi toimistoissa, kahvitiloissa ja auloissa. Edellä mainituissa tiloissa
tulisi olla riittävästi lajitteluastioita, joissa on selkeä merkintä ja ohjeistus siitä, mitä jätejakeita kyseisiin astioihin saa laittaa. Sekä henkilökuntaa että sidosryhmiä, kuten muita tiloissa toimivia sekä yleisöä, tulee ohjeistaa ja neuvoa jätteiden oikeaoppisessa syntypaikkalajittelussa.

Suuri osa Sinfonia Lahden käytöstä poistuvista materiaaleista on käytettävissä uudelleen.
Instrumentit siirtyvät usein harjoitus- tai oppilaskäyttöön, kun niitä ei voida enää käyttää
ammattimaisessa konserttitoiminnassa. Tilanteesta riippuen jotkut instrumenteista voivat
päätyä myös koriste-esineiksi. Mikäli instrumentti todetaan täysin käyttökelvottomaksi,

73

kierrätetään se jätteiden lajitteluohjeiden mukaisesti. (Eklund 2015b.) Myös Sinfonia Lahden käytöstä poistettavat sähkö- ja elektroniikkajätteet kierrätetään.

Kappaleessa 3 esitetyn hiilijalanjälkilaskennan mukaisesti Sinfonia Lahden jätehuollon
kokonaiskasvihuonekaasupäästöistä noin 48 prosenttia aiheutuu paperijätteestä. Toimistoissa paperijätteen määrää voidaan vähentää pienentämällä tulostustarvetta, mutta enemmän ympäristöhyötyjä saavutetaan siirtymällä painotuotteista digitaaliseen versioon. Painetulla viestinnällä ja mainonnalla on enemmän negatiivisia ympäristövaikutuksia kuin sähköisellä. Painotuotteiden ja täten myös paperituotteiden määrän voidaan olettaa vähentyvän, jos yleisölle tarjotaan mahdollisuus ladata pääsyliput, käsiohjelmat ja esitteet mobiiliversiona. Sähkölaitteilla on mahdollisuus vähentää kokonaisympäristövaikutuksiaan painotuotteisiin verrattuna esimerkiksi käyttöikää ja energiatehokkuutta parantamalla. Lisäksi
sähköiset mainokset, esitteet ja käsiohjelmat säästävät rahaa sekä energiaa, sillä niissä eitarvita fyysistä painamista ja jakelua. (Moberg 2010, 38, 63–64.)

Ryhmätöiden vastausten perusteella henkilöstö haluaisi enemmän sähköistä viestintää painetun sijasta, jolloin voitaisiin vähentää huomattavasti syntyvän paperijätteen määrää.
Workshopissa toivottiin vaihtoehtoja paperiselle työjärjestykselle, esimerkiksi kehittämällä
intra-applikaation mobiililaitteisiin. Henkilöstö haluaisi muuttaa myös konserttiliput sekäkausi- ja käsiohjelmat sähköiseksi. Lisäksi ryhmätyön yhteydessä pohdittiin kuinka konserttien väliaikatarjoilusta syntyviä jätteitä voitaisiin mahdollisesti lajitella ja kierrättää
paremmin.

Albumeita ja oheistuotteita suunniteltaessa ja valmistaessa tulisi kiinnittää entistä enemmän huomiota niiden koko elinkaaren aikaisiin ympäristövaikutuksiin, mikä helpottaa
myös kasvihuonekaasupäästövähennysten selvittämistä, mahdollisten ympäristöhyötyjen
tunnistamista sekä ylipäätään vaihtoehtoisten tuotteiden vertailua. (Reijnders 2012, 15.)
Ennen kaikkea tulisi kiinnittää huomiota tuotteiden tarpeellisuuteen ja tuotantomääriin.
Vähentämällä esimerkiksi tuotteiden tai pakkausten valmistusta, valmistuksessa käytettyjä
materiaaleja sekä vaihtamalla käytetyt materiaalit ympäristöystävällisemmiksi, voidaan
ehkäistä syntyvän jätteen määrää ja saavuttaa huomattaviakin kasvihuonekaasupäästövähennyksiä.

74

4.4.6 Tiedottaminen ja koulutus

Ympäristötietoisuutta ja ympäristömyönteisten toimintatapojen toteuttamista yleisesti tulee
lisätä aktiivisesti opastamalla, kouluttamalla ja tiedottamalla. Tiedotuksella ja koulutuksella henkilökuntaa sitoutetaan organisaation asettamaan ilmastolupaukseen ja lisätään positiivista asennoitumista toteutettavia ympäristöjärjestelmiä kohtaan. Kun työntekijät otetaan
mukaan organisaation ympäristöpäämäärien ja -tavoitteiden sekä näiden toteuttamiseksi
tarvittavien toimenpiteiden suunnitteluun, motivaatio omaa työtä ja ilmastolupausta kohtaan lisääntyy. Lisäksi tunne työntekijöiden ja heidän mielipiteidensä arvostamisesta kasvaa ja yhteisesti sovitut tavat lisäävät turvallisuutta sekä työviihtyvyyttä. (Pesonen et al.
2001, 11.)

Organisaation ympäristöpolitiikan tulee olla kaikkien työntekijöiden tiedossa ja sen tuleeolla yhteinen kannanotto siitä, mihin organisaatio pyrkii ympäristöasioissaan. Työntekijöille tulee järjestää ympäristökoulutusta siten, että jokaisen työntekijän tulee tietää vähintään
organisaationsa ilmastolupauksen sisältö ja tarkoitus, sekä oman työnsä todelliset ja mahdolliset ympäristövaikutukset. Aina kun organisaatioon palkataan uusia työntekijöitä, tulee
heille esitellä vähintään perusasiat ilmastolupauksesta jo perehdyttämisvaiheessa. Ympäristökoulutus auttaa sisällyttämään ilmastolupauksen periaatteet osaksi käytännön toimintaa
sekä ymmärtämään, mikä merkitys työllä on ympäristön kannalta ja mitä tulee ottaa huomioon ympäristövaikutuksia ehkäistäkseen tai vähentääkseen. (Pesonen et al. 2001, 36, 45,
74.)

Tiedotuksen tulee tapahtua sekä sisäisesti että ulkoisesti. Avoin viestintä edistää henkilökunnan motivoitumista ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi sekä lisää sidosryhmien ympäristötietoisuutta. Avoimella viestinnällä osoitetaan koko organisaation sitoutumista ympäristöasioiden parantamiseen. (Pesonen et al. 2001, 46.) Ilmastolupauksesta tiedottaminen
läpinäkyvästi ja korkealaatuisesti on erityisen tärkeää hiilijalanjälkilaskennan tulosten luotettavuuden kannalta. Mikäli sisäisessä tai ulkoisessa viestinnässä ei onnistuta uskottavasti,
hiilijalanjälkilaskennan tuloksessa tai hiilineutraaliuden saavuttamisella ei ole arvoa. (TheGreenhouse gas Protocol 2004, 50.)

75

Henkilökuntaa tulee tiedottaa ja kouluttaa säännöllisesti, jotta siitä hyödyttäisiin mahdollisimman paljon. Kouluttaminen siten, että uudet muutokset sisällytetään käytäntöihin, vaatii
aikaa ja resursseja, sillä uusien käytäntöjen omaksumiseen ei välttämättä riitä yksi koulutuskerta, mikäli vanhat rutiinit ja tottumukset ovat vahvat. Koulutustarpeen kartoittaminenon erityisen tärkeää, ja sen perusteella tulee suunnitella henkilöstölle annettavat koulutukset. Ympäristökoulutusta voi antaa organisaation sisällä oleva henkilö tai ulkopuolinen
asiantuntija. Ympäristökoulutuksessa kannattaa käydä läpi ilmastolupaukseen liittyviä yleisiä asioita ja käytäntöjä, sekä opastaa työpiste- ja osastokohtaisesti oikeiden toimintatapojen noudattamiseen. Tärkeää on kiinnittää huomiota käytännöntoteutukseen ja varmistaa
se, että annettujen ohjeiden noudattaminen on todella mahdollista. Henkilökunnalle tulee
myös tiedottaa säännöllisesti, missä ympäristöohjelmien toteuttamisessa ollaan menossa ja
kuinka asetettuja ympäristötavoitteita on saavutettu. Koulutuksen järjestäminen ei ole aina
välttämätöntä, vaan toisinaan pelkät opastukset ja tiedotteet riittävät. (Pesonen et al. 2001,
44–45.)

Käytännössä jokaisen ihmisen kulutustottumuksilla on suora tai epäsuora ympäristövaikutus, minkä takia ympäristötietoisuutta tulee lisätä myös sidosryhmien keskuudessa. Joissakin tapauksissa tietämättömyys on merkittävin syy ympäristöä ja ilmastoa kuormittavaan
toimintaan (Seppälä 2014, 6). Tietämättömyys lisää usein toimintakyvyttömyyttä, ja se
voidaan jakaa sekä itse ilmiöön liittyvään että toimintatapoihin liittyvään tietämättömyyteen (Salonen 2010, 152). Nämä voivat johtaa tahattomaan ympäristön kannalta haitalliseen toimintaan. Ympäristötietoisuutta, asenteita ja käyttäytymistä voidaan parantaa muun
muassa erilaisten tiedotuskampanjoiden ja -tapahtumien sekä energia- ja ympäristömerkkien avulla. Ympäristötietoisuuden lisäämisen suurimpia ongelmia ovat se, ettei tavoiteta
ympäristönsuojeluun negatiivisesti suhtautuvia, eikä edes ympäristömyönteisiä asenteita
usein pystytä muuttamaan ympäristömyönteiseksi käyttäytymiseksi. (Honkasalo 2004, 12.)Workshopissa järjestetyn ryhmätyön vastausten perusteella henkilökunta koki ilmastolupauksesta tiedottamisen sidosryhmille tärkeänä. Vastausten perusteella sekä sisäisessä että
ulkoisessa viestinnässä tulee muistaa erityisesti ihmisten kohtaamisen ja keskustelun tärkeys. Ilmastonmuutokseen liittyvää tiedotusta ja koulutusta halutaan tehdä ainakin kummipäiväkodin ja -koulun kanssa. Workshopissa ehdotettiin myös ilmasto- tai luontoaiheisenkonsertin järjestämistä, jolla sidosryhmien ympäristötietoisuutta voitaisiin lisätä, ja tuotot

76

voitaisiin lahjoittaa ilmastonmuutoksen vastaiseen työhön. Yleisesti Sinfonia Lahden hiilineutraaliuuteen tähtäävistä toiminnoista voitaisiin kertoa myös käsiohjelmissa. Lisäksi
henkilöstö haluaa tehdä ostettujen palveluiden tarjoajista yhteistyökumppaneita hiilineutraaliuden saavuttamiseksi. Työskentelemällä sidosryhmien kanssa avoimesti Sinfonia Lahden toimintaa voidaan kehittää kestävämmäksi ja läpinäkyvämmäksi. Yhteistyökumppaneiden avulla Sinfonia Lahti voi myös esimerkiksi edesauttaa ostamiensa palvelujen kehittämisessä ympäristöystävällisemmäksi.

Median roolia ilmastolupauksen ja yleisesti ilmastonmuutoksen vastaisen toiminnan potentiaalisena viestinviejänä ei tule väheksyä. Media voi helposti nostaa haluamiaan aiheita
keskeiseksi suurelle yleisölle uutisoinnin kautta (Swain 2012, 183). Ilmastolupauksesta
sekä muusta ilmastonmuutoksen torjuntaan liittyvästä toiminnasta tulisi julkaista monipuolisia juttuja erilaisissa lähteissä, jotta tavoitettaisiin enemmistö sidosryhmistä. Mediassa
sidosryhmille tulee esittää ilmastolupauksen yksinkertainen ja suoraviivainen pääviesti,
jonka avulla pyritään muovaamaan myös sidosryhmien käyttäytymistä ympäristöystävällisemmäksi. (Boswell et al. 2012, 250–251.) Samanaikainen vaikuttaminen mahdollisimman
moneen sidosryhmään lisää käyttäytymisen muuttumisen todennäköisyyttä (Salonen 2010,
153).

