FEMMES DE CINEMAКВАЛИТАТИВНА
СТУДИЈА О МЕСТУ
ЖЕНА РЕДИТЕЉКИУ ЕВРОПИ
АКТУАЛИЗАЦИЈА - 2023

У САРАДЊИ СА:УЗ ПОДРШКУ ОСНИВАЧА ЛАБОРАТОРИЈЕ:Soutenu parУ ПАРТНЕРСТВУ СА:

UVOD U STUDIJU LABORATORIJE
Ovo je osma i najnovija verzija studije koju sprovodi Lab Femmes de Cinéma.
Pre svega, podsetimo se globalnog konteksta u kome se ova studija odvija: danas je u
proseku u Evropi samo jedan od četiri reditelja žena. Različite studije pokazuju da su ženeu ﬁlmskoj industriji i dalje slabije plaćene, dobijaju manje ﬁnansijskih sredstava i njihovi
radovi projektuju se manje od radova njihovih muških kolega, a ženski likovi su često
stereotipizovani. Kinematograﬁja igra važnu ulogu u oblikovanju naše kolektivne mašte: onaučestvuje u izgradnji društva, istovremeno održavajući ga.
Podzastupljenost i diskriminacija žena u ﬁlmskoj industriji i na ﬁlmu jednim delom posledica
je rodno zasnovanih stereotipa, a drugim posledica strukturnih mehanizama
isključivanja koji i dalje postoje. Da bismo prevazišli ove barijere, jasno nam je damoramo da sežemo duboko. Moramo da dekonstruišemo stereotipe i posvetimo više pažnje
rediteljkama; moramo i da uvedemo proaktivnije strukturne pokrete. Cilj ove studije jeda detaljno predstavi mere usvojene radi prevazilaženja postojećih nejednakosti i
promovisanja žena i onih koji se nalaze na marginama društva kroz kinematograﬁju u svakoj
evropskoj zemlji.
U tom kontekstu, udruženje Révélations Culturelles realizuje godišnju studiju o položaju
rediteljki u evropskoj kinematograﬁji. Od 2020. oslanjamo se na statističke podatke dobijene
od naših saradnika iz Evropske audiovizuelne opservatovije (ЕАО); dakle, fokusiramo se
isključivo na rad zasnovan na realnim podacima.
Takođe sarađujemo i sa Udruženjem reditelja Evropske ﬁlmske agencije (EFAD) ,udruženje koje okuplja nacionalne agencije za ﬁlm i audiovizuelne sadržaje iz evropskih
zemalja. To je udruženje1 preko kog smo se povezali sa državnim ﬁlmskim agencijama
zemalja članica od strane kojih je ova studija pregledana i dalje podeljena. Ministarstvo
kulture Francuske nas takođe podržava od 2022., kao i francuski nacionalni centar za ﬁlm ianimaciju (CNC) od 2023. godine.
Naša studija je stoga primer evropske saradnje na temama koje je potrebno redovno
pratiti. Ključno je da svake godine pratimo brojke i preduzete mere zemalja, kako bismo
utvrdili da li se u ovoj oblasti dešava stvarna promena.

Članstvo u EFAD-u obuhvata evropske zemlje, kao i Island, Norvešku, Republiku Severnu
Makedoniju, Crnu Goru, Srbiju, Švajcarsku, Ujedinjeno Kraljevstvo, Ukrajinu i Bosnu i Hercegovinu.
1

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

1

Svakako, uzimamo u obzir i dvostruki vremenski okvir između:●●

Naše kvalitativne studije koja ispituje mere koje će uticati na statistiku u narednim
godinama;
Kvantitativne studije EAO-a koja se odnosi na period koji je završen i čija statistika jerezultat prethodno sprovedenih mera.

Ovom studijom želimo da doprinesemo pokretu koji ima za cilj da podigne svest o mestužena u sektorima kinematografskog stvaralaštva. Na godišnjem nivou razgovaramo sa
mnogim evropskim ﬁlmskim institutima podstičući ih da redovno sprovode pregled mera
usmerenih ka promociji ravnopravnosti, istovremeno im dajući priliku da sagledaju svoje
mere i uporede ih sa postojećim evropskim politikama.
Studija obuhvata tridesetak evropskih zemalja. Filmskim institutima svakoj od ovih zemalja
poslali smo listu pitanja (videti Metodološku tačku); informacije predstavljene u ovoj studiji
formirane su ili iz njihovih odgovora ili, za zemlje koje su odbile da odgovore na naša pitanja,
iz rezimea podataka koje smo prikupili sa internet stranica njihovih institucija.
Moramo da primetimo da mere koje zemlje usvajaju nisu uvek uporedive zbog ekonomskih,
političkih, socijalnih i kulturnih razlika tih zemalja. Štaviše, ni kinematograﬁja nema nužno istiznačaj u svakoj od njih.
Ova studija nam, predstavljajući sintezu svih politika inkluzije sprovedenih u Evropi, svake
godine daje katalog mera sa kojima se eksperimentiše a koje imaju za cilj povećanje
jednakosti i inkluzije u kinematograﬁji. Tako je ovo godišnja procena, ali i zbirka dobrih
praksi.
Cilj nam je da do naše studije dođe što više ljudi, tako da ne oklevajte da je podelite iupotrebite podatke koje ona pruža (u slučaju deljenja podataka molimo Vas da navedete
studiju (Studija Laboratorije Femmes de Cinéma) kao izvor i da nas o tome obavestite na
contact@femmesdecinema.com).

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

2O „LAB FEMMES DE CINÉMA”
Osnovana 2017. godine kao deo udruženja Révélations Culturelles, Lab Femmes deCinéma je analitički centar koji se bavi temama jednakosti i raznovrsnosti u ﬁlmskom iaudiovizuelnom sektoru. Ambicija centra je da širi ideje, podiže svest, predlaže mere akcije ipodstiče eksperimentisanje i promene po pitanju rodne nejednakosti.
Centar je izgrađen na tri stuba:● Radionice (oko šest godišnje) koje okupljaju profesionalce iz čitave audiovizuelne
branše. Na radionicama zajedničkim promišljanjem iznalaze se konkretne ideje. Do
danas je skoro 400 ljudi iz cele Evropske unije učestvovalo u našim radionicama.
● Masterklasevi i podkast, kako bi se istakle posebno uzorne žene u ﬁlmskom svetu.
● I na kraju, ova studija o položaju evropskih rediteljki, koja se ažurira i dorađuje svake
godine kako bi pratila evoluciju politike mera i njen uticaj na položaj rediteljki u
Evropi. Od 2020. godine nam Evropska audiovizuelna opservatorija (EAO)
obezbeđuje statističke podatke.
Pored ove tri glavne, sprovodimo i druge aktivnosti tokom cele godine:● Svaki drugi petak podelimo izabran materijal o jednakosti i rodu u audiovizuelnom
sektoru;● Pravimo sažetke određenih tema, na primer sažetak o jednakosti i rodu u svetu
serija.
Takođe, sve više je potraživana naša aktivnost na festivalima. Pored Les Arcs ﬁlmskog
festivala, sarađujemo i sa CANNESERIES i festivalima Sœurs Jumelles (Rošfor) i
Nouvelles Vagues (Bijaric). Plan nam je i da se pojavimo na Festivalu animacije u Ansi
2024. godine, uz i na zahtev udruženja Les Femmes s'Animent, kao i u Kanu gde smo
svake godine, a sve radi organizovanja diskusija na teme koje su nam bitne.
Naša laboratorija ima dvostruku speciﬁčnost: svoju evropsku dimenziju i svoj pristup
usmeren ka „kolektivnoj inteligenciji”. Namera Laboratorije je da poseje seme svesti opitanjima koja se odnose na položaj žena – i uopšte o temi diverziteta u ﬁlmskoj industriji – ida vidi kakve plodove ono daje.
Fondacija Sisley d'Ornano je osnivački sponzor Laboratorije, a Studio Canal, Filmski
festival Les Arcs i Ministarstvo kulture Francuske, CNC (Nacionalni centar za ﬁlm ianimaciju) i Collectif 5050 su njeni partneri.

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

3

SADRŽAJ
UVOD U STUDIJU LABORATORIJE...................................................................................... 1O „LAB FEMMES DE CINÉMA”............................................................................................. 3SADRŽAJ................................................................................................................................ 4
INFOGRAFIJA......................................................................................................................... 5
SINTEZA STUDIJE..................................................................................................................6
I – TIPOVI STRATEGIJA U BORBI PROTIV RODNE NERAVNOPRAVNOSTI UEVROPSKOJ KINEMATOGRAFIJI....................................................................................... 13
A – SEMANTIČKI DETALJI I ANAMNEZA PROPISA..............................................................13
B – NAMERE.......................................................................................................................... 15
C – STRATEGIJE.................................................................................................................... 15
1. HORIZONTALNI PRISTUP: GENDER MAINSTREAMING............................................... 16
2. POZITIVNO DELOVANJE.................................................................................................16
3. SVEST/VIDLJIVOST/INFORMACIJE.................................................................................. 19
4. BORBA PROTIV SVIH OBLIKA NASILJA...........................................................................19
5. NAČINI............................................................................................................................... 20
D – ZBIRNA TABELA..............................................................................................................21
E – PREDANOST EVROPSKE KOMISIJE JEDNAKOSTI I RAZNOLIKOSTI U EMITOVANJU....
………………………………………………………………………………………………………21
1. STRATEGIJE BORBE PROTIV RODNIH NEJEDNAKOSTI UKINEMATOGRAFIJI/KINEMATOGRAFIJAMA EVROPSKIH ZEMALJA.................................. 21
2. MAPIRANJE RAZNOLIKOSTI I INKLUZIJE.....................................................................23
II – STRATEGIJE EVROPSKIH ZEMALJA ZA BORBU PROTIV RODNERAVNOPRAVNOSTI U KINEMATOGRAFIJI....................................................................... 24
A – METODOLOŠKA TAČKA..................................................................................................24
1. METODOLOGIJA KVALITATIVNOG DELA – LABORATORIJA......................................... 24
2. METODOLOGIJA KVANTITATIVNOG DELA – EAO......................................................... 24
B – SPISAK UVEDENIH POLITIKA PO DRŽAVI..................................................................... 26
PRILOZI................................................................................................................................. 81
IZVORI................................................................................................................................... 87

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

4

INFOGRAFIJA

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

5

SINTEZA STUDIJE
SVE VIŠE INSTITUTA ŽELI DA SE ANGAŽUJE ZA JEDNAKOSTOve godine smo kontaktirali 37 zemalja2, od kojih je 36 odgovorilo na naša pitanja. Može sevideti stopa rasta odgovora, u skladu sa proteklim godinama ( bilo je 32 odgovora u 2022. i
2021., a 14 u 2020.). Jedino Albanija3 nije odgovorila na naše pitanja u 2023.
Odgovaranje na naša pitanja omogućava različitim institucijama da razmotre svoje mere za
promociju ravnopravnosti. Većina kontaktiranih institucija prepoznaje važnost ove studije(70% smatra da je “veoma korisna” ili “izuzetno korisna”).
ZEMLJE KOJE SU SE OBAVEZALE NA RAVNOPRAVNOST I PREUZIMANJE MERAU 2023. godini, velika većina evropskih zemalja se, na različitim nivoima, obavezala na
ravnopravnost u ﬁlmskoj industriji: samo pet zemalja još uvek nije uvelo ili ne planira uvesti
mere za promociju ravnopravnosti u svojoj industriji (Bosna i Hercegovina, Bugarska, Srbija,
Slovačka i Ukrajina4 ).
Ukupno 35 zemalja je uvelo ili planira uvesti mere za promociju ravnopravnosti. Među njima
su one koje se već dugo bave ovim pitanjima, nastavljajući ili produbljujući svoj rad tokom
dugog vremenskog perioda (poput Austrije, Danske, Islanda, Norveške, Švedske itd.) i one
koje su se nedavno pridružile pokretu. Barem 10 zemalja je pokrenulo ili planira pokrenuti unarednih nekoliko godina svoju prvu kolekciju podataka o rodovnim odnosima.
Prikupljanje podataka je jedan od početnih koraka ka kvantiﬁkovanju nejednakosti u ovom
sektoru, te je samo po sebi oblik podizanja svesti koji zaista vodi do izjava o nameri isprovođenja mera za promociju rodne raznolikosti u industriji.
NEKOLIKO KLJUČNIH TAČAKA IZDVAJA SE IZ NAŠE STUDIJE IZ 2023. GODINE●●●

Neke od glavnih tendencija nastavljaju se na našu studiju iz 2022. godine:o integrisanje ravnopravnosti u opštu potragu za rodnom razlikošću;
o borba protiv seksizma i seksualnog nasilja;
Neke od ovih tendencija privlače sve veći broj institucija:
o podržavajući roditeljstvo
o podizanje svesti o potrebi za podrškom već od faze prijave
Naposletku, primećujemo i rast novih tendencija:o razvoj podrške ženama rediteljima tokom cele karijereo rad na predstavljanju i suzbijanju nesvesnih predrasuda, pogotovo međučlanovima izbornih komisija Instituta.