Ilmastonmuutoksen vastaiseen toimintaan osallistutaan todennäköisemmin, jos ihmiset
tuntevat pystyvänsä tekemään muutoksen (Swain 2012, 172). Tästä syystä sekä henkilöstölle että sidosryhmille on tarjottava konkreettisia välineitä osallistua Sinfonia Lahden ilmastolupaukseen. Vähäpäästöisten valintojen tueksi ilmastolupauksen toteuttamiseen osallistuvat tarvitsevat helposti saatavilla olevaa, ymmärrettävää, riippumatonta ja luotettavaa
tietoa arjen valintojen ilmastovaikutuksista (Valtioneuvoston kanslia 2009, 95, 108). Sinfonia Lahti voisi ohjeistaa ja tiedottaa sidosryhmiään ympäristöystävällisemmästä toiminnasta esimerkiksi internet-sivuillaan sekä sosiaalisessa mediassa. Lisäksi Sinfonia Lahti voi
järjestää konserttien yhteydessä erilaisia tiedotustilaisuuksia tai tietoiskuja ilmastolupaukseen tai yleisesti ilmastonmuutokseen liittyen. Erityisen tärkeää on se, että sidosryhmille
viestitään selkeästi millaisia vaikutuksia heidän toiminnallaan on yleisesti ympäristöön
sekä Sinfonia Lahden hiilijalanjälkeen.

77

4.5 Kompensointimahdollisuudet
Kasvihuonekaasupäästöjen kompensointi on yleistä organisaatioissa, jotka haluavat saavuttaa hiilineutraaliuden (Bottrill et al. 2008, 15; Virtanen & Rohweder 2011, 314). Kompensointia tulee lähtökohtaisesti käyttää vain täydentävänä keinona, kun organisaation omasta
toiminnasta ei voida enää saavuttaa mahdollisia kasvihuonekaasupäästövähennyksiä hiilineutraaliuden saavuttamiseksi (Seppälä 2014, 15). Kompensointi tarjoaa musiikkiteollisuuden mahdollisuuden korvata rahallisesti omasta toiminnasta syntyneet kasvihuonekaasupäästöt vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä vastaavasti toisaalla. Kompensointihankkeilla voi olla ympäristövaikutusten lisäksi sosiaalisia vaikutuksia, kuten esimerkiksi olosuhteiden parantaminen erityisesti kehitysmaissa. Kompensoinnissa tulee huomioida myös
muut mahdolliset ympäristövaikutukset, kustannukset sekä eettiset vaikutukset. (Berninger
2012, 20; Bottrill et al. 2008, 15.)

Kompensaation todellisten kasvihuonekaasupäästövähennysten saavuttaminen ei ole yksiselitteistä. Esimerkiksi puiden istuttamisen on argumentoitu olevan riittämätön keino ilmastokompensaatioon, sillä puiden elinikä on rajallinen, minkä lisäksi puiden istutusprosessit voivat aiheuttaa myös niin sanottuja vuotoja, kun maata muokataan tai puita kaadetaan (Reijnders 2012, 31). Todellisten kasvihuonekaasupäästövähennysten saavuttaminenedellyttää sitä, että toteutetut vähennystoimet yhdellä alueella eivät johda päinvastaisen
toiminnan kiihtymiseen toisaalla ja että saavutetut kasvihuonekaasupäästövähennyksetovat pysyviä. Kompensointihankkeiden seurantajärjestelmien tulee olla riittäviä, jotta vähennystoimien vaikuttavuus voidaan varmistaa. (Valtioneuvoston kanslia 2009, 38.)

Kompensointimahdollisuudet voidaan jakaa kolmeen kategoriaan, jotka ovat hiilidioksidin
sitominen ilmakehästä, investoiminen energiatehokkaaseen tai puhtaaseen teknologiaan
sekä päästökauppa. Hiilidioksidia voidaan sitoa ilmakehästä esimerkiksi hyödyntämällä
CCS-teknologiaa (Carbon Capture and Storage), jossa hiilidioksidia otetaan talteen ja varastoidaan erilaisiin hiilivarastoihin. Hiilidioksidia voidaan varastoida CCS-teknologian
avulla esimerkiksi tyhjentyneisiin öljylähteisiin, mikäli se on mahdollista teknisesti eikä
varastossa ilmene mahdollisia vuotoja. Lisäksi hiilidioksidia voidaan sitouttaa ekosysteemin hiilinieluihin. Hiilinielulla tarkoitetaan niitä prosesseja, joissa ilmakehän hiilidioksidia
sitoutuu metsiin, maaperään ja mereen (Valtioneuvoston kanslia 2009, 18). Yksinkertainen

78

ratkaisu olisi lisätä metsäalan määrää ja kehittää maanmuokkausta siten, että se sitoisi entistä enemmän hiilidioksidia. Energiatehokkaaseen tai puhtaaseen teknologiaan investoiminen vähentää fossiilisten polttoaineiden kulutusta ja lisää uusiutuvien energialähteiden
käyttöä. Kompensointia voidaan toteuttaa myös oman organisaation ulkopuolella edistämällä hiilidioksidi- tai muiden kasvihuonekaasupäästöjen vähennyshankkeita ostamalla
päästökaupasta niin sanottuja päästövähennyksiä. Päästövähennysten hankkiminen vähentää ilmakehään joutuvan hiilidioksidin määrää riippumatta siitä, missä päin maailmaa hiilidioksidipäästöjen vähennyshanke on toteutettu. (Berninger 2012, 18; Virtanen & Rohweder 2011, 410; Worldwatch Institute 2013, 216–217.)

Päästökaupan piirissä voidaan käydä kauppaa sekä päästöoikeuksilla että päästövähennyksillä. Päästökaupassa kasvihuonekaasupäästöjen rajoittamisen kustannukset vaihtelevat
lähteestä ja vallitsevista olosuhteista riippuen. Päästökaupan ideana on se, että päästöoikeuksia on myynnissä vähemmän kun teollisuus todellisuudessa tarvitsisi. Koska käytössä
on jatkuvasti vähemmän päästöoikeuksia, tulee yritysten ja organisaatioiden vähentää omia
kasvihuonekaasupäästöjään. Yritykset voivat myös vaihtaa päästöoikeuksiaan keskenään,
jolloin ne, jotka pystyvät vähentämään omia kasvihuonekaasupäästöjään, voivat myydä
päästöoikeutensa niille, joille kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen on hankalampaa tai
taloudellisesti kannattamattomampaa. Kaupankäynnin perustana on tarve vähentää kasvihuonekaasupäästöjä siellä missä se on halvinta. (Nykänen 2006, 51, 77.)

Vapaaehtoinen päästökauppa on tarkoitettu niille organisaatioille, joilla ei ole pakollisia
velvoitteita tai kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteita, mutta haluavat silti kompensoida kasvihuonekaasupäästöjään. Vapaaehtoisessa päästökaupassa käydään kauppaa
todennetuilla päästövähennyksillä (VER, Verified Emission Reduction), joiden avulla rahoitetaan monia kasvihuonekaasupäästöjä vähentäviä hankkeita ja toimia. (Raufer & Iyer,
2012, 259–261.) Lukumääräisesti suurin osa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämishankkeista liittyy usein uusiutuvan energian tuotantoon sekä kaatopaikkojen metaanipäästöjen
vähentämiseen. Näiden lisäksi kompensointihankkeet voivat liittyä esimerkiksi energiatehokkuuden parantamiseen sekä erilaisten kaasuvuotojen rajoittamiseen. (Nykänen 2006,
77, 87.) Päästövähennyshankkeita tehdään pääasiallisesti kehittyvissä maissa (Seppälä
2014, 99).

79

Varmimmin todellisten kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten saavuttamiseksi ilmastonmuutoksen näkökulmasta Sinfonia Lahden tulisi ensisijaisesti kompensoida omasta toiminnastaan syntyviä kasvihuonekaasupäästöjä osallistumalla vapaaehtoisen sertifioidun
päästövähennyshankkeen rahoitukseen. Workshopin yhteydessä järjestetyn ryhmätyön
vastausten perusteella Sinfonia Lahden henkilökunta on myös halukas suojelemaan lähivesistöään, istuttamaan oman metsän ja perustamaan oman rahaston, jonka tuotot käytettäisiin ilmastonmuutoksen torjuntaan. Tämän lisäksi Sinfonia Lahti haluaa kannustaa myös
sidosryhmiään osallistumaan omalta osaltaan kasvihuonekaasujen kompensointiin. Sinfonia Lahden tekemän selvityksen mukaan yleisöllä on tulevaisuudessa mahdollisuus konserttilipunoston yhteydessä maksaa vapaaehtoinen kompensaatiomaksu. Kompensaatiomaksulla voitaisiin esimerkiksi ostaa istutettava puu, tai sen voisi lahjoittaa Sinfonia
Lahden järjestämään ilmastorahastoon.

Sinfonia Lahden yleisölle järjestetyssä kyselyssä selvitettiin onko yleisö halukas maksamaan konserttilipusta enemmän, mikäli vastaavalla hinnalla kompensoitaisiin tapahtumankasvihuonekaasupäästöjä. Vastaajista noin 52 prosenttia oli samaa tai täysin samaa mieltä
väitteen kanssa. Muutama kyselyyn vastanneista ehdotti kompensaation hinnaksi viidestä
kymmeneen euroon. Enemmistö vastaajista ei halunnut määrittää mahdolliselle kompensoinnille hintaa. Kukaan vastaajista ei ollut täysin eri mieltä väitteen kanssa.

4.6 Globaali mittakaava
Tässä kappaleessa tarkastellaan Sinfonia Lahden hiilineutraaliuden merkitystä Lahden,
Suomen ja globaalissa mittakaavassa. Lisäksi kappaleessa tarkastellaan millaisia kasvihuonekaasupäästövähennyksiä voitaisiin mahdollisesti saavuttaa, jos tietty osa maailman sinfoniaorkestereista ryhtyisi toteuttamaan hiilineutraaliuteen tähtääviä toimenpiteitä. Tuloksia tarkasteltaessa kuitenkin on huomioitava, että globaalien ympäristövaikutusten arviointi
diplomityössä perustuu vain yhteen case-tutkimukseen, minkä takia tuloksia on vaikea
yleistää teoriassa ja käytännössä. Jotta tulevaisuudessa saataisiin perustellumpaa tietoa
sinfoniaorkesterien ilmastovaikutuksista, tulee tehdä enemmän vastaavia tutkimuksia samalta alalta (Lee & Cheong 2011, 975).

80

Taulukossa 7 on esitetty Sinfonia Lahden, Lahden kaupungin sekä Suomen valtion kokonaiskasvihuonekaasupäästöt vuodessa. Sekä Lahden että Suomen tiedot ovat vuodelta
2013. Vuonna 2013 Lahden kaupungin kokonaiskasvihuonekaasupäästöt olivat yhteensä
noin 685 000 hiilidioksidiekvivalenttitonnia. Lahden kasvihuonekaasupäästöistä 30 prosenttia aiheutui alueen kotitalouksista, 22 prosenttia liikenteestä, 22 prosenttia teollisuudesta ja 7 prosenttia jätehuollosta. (Lahden seudun ympäristöpalvelut 2014, 2.) Vuonna 2013
Suomen valtion kokonaiskasvihuonekaasupäästöt olivat yhteensä noin 63,2 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia. Suomessa noin 77 prosenttia kasvihuonekaasupäästöistä syntyy energiasektorista, jonka kasvihuonekaasupäästöistä 46 prosenttia muodostuu energiateollisuudesta ja 25 prosenttia liikenteestä. (Tilastokeskus 2015, 12.)

Taulukko 7. Sinfonia Lahden, Lahden kaupungin sekä Suomen kokonaiskasvihuonekaasupäästöt vuodessa.

Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt [tCO2e/a]

Lähde

Sinfonia Lahti

2 160

Diplomityö

Lahden kaupunki

685 000

Lahden seudun ympäristöpalvelut 2014

63 200 000

Tilastokeskus 2015

Suomi

Kuten taulukosta 7 nähdään, Lahden kaupungin kokonaiskasvihuonekaasupäästöt muodostavat noin yhden prosentin Suomen kokonaiskasvihuonekaasupäästöistä. Lahden kaupungin merkittävin kasvihuonekaasuja aiheuttava sektori on Lahden alueen kotitaloudet. Ne
aiheuttavat vuodessa lähes satakertaisen määrän kasvihuonekaasupäästöjä verrattuna Sinfonia Lahteen, jonka hiilijalanjälki vastaa Lahden kokonaiskasvihuonekaasupäästöistä vain
noin 0,3 prosenttia. (Lahden seudun ympäristöpalvelut 2014, 2.)

Suomen Sinfoniaorkesterit ry:n jäsenorkestereita on yhteensä 30 kappaletta, joista 15 on
luokiteltu sinfoniaorkesteriksi, kahdeksan kamari- ja runko-orkesteriksi, kuusi muuksi orkesteriksi sekä yksi liitännäisjäseneksi (SUOSIO, 15). Jos oletetaan, että jokainen Suomen
sinfoniaorkesteri ryhtyisi Sinfonia Lahden mukaisesti hiilineutraaliksi vähentäen vuodessa
noin 2 160 tonnia kasvihuonekaasupäästöjä, voitaisiin sinfoniaorkestereiden toimesta vähentää vuodessa yhteensä noin 32 400 hiilidioksidiekvivalenttitonnia. Tällöin saavutettu
kasvihuonekaasupäästövähennys vastaisi noin viisi prosenttia Lahden kaupungin kokonaiskasvihuonekaasupäästöistä. Jos kaikki Suomen Sinfoniaorkesterit ry:n 30 jäsenorkeste-

81

ria ryhtyisivät hiilineutraaliksi, saavutettaisiin vuodessa noin 64 800 hiilidioksidiekvivalenttitonnin päästövähennys. Kyseinen päästövähennys vastaisi noin yhdeksän prosenttia
Lahden kasvihuonekaasupäästöistä, ja kattaisi Lahden vuoden 2013 jätehuollosta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt (Lahden seudun ympäristöpalvelut 2014, 2).

Kaikkien maailman orkestereiden, tai tarkemmin sinfoniaorkestereiden, määrää on vaikea
selvittää diplomityön puitteissa. Diplomityössä on oletettu, että maailmassa on yhteensä
noin 2 000 sinfoniaorkesteria, jotka toiminnallaan vastaavat Sinfonia Lahtea. Mikäli kaikki
oletetut sinfoniaorkesterit ryhtyisivät hiilineutraaliksi, voitaisiin saavuttaa jopa 4,3 miljoonan hiilidioksidiekvivalenttitonnin kasvihuonekaasupäästövähennykset. Tämä vastaisi
Suomen kokonaiskasvihuonekaasupäästöistä noin seitsemää prosenttia.

Tässä kappaleessa on oletettu, että kaikki kasvihuonekaasupäästövähennysten laskennassa
huomioidut orkesterit vastaisivat toiminnaltaan Sinfonia Lahtea. Todellisuudessa orkestereiden koko, matkustus- ja konserttiaktiivisuus sekä myytävien että ostettujen palveluiden
laatu ja määrä voivat vaihdella huomattavastikin eri orkestereiden välillä. Kuitenkin tämän
kappaleen avulla saadaan suuntaa-antava kuva siitä, millaisia kasvihuonekaasupäästövähennyksiä pelkästään orkesterien toiminnalla voidaan mahdollisesti saavuttaa. Sinfonia
Lahden roolia ei pidä väheksyä, sillä se voi vaikuttaa musiikkiteollisuuden globaaliin kehitykseen pyrkimällä määrätietoisesti hiilineutraaliksi edelläkävijäksi ja esikuvaksi myös
sidosryhmilleen.

82

5

TULOSTEN KOONTI JA TARKASTELU

Tässä kappaleessa tarkastellaan ensin hiilijalanjälkilaskennan tuloksia kokonaisuudessaan,jonka jälkeen esitetään mahdollisia kasvihuonekaasupäästöjen vähennysmahdollisuuksia.
Kappaleen tarkoituksena on kehittää Sinfonia Lahden toiminnan kasvihuonekaasupäästölähteiden tunnistamista ja täten myös huomion kiinnittämistä niihin toimintoihin, joissa
voidaan tehdä mahdolliset kasvihuonekaasupäästövähennykset. Diplomityötä tehtäessä
Sinfonia Lahdella ei ollut toimintaa, jolla olisi ollut positiivinen ympäristövaikutus.

Kuvassa 10 on esitetty Sinfonia Lahden toiminnoista aiheutuvat kokonaiskasvihuonekaasupäästöt. Kuvasta nähdään, että yleisön matkustaminen aiheuttaa noin 60 prosenttia kaikista kasvihuonekaasupäästöistä. Kun huomioidaan myös Sinfonia Lahden työmatkustus
sekä konserttimatkat ja kiertueet, nähdään, että liikenteestä aiheutuu yli 80 prosenttia Sinfonia Lahden kokonaiskasvihuonekaasupäästöistä. Myös Sinfonia Lahden energiankulutuksella on merkittävä osuus syntyvistä kasvihuonekaasupäästöistä, ja se kattaa noin 14
prosenttia kokonaiskasvihuonekaasupäästöistä. Vähiten kasvihuonekaasupäästöjä aiheuttavat jätehuolto sekä Sinfonia Lahden oheistuotteet, jotka yhdessä muodostavat alle prosentin kokonaiskasvihuonekaasupäästöistä.

SINFONIA LAHDEN
KOKONAISKASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖT
YHT. 2160 tCO 2e
Energiankulutus

14 %Työmatkat
6%
Konserttimatkat ja kiertueet

18 %

59 %

Albumit ja videot
Oheistuotteet

0%
3%
0%

Jätehuolto
Yleisön matkustaminen

Kuva 10. Sinfonia Lahden hiilijalanjälki sekä eri osioiden merkittävyyden jakautuminen prosentteina.

83

Kuvasta 10 nähdään, ettei esimerkiksi painotuotteiden valmistuksella ja käytöllä tai jätehuollolla ole huomattavaa vaikutusta Sinfonia Lahden hiilijalanjälkeen. Kuitenkin kasvihuonekaasupäästövähennysstrategioista selvimmin ympäristöllisiä ja taloudellisia hyötyjä
tuottavat ne toimenpiteet, joiden avulla voidaan tehostaa ja vähentää energian, raakaaineiden, luonnonvarojen ja materiaalien käyttöä. Tällaisia ovat esimerkiksi liikennetarpeen vähentäminen, syntyvän jätteen ennaltaehkäisy ja siirtyminen painetusta viestinnästä
sähköiseen. (Valtioneuvoston kanslia 2009, 55.) Tässä kappaleessa tarkastelu on painottunut liikenteestä aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen. Diplomityössä yleisesti Sinfonia Lahden eri toiminnoissa tehtäviä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämismahdollisuuksia on esitetty tarkemmin kappaleessa 4.4. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämismahdollisuudet.

Jotta Sinfonia Lahti saavuttaisi hiilineutraaliuden, tulee sen ensisijaisesti vähentää liikenteestä syntyviä kasvihuonekaasupäästöjä huomattavasti. Yleisön matkustamisen merkittävyys hiilijalanjälkeen selittyy sillä, että Sinfonia Lahden konserteissa käy huomattavasti
enemmän yleisöä kuin Sinfonia Lahdella on työntekijöitä, ja enemmistö yleisöstä kulkee
konsertteihin autolla. Myös ulkomaalaisten kuulijoiden jatkuvasti kasvava osuus lisää yleisön matkustamisen vaikutusta Sinfonia Lahden hiilijalanjälkeen. Taulukossa 8 on esitetty
erilaisia skenaarioita, joissa yleisön matkustuskäyttäytymistä ja käytettävien kulkuneuvojen osuuksia on muutettu. Muiden toimintojen on oletettu pysyvän eri skenaarioissa nykytilannetta vastaavana. Taulukossa 8 on myös esitetty kuinka paljon näistä skenaarioista syntyisi kokonaiskasvihuonekaasuja. Harmaalla pohjalla on esitetty hiilijalanjälkilaskennan
mukainen yleisön matkustamisesta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt, johon mahdollisia
kasvihuonekaasupäästövähennysskenaarioita verrataan. Skenaarioiden kasvihuonekaasupäästöt on laskettu VTT:n Lipasto-tietokannan henkilöliikenteen yksikköpäästöjen avulla,
mikä ottaa huomioon hiilidioksidin lisäksi metaanin ja dityppioksidin. Metaanin ja dityppioksidin hiilidioksidiekvivalenteiksi muuttamisessa käytetyt kertoimet ovat IPCC:n vuoden 2006 ohjeistuksen mukaiset. (LIPASTO.)

84

Taulukko 8. Sinfonia Lahden yleisön matkustuksen kasvihuonekaasupäästövähennysskenaarioiden kokonaiskasvihuonekaasupäästöt sekä erotus prosentteina osion hiilijalanjälkeen verrattuna.

Kokonaiskasvihuonekaasu-

Erotus prosentteina

päästöt [tCO2e]

[%]

1268

0

1209

5

kenteellä

1078

15

Jos puolet autoista korvattaisiin linja-autoilla

1129

11

Jos kaikki autot korvattaisiin linja-autolla

990

22

958

24

Skenaario
Vuoden 2015 yleisön matkustamisen kokonaiskasvihuonekaasupäästöt
Jos kaikki taksit ja kimppakyydit korvattaisiin
linja-autolla
Jos puolet autoista korvattaisiin kevyellä lii-

Jos puolet autoista korvattaisiin linja-autolla japuolet junalla

Taulukosta 8 nähdään, että yksityisautoilun korvaaminen julkisella liikenteellä vähentää
yleisön matkustamisesta aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä. Vaikka todellisuudessa yleisön matkustamisen huomattavimmat kasvihuonekaasupäästöt aiheutuivat lentoliikenteestä,
taulukossa 8 ei ole huomioitu lentoliikenteestä aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä. Tämä johtuu siitä, että ulkomaalaiselle yleisölle lentoliikenne on todennäköisesti ainoa realistinen matkustusmuoto.

Konserttimatkoista ja kiertueista aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää
esimerkiksi reittisuunnittelulla. Esimerkiksi vuoden 2015 Euroopan kiertueen kokonaispituudeksi tuli noin 1010 kilometriä, mutta muuttamalla konserttikaupunkien järjestystä,
kokonaiskilometrit olisivat voineet olla vain noin 960 kilometriä. Linja-autolla matkustettaessa lyhemmällä reittivalinnalla olisi saavutettu lähes 95 hiilidioksidiekvivalenttikilon
päästövähennys, sillä 75 henkisen sinfoniaorkesterin matkustaminen linja-autoilla aiheuttaa
noin kaksi hiilidioksidiekvivalenttikiloa jokaista ajettua kilometriä kohden.

Taulukossa 9 on esitetty erilaisia skenaarioita vähentää konserttimatkoista ja kiertueista
aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä. Harmaalla pohjalla on esitetty hiilijalanjälkilasken-

85

nan mukainen konserttimatkoista ja kiertueista aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt. Jokaiselle skenaariolle on laskettu skenaariota vastaava kasvihuonekaasupäästöjen määrä, jataulukon viimeisessä sarakkeessa on esitetty skenaarioiden mahdollinen päästövähennys
prosentteina alkuperäiseen verrattuna. Skenaarioiden kasvihuonekaasupäästöt on laskettu
VTT:n Lipasto-tietokannan henkilöliikenteen yksikköpäästöjen avulla, jotka ottavat huomioon hiilidioksidin lisäksi metaanin ja dityppioksidin. Metaanin ja dityppioksidin hiilidioksidiekvivalenteiksi muuttamisessa käytetyt kertoimet ovat IPCC:n vuoden 2006 ohjeistuksen mukaiset. (LIPASTO.)

Taulukko 9. Sinfonia Lahden konserttimatkojen ja kiertueiden aikaisten kasvihuonekaasupäästöjen vähennysskenaarioiden kokonaiskasvihuonekaasupäästöt sekä erotus prosentteina osion hiilijalanjälkeen verrattuna.

Kokonaiskasvihuone-

Erotus pro-kaasupäästöt [tCO2e]

sentteina [%]kokonaiskasvihuonekaasupäästöt

387

0

Kaikki linja-autolla oman auton sijaan

385

0,6

Suomen sisäiset matkat junalla

365

6

junalla347

10

Ei konsertteja Euroopan ulkopuolella

65

83

Skenaario
Vuoden 2015 konserttimatkojen ja kiertueiden

Kotimaan ja Euroopan lennot korvattaisiin

Kuten taulukosta 9 nähdään, huomattavimmat kasvihuonekaasupäästövähennykset konserttimatkoja ja kiertueita tehtäessä saavutetaan, kun vähennetään tehtyjen lentojen määrää.
Ryhmätöiden vastausten perusteella Sinfonia Lahden henkilöstö haluaisi pienentää hiilijalanjälkeään järjestämällä enemmän kiertueita lähialueille, jonne voitaisiin matkustaa junalla.

Hiilijalanjälkilaskennan tulosten perusteella nähdään, että yleisön matkustamisesta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt ovat huomattavasti Sinfonia Lahden konserttimatkoista jakiertueista aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä suuremmat. Tästä syystä Sinfonia Lahden
tulisikin muuttaa matkustuskäyttäytymistään siten, ettei yleisön tarvitse matkustaa sitä kat-

86

somaan. Toinen vaihtoehto on järjestää yleisölle yhteiskuljetuksia tai alennuslippuja julkisen liikenteen, kuten linja-autojen ja junien, käyttöön.