2

Ovo predstavlja ukupno 38 nacionalnih fondova kontaktiranih, od kojih je 37 odgovorilo.
Nacionalni centar za kinematograﬁju Albanije nije član EFAD-a.
4
Ukrajina je izuzetak u ovom slučaju, obzirom na njenu trenutnu situaciju. Naš kontakt nas je obavestio da
Institut želi da radi na ovim pitanjima inkluzije čim to politički kontekst dozvoli.
3

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

6Pre nego što detaljno predstavimo ključne tačke iz 2023. godine, jedna činjenica ostaje
prilično konstantna iz godine u godinu, a to je nevoljnost zemalja da primene kvote. Naime,
11 instituta je uvelo umerene kvote, tj. favorizovanje ﬁlmova koje su režirale žene za ﬁlmove
istog kvaliteta., 3 zemlje su uvele hibridne kvote (Austrija, Norveška i Ujedinjeno
Kraljevstvo), ali je jedino Španija uvela kvote za ﬁnansiranje ﬁlmova.
Fokus na Španiju: od 2020. godine, određeni deo ukupnog budžeta za grantove mora biti
dodeljen projektima režiranim od strane žena Ove kvote se razlikuju u zavisnosti od vrste
ﬁnansiranja koje dodeljuje Instituto de la Cinematograﬁa y de las Artes Audiovisuales. Od
2022. godine:● 35% ukupnog budžeta za ''opštu pomoć'' rezervisano je za projekte koje su režiraležene ;● 40% ukupnog budžeta za ''selektivnu pomoć'' dodeljuje se projektima koje surežirale žene.
Ova posebno ambiciozna i do sada neviđena mera trebala bi imati značajan uticaj na
prosečan udeo ﬁlmova režiranih od strane žena u Španiji narednih nekoliko godina. Za više
informacija, pogledajte odeljak studije posvećen Španiji.
CILJ JEDNAKOSTI KAO DEO GLOBALNE POTRAGE ZA RODNIM DIVERZITETOM
Učiniti paritet delom globalnije potrage za rodnom raznolikošću bio je glavni trend u 2021.
Čini se da će se on i nastaviti na proaktivan način, i na nacionalnom i na međunarodnom
nivou u 2022:● Na međunarodnom nivou, 2022. godina predstavila je početak prijava za projekat
ﬁnansiranja „New Dawn" (Nova Zora), inicijativa koja će biti obnovljena 2023.
godine. Radi se o evropskom fondu koji okuplja 10 nacionalnih javnih fondova, od
kojih je 9 evropskih, sa ciljem da promoviše inkluzivniji ﬁlmski pejzaž kako bi se
omogućila veća raznolikost perspektiva i ispričanih priča;
Naglasak na projektu“New Dawn”: najavljen 2021. godine i pokrenut u maju 2022.
godine na Kanskom ﬁlmskom festival, nekoliko fondova je osnovalo zajedničku inicijativu
pod nazivom “New Dawn”5 s ciljem promovisanja inkluzivnije ﬁlmske scene, čime seomogućava veća raznolikost perspektiva i priča. Ovim fondom upravlja Holandski ﬁlmski
fond, a pokrenut je na inicijativu Holandije i Švedske.
Ovaj panevropski fond podržava dugometražne igrane ﬁlmove i dokumentarne projekte koji
već imaju obezbeđeno ﬁnansiranje. Fond raspolaže budžetom od million evra.

5

Zemlje čiji javni fondovi učestvuju u ovoj inicijativi su Belgija (Centre du Cinema et de l'Audiovisuel deBruxelles-Wallonie and Vlaams Audiovisuel Fonds), Kanada (Teleﬁlm Canada), Finska (Finnish Film Foundation),
Irska (Screen Ireland), Luksemburg (Film Fund Luxembourg), Norveška (Norwegian Film Institute), Holandija(Netherlands Film Fund), Portugal (Portugese Film and Audiovisual Institute) i Švedska (Swedish Film Institute).
Za više informacija, posetite internet stranicu 'Nova Zora'
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

7

Finansijska podrška za odabrane dokumentarne projekte iznosi 100.000 evra, dok je za
igrane projekte odobrene od strane fonda iznos podrške 200.000 evra. Tokom godine,timovi koji rade na odabranim projektima takođe će imati koristi od događaja koje organizuje
fond, a koji su osmišljeni kako bi se promovisalo međunarodno umrežavanje.

Ovaj fond uključuje devet evropskih fondova, kao i Kanadu, koja će se pridružiti inicijativi
2022. godine.
●

Na državnom nivou, novi planovi akcije označavaju snažnu političku posvećenost
sveobuhvatnijoj inkluziji. Ovo je naročito slučaj u Nemačkoj (novi zakon o ﬁnansiranju
uključujući aspekt raznolikosti – 2022), Valoniji (uvođenje „tabela raznolikosti“ zapodnosioce prijava – 2022; proširenje samopriznatih kvota, pri čemu se više ne
favorizuju isključivo ﬁlmovi ženskih reditelja,već 'slučaj donosi više raznolikosti'2023.), Francuskoj (dobijanje oznake „Jednakost i raznolikost“ – 2022). Pored ovoga,
Flandrija, Finska, Norveška i Švajcarska najavile su da rade na implementaciji
rodnog kriterijuma u svom sledećem planu akcije.

Naglasak na Ujedinjenom Kraljevstvu: 2016. godine, Britanski ﬁlmski institute usvojio jeStandarde Razlikosti koji se redovno ažuriraju: 2023. godine, stručnjaci su izmenili
Standarde Razlikosti kako bi uključili jezik koji više podstiče inkluzivnost. Takođe, dodat je ipeti standard. Filmovi koji traže ﬁnansijsku podršku od sredstava iz Fonda Lutrije(Lottery
Funding), fonda koji povezanog sa BFI-om, se sada moraju pridržavati kriterijuma
raznolikosti (koji se odnose na pol, rasu, uzrast i invaliditet) kako ispred tako i iza kamere. To
znači da projekti ﬁlmskih autora moraju pokazati posvećenost inkluziji i ispuniti barem dva
od pet standard raznolikosti da bi dobili podršku.
BORBA PROTIV RODNO ZASNOVANOG I SEKSUALNOG NASILJA
6 godina nakon početka pokreta #MeToo pokrenutog u svetu ﬁlma, institucije nastavljaju dasprovode i produbljuju svoje mere za borbu protiv seksističkog i seksualnog nasilja (SRZN),
posebno nasilja zasnovanog na rodnom identitetu, kao i svih vrsta nasilja uopšteno. 16
zemalja se posvetilo ovoj temi u 2023. godini, u poređenju sa 12 zemalja u 2021. godini.
U proteklih nekoliko godina, ovi centri su pokazali poseban interes za nasilje koje se dešava
na ﬁlmskim setovima i podstakli su ﬁlmske ekipe da angažuju koordinatora intimnosti
prilikom snimanja intimnih scena. To je slučaj u Finskoj (obajvljivanjem smernica- 2021.),
Nemačkoj (konferencijama- 2023.), Ujedinjenom Kraljevstvu (ﬁnansiranjem obuka za
koordinatora pristupa radi osiguranja dobrobiti svih na ﬁlmu- 2023.), Luksemburgu(radionice za identiﬁkaciju i borbu protiv zlostavljanja i nasilja na ﬁlmskim setovima- 2024.) i
Kipru (ﬁnansiranje ardionica za snimanje intimnih scena- 2024.). Ova profesija, koaj potiče iz
sveta serija, sve više se promoviše u ﬁlmskoj industriji. Međutim, i dan danas nigde nijeobavezno angažovati usluge koordinatora intimnosti.
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

8Naglasak na Francuskoj: CNC je jedan od instituta koji čini najviše u borbi protiv
seksističkog i seksualnog nasilja, pogotovo kroz dve ambiciozne mere:● Uslovljenih pomoći: od početka 2021. godine, CNC je uslovio svoju pomoć
usklađenošću sa određenim obavezama u vezi sa sprečavanjem i otkrivanjem
seksualnog uznemiravanja od strane (produkcijskih, distributerskih, prodajnih...) ﬁrmi
koje ih zatraže. To uključuje obaveznu obuku i sertiﬁkaciju pravnog menadžera
kompanije. Ova uslovljenost se primenjuje iz godine u godinu na sve veći broj
stručnjaka: od januara 2023., ovim su zahvaćeni i operateri bioskopa.
● Uvoženje klauzule o osiguranju u sve ugovore o osiguranju snimanja koji pokrivaju
rizik od ‘uznemiravanja’. Ovo je značajna akcija u borbi protiv SRZN, pokrivajući
troškove obustavljanja snimanjanakon pritužbi na uznemiravanje, napad ili nasilje
zasnovano na rodu tokom 5 dana, a najviše do 500.000 evra. Cilj je omogućitižrtvama da progovore i prijave dela nasilja bez brige o gubljenju vremena ili novca
produkcije (od 2021. godine)
PODRŠKA RODITELJSTVU
Niz centara počinje uvoditi strategije podsticaja kako bi podržali ljude sa decom koji rade uﬁlmskoj industriji. Ove strategije nisu eksplicitno povezane sa polom, ali zapravo, studije
pokazuju da to što imaju decu, žene više stavlja u nepovoljan položaj u svetu rada:
pomaganje roditeljima zapravo vodi većoj ravnopravnosti u stvaralačkim uslovima između
žena i muškaraca.
Šest zemalja sada je posvećeno ovoj temi, a preduzete mere imaju različite oblike: dok su
neke zemlje počele usvajati mere u ovom pravcu još pre nekoliko godina (Nemačka od
2016., a Švajcarska od 2019. godine), ovaj pokret je uzeo maha 2022. godine, kada su
Austrija, Hrvatska i Slovenija takođe uvele ovu vrstu strategije. Ove godine, Crna Gora nam
je saopštila da radi na uključivanju troškova čuvanja dece u budžete koji su podložni
podršci.
Naglasak na Austriji: od 2022. godine, Austrijski ﬁlmski institut radi na dva načina kako bipodržao mlade roditelje koji rade u ovoj industriji. To bi značilo da:● Centar podstiče uveđenje deljenja posla usmerenog na poboljšanje radnih uslova
za lude sa decom. Ovo omogućava da nekoliko ljudi deli zadatke ili čak posao i
blisko sarađuju kako bi smanjili radne sate za svakog pojedinca.
● Troškovi čuvanja dece sada su podložni ﬁnansiranju instituta.
PITANJA O JEDNAKOSTI U PRIJAVAMA ZA FINANSIRANJE
Niz centara sada koristi dosijee za prijave za ﬁnansiranje kao sredstvo promocije jednakosti
i rodne raznovrsnosti u industriji. Ovo je slučaj u 13 zemalja, uključujući 6 od 2022.-2023.
godine. Takođe, neki instituti koriste pakete za prijave kako bi:● Na jednostavan i eﬁkasan način prikupili podatke, kao što je nedavno bio slučaj u
Norveškoj (podnosioci zahteva za ﬁnansiranje mogu popuniti obrazac za prijavu).
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma9●

Ovo je nedavno bio u Norveškoj (podnosioci zahteva za ﬁnansiranje imaju opciju dapopune ličnepodatke o pol, rasnom identitetu, uzrastu, seksualnoj orijentaciji idruštvenoj klasi- 2022.); u Švedskoj (gde se traže nacionalni brojevi osiguranja
osoba na ključnim pozicijama kao što su režiser, scenarista i producent- 2023.); uFrancuskoj (ﬁnansiranje je uslovljeno podnošenjem podataka o broju muškaraca ižena na ključnim pozicijama u produkciji dela-2023.); i uskoro i u Hrvatskoj (obavezni
obrazac koji moraju popuniti producenti igranih ﬁlmova koji primaju
ﬁnansiranje-2023.). Da bi dobili treći deo sredstava, producenti igranih ﬁlmova koje
ﬁnansira Centar moraju navesti različite članove ﬁlmske ekipe, označavajući pol
svake osobe na različitim pozicijama.
Podigli svest o ovim pitanjima među podnosiocima zahteva za ﬁnansiranje putem
ovaznih ili izbornih pitanja na obrascima za prijavu ﬁnansiranja, kao što je slučaj u
Belgiji (obavezni list raznolikosti koji poziva promotere projekta da razmišljaju oraznolikosti kako ispred tako i iza kamere-2022.; mogućnost pružanja imena osobe
za kontakt u slučaju uznemiravanja-2023) i uskoro na Kipru (izborna pitanja o načinu
na koji produkcija namerava da promoviše rodnu ravnopravnost i koedukaciju ispred
i iza kamera).