Taulukossa 10 on esitetty eri skenaarioita vähentää työmatkustuksesta aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä sekä kuinka paljon skenaarioista syntyisi kokonaiskasvihuonekaasuja,
jos muutettaisiin matkustustottumuksia skenaarioiden mukaisesti. Harmaalla pohjalla onesitetty hiilijalanjälkilaskennan mukainen tulos työmatkustuksesta aiheutuvista kasvihuonekaasupäästöistä, johon mahdollisia päästövähennyskeinoja verrataan taulukon viimeisessä sarakkeessa. Skenaarioiden kasvihuonekaasupäästöt on laskettu VTT:n Lipastotietokannan henkilöliikenteen yksikköpäästöjen avulla, jotka ottavat huomioon hiilidioksidin lisäksi metaanin ja dityppioksidin. Skenaarioiden laskennassa on oletettu linja-autojen
olevan täysiä maantielinja-autoja. Etätyöpäivillä saatavat päästövähennykset on laskettu
olettamalla, että Sinfonia Lahden henkilöstö työskentelee noin 10 kuukautta vuodessa, ja
kuukaudessa on neljä viikkoa, joista skenaariosta riippuen työskennellään joko kolme tai
neljä päivää Sibeliustalolla.

Taulukko 10. Sinfonia Lahden henkilöstön työmatkustuksen toimintatapojen muuttamisesta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt sekä erotus prosentteina osion hiilijalanjälkeen.

Kokonaiskasvi-

Erotus pro-huonekaasu-

sentteina

päästöt [tCO2e][%]

kaasupäästöt

120

0

Jos kaikki omat autot vaihdettaisiin kimppakyydeiksi

116

3

teellä

110

9

Jos kaikki n. 90–110 km:n työmatkat tehtäisiin junalla

73

39

63

48

99

18

74

38

Skenaario
Vuoden 2015 työmatkustuksen kokonaiskasvihuone-

Jos kaikki alle 10 km matkat tehtäisiin kevyellä liiken-

Jos kaikki alle 10 km työmatkat kevyellä liikenteellä
ja n. 90–110 km:n junalla
Jos etätyömahdollisuus kerran viikossa, jolloin 160
lähityöpäivää
Jos etätyömahdollisuus kaksi kertaa viikossa, jolloin
120 lähityöpäivää

87

Taulukosta 10 nähdään, että eniten työmatkustuksen kasvihuonekaasupäästöjä voidaan
vähentää vaihtamalla yksityisautoilu mahdollisuuksien mukaan kevyeen tai julkiseen liikenteeseen. Huomattavia kasvihuonekaasupäästövähennyksiä voidaan saavuttaa myös etätyön avulla. Työmatkustuksen kasvihuonekaasupäästöjä tarkasteltaessa tulee huomioida,
että osion hiilijalanjälkilaskenta perustuu pääasiallisesti diplomityön yhteydessä tehdyn
kyselyn tuloksiin. Lisäksi Sinfonia Lahden muusikkojen työpäivien määrä on oletettu. Hiilijalanjälkilaskennassa voidaan kuitenkin olettaa, ettei osiossa tehdyillä oletuksilla ole
huomattavaa merkitystä lopputulokseen.

Hyvällä jätteiden lajittelulla voidaan vähentää jätehuollosta aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä. Esimerkiksi lajittelemalla energiajakeen sijasta jätteet tarkemmin muoveihin,
kartonkeihin, biojätteeseen ynnä muihin tarkempiin jätejakeisiin, voidaan saavuttaa huomattaviakin kasvihuonekaasupäästövähennyksiä. Ensisijaisen tärkeää on kuitenkin ennaltaehkäistä syntyvän jätteen määrää, jolloin saavutettaisiin selkeimmät hyödyt ympäristön jataloudellisesta näkökulmasta.

Asetettujen vähennystavoitteiden ja hiilineutraaliuden saavuttaminen edellyttää myös sidosryhmien laajaa osallistumista (Valtioneuvoston kanslia 2009, 94). Sinfonia Lahden tulee ensisijaisesti pyrkiä vähentämään yleisön matkustamisesta aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä, mutta myös muiden sidosryhmien, kuten ostettujen palveluiden tuottajat sekä
vierailevat kapellimestarit ja solistit, tulee pyrkiä sitouttamaan Sinfonia Lahden ilmastolupaukseen. Sidosryhmien sisällyttämisellä ilmastolupaukseen sekä yhteistyökumppaneiden
luomisella voidaan muun muassa saavuttaa parempi tiedonkeruu hiilijalanjälkilaskentaa
varten. Yhteistyökumppanit voivat myös toimia mahdollisuuksien mukaan asiantuntijoina
ja kehittää toimintaa tehokkaammaksi. Hyvin rakennettu yhteistyö sidosryhmien kesken
voi lisätä ilmastolupauksen näkyvyyttä ja luotettavuutta. Vaikka sidosryhmien sisällyttäminen ilmastolupaukseen vie todennäköisesti enemmän aikaa kuin pelkän organisaation
sitouttaminen, yhteistyö sidosryhmien kanssa voi parantaa ilmastolupauksen täytäntöönpanoa ja suunnitelman tehokkuutta. (Boswell et al. 2012, 37, 65.)

Kuten aikaisemmin on mainittu, hiilineutraalius saavutetaan sekä kasvihuonekaasupäästövähennysten että kompensoinnin avulla. Käsitteenä hiilineutraalius ei aseta vaatimuksia
oman toiminnan todellisille kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiselle, eikä kerro mitä

88

organisaatio on tehnyt hiilineutraaliuden saavuttamiseksi. Mikäli hiilineutraaliuden saavuttamisessa käytetään pääosin kasvihuonekaasujen kompensointia, hiilineutraaliuden symbolinen arvo voi olla suurempi kuin siihen sisältyvät ympäristöhyötyjen kehittäminen. (Seppälä 2014, 30.)

Diplomityö ei kokonaisuudessaan kuvaa Sinfonia Lahden todellista hiilijalanjälkeä, vaanantaa suuntaa-antavan kuvan toiminnan merkittävimmistä kasvihuonekaasupäästöistä, ja
kuinka niitä voidaan vähentää. Jotta laskettu hiilijalanjälki kuvaisi todellisia kasvihuonekaasupäästöjä, tulisi hiilijalanjälkilaskennan sisältää myös rajausten ulkopuolelle jääneet
toiminnot. Todellisuudessa Sinfonia Lahden hiilijalanjälki on isompi, sillä tarkastelun ulkopuolelle on jätetty muun muassa instrumenttien valmistuksen, kansainvälisen myynnin
sekä liikematkustuksen vaikutus. Vaikka näitä toimintoja ei ole huomioitu hiilijalanjälkilaskennassa, voidaan niitä kehittää kestävämmäksi vähentämällä esimerkiksi fossiilisten
polttoaineiden käyttöä tuotannossa ja liikenteessä. Konserttimatkoilla ja kiertueilla Sinfonia Lahden kustantamissa ruokailuissa voitaisiin suosia esimerkiksi kasvispainotteista lähiruokaa.

5.1 Kustannukset
Toiminnasta aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä pyritään vähentämään erilaisilla taloudellisilla ohjauskeinoilla, joita ovat muun muassa verotus sekä päästökauppa. Hiilijalanjälkeä
voidaan pienentää yksinkertaisesti muuttamalla käyttötottumuksia, jolloin voidaan saavuttaa suoria kustannussäästöjä. Suoria kustannussäästöjä voi syntyä esimerkiksi vähentämällä energian ja materiaalien kulutusta sekä tarvittavien hankintojen määrää. (Bottrill et al.
2008, 64; Seppälä 2014, 52.) Puuttumalla ajoissa ja ennaltaehkäisemällä toiminnan ympäristövaikutuksia voidaan helposti säästää pitkällä aikavälillä huomattavasti. Lisäksi ympäristöasioihin puuttuminen voi lisätä esimerkiksi kilpailuetua ja liiketoimintamahdollisuuksia uudenlaisen ilmastovastuullisen teknologian kehittämisen ja käyttöönoton myötä sekä
ilmastopalveluiden tarjoamisen muodossa. (Valtioneuvoston kanslia 2009, 55; Virtanen ja
Rohweder 2011, 12–13.)

89

Taloudessa tuotteen rahallinen arvo kuvaa kuinka paljon rahaa päätöksentekijä on valmis
maksamaan tuotteesta. Taloudellisen arvottamisen avulla voidaan tunnistaa tuotteen arvo
verrattuna vastaavaan tuotteeseen. Ilmastonmuutoksen vaikutusten, joilla on tai voi olla
vaikutusta ihmisiin ja ekosysteemiin, taloudellisesti arvottaminen on vaikeaa ja epävarmaa,
vaikka se on tärkeää. Kaikille vaikutuksille ei voida asettaa arvoa, sillä ilmastonmuutoksella on taloudellisten vaikutusten lisäksi sosiaalisia ja ympäristöllisiä vaikutuksia, joilla eiole suoraa markkina-arvoa. (Field et al. 2012, 5 & 47.)

Diplomityön puitteissa on vaikea arvioida Sinfonia Lahden hiilineutraaliuteen tähtäävien
toimenpiteiden todellisia kustannuksia. Erilaisten toimintasuunnitelmien kokonaiskustannukset vaihtelevat asetetuista kasvihuonekaasupäästövähennys- ja kompensointitavoitteista
sekä siitä, millaisilla projekteilla, hankkeilla ja toiminnanmuutoksilla kyseiset tavoitteet
halutaan saavuttaa. Esimerkiksi parantamalla energiatehokkuutta tai vähentämällä tehtyjen
matkojen määrää voidaan saavuttaa huomattavia kustannussäästöjä. Aurinkopaneelien
avulla voidaan vähentää ostetun energian tarvetta ja siitä johtuvia energiantuotannon epäsuoria kasvihuonekaasupäästöjä. Aurinkopaneelien hinnat vaihtelevat nimellistehon ja järjestelmän koosta riippuen. Esimerkiksi Fortumin aurinkopaneelien hinnat vaihtelevat noin
5 000 eurosta 21 100 euroon (Fortum 2015). Yksittäisten aurinkopaneelien nimellistehot
eivät kuitenkaan riitä tuottamaan kokonaisuudessaan Sinfonia Lahden sähköntarvetta, vaan
sen tuottamiseksi tarvittaisiin mittavampi aurinkoenergiajärjestelmä. Lopulliset vähennysja kompensaatiotoimenpiteet ja näistä aiheutuvat kustannukset määrittää Sinfonia Lahti itse
diplomityön ulkopuolella.

Korkeat alkuinvestoinnit ovat usein yksi suurimmista esteistä ilmastolupausten toteuttamisessa. Alkukustannusten lisäksi joissain projekteissa ja hankkeissa saattaa olla jatkuvia
kustannuksia, jotka johtuvat muun muassa hankkeen ylläpidosta. (Boswell et al. 2012,
125–126.) Usein kompensointistrategioiden kustannukset koetaan suurempina kuin niistä
aiheutuvat hyödyt. Tämä johtuu siitä, että kustannukset ovat henkilökohtaisia, mutta tehdyistä kasvihuonekaasupäästövähennyksistä saatavat hyödyt globaaleja. Esimerkiksi kompensaatioiden kustannukset maksetaan etukäteen ennen kuin niistä saatavat hyödyt saavutetaan, ja hyödyt näkyvät pitkällä aikavälillä pienissä erissä. (Field et al. 2012, 11.)

90

Joihinkin toimintoihin voidaan linkittää pakollinen tai vapaaehtoinen maksu, jolla voidaan
kompensoida kyseisestä toiminnasta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt (Boswell et al.
2012, 191). Esimerkiksi jotkin lentoyhtiöt tarjoavat kompensointimahdollisuutta tehdyistä
lennoista, minkä lisäksi useat organisaatiot keräävät vapaaehtoisia kompensaatiomaksuja,
joilla rahoitetaan ilmastonmuutoksen vastaista työtä. Saksalaisen Atmosfair-sivuston avulla
voidaan laskea lentoliikenteestä aiheutuneet hiilidioksidipäästöt sekä hinta, jolla kyseiset
hiilidioksidipäästöt voitaisiin kompensoida (Atmosfair 2015). Atmosfair-sivuston laskurin
perusteella Sinfonia Lahden vuoden 2015 lentomatkustamisen hiilidioksidipäästöjen kompensaation kokonaiskustannukseksi tulisi yhteensä noin 17 000 euroa.