Naglasak na Danskoj: od 2020. godine, sa ciljem podizanja svesti i podsticanja ﬁlmskih
profesionalaca, Danski ﬁlmski institut je kreirao novi dokument koji moraju popuniti svi
producenti koji apliciraju za novčanu podršku. Sada se od producenata traži da dostave
informacije o:● rodnoj kompoziciji tehničkih, kreativnih i glumačkih timova,● raspodeli plata u timovima, procentualnom ograničenju plata,● broju dijaloga za svakog člana glumačke ekipe uzimajući u obzir pol.
RAZVOJ PODRŠKE KARIJERA ZA FILMSKE AUTORKEMeđu politikama podsticaja osmišljenim da pomognu, podrže i ohrabre ﬁlmske autorke, uposlednjim godinama primetno je da institucije stavljaju poseban naglasak na podršku.
Mentorstvo, posebna obuka za preuzimanje visoko odgovornih pozicija, trening liderstva,
događaji umrežavanja i slično. Kako bi pomogle ženama u borbi protim sindroma
prevarantkinje, podstakle umrežavanje i pomogle im u bržem napredovanju u karijeri, 10
zemalja, uključujući 7 od 2022. do 2023. godine, uvodi ovu vrstu podrške.
U poslednjih nekoliko godina ovakvi programi su bili prisutni u Nemačkoj (mentorski
programi za ﬁlmske autorke-2022.); Španiji (dodatne stipendije za mentorski program2022.), Norveškoj(ﬁnansiranje kurseva i obuka za mlade ljude manjinskog porekla kako bi ih
podstakli i pomogli im pri apliciranju za ﬁlmske kurseve-2022.); Ujedinjenom Kraljevstvu(stvaranje programa “Celebrating Black Woman in International Film”, niza događaja sa
ciljem podrške crnim ﬁlmskim autorima kako bi im pomogli da razviju nove veze ipartnerstva-2023.); Belgiji (program obuke i osnaživanja otviren za producente, reditelje, kao
i osobe koje se identiﬁkuju izvan binarnog rodnog modela- 2023.); i Austriji (stvaranje
programa trenažnog tandema-2023.).

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

10Naglasak na Belgiji: tokom 2023. godine, Vlaams Audiovisueel Fonds (VAF) kreirao je
program obuke i osnaživanja “Leadership and Eigenheld in Film”. Program je otvoren za
producentkinje, rediteljke i osobe koje se identiﬁkuju izvan binarnog rodnog modela, i sastoji
se iz niza modela i tema kao što su inkluzivno vođstvo, veštine komunikacije i umrežavanje.
Cilj je podržati I ubrzati karijere osoba koje su izložene diskriminaciji u ovom sektoru,pružanjem pristupa praktičnim alatima. VAF takođe pruža usluge čuvanja dece za učesniceprograma.
RAD NA NESVESNIM PREDRASUDAMA I PREDSTAVLJANJU
Konačno, jedan od trendova koji se čini primetnim ove godine jeste rad koji centri ulažu
kako bi dekonstruisali nesvesne predrasude (ispred i iza kamere) i kako bi podigli svest ovažnosti predstavljanja (pred kamerama). Narativi i priče koje oni pričaju oblikuju našu
kolektivnu maštu kako bi se borili protiv stereotipa koji su često nesvesni-neki centri odlučili
su da obuče donosioce odluka i članove komisija za izbor o značaju slika koje prenoseﬁlmovi koje podržavaju. Deset zemalja već sprovodi ovu vrstu inicijative, uključujući tri od
2023. godine i jednu koja je u toku.
Među zemljama koje sprovode ovakav pristup su Belgija (obuka o nesvesnim stereotipima
za svoje zaposlene, odbor direktora i članove komisija za izbor- 2023.); Nemačkoj(radioniceza podizanje svesti o raznolikosti za članove odbora za dodelu grantova i svoje
zaposlene-2023.); Ujedinjenom Kraljevstvu (obavezna obuka za borbu protiv rasizma u
industriji-2023.) i uskoro Luksemburg (radionice za podizanje svesti o nesvesnim
predrasudama i inkluziji za producente I profesionalce u industriji-2024.); kao i Kipar(projektni timu pitanju će zatim morati da dokaže svoje angažovanje odboru i naporeuložene u pitanje rodnih uloga kako bi došao na sledeću fazu ﬁnansiranja).
RAZVOJNI VREMENSKI OKVIR IZMEĐU USVOJENIH POLITIKA I STATISTIKE
Na kraju, važno je da zapamtimo da se ova studija Laboratorije sastoji od popisa politika i
inicijativa koje su preduzele države u cilju favorizovanja jednakosti u kinematograﬁji, što ječini isključivo kvalitativnom studijom. Statistički podaci pomenuti na početku svakog
poglavlja o nekoj zemlji potiču iz studije koju je objavio naš partner Evropska audiovizuelna
opservatorija (EAO). Čak i ako vidimo da se sve više zemalja bavi ovim pitanjima jednakosti i
ravnopravnosti i da sve više njih sprovodi usvojene politike, posledice ovih mera nisu vidljive
preko noći. Vremenski okvir studije je stoga dvojak, između, s jedne strane, brojki kojeodražavaju uticaj mera preduzetih pre nekoliko godina, i sa druge strane mera i politika
preduzetih ove godine, čije će posledice da budu procenjene kasnije.
Pošto znamo da ne može biti stvarnog napretka po ovim pitanjima bez ambicioznih politika,
nastavićemo sa prikupljanjem podataka iz godine u godinu kako bismo doprineli, na našem
nivou, podsticanju zemalja da se osvrnu na sopstvene mere i budu otvorene za inovativne
prakse drugih zemalja.

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

11Naglasak na EAO statistike: sa statističke strane, podaci Evropskog audiovizuelnog
observatorijuma pokazuju povećanje udela ﬁlmova koje režiraju žene u proseku širom
Evrope, ali je ovaj napredak veoma spor i daleko od linearnog: neke godine beleže pad uudelu ﬁlmova koje režiraju žene, kao što je bio slučaj u 2018. i 2022.
Evropski prosek od 2018. do 2022. godine iznosi 23% (u poređenju sa 22,4% za period
od 2017. do 2021. i 21,3% za period od 2016. do 2020. godine).
Ako pogledamo statistiku tokom dužeg perioda, između 2013. i 2022. godine, evropski
prosek u udelu ﬁlmova koji režiraju žene porastao je sa 19,9% na 22,4%: ako e statistika
nastavi razvijati ovim tempom, moraćemo čekati do 2080. godine da bismo dostigli rodnu
ravnopravnost.

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

12I – TIPOVI STRATEGIJA U BORBI PROTIV RODNENERAVNOPRAVNOSTI U EVROPSKOJ KINEMATOGRAFIJI
A – SEMANTIČKI DETALJI I ANAMNEZA PROPISA
Postoji nekoliko nivoa analize koje treba razlikovati: prvo – nadmoć i nejednakost, zatim –diskriminacija i isključivanje. Drugi defakto proizlaze iz prvih. Ovom dvostrukom analizom
shvatamo da prividni nedostatak diskriminacije ne isključuje mogućnost nejednakih
okolnosti.
Pre nego što pomenemo vrste strategija koje mogu da se uspostave, važno je da imamo na
umu nekoliko tačaka.
O DISKRIMINACIJI
Član 1. Konvencije koju je 1979. usvojila Generalna skupština Ujedinjenih nacija o Eliminacijisvih oblika diskriminacije žena6 deﬁniše diskriminaciju kao „svako razlikovanje, isključivanje
ili ograničavanje na osnovu pola koje ima za posledicu ili cilj da ugrozi ili uništi
prepoznavanje, užitak ili ostvarivanje žena, bez obzira na njihov bračni status, na osnovu
jednakosti između muškaraca i žena, ljudskih prava i osnovnih sloboda na ekonomskom,društvenom, kulturnom i građansko-političkom polju, ili u bilo kojoj drugoj oblasti”.
Dva su oblika diskriminacije:
Direktiva 2006/54/EC Evropskog parlamenta i Saveta od 5. jula 2006. daje sledeće deﬁnicije
u članu 2:→ „direktna diskriminacija”: situacija u kojoj se prema jednoj osobi odnosi
nepovoljnije nego što se odnosi, se odnosilo ili će da se odnosi prema drugoj u sličnoj
situaciji, a na osnovu pola
→ „indirektna diskriminacija”: situacija u kojoj bi naizgled neutralna odredba,
kriterijum ili praksa dovela do nepovoljnijeg položaja osobe jednog pola u odnosu na osobu
drugog pola, osim ako je takva odredba, kriterijum ili praksa objektivno opravdana
legitimnim ciljem i ako su sredstva za postizanje ovog cilja prikladna i neophodna.
Takođe je važno napomenuti da se zlostavljanje i seksualno uznemiravanje smatraju
oblicima diskriminacije. Direktiva 2006/54/EC od 5. jula 2006. ukazuje da su: "uznemiravanjei polno uznemiravanje u suprotnosti s načelom jednakosti između žena i muškaraca ipredstavljaju diskriminaciju".
PREPORUKE EVROPSKE UNIJE O STRATEGIJAMA
NEJEDNAKOSTI IZMEĐU ŽENA I MUŠKARACA:

ZA

BORBU

PROTIV

Preporuka 84/635/EEZ od 13. decembra 1984. o pozitivnom delovanju u koristžena poziva države članice da:1) Usvoje politiku pozitivnog delovanja osmišljenu za uklanjanje postojećih nejednakosti
koje utiču na žene na radnom mestu i da promovišu ravnotežu između polova u●