Kasvihuonekaasujen kompensoinnin hintaan vaikuttavat pääasiallisesti kompensoitavan
kasvihuonekaasupäästön suuruus hiilidioksidiekvivalenttitonneina sekä halutun projektinhinta. Vapaaehtoisessa päästökaupassa kompensaation hintaan vaikuttavat kysyntä, tarjonta sekä se, minkä laatusertifikaatin mukaisesta hankkeesta on kyse, mutta silti kompensaation hinta on usein vain murto-osa tuotteen tai palvelun kokonaiskasvihuonekaasupäästöistä. Yhden päästötonnin hinta vaihtelee normaalisti 0,1-100 dollarin välillä. (Seppälä 2014,100.) Mikäli Sinfonia Lahti kompensoisi kaikki toiminnastaan aiheutuneet kasvihuonekaasupäästönsä, vuosittaisen kompensaation hinta olisi täten noin 200 eurosta 0,2 miljoonaan
euroon kasvihuonekaasupäästötonnin hinnasta riippuen.

Todellisuudessa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämis- ja kompensointistrategioiden kustannukset voivat olla oletettuja matalampia, kun huomioidaan myös mahdolliset positiiviset vaikutukset, jotka seuraavat tehdyistä kasvihuonekaasupäästövähennyksistä. Positiiviset
vaikutukset voivat esimerkiksi parantaa paikallista ilmanlaatua, tuottaa terveyshyötyjä,
luoda uusia työpaikkoja sekä kehittää infrastruktuuria. (Knopf et al. 2012, 148.) Todelliset
kustannukset voivat jäädä matalammaksi, jos Sinfonia Lahti onnistuu sitouttamaan sidosryhmänsä omalta osaltaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen ja kompensointiin.
Esimerkiksi mahdollisesti tulevaisuudessa konserttilipun yhteydessä vapaaehtoiseen kompensaatiomaksuun osallistutaan todennäköisemmin, jos osallistumisesta tehdään yksinkertaista ja kompensaation hinta koetaan kohtuulliseksi. Mahdolliset yhteistyökumppanit voivat toimia myös esimerkiksi kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistoimenpiteiden rahoittajina.

91

5.2 Herkkyystarkastelu
Diplomityössä Sinfonia Lahden hiilijalanjälkilaskennassa herkkyystarkastelu on tehty niille toiminnoille, joista oli saatavilla useammasta lähteestä tietoa. Kappaleen 4.3 mukaisessa
hiilijalanjälkilaskennassa Sibeliustaloa koskevien tietojen perusteella on selvitetty Sinfonia
Lahden osuus syntyvistä kasvihuonekaasupäästöistä tilavuokran perusteella. Herkkyystarkastelussa on selvitetty energiankulutuksen sekä jätehuollon vastaavat kasvihuonekaasupäästöt, jos hiilijalanjälkilaskennassa olisi käytetty Sinfonia Lahden vuokrapinta-aloja
osuuksien jakamismenetelmänä.

Taulukossa 11 on esitetty Sinfonia Lahden osuus Sibeliustalon vuoden 2014 energiankulutuksesta vakituisen vuokra-alan, tilapäisen vuokra-alan ja tilavuokran perusteella. Taulukossa 12 on esitetty vastaavasti Sinfonia Lahden osuus Sibeliustalon vuoden 2014 syntyneistä jätteistä. Taulukoissa 11 ja 12 on esitetty myös eri laskentamenetelmillä selvitetyt
kasvihuonekaasupäästöt. Hiilijalanjälkilaskennassa käytetyt energian ominaishiilidioksidipäästökertoimet on esitetty kappaleen 4.3.1 Energiankulutus taulukossa 3 ja jätejakeiden
ominaiskasvihuonekaasupäästökertoimet on esitetty kappaleen 4.3.7 Jätteet taulukossa 6.

Taulukko 11. Sinfonia Lahden osuus Sibeliustalon energian kulutuksesta sekä aiheutuneet kasvihuonekaasupäästöt eri jakomenetelmillä.

Osuus tilavuokran
perusteella
Osuus vain vakituisen vuokra-alan
perusteella
Osuus myös tilapäisen vuokra-alan
perusteella

Sähkönkulutus[MWh]

Lämmönkulutus[MWh]

Jäähdytyksen
kulutus[MWh]

Kasvihuonekaasupäästöt yhteensä [tCO2e]503,91078,9

55,5

288,9

146,5

313,6

16,1

84,0

766,8

1641,7

84,5

439,7

92

Taulukko 12. Sinfonia Lahden osuus Sibeliustalon jätteistä sekä näistä aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt
eri jakomenetelmillä laskettuna.

Osuus tilavuokran perusteella

Osuus vakituisen Osuus myös tilapäivuokra-alan pe-

sen vuokra-alan pe-rusteellarusteella

Energiajae [t]

2,38

0,69

3,63

Kartonki ja pahvi [t]

0,91

0,26

1,39

Paperi [t]

3,30

0,96

5,02

Kaatopaikkajäte [t]

5,62

1,63

8,55

Yhteensä [t]

12,21

3,55

18,59

7,21

2,10

10,97

Kasvihuonekaasupäästöt
yhteensä [tCO2e]

Taulukoista 11 ja 12 nähdään, että eri laskentamenetelmää käyttämällä tulokset poikkeavat
huomattavasti toisistaan. Pienimmät arvot saadaan käyttämällä vakituista vuokra-alaa hiilijalanjälkilaskennassa, ja suurimmat arvot, kun huomioidaan myös tilapäisesti vuokratut
tilat. Hiilijalanjälkilaskennassa on käytetty tilavuokraan perustuvaa allokointimenetelmää,
sillä se perustuu johdonmukaisesti tilojen hallinnoimiseen ja omistamiseen, ja vastaukset
ovat lähimpänä eri jakomenetelmillä saatua keskiarvoa.

Konserttimatkojen ja kiertueiden hiilijalanjälkilaskennassa on tehty myös herkkyystarkastelu. Sinfonia Lahden antamat tiedot konserttimatkojen ja kiertueiden pituuksista olivat
pyöristettyjä ja tästä syystä konserttimatkojen pituudet selvitettiin myös tarkemmin Fonectan reittihaun ja välimatka.org-internetsivun avulla. Sinfonia Lahden antamissa tiedoissa
oli huomioitu myös hotellin ja konserttitalon välillä tehdyt matkat, joita ei pystytty selvittämään Fonectan reittihaun ja välimatka.org-sivuston avulla. Sinfonia Lahden antamat ulkomaan konserttimatkojen ja kiertueiden pituudet eivät poikenneet huomattavasti välimatka.org-sivuston antamista arvoista, ja tyypillisemmin tiedot erosivat noin 100–500 kilometriä. Suurimmat poikkeamat matkojen pituuksissa olivat Aasian kiertueilla, jossa henkilökuljetukset poikkesivat toisistaan jopa 1200–12000 kilometriä. Taulukossa 13 on esitetty
sekä Sinfonia Lahden antamilla lähtötiedoilla että Fonectan reittihaun ja välimatka.orgsivuston avulla lasketut konserttimatkojen ja kiertueiden kasvihuonekaasupäästöt. Kotimaan konserttimatkojen pituudet on selvitetty ainoastaan Fonectan reittihaun perusteella.

93

Taulukko 13. Sinfonia Lahden konserttimatkoista ja kiertueista aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt eri lähtötietojen perusteella.

Kasvihuonekaasupäästöt

Kasvihuonekaasupäästöt

Sinfonia Lahden mukaan

Fonectan ja välimatka.org-[tCO2e]sivuston mukaan [tCO2e]

-

29,7

Suomi
Eurooppa

42,1

34,9

Aasia

219,0

322,3

YHTEENSÄ

290,8

387,0

Taulukosta 13 nähdään, että sekä Euroopan että Aasian kiertueiden aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen määrä riippuu huomattavasti käytetyistä lähtötiedoista. Sinfonia Lahden antamat lähtötiedot ovat pyöristettyjä, minkä takia myös tulokset ovat likimääräisiä.
Kuitenkin tuloksia tarkasteltaessa on huomattava, ettei kumpikaan laskentamenetelmistä
ole täysin tarkka, sillä molemmissa on tehty oletuksia ja arvioita. Tarkimman tuloksen syntyneistä konserttimatkojen kasvihuonekaasupäästöistä saisi selvittämällä ajettujen kilometrien määrän ostetuilta kuljetusfirmoilta.

5.3 Epävarmuus
Vaikka hiilijalanjälki on lukuna yksinkertainen ja selkeä, sen laskeminen on usein hyvinmonimutkainen prosessi, joka sisältää aina epävarmuustekijöitä. Vaikka hiilijalanjälkilaskennassa käytetään apuna standardoituja menetelmiä, hiilijalanjäljen määrittelystä ja laskennasta ei ole yksiselitteistä tapaa. Tämä johtaa siihen, että eri laskentamenetelmien tulokset riippuvat tehdyistä rajauksista, oletuksista sekä käytetystä datasta, eivätkä välttämättä ole keskenään täysin vertailukelpoisia. Lisäksi hiilijalanjälkilaskennassa epävarmuudet
voivat liittyä erilaisten toimintatapojen lähtötietoihin, kuten energiankulutuksiin, energialähteisiin, mittausmenetelmiin ja tulosten raportointiin. Tästä syystä lopputulos saattaa olla
jopa harhaanjohtava. (Virtanen & Rohweder 2011, 339.) Hiilijalanjälkilaskenta perustuu
epäsuoraan laskentamenetelmään, jossa käytetään oletuksia ja arvioita, minkä takia hiilijalanjälkilaskennan tulostakin tulisi pitää arviona eikä tarkkana mittaustuloksena (Boswell et
al. 2012, 88).

94

Sinfonia Lahden henkilökunnalle ja yleisölle tehtyjen kyselyn kysymysten ymmärtäminen,
vastausten tulkitseminen sekä hyödyntäminen hiilijalanjälkilaskennassa aiheuttavat epävarmuutta. Henkilöstöstä vastasi kyselyyn lähes 70 prosenttia, minkä perusteella työmatkustuksen kasvihuonekaasupäästöjen laskentaa voidaan pitää luotettavana. Sinfonia Lahden yleisölle järjestettyyn kyselyyn vastasi vain 27 ihmistä, minkä takia kyselyn pohjalta
tehtyjä oletuksia ei voida pitää täysin luotettavina. Jotta yleisön matkustamisesta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt saataisiin tarkemmin selville, tulee yleisöstä saada tarkempaa
dataa pidemmältä aikaväliltä.

Hiilijalanjälkilaskennan pääasiallinen tiedonkeruu tapahtui Sinfonia Lahden toimesta.
Koska hiilijalanjälkilaskenta tehtiin vuoden 2015 aikana, osa hiilijalanjälkilaskennassa
käytetyistä arvoista perustui aikaisempien vuosien pohjalta tehtyihin oletuksiin. Hiilijalanjälkilaskennassa on myös oletettu, että työmatkustuksessa kaikki alle viiden kilometrin
työmatkat tehdään kevyellä liikenteellä, vaikka on mahdollista, että työmatkat kuljetaan
esimerkiksi autolla. Lisäksi muusikkojen työpäivien määrä on oletettu hiilijalanjälkilaskennassa. Todellisuudessa muusikkojen työpäivät riippuvat esitetystä teoksesta riippuen.
Tehdyt oletukset ja arviot vaikuttavat osittain lopputulokseen, mutta yleisesti käytettyjen
lähtötietojen voidaan arvioida olevan laadultaan luotettavaa. Epävarmuustekijäksi voidaan
lukea myös mahdolliset tulkintavirheet tiedon keräämisvaiheessa ja analysoinnissa.

Hiilijalanjälkilaskennassa on pyritty ottamaan huomioon kaikki mahdolliset kasvihuonekaasut, jotta saataisiin tarkempi kuva sinfoniaorkesterien toiminnan ilmastovaikutuksesta.
Hiilijalanjälkilaskennassa käytettiin pääasiallisesti valmiita ominaispäästökertoimia. Ominaispäästökertoimien käytön yhteydessä pyrittiin aina selvittämään mitä kasvihuonekaasuja kyseinen ominaispäästökerroin otti huomioon ja millä kertoimilla kasvihuonekaasupäästöt on muutettu hiilidioksidiekvivalenteiksi. Mikäli ei ollut mahdollista selvittää toiminnan
kasvihuonekaasupäästöjä määrällisesti hiilidioksidiekvivalentteina, pyrittiin hiilijalanjälkilaskennassa huomioimaan vähintään syntyneet hiilidioksidipäästöt.