6

https://www.ohchr.org/en/professionalinterest/pages/cedaw.aspx

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

13zapošljavanju, koja uključuje odgovarajuće opšte i posebne mere, u okviru
nacionalnih politika i praksi, uz potpuno poštovanje sfera kompetencije dve strane
industrije, radi:a) eliminacije i odupiranja od negativnih posledica pri zapošljavanju ili traženju
posla kod žena, a koji proizlaze iz postojećih stavova, ponašanja i struktura
zasnovanih na ideji o tradicionalnoj podeli uloga u društvu između muškaracai žena;[…]4) Preuzmu korake kako bi osigurali da pozitivno delovanje uključuje, koliko je tomoguće, akcije koje se fokusiraju na sledeće aspekte:- informisanje i podizanje svesti šire javnosti i radnepopulacije o potrebi promovisanja
jednakih mogućnosti za zaposlene žene,- poštovanje dostojanstva žene na radnom mestu,- kvalitativne i kvantitativne studije i analize položaja žena na tržištu rada,- stvaranje šireg izbora zanimanja i relevantnije stručne veštine, posebno kroz
odgovarajuću stručnu obuku, uključujući primenu pratećih mera i odgovarajućihnastavnih metoda,- podsticanje kandidatkinja i zapošljavanje i unapređenje žena u sektorima i
profesijama na nivoima na kojima su one nedovoljno zastupljene, posebno u pogledu
odgovornih pozicija[…]5) Obezbede da se javnost i radni svet, a posebno potencijalni korisnici, upoznaju sa
akcijama i merama opisanim u tačkama od 1 do 4, svim odgovarajućim sredstvima i
što je opširnije moguće.
[…]9) Da naprave odgovarajuće aranžmane za prikupljanje informacija o merama koje
preduzimaju javna i privatna tela, kao i da te mere prate i ocenjuju.
● Preporuka CM/Rec (2017) Komiteta ministara državama članicama o rodnoj
ravnopravnosti u audiovizuelnom sektoru7 ukazuje:„Audiovizuelni sektor je u dobroj poziciji da oblikuje i utiče na zapažanja, ideje, stavove iponašanje koje preovlađuje u društvu. On odražava stvarnost u kojoj se žene i muškarcinalaze, u svoj njihovoj različitosti. Audiovizuelni sadržaji mogu ili da ometaju ili da ubrzaju
strukturne promene ka rodnoj ravnopravnosti. Rodne nejednakosti u društvu reprodukuju se7https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectID=09000016807509e6žena u nekim profesijama i u donošenju odluka. Štaviše, žene koje su profesionalne u audio-vizuelnom sektoru sečešće susreću sa nejednakostima u primanjima, „staklenim plafonom“ i nesigurnim uslovima zaposlenja. Takođe,postoji značajno manji broj žena u kreativnim, tehničkim i izvršnim granama svih nivoa ove industrije;
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

14

u audiovizuelnim sadržajima, ali i u audiovizuelnom sektoru, posebno kroz manju
zastupljenost
Audiovizuelni sektor služi svim članovima društva. Ovo zahteva posebnu pažnju na rodnu
ravnopravnost
i upogledu učešća i pristupa sektoru i u pogledu sadržaja i načina na koji se žene tretiraju iprikazuju, posebno u skladu sa zahtevom strankama Konvencije Saveta Evrope osprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici (CETS br. 210) da
podstakne sektor informacionih i komunikacionih tehnologija i medije da uvećaju meru
poštovanja dostojanstva žena kako je predviđeno članom 17”.

B – NAMERE
Iskazi o namerama su vrlo važni, bilo da su u obliku iskaza o ciljevima, u obliku povelje ili
preporuke. Oni omogućavaju podršku sprovođenju obavezujućih mera i uspostavljanje
referentnog okvira u koji se strategije uklapaju. Čak i ako se radi o neobavezujućim merama,
one imaju vrednost obaveze i omogućavaju institutima da zauzmu jasan stav o određenim
temama.
Međutim, neophodno je razlikovati politike podizanja svesti, pozitivne akcije, mere „gendermainstreaming-a” (integracija načela rodne ravnopravnosti) od deklaracija namera kako bi
se izmerio nivo posvećenosti svake strukture, što će neizbežno proizvesti jasne rezultate.

C – STRATEGIJE
Ne postoji striktno rangiranje politika koje se primenjuju u vezi sa inkluzijom. Međutim, iako
se prakse razlikuju u zavisnosti od zemlje i njenog zakonodavstva, primećujemo zajedničke
obrasce unutar Evropske unije, koji mogu da se klasiﬁkuju.
Stoga postoji nekoliko načina da se sklope politike za borbu protiv rodne nejednakosti u
ﬁlmskoj industriji; u ovom slučaju, uglavnom će da ih vrše nacionalni ﬁlmski instituti. U svim
slučajevima, neophodno je proceniti situaciju i kvantiﬁkovati je. Smatramo da su sledećapitanja suštinska:● Da li su komisije za evaluaciju prijava zajedničke?
● Koliko se žena prijavi u Institut?
● Kolika je stopa projekata koje vode rediteljke?
● Da li su subvencije veće ili manje od onih koje se dodeljuju njihovim muškim
kolegama?
● Kojim vrstama projekata se najčešće predstavljaju žene reditelji? (dokumentarni,
igrani ﬁlm/igrani/kratki ﬁlm)
● Za koje vrste projekata najčešće dobijaju grantove/stipendije?
● Da li su se rediteljke suočavale sa nasiljem tokom projekata koje podržava institut?
Ako da, sa kakvom vrstom nasilja; koliko često?

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

15

Kroz odgovore na ova neiscrpna pitanja moguće je izmeriti nejednakosti i locirati
diskriminaciju kako bi se uspostavilo nekoliko vrsta politika.

1. HORIZONTALNI PRISTUP: GENDER MAINSTREAMING
Ovaj pristup možemo da deﬁnišemo kao razmatranje „dimenzije ’rodne ravnopravnosti’ usvim politikama i aktivnostima, u fazi planiranja, implementacije, praćenja i evaluacije“8Primeri:● Razviti rodnu osu u godišnjem izveštaju o aktivnostima određene strukture kako bi
se pratio speciﬁčan uticaj politika ravnopravnosti koje se primenjuju na žene.
● Uspostaviti kriterijume za evaluaciju i selekciju prijava za grantove/stipendije
uključivanjem inkluzivnog pristupa ili speciﬁčnih kriterijuma (ako projekat čini više od
60% žena, ako se predstavljanjem likova prkosi rodnim stereotipima, itd.)

2. POZITIVNO DELOVANJE
O „pozitivnoj diskriminaciji“
Termin "pozitivna diskriminacija" karakterističan je za problematičan francuski odnos prema
diskriminaciji. Fransoa Dube (François Dubet) govori o „problemu Francuske u pogledu
diskriminacije“.
Zaista, proces pozitivne diskriminacije je preduzimanje proaktivnih akcija, koje imaju za cilj
ispravljanje nejednakosti sa kojima se suočavaju određene grupe pojedinaca. Zapravo,
primena egalitarnih mera u nejednakoj situaciji produžava nejednakosti.
Radnje preduzete kao deo procesa „pozitivne diskriminacije“ ili ispravljanja nejednakosti su
u principu privremene. Preciznije, mi govorimo o aﬁrmativnoj akciji ili „pozitivnoj akciji“, kako
se ne bismo služili nezgodnim izrazom pozitivne diskriminacije. Krajnji cilj aﬁrmativne akcije
je uspostavljanje situacije u kojoj više nema razloga za njeno postojanje. Namera, dakle, nijeda se diskriminiše ali „u drugom pravcu", već da se ispravi neravnopravna situacija.
U Evropskoj uniji i međunarodnom pravu, ono što nazivamo „pozitivna diskriminacija“ nemože biti pravno utvrđeno kao diskriminacija:●

Presuda Maršal (Marschall) (CJEU) od 11. novembra 1997. (predmet C-409/95)9
nalaže da se „favorizuju kandidatkinje u sektorima aktivnosti u kojima su ženemalobrojnije od muškaraca („pozitivna diskriminacija“), sve dok prednost nije
automatska i dok se muškim kandidatima garantuje procena bez apriornog
isključenja njihove kandidature”.

8

iz dela Du gender mainstreaming au paritarisme: genèse d’un concept controversé, Réjane Sénac-Slawinski,
L’Harmattan
9
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A61995CJ0409
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

16

● Presuda Suda (25. oktobar 1988), Komisija / Francuska, 312/8610 precizira da

●

●

●

član 2 $ 4 Direktive Saveta 76/207 / EEC (9. februar 1976) o primeni principa
jednakog tretmana između muškaraca i žena u pogledu pristupa zapošljavanju,
stručnom osposobljavanju i napredovanju i uslovima rada ima poseban cilj da:„dozvoli mere koje, iako naizgled diskriminatorne, u stvari imaju za cilj da eliminišu ili
smanje stvarne slučajeve nejednakosti koji mogu da postoje u realnosti društvenogživota”.
Presuda Kalanke od 17. oktobra 199511 takođe kaže da član 2(1) i (4) Direktive
Saveta 76/207: „na taj način dozvoljava nacionalne mere koje se odnose na pristup
zapošljavanju, uključujući napredovanje, a koje daju posebnu prednost ženama radi
poboljšaju njihove sposobnosti da se takmiče na tržištu rada i da nastave karijeru
ravnopravno sa muškarcima”.
Član 4. stav 1. CEDAV (1979)12 takođe ukazuje da „Usvajanje privremenih posebnih
mera od strane država članica čiji je cilj što brže uspostavljanje jednakosti između
muškaraca i žena, neće se smatrati diskriminacijom kako je ona deﬁnisana u ovoj
Konvenciji, niti će na bilo koji način dovesti do održavanja nejednakih standarda; ovemere biće prekinute onda kada se ostvare ciljevi jednakih mogućnosti i tretmana”.
Preporuka 84/635/EEC od 13. decembra 1984.13 o promovisanju pozitivnih akcija
za žene ide još dalje i kaže da su „Postojeće zakonske odredbe o jednakom
tretmanu, osmišljene da obezbede prava pojedincima, neadekvatne za eliminaciju
svih postojećih nejednakosti, bez preduzimanja paralelne akcije od strane vlade, obe
strane industrije i drugih zainteresovanih tela, a radi suprotstavljanja nepovoljnim
efektima na žene u zapošljavanju koji proizilaze iz društvenih stavova, ponašanja istruktura”.

Mere pozitivne akcije generalno mogu da imaju dva oblika. S obzirom na mali broj rediteljki,možda je pitanje balansiranja raspodele sredstava primarno.Može da se radi i o podsticaju
ili merama podrške u ﬁlmskim institutima ili ﬁlmskim školama.
Primeri:● Odrediti kvote za ﬁlmove koje ﬁnansiraju ﬁlmski instituti, odnosno posvetiti deo
ukupnog budžeta posebno za ﬁnansiranje projekata koje vode rediteljke.

Primeri:●●

Odrediti bonuse (ﬁnansijske ili druge) ako u projektu učestvuje najmanje
50% žena.
Uspostaviti mentorske programe radi podsticanja studentkinja na prijave u
ﬁlmske škole.

https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:be18ec45-d47e-4557-9e33- cfb510c6a337.0001.06/
DOC_1&format=PDF
11
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A61993CJ0450
12
https://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/CEDAW.aspx
13
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FR/ALL/?uri=CELEX%3A31984H0635
10

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

17●

Postaviti programe sa radionicama pisanja i umetničkim pripravničke
pozicije za žene.

3. SVEST/VIDLJIVOST/INFORMACIJE
Kao što je već pomenuto, potrebno je povećati prepoznatostrediteljki, s obzirom na njihovu
podzastupljenost u ovoj profesiji.Prepoznatostovde može da se razume na više načina –prepoznatost projekata koje sprovode same ﬁlmske autorke, ali i preoznatost mogućnosti
otvorenih za režiserke. Stoga se čini važnim i komplementarnim za mere pozitivne akcije
usvajanje informativnih kampanja kako bi se promovisalo postojanje speciﬁčnih politika koje
vode instituti i kako bi se informisali njihovi potencijalni korisnici. Bitno je i pitanjetransparentnosti u pogledu politika koje se vode prema javnosti na koju se oni odnose.
Neophodno je i podizanje svesti ciljane javnosti, ali i partnera, instituta i njihovih članova, jerpolitike koje promovišu instituti moraju biti predmet konsenzusa da bi se primenjivale i
poštovale.
Primeri:● Organizovanje posebnih događaja kako bi se istakao rad režiserki.
● Uspostavljanje elemenata komunikacije kako bi se olakšalo prenošenje
informacija o politikama koje sprovode instituti: stvaranje stranice posvećene
inkluziji i borbi protiv diskriminacije na sajtu Instituta.