Hiilijalanjälkitarkastelussa on pyritty huomioimaan vain Sinfonia Lahden toiminnasta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt. Mikäli tarkkaa tietoa Sinfonia Lahden osuudesta ei ollut
saatavilla, pyrittiin sen osuus toimintojen kokonaiskasvihuonekaasupäästöistä selvittä-

95

mään. Esimerkiksi Sinfonia Lahden osuus Sibeliustalo Oy:n energiankulutuksesta ja jätehuollosta selvitettiin tilavuokran perusteella. Osuuksien selvittäminen tilavuokran tai vastaavien tietojen perusteella ei anna tarkkaa kuvaa todellisista määristä ja syntyneistä kasvihuonekaasupäästöistä. Diplomityössä voidaan olettaa, että tehdyt allokoinnit ovat kuitenkinriittävän tarkkoja ja eivät poikkea todellisuudesta huomattavasti. Mikäli diplomityössä eipystytty selvittämään Sinfonia Lahden osuutta joidenkin osioiden kasvihuonekaasupäästöistä, hiilijalanjälkilaskennassa on selvitetty osioiden kokonaiskasvihuonekaasupäästöt.
Sinfonia Lahden osuus albumien ja muiden oheistuotteiden koko elinkaarien aiheuttamista
kasvihuonekaasupäästöistä on laskettua pienempi, sillä todellisuudessa kasvihuonekaasupäästöt kohdistuvat useammalle sidosryhmälle, kuten myös valmistajille ja kuluttajille.

Diplomityössä esitetty hiilijalanjälki ei kuvaa täysin vuoden 2015 toiminnasta aiheutuvia
kasvihuonekaasupäästöjä. Hiilijalanjäljen luotettavuutta voidaan parantaa tarkemmalla
laskennassa käytettäviä lähtötietoja, jolloin voidaan asettaa myös tarkempia päästövähennyksiä ja vähentää niitä tehokkaammin. Tulevaisuudessa hiilijalanjälkilaskennassa käytettävän tiedon tulee olla helpommin saatavilla, jotta saataisiin oikeanlainen kuva tavoitteidensaavuttamisesta ja toimintatapojen muuttamisesta. Tarkat tiedot mahdollistavat tarkkailun,
vähennysstrategioiden saavuttamisen arvioimisen ja tunnistamisen sekä sen, ovatko alkuperäiset oletukset ja tavoitteet tarkkoja (Boswell et al. 2012, 120). Myös hiilineutraaliuskäsite tulisi määritellä tarkemmin ilmastolupauksen yhteydessä, jotta vältyttäisiin mahdollisilta väärinymmärryksiltä ja viherpesusyytöksiltä. Hiilineutraaliuden täsmällisempi määrittely lisää myös tulosten vertailevuutta.

Vertailuvuodeksi tulisi valita sellainen vuosi, joka on mahdollisimman tyypillinen organisaatiolle (Boswell et al. 2012, 96). GHG Protocol vaatii, että vertailuvuoden kasvihuonekaasupäästöt tulee laskea uudelleen, jos organisaation rakenteessa tai kasvihuonekaasuinventaarion metodologiassa tapahtuu huomattavia muutoksia (The Greenhouse gas Protocol
2013a, 21). Sinfonia Lahti voi tulevaisuudessa miettiä soveltuuko vuosi 2015 vertailuvuodeksi vai onko vuoden 2015 toiminta ollut erityisen aktiivinen tai muuten poikkeuksellinen. Sinfonia Lahti voi myös mahdollisuuksien mukaan laskea uudelleen vertailuvuoden,
kun se saa tarkemmat lähtöarvot laskentaan. GHG Protocol suositteleekin, että organisaatioiden tulee kehittää periaatteet vertailuvuoden kasvihuonekaasupäästöjen uudelleenlaskemiselle (Greenhouse gas Protocol 2004, 35).

96

6

JOHTOPÄÄTÖKSET

Sinfonia Lahden merkittävimmäksi kasvihuonekaasupäästölähteeksi muodostui liikenne,
kun otetaan huomioon sekä henkilöstön työmatkaliikenne, konserttimatkat ja kiertueet että
yleisön matkustaminen konsertteihin. Yleisön matkustaminen aiheuttaa noin 60 prosenttia
Sinfonia Lahden hiilijalanjäljestä, mikä selittyy erityisesti yksityisautoilun yleisyydestä
yleisön matkustusmuotona. Myös työmatkaliikenteessä suositaan autoilua pitkien välimatkojen ja huonojen julkisten kulkuyhteyksien takia. Eniten kasvihuonekaasupäästöjä liikenteestä syntyy kuitenkin lentoliikenteestä, kuten ulkomaalaisten yleisön matkustamisesta
Suomeen tai sinfoniaorkesterin ulkomaan kiertueista. On myös odotettavaa, että tulevaisuudessa ulkomaalaisten kuulijoiden osuus Sinfonia Lahden yleisöstä kasvaa entisestään,
mikä lisää myös osaltaan lentoliikenteestä aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä.

Myös energiankulutuksella sekä albumien ja videoiden valmistamisella ja käytöllä on
huomattava vaikutus Sinfonia Lahden hiilijalanjälkeen, kun taas oheistuotteiden valmistus,
käyttö ja loppusijoitus sekä Sinfonia Lahden osuus Sibeliustalon jätehuollosta ovat merkitykseltään pienimpiä. Edellä mainitut toiminnot eivät suoraan kuulu Sinfonia Lahden toimintaan, vaan kyseiset toiminnot ostetaan palveluina tai tuotteina muilta yrityksiltä ja toimittajilta. Tämän takia onkin tärkeää, että Sinfonia Lahti saa myös nämä sidosryhmät osallistumaan omalta osaltaan ilmastolupauksessa asetettujen kasvihuonekaasupäästövähennystavoitteiden saavuttamiseksi.

Sinfoniaorkestereilla on monenlaisia keinoja vähentää kasvihuonekaasupäästöjään. Erityisen tärkeää on sitouttaa henkilökunta ilmastolupaukseen, jonka jälkeen voidaan asettaa
yhdessä selkeät toteuttamiskelpoiset tavoitteet ja strategiat kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Jotta Sinfonia Lahti saavuttaisi hiilineutraaliuden, tulee sen vähentää ensisijaisesti liikenteestä aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä. Sinfonia Lahti voi pyrkiä vähentämään yleisesti liikenteen tarvetta esimerkiksi mahdollistamalla etätyöt ja -kokoukset,
suosimalla työmatkustuksessa kevyttä tai julkista liikennettä sekä tarjoamalla yleisölle linja-autokuljetuksen konsertteihin. Konserttimatkustuksessa tulisi pyrkiä aina mahdollisuuksien mukaan käyttämään yhteiskuljetusta ja välttämään lentoja.

97

Energiankulutuksen epäsuoriin kasvihuonekaasupäästöihin tulee ensisijaisesti vaikuttaa
vähentämällä kulutusta, parantamalla energiatehokkuutta sekä ostamalla fossiilisten polttoaineiden sijasta uusiutuvia energialähteillä tuotettua energiaa. Myös muita Sinfonia Lahden
toimintoja tulee muuttaa asteittain kestävämmiksi ja tehokkaammiksi, jolloin voidaan minimoida energian, luonnonvarojen sekä materiaalien kulutus, ja täten myös ehkäistä syntyvän jätteen määrää. Toimintojen muuttaminen kestävän kehityksen mukaisiksi voi mahdollisesti lisätä ympäristöhyötyjen lisäksi sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä.

Käytännössä sinfoniaorkesterien toimintaa ei saada koskaan täysin hiilineutraaliksi, ja siksi
hiilineutraalius saavutetaankin lopullisesti kompensoinnin avulla. Kompensointimahdollisuuksia ovat hiilidioksidin sitominen ilmakehästä, energiatehokkaaseen tai puhtaaseen teknologiaan investoiminen sekä päästökauppaan osallistuminen. Kompensoinnin hintaan
vaikuttaa pääasiallisesti kompensoitavien kasvihuonekaasupäästöjen suuruus hiilidioksidiekvivalenttitonneina. Diplomityön puitteissa ei pystytä määrittämään tarkasti Sinfonia
Lahden kasvihuonekaasupäästöjen vähennys- ja kompensointikeinoista aiheutuvia kustannuksia, sillä lopulliset tavoitteet ja toimenpiteet ilmastolupauksen ja hiilineutraaliuden saavuttamiseksi asetetaan diplomityön ulkopuolella. Sinfonia Lahden yleisölle tehdyn kyselyn
mukaan enemmistö yleisöstä on halukas osallistumaan Sinfonia Lahden kasvihuonekaasupäästöjen kompensointiin, ja myös Sinfonia Lahti on selvittänyt, että yleisöllä on tulevaisuudessa mahdollisuus konserttilipun oston yhteydessä kompensoida kasvihuonekaasupäästöjään. Mahdollisuuksien mukaan Sinfonia Lahti voi tehdä myös muista sidosryhmistään yhteistyökumppaneita, jotka voivat osallistua esimerkiksi investointien tai kompensaatioiden tekoon.

Sinfonia Lahden hiilijalanjälki vastaa noin 0,3 prosenttia Lahden kaupungin vuoden 2013
kokonaiskasvihuonekaasupäästöistä. Jos oletetaan, että joka ikinen suomalainen sinfoniaorkesteri ryhtyisi Sinfonia Lahden mukaisesti hiilineutraaliksi, saavutettaisiin vuodessa
noin 32 400 hiilidioksidiekvivalenttitonnin kasvihuonekaasupäästövähennys. Saavutettu
kasvihuonekaasupäästövähennys vastaisi noin viittä prosenttia Lahden kaupungin kokonaiskasvihuonekaasupäästöistä. Jos oletetaan, että kaikki sinfoniaorkesterit, jotka vastaavat
toiminnaltaan Sinfonia Lahtea, ryhtyisivät hiilineutraaliksi, voitaisiin saavuttaa jopa 4,3
miljoonan hiilidioksidiekvivalenttitonnin kasvihuonekaasupäästövähennykset, mikä vastaisi Suomen kokonaiskasvihuonekaasupäästöistä noin seitsemää prosenttia. Tarkasteltaessa

98

globaalin mittakaavan tuloksia nähdään, että pelkkien sinfoniaorkesterien toimintaa muuttamalla ei saada aikaan globaalilla mittakaavalla huomattavia kasvihuonekaasupäästövähennyksiä. Kuitenkin todellisuudessa musiikkiteollisuudella voi olla oletettua huomattavammat vaikutusmahdollisuudet sidosryhmiensä toimintaan, jolloin voidaan saavuttaa laajemmat kasvihuonekaasupäästövähennykset.

Sinfonia Lahden henkilöstö on halukas muuttamaan toimintaansa asteittain hiilineutraaliksi. Henkilöstön keskuudessa suosittuja ideoita olivat muun muassa kevyen liikenteen lisääminen, oman uusiutuvan energiatuotantoyksikön rakentaminen Sibeliustalon yhteyteen,
erilaisten ilmastonmuutoksen torjumiseen tarkoitettujen rahastojen perustaminen sekä tietoisuuden lisääminen ilmastonmuutokseen liittyen sidosryhmien keskuudessa. Kaikkia
diplomityössä esitettyjä kasvihuonekaasupäästöjen vähennysmahdollisuuksia ei mahdollisesti toteuteta, koska kyseessä on vapaaehtoinen ilmastolupaus ja Sinfonia Lahti saa itse
asettaa haluamansa tavoitteet ja toimenpiteet hiilineutraaliuden saavuttamiseksi.
Diplomityötä voidaan hyödyntää sinfoniaorkesterien hiilineutraalin toiminnan kehittämisessä. Diplomityön yhteydessä tehdyn Sinfonia Lahden hiilijalanjäljen voidaan olettaa olevan luotettava, vaikka hiilijalanjälkilaskenta sisältää aina epävarmuustekijöitä ja hiilijalanjälkitarkastelussa on jouduttu tekemään oletuksia ja arvioita tiedon puutteesta sekä ajan
rajallisuudesta johtuen. Sinfonia Lahden tulee ilmastolupauksen tavoitteita ja aikataulua
asettaessa miettiä soveltuuko vuosi 2015 vertailuvuodeksi vai onko vuoden 2015 toiminta
ollut erityisen aktiivinen tai muuten poikkeuksellinen. Mahdollisuuksien mukaan Sinfonia
Lahden hiilijalanjälki tai sen vertailuvuosi voidaan laskea uudelleen, kun oikeaan vuoteen
kohdistuvaa tietoa on saatavilla täsmällisemmin. Diplomityöhön liittyy myös jatkotutkimusmahdollisuuksia, joissa voitaisiin selvittää esimerkiksi sinfoniaorkesterin muut mahdolliset ympäristövaikutukset, sillä tässä diplomityössä selvitetty Sinfonia Lahden hiilijalanjälki huomioi ainoastaan toiminnan ilmastovaikutukset.