4. BORBA PROTIV SVIH OBLIKA NASILJA
Kao što je ranije pomenuto, rodno zasnovano nasilje i seksualno nasilje može se desiti
tokom i kroz kreativni proces. Važno je ne potceniti ni učestalost ovakvog nasilja niti njegov
uticaj na pojedinačne žrtve, ali i na radno okruženje u kom se ono dešava. U borbi protiv
ovih oblika diskriminacije može da sepreduzme nekoliko dodatnih radnji, kako u smislu
podizanja svesti i prevencije, tako i u smislu postavljenih kazni.

Primeri:● Organizovanje obuka.
● Postavljanje referenata za borbu protiv uznemiravanja, rodno zasnovanog iseksualnog nasilja na ﬁlmskim setovima/snimanjima.
● Dodeljivanje grantova projektu samo ako on uključuje sredstva zaštite protiv
seksualnog uznemiravanja.

5. NAČINI
Ovde se ne radi o raspravi o korisnosti pozitivne akcije, dok god su u pitanju mere. Ove
mere imaju za cilj da ostanu privremene i stoga nemaju nikakav drugi interes osim daeliminišu jaz koji postoji između mogućnosti rediteljki i reditelja. Međutim, važno je darazgovaramo o tome šta bi moglo da ugrozi njihovu eﬁkasnost.

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

18●

Prva greška bi se sastojala u tome da se politike pozitivne akcije sprovode na
birokratski načinodstranjivanjem njihove političke dimenzije „i svođenjem na niz
potreba ili raskoraka koji proističu iz administrativnih odluka koje će se fokusirati na
pitanje raspodele resursa”.14 U stvari, ova greška proizilazi iz postojeće tenzijeizmeđu želje da se ne deluje „agresivno“ sa institucionalne tačke gledišta i kolektivne
odgovornosti javnih institucija da povrate određeni nivo jednakosti.

●

Druga greška bi bila zasnivanje pozitivnih akcionih mera stavljanjem iskustvažena u prvi plan, a ignorisanje njihovih razlika. Zaista, postoji više faktora(društvena klasa, etnička pripadnost, invaliditet, religija, seksualna orijentacija, itd)koji će nekim ženama učiniti ovaj put mnogo složenijim. Antirasistički kolektiv Pimentosuđuje upotrebu termina različitost upravo zbog efekata njegovog sadržaja: „zbog
ove 'nedeﬁnicije' različitosti, koja treba da bude široka i inkluzivna, dešava se da su
oni na koje se ove politike odnose uglavnom belkinje.”15●

Treća greška bi bila preduzimanje speciﬁčnih izolovanih mera. Jednako je važno
kombinovati politike informisanja, obuke o stereotipima, politike za podsticanje ženada se pridruže pozicijama koje su daleko od onoga što im patrijarhalno društvo
dozvoljava da zamisle (posebno u smislu odgovornosti), koliko je i da se uspostave
obavezujuće pozitivne akcione politike (na primer kvote). Zaista, „pre nego što
počnemo da se dotičemo raznolikosti, neophodno je da stvorimo okruženje spremnoda je dočeka”.16●

Konačno, poslednja greška bi bila da se mnogobrojniji dolazak rediteljki smatra„povoljnim“ ili „korisnim“ za kinematografsko stvaralaštvo. U tom smislu, Kristin
Delﬁ (Christine Delphy, sociolog) ukazuje da „žene moraju da se tretiraju kao jednake
muškarcima od kojih ne traži da budu feministe; one treba da budu u mogućnosti dapristupe određenim pozicijama bez da se od njih zahteva da za te pozicije čine nešto
više, što bi bio klasičan oblik diskriminacije: žene bi trebalo da 'zasluže' ono što
drugi automatski imaju."17

D – ZBIRNA TABELA
Zbirna tabela: vrste mera i strategije
VRSTA MERA
NamerePRIMERI

Izjava objektivnosti
Preporuke
Povelje14

iz Diversity mainstreaming : dépasser les approches technocratiques et d’addition des inégalités, Judith
Squires, L'Harmattan, Cahiers du Genre, 2008/1 n° 44, stranice 73-94
15
iz Collectif Piment, Le dérangeur – petit lexique en voie de décolonisation, éditions hors D’atteinte, 2020, str.
66
16
Ibid p.68
17
iz Classer dominer, qui sont les autres?, DELPHY Christine, La fabrique éditions 2008, p 63
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

19Horizontalne
politike

Proizvodnja podataka sa
rodnom perspektivom /kriterijumi inkluzije za dodelu
ﬁnansijskih sredstava
Kvote / Prioritizacija projekata

Rodno osnaživanje

Regulatorne politike
Pozitivno delovanje

Speciﬁčne politike

Podsticajne politike

Svest
Vidljivost
Informacije

Borba protiv nasilja

Podrška / mentorstvo / bonusi /objekti za čuvanje dece
Posebna nagrada za ženereditelje / kreiranje dela o rodnoj
ravnopravnosti na veb-sajtu
centraKampranje prevencije / obuke /postavljanje referenata za
sprečavanje uznemiravanja nasnimanjima

E- PREDANOST EVROPSKE KOMISIJE JEDNAKOSTI I
RODNOJ RAZNOLIKOSTI U EMITOVANJU
1. PREDANOST EVROPSKE KOMISIJE JEDNAKOSTI I RAZNOLIKOSTI U

AUDIOVIZUELNOJ INDUSTRIJI
Evropska komisija je izuzetno posvećena rodnoj ravnopravnosti u
audio-vizuelnom sektoru18
Već više od 30 godina, program Evropske komisije MEDIA19 , „Kreativna Evropa“ ,pomaže u pokretanju i širenju projekata u evropskim dimenzijama i mežunarodnim
potencijalom izvan nacionalnih i evropskih granica. Njene akcije ﬁnansiranja podržavaju
audiovizuelna dela uključujući ﬁlmove, serije, dokumentarce, video igre i imerzivni sadržaj,kao i bioskope, festivale, video servise na zahtev i industrijska tržišta. Ona takođe
doprinosi podsticanju evropskih talenata u programima obuke i doprinosi osvajanju novih
publika i ﬁlmskom obrazovanju.
ima za cilj da podstakne razvoj audio-vizuelnog sektora na nivou Evrope. Već više od 30
godina Evropska komisija ﬁnansijski podržava festivale, udruženja, ﬁrme i projekte u
sektoru.
U ovom kontekstu, posebno od 2018. godine, Komisija sprovodi niz globalnih akcija kako
bi se podstakle žene u sektoru i unapredila jednakost.
●

Stoga, prvi korak bio je prikupljanje statistika ﬁnansiranjem studija Evropskog
audiovizuelnog observatorijuma na ovu temu, kao i dobijanje predloga ženskih
pristupa raznim šemama MEDIA programa kako bi se stekao precizan pregled18

https://digital-strategy.ec.europa.eu/fr/news/gender-balance-diversity-and-inclusiveness-media-and-audiovisu
al-sectors
19
Mere usvojene da bi se podstakao napredak audiovizuelne industrije
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

20

●

●

situacije. Druga faza sastojala se u održavanju dijaloga sa predstavnicima
profesionalnih organizacija sektora kako bi se precizirale potrebe i uskladilezajedničke akcije.
Pokretanje novog programa MEDIA za period 2021-2027 takođe označava važnu
prekretnicu uvođenjem kriterijuma raznolikosti u sve šeme podrške medijima, tj.
Program deluje kroc celokupni lanac vrednosti. Nosioci projekta sada moraju
zvanično izjaviti koje su njihove strategije raznolikosti (bilo da se odnose na njihov
projekat ili na kompaniju), omogućujući im tako da dobiju ocenu od 0 do 5 tokom
procenjivačkog odbora u zavisnosti od uloženog napora.
Komisija je takođe 2021. pokrenula kampanju CharactHer sa Collectif 50/50. Ova
kampanja kroz video zapise prikazuje žene iz Evrope na slabo poznatim položajima
u ﬁlmskim industrijama nekoliko evropskih zemalja. Glavna ideja je borba protiv
stereotipa uz promociju onih slabije poznatih poslova u industriji, kao i ohrabrivanje
mladih žena da pođu za karijerama u oblastima koje se tradicionalno smatraju„muškim“. Kampanja je da imala širok doseg, sa posebnim fokusom na mladima iuključivanjem partnerstava sa ﬁlmskim školama širom Evrope.

2. MAPIRANJE RAZNOLIKOSTI I INKLUZIJE
Zajedno sa Eurimages, naš partner EFAD, prikupio je podatke o merama za promociju
rodne raznolikosti na nivou cele Evrope u svim članicama ove dve institucije. Informacije
prikazane u ovom mapiranju usmerene su pretežno na mere ﬁnansiranja ﬁlmova, festivale iudruženja. Mapiranje se fokusira na trenutne mere za promociju raznolikosti i inkluzije uﬁlmskom i audiovizuelnom sektoru, sa ciljem isticanja potrebe za ambicioznijim akcijama uovim oblastima. Ova mapa raznolikosti i inkluzije se redovno ažurira i dostupna je ovde.

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma21

II – STRATEGIJE BORBE PROTIV RODNIH NEJEDNAKOSTIU KINEMATOGRAFIJI/KINEMATOGRAFIJAMA EVROPSKIHZEMALJAA – METODOLOŠKA TAČKA
1. METODOLOGIJA KVALITATIVNOG DELA – LABORATORIJA
Poslali smo listu pitanja ponuđenu dole u 37 zemalja20: Albaniju, Nemačku, Austriju, Belgiju,
Bosnu i Hercegovinu, Bugarsku, Kipar, Hrvatsku, Dansku, Španiju, Estoniju, Finsku,
Francusku, Grčku, Mađarsku, Island, Irsku, Italiju, Letoniju, Litvaniju, Luksemburg,
Makedoniju, Maltu, Crnu Goru, Holandiju, Norvešku, Poljsku, Portugal, Češku, Rumuniju,
Srbiju, Slovačku, Sloveniju, Švedsku, Švajcarsku, Ujedinjeno Kraljevstvo i Ukrajinu.
Odgovorilo nam je 36 zemalja. Za Albaniju koristili smo odgovore iz prethodnih godina, adodatne informacije potražili na sajtovima institucija ovihzemalja.
Ove godine odlučili smo da ne kontaktiramo Rusiju, koja time nije deo ove studije.
2023. godine postavili smo sledeća pitanja raznim institutima:
1. Praćenje rezultata– Da li ste primetili promene u eﬁkasnosti mera koje je vaša
institucija preduzela u poslednjih nekoliko godina?
2. Sprovedene politike – za svaku vrstu mera (Deklaracija o namerama; horizontalni
pristup „gender mainstreaming-a“; pozitivne akcije; politike ohrabrenja; politikesenzibilizacije, vidljivosti, informisanja; politike protiv svih oblika nasilja) postavili smo
dva pitanja:
a. Da li je vaš ﬁlmski institut prošle godine sprovodio - ili planirao dasprovede - ovu vrstu mere?
b. Ako jeste, možete li da predstavite te mere i datum njihove
implementacije?

2. METODOLOGIJA KVANTITATIVNOG DELA – EAO
Procenti koji stoje na vrhu pasusa o svakoj zemlje prikazuju procenjen udeo dugometražnih
ﬁlmova koje su režirale žene između 2018. i 2022. Ove brojke dostavljene su od strane
našeg partnera EAO.
Evropski prosek u ovom periodu je 23%.

20

Predstavljeno je 38 nacionalnih fondova koje smo kontaktirali, od kojih je 37 odgovorilo.

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

22

●

Kvantitativna analiza zasniva se na podacima iz baze podataka Evropske
audiovizuelne opservatorije LUMIERE; ova baza objedinjuje godišnje prijave za
ﬁlmove koji će da budu prikazivani u bioskopima iz raznih izvora (uključujući podatke
iz nacionalnih ﬁlmskih agencija i zavoda za statistiku).

●

Uzorak studije uključuje evropske igrane ﬁlmove proizvedene i puštene u bioskope u
Evropi između 2016. i 2020. godine. Skup podataka uključuje samo ﬁlmove čiju jenajmanje jednu komercijalnu bioskopsku projekciju bilo moguće pratiti na jednom odevropskih tržišta obuhvaćenih u bazi podataka LUMIERE. Imajte na umu da se
godišnji broj ﬁlmova proizvedenih u određenoj zemlji po LUMIERE-u može razlikovati
od zvaničnih produkcijskih podataka, pošto ova baza podataka uključuje samo
ﬁlmove koji su komercijalno objavljeni. Za vremenske serije, kao pokazatelj je uzeta
godina produkcije umesto godine kada je ﬁlm izašao.

●

Analiza uključuje samo dugometražne ﬁlmove, izostavljajući kompilacije kratkihﬁlmova i projekcije alternativnog sadržaja. U analizi su animirani ﬁlmovi razmatrani
odvojeno od igranih ﬁlmova.

●

Evropska audiovizuelna opservatorija identiﬁkovala je i zabeležila pol svakog reditelja
i scenariste.

●

Prosečan udeo žena po ﬁlmu računa se na osnovu ukupnog broja profesionalacakoji su uključeni u produkciju svakog igranog ﬁlma.

Prvi put ove godine, takođe ćemo uključiti i broj igranih ﬁlmova svake zemlje u period od
2018. do 2022. godine. Treba napomenuti da ovi brojevi ne moraju nužno odgovarati
zvaničnoj statistici proizvodnje za svaku zemlju, već se odnose na uzorak koji se koristio za
studiju, a koji dolazi iz base podataka OAS LUMIERE.

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma23

B – SPISAK UVEDENIH POLITIKA PO DRŽAVI
____________________________________________________________ALBANIJA
Nemamo reprezentativne cifre o procentima ﬁlmova koje su režirale žene u Albaniji.
Ove godine, Nacionalni centar za kinematograﬁju Albanije (ANCC) nije odgovorio na našezahteve, stoga neki podaci mogu nedostajati: ovaj pasus je sažetak odgovora Centra oz
prethodnih godina kao i informacija pronađenih na njihovom veb-sajtu ove godine.
Primena evropskih politika
Albanski nacionalni centar kinematograﬁje (ANCC) ﬁnansira oko 30 ﬁlmova godišnje. Ovako
mala kinematografska industrija otežava objavljivanje relevantnih statističkih podataka. Njen
predsednik precizirao je da se radi na sakupljanju podataka koji obuhvataju statistiku iz
kinematograﬁje i televizije ove države. Međutim, izvršenje ovog zadatka čini se
komplikovanim budući da tako nešto u Albaniji nikada ranije nije preduzeto niti podržano.
Kao vladina institucija, ANCC se, uz politike evropskih inicijativa, pridržava politikealbanske vlade o rodnoj ravnopravnosti. Zaista, Albanski centar primenjuje pravilo
EURIMAGES-a prema kojem će projekat koji je radila žena, u slučaju da on ima isti broj
bodova žirija kao i projekat koji vodi muškarac, automatski da dobije ﬁnansijsku potporu
ANCC-a. ANCC takođe razvija sopstvenu politiku za podsticanje rediteljki, njihovog
zapošljavanja i ﬁnansijske podrške njihovim projektima. Diskriminacija na osnovu pola iseksualne orijentacije je tako zabranjena u analizi prijava i odabiru projekata.
Unutrašnja osvešćenost, ali bez institucionalnih mera
Dobili smo informaciju da su „80% zaposlenih u ANCC-u žene i da je pitanje rodne
ravnopravnosti za ovaj centar dužnost i stalni cilj koji se primenjuje u svim njihovim
svakodnevnim aktivnostima”. Međutim, ANCC smatra da rodna ravnopravnost nije izazov za
albansko ﬁlmsko stvaralaštvo jer su, prema njihovoj izjavi, timovi profesionalaca koji rade na
snimanju gotovo istog sastava.

____________________________________________________________
AUSTRIJA% ﬁlmova koje su režirale žene: 34% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 149
Politika koja integriše rodnu ravnopravnost u svim segmentima
Austrijski ﬁlmski institut (AFI) se zalaže za međusektorsku politiku gendermainstreaming-a, odnosno Institut integriše rodnu perspektivu u sve svoje odluke, aposebno u ﬁnansijski proces kroz „rodno budžetiranje“. Ovo uključuje i uzimanje roda u

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

24

obzir prilikom formiranja komiteta ili uspostavljanja sistema podrške za režiju ili produkciju.
2019. godine, novi odbor Instituta za donošenje odluka izjavio je da želi da postigne paritet
u svim svojim upravama i jedinicama za ﬁnansiranje.
Bonus koji daje rezultate
2018. godine, AFI je zatražio sastavljanje studije za period od 2012. do 2016. Odeljenju zasociologiju Univerziteta u Beču kako bi stekao uvid u ﬁlmski pejzaž radi poboljšanja
položaja žena u industriji. Nakon zaključaka ovog izveštaja, austrijski institut je pokrenuo
Gender Incentive (podsticaj diskriminisanima na osnovu roda), zadužbinu za nove projekteu vrednosti od 30.000 evra, uslovljenu bodovnim sistemom vezanim za prisustvo ženana ključnim pozicijama. Tokom 2022. godine korist od ove mere je imalo ukupno 12
projekta, a svaki od njih pokrenuo je dodatno ﬁnansiranje u iznosu od 30.000 evra za nove
projekte, dok je 13 novih projekata koristilo sredstva koja su prethodno dobila zahvaljujući
rodnom podsticanju i koje je produkcija ponovo investirala u razvoj tih 13 ﬁlmova.
Ovu meru, u slučaju umetničkog i ekonomskog uspeha, prati i bonus od 10%koji su dobila
dva ﬁlma u 2019. godini, pet ﬁlmova u 2020. , četiri u 2021., nijedan u 2022. i pet u 2023.
Da bi se sadržaj radova detaljnije sagledao, drugi izveštaj o rodu u austrijskoj
kinematograﬁji objavljen je u jesen 2021.21 Ovaj izveštaj se bavi statistikom ﬁnansiranja,
podacima industrije i kvantitativnim podacima o projekcijama. Dakle, sa ﬁnansijske strane,„što je više novca, manje je žena“. Cifre se popravljaju, ali veoma sporo: one i dalje
predstavljaju samo 25% ukupnog budžeta za ﬁnansiranje od 2017. do 2019. godine. Što seindustrije tiče, uticajnijim odeljenjima (produkcija, režija i scenario) i dalje rukovodepretežno muškarci. Međutim, u 9 od 10 odeljenja na koje se odnosi Gender Incentive,
studija pokazuje primetan napredak po pitanju pozicije žena: ima duplo više
producentkinja nego pre uvođenja dodatnog ﬁnansiranja, 7,2% više rediteljki i 6% više
scenaristkinja. Takođe, rediteljke su aktivnije na početku svojih karijera: 35% prvih ﬁlmova
režiraju žene, nakon toga brojka pada na 24%. Kvalitativni deo studije pokazuje da „ﬁlmoviu režiji žena daju potpuniju sliku društva”. Između 2012. i 2019. godine, ﬁlmovi koje surežirale žene imaju 57% ženskih glavnih uloga, u poređenju sa 44% u ﬁlmovima koje surežirali muškarci. Samo 50% ﬁlmova koje vode muškarci prođe Bekdel test, dok je sa
ﬁlmovima koje vode žene to 84%. Konačno, ﬁlmovi koje su režirali žene pokazuju više
raznolikosti na platnu, dok nijedan od ﬁlmova koje su režirali muškarci nije opisan kao„inkluzivan“.
Na kraju, AFI poručuje da podržava rodnu ravnopravnost u međunarodnim organizacijama
kroz radnu grupu EURIMAGES kojom predsedava i čiji su članovi usvojili Rodnu strategiju
za 2021-23.

Uvodjenje novog akcionog plana zsnovanog na hibridnim kvotama

21

Institut uvrsti u sve svoje odluke rodnu perspektivu
https://ﬁlminstitut.at/institut/gender/gender-report
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma25

Od 2021. godine, radi poboljšanja proporcije ﬁlmskih autorki, prema smernicama Instituta
uveden je novi sistem kvota sa ciljem postepenog prelaska ka jednakoj raspodeli
ﬁnansiranja do 2024. godine. To su hibridne kvote, ali ﬂeksibilne. Ako postavljeni cilj nije
postignut u roku od šest meseci, neće biti kazni: odeljenje jednostavno mora da prijavi
situaciju nadzornom odboru koji se potom bavi situacijom na osnovu speciﬁčnih okolnosti.
Cilj instituta bio je da u 2021. i 2022. godini najmanje 35% sredstava bude dodeljenoženskim projektima. 2023. godine taj cilj je bio 40%, dok će 2024. isti biti 50%. Odluka oﬁnansiranju prvenstveno se zasniva na proceni kvaliteta projekta, kako umetničkog, tako ikomercijalnog. U drugoj fazi selekcije, Komisija uzima u obzir rodnu ravnopravnost ubudžetu predloženog od strane projektnog tima. Nakon što je projekat izabran, Komisija se
stara da se sredstva ravnomerno raspodele između muškaraca i žena u timu tokomodređenog observacionog perioda. Do 2024. godine trebalo bi postići rodnu ravnopravnost
sa odnosom muškaraca i žena sa po 50% od ukupnih dodeljenih sredstava, uz moguće
odstupanje od 5%.
Prema našim kontaktima, ovaj akcioni plan počinje davati rezultate: 2021. , u prvoj godini
primene rodne preraspodele budžeta, ciljevi AFI-a su postignuti. Tokom 2022. godine,prema smernicama AFI-a, u tri oblasti ﬁnansiranja postignut je cilj od 35%: kako je
objavljeno u godišnjem izveštaju Instituta, u ﬁnansiranju razvoja scenarija udeo žena iznosi
25% (iznosio je 50% u 2021.), u ﬁnansiranju razvoja projekta iznosi 44%(38% u 2021.), dok
u ﬁnansiranju produkcije udeo žena iznosi 39%(38% u 2021.).
Ciljane i dugoročne akcije
AFI svoje ﬁnansijske mere prati raznim akcijama koje imaju za cilj promovisanje položaja
žena u ﬁlmskoj industriji. Ove inicijative se obnavljaju i usavršavaju svake godine,
pokazujući na taj način proaktivnu prirodu AFI-jevog dugoročnog rada na uvođenju rodne
ravnopravnosti. Ovo uključuje:● Organizacijukonkursa za scenario „If She Can See It, She Can Be It“, sa ženskim
likovima koji se protive rodnim stereotipima. Sedmo izdanje održava se u periodu
2022. i 2023. godine na temu raznolikosti.
● Rad na poboljšanju proﬁla rediteljki putem redovnog objavljivanja njihovihintervjua22 koje ﬁnansira AFI i koji se nalaze na njihovoj veb stranici.
● Poboljšanje uslova rada za osobe sa decom promovisanjem „podele poslova“, tj.
podele zadataka između više ljudi kako bi se omogućilo individualno smanjenje
radnog vremena.
● Od 2022. godine, troškovi čuvanja dece su prihvatljivi za ﬁnansiranje od strane
Instituta● Etički kodeks23 koji je dodat ugovorima između AFI-ja i ﬁlmskih timova koji dobijaju
ﬁnansijsku podršku Instituta. Ovaj kodeks deﬁniše pravila koja se moraju poštovati, au pogledu nediskriminacije i borbe protiv svih oblika nasilja.
● Kreiran je i Tandem program obuke25 namenjen ženama koje prvi put preuzimaju
funkciju rukovodioca odeljenja. Mlađi rukovodilac odeljenja obučava se pod
mentorstvom straijeg rukovodioca odeljenja, kojeg bira, a koji se plaća za svoju
22
23

https://ﬁlmin stitut.at/ﬁlm/interviews
https://ﬁlminstitut.at/code-of-ethics

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

26ekspertizu koju pruža svom saradniku. Tokom 2022. godine, razvijaju se nove
podsticajne mere:
AFI će u 2023. godini pružiti:● Treći izveštaj o rodnim pitanjima na austrijskom ﬁlmu,● Drugu studiju o rasizmu na austrijskom ﬁlmu,● Četvrto izdanje ProPro- Produentskog programa za žene, jednonedeljnog
programa praćenja producentkinja sa ciljem promocije i jačanja položaja žena u
ﬁlmskoj industriji.