99

7

YHTEENVETO

Tässä diplomityössä tutkittiin, mitkä ovat sinfoniaorkesterin toiminnan merkittävimmät
kasvihuonekaasupäästölähteet ja kuinka toiminnasta aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä
voidaan vähentää ja/tai kompensoida, jotta sinfoniaorkesteri saavuttaisi hiilineutraaliuden.
Lisäksi diplomityössä haluttiin selvittää sinfoniaorkesterin mahdollisuudet vaikuttaa sen
sidosryhmiin. Diplomityössä tutustuttiin ensin yleisesti hiilijalanjälkilaskentaan ja musiikkiteollisuuteen, jonka jälkeen selvitettiin tarkemmin Lahden kaupunginorkesterin Sinfonia
Lahden hiilijalanjälki. Hiilijalanjälkilaskenta perustuu pääasiallisesti Sinfonia Lahden antamiin tietoihin. Diplomityön yhteydessä Sinfonia Lahden henkilöstölle pidettiin workshop
ilmastonmuutokseen ja ilmastolupaukseen liittyen, minkä lisäksi sekä Sinfonia Lahden
henkilökunnalle että yleisölle järjestettiin kysely. Kyselyn tarkoitus oli selvittää vastaajien
matkustuskäyttäytymistä, ja vastauksia hyödynnettiin Sinfonia Lahden hiilijalanjälkilaskennassa.

Hiilineutraalius saavutetaan kolmivaiheisesti. Ensimmäisessä vaiheessa asetetaan organisaatiolliset ja toiminnalliset rajaukset, joiden perusteella selvitetään toiminnasta aiheutuvat
kasvihuonekaasupäästöt. Tulosten perusteella pyritään ensisijaisesti vähentämään toiminnan kasvihuonekaasupäästöjä. Sinfoniaorkesterin toimintaa on mahdoton muuttaa täysin
hiilineutraaliksi, minkä takia kasvihuonekaasupäästöjen kompensoinnilla on myös tärkeä
rooli hiilineutraaliuden saavuttamisessa.

Sinfoniaorkestereiden merkittävimmät kasvihuonekaasupäästölähteet ovat liikenne, energiankulutus sekä albumien ja videoiden tuotanto, käyttö ja loppusijoitus. Vähinten kasvihuonekaasupäästöjä aiheutuu jätehuollosta ja oheistuotteiden valmistuksesta, käytöstä ja loppusijoituksesta. Sinfonia Lahden hiilijalanjälkilaskennan ulkopuolelle rajattujen toimintojen oletetaan olevan suuruusluokaltaan merkityksettömiä. Hiilineutraaliuden saavuttamiseksi kasvihuonekaasupäästöjä tulee vähentää pysyvästi kaikissa mahdollisissa toiminnoissa ja ne kasvihuonekaasupäästöt, joita ei pystytä kokonaan ehkäisemään, tulee kompensoida.

Hiilineutraali toiminta sinfoniaorkesterien keskuudessa on vielä pienessä mittakaavassa.
Monia musiikkiteollisuuden toimintoja tulee muuttaa pysyvästi kestävämmäksi. Siirtymi-

100

nen vähäpäästöiseen ja lopulta hiilineutraaliin toimintaan edellyttää merkittäviä muutoksiatuotteiden ja palveluiden, kuten hankintojen ja energian, tuotannossa, kulutuksessa ja loppukäytössä. Musiikkiteollisuuden tulee myös jatkuvasti kannustaa sidosryhmiään hiilineutraaliuteen, sillä musiikkiteollisuudella on huomattava vaikutusmahdollisuus sen sidosryhmiin, kuten palveluntarjoajiin sekä asiakkaisiin. Tärkeää on myös lisätä yksityishenkilöiden laajaa osallistumista ilmastonmuutoksen ehkäisemiseen.

Hiilijalanjälkilaskenta ei anna todellista kuvaa tarkasteltavan toiminnan kokonaisvaltaisista
ympäristövaikutuksista, sillä hiilijalanjälkilaskennassa huomioidaan ainoana vaikutusluokkana ilmastonmuutos. Diplomityössä selvitetty Sinfonia Lahden hiilijalanjälki ei kuvaa
täysin sinfoniaorkesterin toiminnan vaikutuksia ilmastonmuutokseen, sillä hiilijalanjälkilaskennan ulkopuolelle on rajattu toimintoja tiedon ja ajan puutteellisuuden vuoksi. Tarkan
tiedon puuttuessa hiilijalanjälkilaskennassa on myös käytetty arvioita ja oletuksia. Tarkemman hiilijalanjäljen selvittämiseksi tulisi Sinfonia Lahden vertailuvuoden hiilijalanjälki laskea uudelleen, kun saadaan laadukkaampaa ja tarkempaa oikeaan vuoteen kohdistuvaa tietoa. Lisäksi hiilijalanjälkilaskenta sisältää aina epävarmuustekijöitä, joilla voi olla
merkittäviä vaikutuksia lopputulokseen.

Koska tässä diplomityössä selvitettiin ensimmäistä kertaa suomalaisen sinfoniaorkesterin
hiilijalanjälki, diplomityön tuloksia on vaikea yleistää teoriassa ja käytännössä edes Suomen mittakaavassa. Tästä syystä diplomityöhön liittyy jatkotutkimusmahdollisuuksia, joissa voitaisiin selvittää tarkemmin musiikkiteollisuuden tai sinfoniaorkesterien ilmasto- tai
ympäristövaikutuksia, jolloin saataisiin perustellumpaa tietoa aiheesta. Jatkotutkimusta
voitaisiin tehdä mahdollisesti myös siitä, kuinka sinfoniaorkesteri todellisuudessa pystyy
vaikuttamaan sidosryhmiinsä.

101LÄHTEET
Atmosfair. 2015. Flugemissionen berechnen [Atmosfair:n www-sivuilla]. [viitattu
10.11.2015] Saatavissa: https://www.atmosfair.de/kompensieren/flug

Berninger, Kati. 2012. Hiilineutraali Suomi. Gaudeamus Oy. 182 s. ISBN 978-952-495247-7.

Biemer, Jon, Dixon, Willow, Blackburn, Natalia. 2013. Our Environmental Handprint. The
Good We Do. Institute of Electrical and Electronic Engineers. IEEE Conference on Technologies

forSustainability[verkkodokumentti].

8s.

Saatavissa:

http://handprint.in/Our_Envir_Handprint_IEEE_Paper_6-14-13wc.pdf

Borg, Pekka, Joutsenvirta, Maria. 2015. Maapallo ja me. Docendo Oy. 277 s. ISBN 978952-291-128-5.

Boswell, M. R., Greve, A. I., Seale, T. L. 2012. Local Climate Action Planning. Washington: Island Press. 284 s. ISBN-13: 978-1-59726-961-2.
Bottrill C. 2012. Fact Sheet: Merchandise. A hidden emissions trail. Julie’s Bicycle [verkkodokumentti]. 4 s. Saatavissa: http://www.juliesbicycle.com/files/Merchandise.pdf

Bottrill, C., Liverman D., Boykoff M. 2010. Carbon soundings: greenhouse gas emissionsof the UK music industry. Environmental Research Letters 5. IOP Publishing [verkkodokumentti]. 8 s. Saatavissa: stacks.iop.org/ERL/5/014019

Bottrill, C., Lye, G., Boykoff, M., Liverman, D. 2008. First Step: UK Music Industry
Greenhouse Gas Emissions for 2007. Julie’s Bicycle/Environmental Change Institute, Oxford University, Oxford. 72 s. ISBN 1 874370 45.

Bottrill, C., Papageorgiou, S., Jones, M. 2009. Jam Packed. Part I: Audience Travel Emissions

fromFestivals.

Julie’s

Bicycle[verkkodokumentti].

78s.

Saatavissa:

102

http://www.juliesbicycle.com/files/2009Jam-Packed-Audience-Travel-Emissions-fromFestivals.pdf

BSI. 2011. The Guide to PAS 2050. How to carbon footprint your products, identify
hotspots and reduce emissions in your supply chain [verkkodokumentti]. 74 s. ISBN 9780-580-77432-4.

Eklund, Hannele. a 2015. Viestintä- ja tapahtuma-asiantuntija. VS: Kysymyksiä Hiilivapaa
Sinfonia Lahti -diplomityöhön liittyen [yksityinen sähköpostiviesti]. Vastaanottajat: Pilvi
Virolainen, Teemu Kirjonen. Lähetetty 2.7.2015 klo 10:49.

Eklund, Hannele. b 2015. Viestintä- ja tapahtuma-asiantuntija. VS: Kysymyksiä Hiilivapaa
Sinfonia Lahti -diplomityöhön liittyen [yksityinen sähköpostiviesti]. Vastaanottajat: Pilvi
Virolainen, Teemu Kirjonen. Lähetetty 6.7.2015 klo 11:58.

Field, C. B., Barros, V., Edenhofer, O., Pichs-Madruga, R., Sokona, Y., Mastrandrea, M.
D., Mach, K. J., von Stechow, C. 2012. IPCC Expert Meeting on Economic Analysis,
Costing Methods, and Ethics. Lima, Peru 23.25 June 2011. Meeting Report. 75 s. ISBN
978-92-9169-134-0.

Fortum. 2015. Fortum Aurinkopaketin hinnasto [Fortumin www-sivuilla]. Päivitetty
21.4.2015[viitattu

12.11.2015].

Saatavissa:

http://www.fortum.com/countries/fi/yksityisasiakkaat/energiansaasto/aurinkoenergiaratkais
ut/aurinkopaneeli/hinta/pages/default.aspx

French, Mark, Handy, Rod. 2006. Sustainability and Life Cycle Management in Guitar
Production. Proceedings of the 2006 IJME – INTERTECH Conference. ENT 105-061[verkkodokumentti]. 16 s. Saatavissa: http://ijme.us/cd_06/PDF/ENT%20105-061.pdf

Genova, Patrick. Good Vibrations: The Push for New Laws and Industry Practices in
American Instrument Making. 2013. William & Mary Environmental Law and Policy Review. Volume 38. Issue 1. Article 6 [verkkodokumentti]. s. 195–220. Saatavissa:
http://scholarship.law.wm.edu/cgi/viewcontent.cgi?article=1588&context=wmelpr

103Greenhouse gas Protocol. a 2013. Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard. Supplement to the GHG Protocol Corporate Accounting and ReportingStandard [verkkodokumentti]. 152 s. ISBN 978-1-56973-772-9.

Greenhouse gas Protocol. b 2013. Required Greenhouse Gases in Inventories. Accounting
and Reporting Standard Amendment. World Resources Institute and World BusinessCouncilfor

Sustainable

Development[verkkodokumentti].

6s.

Saatavissa:

http://www.ghgprotocol.org/files/ghgp/NF3-Amendment_052213.pdf

Honkasalo, Antero. 2004. Työ ja ekotehokkuus. Suomen ympäristö 685. Ympäristöministeriö, Oy Edita Prima Ab. 127 s. ISBN 952-11-1651-X.

ISO 14064-1. 2006. Greenhouse Gases. Part 1: Specification with guidance at the organization level for quantification and reporting of greenhouse gas emissions and removals.
Helsinki: Suomen Standardisoimisliitto SFS. 20 s.

ISO 14067. 2013. Kasvihuonekaasut. Tuotteiden hiilijalanjälki. Hiilijalanjäljen laskemista
ja viestimistä koskevat vaatimukset ja ohjeet. Helsinki: Suomen Standardisoimisliitto SFS.
103 s.
Julie’s Bicycle. Green orchestras guide: a simple guide to sustainable practices [verkkodokumentti]. 23 s. Saatavissa: http://www.juliesbicycle.com/files/Green-OrchestrasGuide.pdf
Julie’s Bicycle. 2010. Moving Arts: Managing the Carbon Impacts of our Touring. Volume2:

Orchestras[verkkodokumentti].

53s.

Saatavissa:

http://www.juliesbicycle.com/files/Moving-Arts-Managing-the-Carbon-Impacts-of-ourTouring-ORCHESTRAS.pdf

Kaunisto Jukka. 2015. Käyttöpäällikkö, Sibeliustalo Oy. VS: Sibeliustalon tietoja hiilijalanjälkilaskentaan [yksityinen sähköpostiviesti]. Vastaanottaja: Pilvi Virolainen. Lähetetty
27.8.2015 klo 10:48.

104

Klöpffer, Walter, Grahl, Birgit. 2014. Life Cycle Assessment (LCA): A Guide to Best
Practice. Wiley-VCH Verlag GmbH & Co. 396 s. ISBN: 978-3-527-32986-1.

Knopf, B., Kowarsch, M., Edenhofer O., Luderer, G. 2012. Chapter 13. Climate Change
Mitigation: Options, Costs and Risks. Teoksessa: Edenhofer et al., Climate Change, Justiceand Sustainability: Linking Climate and Development Policy. Springer Science +BusinessMedia, Dordrecht 2012. s. 139–150. DOI 10.1007/978-94-007-4540-7_13.

L 17.6.2011/646. Jätelaki.