____________________________________________________________BELGIJA% ﬁlmova koje su režirale žene: 27% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 230
U Belgiji postoje dva nacionalna fonda: Centar za ﬁlm i nacionalne umetnosti
Brisela-Valonije sa francuskog govornog područja i Audiovizuelni Fondovi Vlamsa sa
ﬂamanskog govornog područja.
Mere za postizanje pariteta u ﬁnansiranju projekata u francuskom govornom području
2020. godine videli smo da je Centar za ﬁlm i audiovizuelne umetnosti Brisela-Valonije (CCA)
sebi postavio izazov da podstakne što više žena na prijavu projekata. U pitanju je sledeće:● Od 2016. godine CCA daje prednost – radi jednakog kvaliteta prijave –ﬁlmovima koje su radile žene. Ove godine nas je naš kontakt informisaoda CCA
uključuje ciljeve jednakosti unutar globalne potrage za raznolikošću, što znači da se
od 2023. godine prioritet daje onim prijavama koje donose najviše raznolikosti.
● Od 2019. godine Centar obezbeđuje paritet u okviru Komisije za selekciju
ﬁlmova; od 2023. godine, sve CCA-ove interni žiriji (odbori, pozivi za projekte, ipaneli za regrutaciju)će imati jednaku zastupljenost.
● Od 2022. godini, sve aktivnosti CCA i njihov budžetski uticaj (neutralan, pozitivan
ili negativan) analiziraju se iz rodne perspektive. Ove podatke prikuplja posebna
jedinica. Međutim, upravo ta jedinica jedina ima pristup ovim podacima, te mi nismo
mogli da im pristupimo.
Kvantiﬁkovati i kvaliﬁkovati diskriminaciju radi podizanja svesti
CCA nastoji da podigne svest javnosti, kao i svest profesionalaca u sektoru kroz akcije
različitih formi:● Godišnje statističko praćenje: ovaj izveštaj analizira rodnu evoluciju zahteva
podnetih Filmskoj komisiji i odabrane od strane iste. Već nekoliko godina, ova
analiza se sumirá u Bilans Centra za kinematograﬁju.
● Objavljivanje univerzitetskih studija24: prvo 2020, a zatim i 2022. godine, Centar je
ﬁnansirao dve univerzitetske studije koje analiziraju ﬁlmove odabrane za nagradu
24

https://www.fc-gloria.at/projekte/tandem/

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

27

●

●

●
●

Magritte du cinema od 2018. do 2020. godine. Sa Sarom Sepulčr (Sarah
Sepulchre)na čelu, utvrđeno je nekoliko stvari: paritet je postignut među likovima
predstavljenim na ﬁlmu, ali je daleko od toga da se on postigne u okviru
kreativnihtimova (dve trećine analiziranih ﬁlmova napisali su i režirali samo
muškarci). Takođe, likovi ne oslikavaju diverzitet: samo sporedni likovi imaju
višeslojni proﬁl, dok su glavni likovi uglavnom belci, ﬁzički sposobni iheteroseksualni.
Tokom 2023. godine CCA je sarađivala i ﬁnansirala studiju o poslednjih 10 godina u
francusko-belgijskom ﬁlmskom sektoru. Ova studija, koju je objavilo udruženje “Elles
Font des Films” i istraživačice Sare Sepulčre, ima dva dela- sveobuhvatnu statisktiku
o rodoskoj zastupljenosti i analizu prikaza predstavljenih u ﬁkciji i dokumentarcima
proizvedenim u Federaciji Valonija- Brisel. Brojke su predstavljene u junu 2023.
godine.
Organizacija dana u 2021. godini posvećenom podizanju svesti o rodnim
stereotipima i raznolikosti kroz pisanje, režiju i čitanje scenarija. Tokom ovog dana
biće održane radionice i plenumi za pisce i reditelje koji su dobili sredstva od Centra.
Organizacija konferencija o rodnim pitanjima: 2022. godine organizovane su dve
konferencije na temu roda; sve su dostupne na sajtu25 CCA-a.
Pokretanje kurseva obuke ﬁlmskim ekipama na terenu za borbu protiv
seksističkog i seksualnog nasilja u jesen 2022. Cilj ovog kursa je sprečavanje ipružanje ključnih stvari za delovanje protiv seksističkog i seksualnog nasilja u
audiovizuelnom sektoru,a naročito na ﬁlmskim setovima. Ova obuka, koja nijeobavezna, uglavnom je namenjena producentima, profesionalcima u ovom sektoru iosobama koje žele postati referenti za sprečavanje uznemiravanja i zlostavljanja. Utoku 2022. godine, 289 ljudi će se obučiti, a kurs će biti ponovljen i u 2023. kako bi
se dosegnuo što veći broj profesionalaca u industriji.

Podsticanje, a ne nametanje pariteta
CCA je partner u inicijativi za podsticanje ravnoteže rodova među belgijskim scenaristima:
2020. godine, tokom BRIFF-a (Briselski međunarodni ﬁlmski festival), inicijativa PiTCH
povezala je scenariste sa potencijalnim partnerima za njihov projekat dugometražnog
igranog ﬁlma (producenti, operateri, distributeri, itd) tokom pitching sesije.
Belgijski centar želi da se pozabavi rodnim pitanjem tako što će da ga proširi i na diverzitet
kroz implementaciju svog Plana diverziteta(Diversity Plan), usvojenog 2021. Ovaj plan
predviđa:● Uvođenje (od drugog kvartala 2022. godine) tabele raznolikosti u prijavama za
podršku u razvoju i produkciji koja ima za cilj da pozove „vođe projekata da razmisleo raznolikosti i inkluziji ispred i iza kamere, kao i o sredstvima neophodnim da sedođe do publike koja će bolje da predstavlja društvo“;● Organizaciju obuka za dobitnike podrške za igrane ﬁlmove dugog trajanja: svi
dobitnici moći će da dobiju individualnu sesiju za podizanje svesti na temu
25

Studije CCA-a o raznolikosti u industriji možete pronaći
ovde:https://audiovisuel.cfwb.be/ressources/publications/etudes/
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma28

predstavljanja. Ova sesija, koja nije obavezna, ima za cilj da podigne svest međuonima koji će predstavljati kinematograﬁju sutrašnjice.
Akcije započete 2022. godine nastaviće se i u 2023. godini.
Konačno, u okviru ovog okvira promovisanja različitosti CCA je deo projekta New Dawn
zajedno sa osam drugih evropskih fondova.
Konačno, prema našim informacijama, postizanje namenskih budžeta i sredstava u ove
svrhe predstavilo je izazov za politike rodne ravnopravnosti u 2021. godini. Zbog
zdravstvene i ekonomske krize u poslednjih nekoliko meseci, ovaj novoustanovljeni budžet
u 2022. godini nije mogao da bude osposobljen.
Na ﬂamanskoj strani, Vlaams Audiovisueel Fonds razvija sveobuhvatni,ambiciozni
akcioni plan za inkluziju
U 2020, Vlaams Audiovisueel Fonds (VAF) najavio je prvu fazu svog akcionog plana popitanju roda i inkluzije. Od tada, čitavo jedno poglavlje njegovog godišnjeg izveštaja
posvećeno je rodnim pitanjima26. Prema VAF-u, izborne komisije i žiriji rodno su
izbalansirani i posebna pažnja poklanja se kulturnoj i etničkoj raznolikosti njihovih članova.
Pažnja se posvećuje i izboru instruktora i vođa radionica u oblasti razvoja talenata, ali iizboru panela i govornika na VAF masterklasovima i konferencijama.
Nastavak prikupljanja što većeg brojarodno relevantnih podataka
Flamanski fond od 2015. godine prikuplja podatke o polu i starosti svih osoba uključenih u
prijavu za grantove. Fond ove podatke posvećeno prosleđujespoljnim istraživačkim
institutima kako bi podržao studije o ﬂamanskoj kinematograﬁji. Centar će organizovati
veliku kampanju za ažuriranje ličnih podataka svih kontakata u njihovoj internoj bazi
podataka. Istovremeno, povezuju neobavezno osnovno merenje oko uključenosti i
komunikacija sa ovom kampanjom. Na početku,sa ciljem da se dobije što realnija slika
demografskog sastava i oblasti interesovanja podnosilaca zahteva. Ovo će omogućiti
Centru da usavrši svoje politike u vezi ove obe teme. Centar će nakon toga obavestiti ovremenu i načinu ove kampanje.
Konačno, 2022. godine VAF nam je rekao da bi Centar želeo da započne (možda i u saradnjisa nekim od univerziteta) istraživački projekat o ljudima na pozicijama moći u
audio-vizuelnom sektoru, sa ciljem proučavanja tipičnih proﬁla producenata, programera,
distributera, menadžera nabavke, itd. Obavešteni smo međutim da se ni do danas ovaj
projekat nije pokrenuo.
Podizanje svesti o ovim pitanjima
Kako bi podigao svest o ovim pitanjima, ﬂamanski fond sprovodi mere usmerene na ﬁlmske
profesionalce i one usmerene na širu javnost:

26

https://audiovisuel.cfwb.be/diversite/

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

29

●

●

●

Zajednička organizacija (krajem 2021)događaja posvećenog podizanju svesti
protiv svih oblika nasilja. U ovaj događaj uključena je i obukau snimanju intimnih
scena; zajedno sa trenerom koji bi bio tu da savetuje i usmerava.
Ažuriran je VAF-ov veb sajt, te sada uključuje stranicu posvećenu inkluziji27, kao ivezu do Vladine komore za rodna pitanja preko kojemože da se prijavi zlostavljanje.
Ova stranica će postepeno da se dopunjava savetima, informacijama, studijama,
korisnim brojevima za žrtve zlostavljanja i transgresivnog ponašanja itd. Fond će da
uspostavi komunikacioni plan radi redovnog ažuriranja sadržaja sajta; Sajt ćesadržati i savete.
Aktivno učešće u podizanju svesti svih aktera sa kojima sarađuje: tokom stručnih
skupova, fond podstiče izlagače, festivale i ﬁlmske organizacije da aktivno potražuju
raznolikost prisutnu i u publici i unutrašnjem funkcionisanju;

Razvoj politike podsticaja za žene u ﬁlmu
Fond je 2020. godine pokrenuo program podsticaja za žene u ﬁlmu. Nakon veoma pozitivnih
povratnih informacija o ovoj meri, VAF namerava da određene akcije poveća od 2023.
godine:●●2020. godine VAF pokreće program privremenih grantova za rodove. Putem ove
pomoći, VAF podstiče producente da sarađuju više sa ženskim talentima. Producent
koji može da dokaže, na osnovu objektivnih kriterijuma nakon završetka projekta, dasu ženama pružene jednake prilike, imaće pravo na automatsku podršku iz ovog
granta za svoj sledeći projekat. Ova pomoć može iznositi od 5.000 do 25.000 evra, uzavisnosti od vrste podržanog ﬁlma i njegovog trajanja;
2023. godine VAF će kreirati program obuke i osnaživanja žena u
kinematograﬁji: the Leiderschap en Eigenheld in Film (LEF). Program će se sastojati
od niza modula oko tema kao što su inkluzivno liderstvo, preduzetništvo,komunikacijske veštine i umrežavanje. Cilj će biti podrška karijerama ljudi podložnim
diskriminaciji u sektoru omogućavanjem da se pristupi konkretnim alatima. VAF nudi
usluge čuvanja dece učesnicima programa.