Lahden kaupunginorkesteri. 2015. Sinfonisesti! Sibelius edition 2015. [esite] 2 s.

Lahden seudun ympäristöpalvelut. 2014. Lahden kasvihuonekaasupäästöt vuonna 2013
[verkkodokumentti].

4s.

Saatavissa:

http://www.lahti.fi/www/images.nsf/files/D460DC144629BCCEC2257D78004CC4BF/$file/LSYP_141022_LahtiKHK2013.pdf

Lahti Energia. Ympäristö. Päästökauppa ja ominaispäästökerroin [Lahti Energian wwwsivuilla]. [viitattu 14.10.2015] Saatavissa: http://www.lahtienergia.fi/ymparisto/502

Lee, Ki-Hoon, Cheong, In-Mo. 2011. Measuring a carbon footprint and environmental
practice: the case of Hyundai Motors Co. (HMC). Industrial Management & Data Systems,
Vol.

111

Iss

6

[verkkodokumentti].

s.

961-978.

Saatavissa:

http://dx.doi.org/10.1108/02635571111144991

LIPASTO. LIISA 2012. Suomen tieliikenteen pakokaasupäästöjen laskentajärjestelmä[LIPASTO-tietokannan

www-sivuilla].

[viitattu

30.9.2015]

Saatavissa:

http://lipasto.vtt.fi/liisa/co2s.htm

Lyytimäki, Jari, Hakala, Harri. 2008. Ympäristön tila ja suojelu Suomessa. 2. painos. Gaudeamus. 447 s. ISBN 978-952-495-100-5.

105

Moberg Åsa. 2010. Assessment of media and communication from a sustainability perspective [PhD Dissertation]. Environmental Strategies Research. Department of Urban
Planning and Environment. KTH Architecture and the Built Environment. Royal Instituteof Technology. 74 s. ISBN 978-91-7415-646-2.

Norris, Gregory A. 2013. An Introduction to Handprints and Handprinting. The New Requirement for Social Leadership: Healing. Teoksessa: Gröschl, S., Uncertainty, Diversity
and the Common Good: Changing Norms and New Leadership Paradigms. London Gower
Publishing.

26s.

Saatavissa:

http://www.chgeharvard.org/sites/default/files/resources/Introduction%20to%20Handprinti
ng.pdfNykänen, Jussi. 2006. Päästökauppa ja ympäristöhyödykkeiden markkinat. Edita PrimaOy. 159 s. ISBN 951-37-4703-4.

PAS 2050. 2011. Specification for the assessment of the life cycle greenhouse gas emissions of goods and services. BSI. 37 s. ISBN 978 0 580 71382 8.

Pesonen, Hanna-Leena, Hämäläinen, Kirsi, Teittinen, Outi. 2001. Yrityksen ympäristöjärjestelmän rakentaminen. Talentum Media Oy. 132 s. ISBN 952-14-0399-3.

Phansey, Asheen. 2015. Introducing handprinting: the good you do minus your footprint[verkkoartikkeli].

Päivitetty

16.2.2015[viitattu

22.6.2015].

Saatavissa:

http://www.greenbiz.com/article/introducing-handprinting-good-you-do-minus-yourcarbon-footprint

Pihkola Hanna, Nors Minna, Kujanpää Marjukka, Helin Tuomas, Kariniemi Merja, Pajula
Tiina, Dahlbo Helena. 2010. Carbon footprint and environmental impacts of print products
from cradle to grave. Results from the LEADER project (Part 1). VTT Research Notes
2560. 243 s. ISBN 978-951-38-7670-8.

106Raufer, R., Iyer, S. 2012. 8 Emissions Trading. Teoksessa: Chen, W.-Y., Seiner, J., Suzuki,T., Lackner, M, Handbook of Climate Change Mitigation. Springer Science +BusinessMedia, LLC 2012. s. 235-276. DOI 10.1007/978-1-4419-7991-9_6.

Reijnders, L. 2012. 2 Life Cycle Assessment of Greenhouse Gas Emissions. Teoksessa:
Chen, W.-Y., Seiner, J., Suzuki, T., Lackner, M, Handbook of Climate Change Mitigation.
Springer Science +Business Media, LLC 2012. s. 13-42. DOI 10.1007/978-1-4419-79919_6.

Salonen, Arto O. 2010. Kestävä kehitys globaalin ajan hyvinvointiyhteiskunnan haasteena.
Tutkimuksia 318. Helsingin yliopisto, Yliopistopaino. 299 s. ISBN 978-952-10-6534-7.

Sarkkinen Silja. 2006. Ympäristövastuu työpaikalla. Edita Prima Oy. 260 s. ISBN 951-374710-7.

Seppälä Jyri. 2014. Kohti hiilineutraalia yhteiskuntaa. Ilmastopaneelin taustaraportteja[verkkodokumentti].

112

s.

Saatavissa:

http://www.ilmastopaneeli.fi/uploads/selvitykset_lausunnot/Hiilineutraalisuus_taustaraport
it_2014.pdf

Sinfonia Lahti. a 2015. Levytykset [Sinfonia Lahden www-sivuilla]. [viitattu 22.7.2015]
Saatavissa: http://www.sinfonialahti.fi/

Sinfonia Lahti. b 2015. Liput, Sibeliustalo [Sinfonia Lahden www-sivuilla]. [viitattu
22.7.2015] Saatavissa: http://www.sinfonialahti.fi/

Sinfonia Lahti. c 2015. Ajankohtaista. Juhlavuoden 2015 Sibelius-festivaali Lahdessa oli
suurmenestys[Sinfonia

Lahdenwww-sivuilla].

[viitattu

14.9.2015]

Saatavissa:

http://www.sinfonialahti.fi/
Suomen Sinfoniaorkesterit ry. 2015. Lahden kaupunginorkesteri – Sinfonia Lahti [Suomen
Sinfoniaorkesteritry:nwww-sivuilla].

http://www.sinfoniaorkesterit.fi/fi/orkesteri/?id=16[viitattu

3.7.2015]

Saatavissa:

107

SUOSIO. Suomen Sinfoniaorkesterit ry:n vuosikertomus 2014 [verkkodokumentti]. 48 s.
Saatavissa: http://www.sinfoniaorkesterit.fi/fi/tilastot/

Swain, Kristen Alley. 2012. 6 Mass Media Roles in Climate Change Mitigation. Teoksessa: Chen, W.-Y., Seiner, J., Suzuki, T., Lackner, M, Handbook of Climate Change
Mitigation. Springer Science +Business Media, LLC 2012. s. 161-196. DOI 10.1007/9781-4419-7991-9_6.

The Greenhouse Gas Protocol. 2004. A Corporate Accounting and Reporting Standard.
Revised Edition. World Resources Institute and World Business Council for Sustainable
Development [verkkodokumentti]. 112 s. ISBN 1-56973-568-9.

Tilastokeskus. 2015. Suomen kasvihuonekaasupäästöt 1990–2014. Helsinki. 64 s. ISBN
978-952-244-538-4.

Valtioneuvoston kanslia. 2009. Valtioneuvoston tulevaisuusselonteko ilmasto- ja energiapolitiikasta: kohti vähäpäästöistä Suomea. Valtioneuvoston kanslian julkaisusarja 28/2009.
Yliopistopaino, Helsinki. 180 s. ISBN 978-952-5807-65-3.

Virtanen, Anne, Rohweder, Liisa. 2011. Ilmastonmuutos käytännössä. Gaudeamus. 415 s.
ISBN 978-952-495-178-4.

Weber, C. L., Koomey, J.G., Matthews, H. S. 2010. The Energy and Climate Change Implications of Different Music Delivery Methods. Journal of Industrial Ecology. Volume 14,
Number 5 [verkkodokumentti]. s. 754-769. DOI: 10.1111/j.1530-9290.2010.00269.x

Worldwatch Institute. 2013. Maailman tila 2013. Gaudeamus. 287 s. ISBN 978-952-495300-9.

WWF Finland. 2015. Ilmastolaskuri. Laskentaperusteet. [WWF:n ilmastolaskurin wwwsivuilla][viitattu

5.10.2015]

basis?country=2&year=10048

Saatavissa:

http://ilmastolaskuri.fi/fi/calculation-

LIITE I,1

KYSELY SINFONIA LAHDEN HENKILÖKUNNALLE 24.8.2015
Kyselyn tarkoituksena on selvittää Sinfonia Lahden henkilökunnan työmatkustustottumuksia. Kyselyn tuloksia käytetään Sinfonia Lahden hiilijalanjälkilaskelman apuna. Kysely on
osa ympäristötekniikan diplomityötä.
1. Sukupuolia. Nainenb. Mies

2. Työmatkan pituus?
_____________________________________________________

3. Kuinka usein käytät seuraavia kulkuneuvoja työmatkallasi?

Aina

Usein

JoskusHarvoinEn koskaan

Oma auto
Kimppakyyti
Linja-auto
Juna
Polkupyörä
KävellenMuu, mikä?

Lisätietoa vastauksesta, esim. perustelu yms.:______________________________________________________________________________________________________________________________________
4. Mikäli käytät autoa työmatkoilla, mikä sen vuosimalli on? _____________
5. Mikäli käytät autoa työmatkoilla, onko se
a. Bensiinikäyttöinen
b. Dieselkäyttöinen
c. Muu, mikä? ________________

LIITE I,2

6. Mikäli kuljet työmatkasi autolla (oma tai kimppakyyti), kuinka monta henkilöä autossa
normaalisti on, sinä mukaan lukien?
___________________________________________________________________
7. Kuinka usein käytät omaa autoa tai kimppakyytiä Suomen sisäisillä konserttimatkoilla Sinfonia Lahden järjestämän yhteiskuljetuksen sijasta?
a. Ainab. Useinc. Joskus
d. Harvoin
e. En koskaan

Lisätietoa vastauksesta, esim. perustelu yms.:______________________________________________________________________________________________________________________________________

Palautetta kyselystä, esityksestä tai muita kommentteja aiheeseen liittyen:____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________

LIITE II, 1

Workshopin yhteydessä järjestetyn ryhmätyön vastaukset

LIITE II, 2

LIITE III, 1

KYSELY SINFONIA LAHDEN YLEISÖLLE
Kyselyn tarkoituksena on selvittää Sinfonia Lahden yleisön matkustustottumuksia
sekä asenteita kasvihuonekaasupäästöjen kompensointiin. Kyselyn tuloksia käytetään Sinfonia Lahden hiilijalanjälkilaskelman apuna. Kysely on osa ympäristötekniikan diplomityötä.

1. Sukupuolia. Nainenb. Mies
2. Ikä
a. alle 18
b. 18–24
c. 25–34
d. 35–44
e. 45–54
f. 55–64
g. yli 65
3. Mistä kaupungista/kaupunginosasta tulit tapahtumaan?
___________________________________________________________________
4. Kuinka usein käyt Sinfonia Lahden tapahtumissa?
a. Harvemmin kuin kerran kuussa
b. Kerran kuussa
c. 2-4 kertaa kuussa

5. Kuinka usein käytät seuraavia kulkuneuvoja matkustettaessa Sinfonia Lahden tapahtumaan?
Aina
Oma auto
Kimppakyyti
Linja-auto
Juna
Polkupyörä
KävellenMuu, mikä?

Usein

JoskusHarvoinEn koskaan

LIITE III, 2

6. Mikäli käytät autoa, mikä sen vuosimalli on? _____________
7. Mikäli käytät autoa, onko se
a. Bensiinikäyttöinen
b. Dieselkäyttöinen
c. Muu, mikä? ________________
8. Mikäli tulit tapahtumaan autolla tänään, kuinka monta henkilöä autossa oli, sinä
mukaanlukien?

_________________________________________________________________

9. Kuinka todennäköisesti tulet tulevaisuudessa Sinfonia Lahden tapahtumaan julkisella kulkuneuvolla?
a. Hyvin todennäköisestib. Todennäköisestic. Epätodennäköisestid. Hyvin epätodennäköisestie. En osaa sanoa

10. Olen valmis maksamaan konserttilipusta enemmän, jos lipulla saisi alennusta julkisen liikenteen käyttöön
a. Täysin samaa mieltä; kuinka paljon? __________________________
b. Osittain samaa mieltä; kuinka paljon? _________________________
c. En samaa, enkä eri mieltä
d. Osittain eri mieltä
e. Täysin eri mieltä

11. Olen valmis maksamaan konserttilipusta enemmän, jos hinnalla kompensoitaisiin
tapahtuman kasvihuonekaasupäästöjä
a. Täysin samaa mieltä; kuinka paljon? __________________________
b. Osittain samaa mieltä; kuinka paljon? _________________________
c. En samaa, enkä eri mieltä
d. Osittain eri mieltä
e. Täysin eri mieltä