Podsticajne politike se proširuju kako bi se omogućila veća inkluzija
U 2022. godini VAF je pokrenuo globalni akcioni plan za inkluziju i predstavio svoje ciljeve
i dela u razvoju. VAF ima za cilj da proširi ove podsticaje na sve osobe koje su izložene
diskriminaciji; fond već sprovodi niz mera u ovom pravcu:●

Učešće u uvođenju konkursa za projekte igranih mini serija (2022), gde je
inkluzivni pristup važan kriterijum ocenjivanja pri izboru projekata;27

Zemlje čiji javni fondovi učestvuju u ovoj inicijativi su: Belgija (Centre du Cinéma et de l'Audiovisuel deBruxelles-Wallonie i Vlaams Audiovisueel Fonds), Finska (Finnish Film Foundation), Irska (Screen Ireland),
Luksemburg (Film Fund Luxembourg), Norveška (Norwegian Film Institute), Holandija (Netherlands Film Fund),
Portugal (Portuguese Film and Audiovisual Institute) i Švedska (Swedish Film Institute). Sve informacije možete
da pronađete na sajtu https://newdawn.ﬁlm/.

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

30

●

●
●

Od početka 2022. godine, kandidati za grantove za ﬁlm, medije ili video igre sada
svojoj prijavi moraju da dodaju odeljak posvećen inkluziji koji će u velikoj meri da se
uzima u obzir pri izboru projekata. Kreatori odabranih projekata zatim, tokom
sprovođenja predloženog procesa inkluzije, dobijaju smernice od stručnjaka;
Od maja 2022. VAF je deo transnacionalnog fonda New Dawn, koji se eksplicitno
fokusira na inkluziju28;
Konačno, VAF je sproveo obuku o nesvesnim stereotipima za svoje zaposlene,odbor direktora i članove svojih selekcionih komisija. Ova obuka obrađuje pitanje
roda kroz intersekcionalnu prizmu i ponoviće se 2024. godine.

____________________________________________________________BOSNA I HERCEGOVINA% ﬁlmova koje su režirale žene: 14% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 14
Bosna i Hercegovina je član EFAD-a od 2022, i od ove godine je uključujemo u našu studiju
o položaju rediteljki u Evropi.
Bez mera i statistike
Fondacija za kinematograﬁju Sarajevo nas nije obavestila o bilo kakvim merama na snazi ili
planovima da podstiče ravnopravnost polova. Naš izvor nas obaveštava da oni prikupljaju
podatke o polu osoba na ključnim položajima u ﬁnansiranim ﬁlmovima, međutim ova
statistika trenutno nije analizirana niti objavljena. Fond trenutno ima privremeni Upravni
odbor koji je upravo oformljen, i naš izvor veruje da pitanje o primeni mera može biti temarazgovora u 2024. godini.
Nizak broj ﬁlmova proizvedenih na godišnjem nivou delimično objašnjava značajne
promene u udelu ﬁlmova koje su režirale žene jednog perioda u odnosu na drugi, uistinu
udeo ﬁlmova koje su režirale žene je u proseku 31% tokom perioda između 2013. i 2017., upoređenju sa 14% tokom perioda između 2018. i 2022. Štaviše, dok je razmera ﬁlmova
proizvedenih od strane rediteljki u Bosni i Hercegovini znatno daleka od evropskog proseka,u drugim profesijama koje je proučavao Evropski audiovizuelni obeservatorijum, razmeražena je blizu evropskog proseka. Tokom perioda između 2018. i 2022 godine, bilo je 31%
producentkinja (evropski prosek je 32%), 10% žena kinematografa (evropski prosek je 10%)
i 10% urednica (evropski prosek je 11%).
Naš izvor nas obaveštava da, po njegovom mišljenju, bi trebao postojati Evropski fond koji
će podržati programe jednakosti polova u zemljama gde ﬁlmski centri, usled veoma
ograničenog budžeta, nisu u mogućnosti da te programe sami sprovedu u delo. Takođe bi
se trebao osnovati program podizanja svesti za članove ﬁlmskog centra.

____________________________________________________________

28

https://www.vaf.be/voor-de-sector/inclusie/impulspremie-voor-gender

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

31

BUGARSKA% ﬁlmova koje su režirale žene: 14% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 89
Bez mera i statistikeI ove godine, Bugarski nacionalni centar kinematograﬁje (CNC) saopštio nam je da nije
prikupljao podatke koji se odnose na pol; nismo dobili ni obaveštenje o preduzimanju
mera za promovisanje jednakih mogućnosti.
Ove godine, naš kontakt u bugarskom CNC-u obavestio nas je o internet sajtu29 koji jekoordinirao Grad Soﬁja u partnerstvu sa Institutom za kulturu i bugarskim Ministarstvom
spoljnih poslova. Ovaj sajt prikazuje položaj žena u bugarskoj kinematograﬁji ipredstavlja oko 30 rediteljki. Neki statistički podaci ipak su dati: saznajemo da su između
2005. i 2017. rediteljke zauzele 17,90% prijava za grantove bugarskom CNC-u. Iz istog
perioda, iza 16,5% ﬁlmova suﬁnansiranih od strane Centra stoje žene. Međutim, ova veb
stranica nije povezana sa bugarskim CNC-om niti sadrži link koji upućuje na njegovu
stranicu.
Ove godine, bugarski CNC je naručio studiju o Jednakosti polova od jednog istraživača,
rezultati su predstavljeni na događaju pod imenom „Sastanci u Soﬁji o ﬁlmskoj industriji” uokviru Međunarodnog ﬁlmskog festivala u Soﬁji marta 2023. Ovo je istraživanje oprofesionalcima u industriji na temu jednakosti polova u industriji i merama koje bi oni želelida se primene unutar iste kako bi se promovisao paritet:● 77% žena i 32% muškaraca doživljavaju diskriminaciju u ﬁlmskoj industriji;● 71% žena i 27% muškaraca osećaju da im je roditeljstvo još više otežalo da
postignu profesionalni uspeh;● Najpopularnija mera među ženama kako bi se ohrabrile da uđu u industriju jeisticanje uspešnih ﬁlmadžija u školama za ﬁlm (64% žena);● Najpopularnija mera među ženama kao podrška u industriji je povećanje podrške
tokom realizovanja prvog i drugog ﬁlma (66% žena);● Svega 21% žena i nijedan muškarac misli da nacionalne kvote za ﬁnansiranje mogupružiti podršku karijerama žena ﬁlmadžija.

_________________________________________________________HRVATSKA% ﬁlmova koje su režirale žene: 20% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 69
Hrvatska postavlja temelje za buduće delovanje
Iz Hrvatskog audiovizuelnog centra (HAVC) rekli su nam da planiraju da uvrste rodnu
ravnopravnost u Nacionalni program koji deﬁniše prioritete Centra za naredne četiri godine.
Radi se o političkom dokumentu visokog nivoa sa godišnjim izveštajima o napretku i dobrim
prognozama za rodnu ravnopravnost u audio-vizuelnom sektoru u Hrvatskoj. Program je u29https://jeni-bg-kino.com/en/

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

32

završnoj fazi usvajanja i trebalo bi da bude uspostavljen. Usled administrativnih poteškoća,
naš kontakt nas obaveštava da je njegovo usvajanje odloženo i da će biti uspostavljen na
kraju godine, ili čak početkom 2024.
Pored toga, HAVC je uspostavio neformalnu radnu grupu za rešavanje pitanja u vezi sa
rodno zasnovanim zlostavljanjem. Očekuje se da će ova grupa, sastavljena uglavnom odžena aktivnih u hrvatskom ﬁlmskom sektoru, uskoro da proširi svoje članstvo kako biodražavala bolju ravnotežu polova. Davanje konkretnih preporuka, stvaranje anonimnog
kontakta za prijavu nasilnog ponašanja, pružanje saveta i organizacija radionica za sva
profesionalna tela su neke od aktivnosti koje se od grupe očekuju. Godinu dana nakon
formiranja – preporuke i dalje nisu postavljene, ali su razvijena partnerstva sa relevantnim
nevladinim organizacijama i Akademijom dramskih umetnosti.
Hrvatski centar je naručio i studiju o rodnoj ravnoteži koja će pružiti osnovu za sve budućeakcije ili statistike.
HAVC takođe obraća pažnju i na rodnu ravnotežu u izboru članova odbora i umetničkih
savetnika: centar predviđa bolju dinamiku u donošenju odluka i veću raznolikost pogleda
nakon postizanja pariteta. Od ukupno četrnaest savetnika, šest su žene. Naš kontakt nas
obaveštava da HAVC ohrabruje svoje savetnike da posebno obrate pažnju da diverzitet unajširem njegovom smislu tokom ocenjivanja projekata (uzimajući u obzir raznovrsnost
upućenih tema, paritet među rediteljima, različitost godišta i porekla osoba koje učestvuju uproizvodnji, itd.) Konačno, upravni tim centra je sada sačinjen od jednakog broja muškaracai žena, 2022. godine žena je primljena na mesto zamenika generalnog direktora HAVC-a.
Prikupljanje podataka o rodu i ﬁnanansijske posledice
Hrvatski centar nam je rekao da je 2022. Naručio studiju o rodnoj ravnoteži, koja će datiosnovu za sva buduća delovanja i statistiku.
HAVC od 2023. radi na uvođenju formulara koji moraju popuniti producenti igranih ﬁlmova
koje ﬁnansira Centar pre nego što dobiju treću ratu. Producenti će morati da sačine listu
raznih članova ﬁlmske ekipe, naglašavajući pol svake osobe na raznih položajima. Cilj je dase dođe do opširne statistike o polnoj neravnoteži u raznim profesijama u ﬁlmovima koji se
ﬁnansiraju.

Implementacija prve politike podrške
Kako bi promovisali opaženost žena ﬁlmadžija, naš kontakt nas obaveštava da svakog
marta, Centar ﬁnansira i učestvuje u organizaciji događaja kako bi se istakao rad ženaﬁlmadžija.
Centar je 2022. primenio svoje prve mere podrške na temu rodnosti:● s jedne strane, trošak obezbeđivanja ustanova za brigu o detetu za timove je sada
moguć tokom prijave za ﬁnansijsku podršku projekta;

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma33●drugo, HAVC je ﬁnansirao ﬁlmski festival Ponta Lopud, koji se fokusirao na ženekoje rade u ﬁlmskoj industriji a pogotovo na „ snimateljke” iz Hrvatske i
Jugoistočne Evrope, gde su se organizovale teorijske i praktične radionice.

____________________________________________________________KIPAR
Nemamo prikazane cifre procenta rediteljki na Kipru
Praćenje rodne statistike
Ministarstvo kulture prikuplja podatke o rodnosti kako bi bolje razumelo rodnu
rasprostranjenost na rukovodećim položajima i posebnim potrebama kiparske ﬁlmske
industrije kako bi omogućili veću inkluziju. Do 2022. u ﬁlmovima ﬁnansiranim od strane
Ministarstva:● 17% ﬁlmova su bili režirani od strane žene ili su u njihovoj režiji učestvovale,● 26% ljudi koji rade na snimanjima su žene,● 25% supervizora postprodukcije su žene,● 50% glavnih likova i 41% sporednih likova su žene.
Uzimajući u obzir statistiku, naš sagovovrnik ističe da je važno imati na umu da je kiparska
ﬁlmska industrija veoma mala, pa je statistika izuzetno promenljiva iz jedne godine u
odnosu na drugu. Ministarstvo nas informiše da rodne probleme shvata veoma ozbiljno i daaktivno radi na tome da kiparska ﬁlmska industrija postane inkuzivnija i rodno uravnotežena.
Prvi koraci ka sprovođenju mera?
Ministarstvo nas obaveštava da aktivno radi na različitim načinima promovisanja rodne
ravnopravnosti kako bi uhvatili ritam glavnih evropskih kampanja ﬁnansiranja. Posebnapažnja posvećena je komisiji za izbor koja se nalazi pri Ministarstvu: ova komisija jesastavljena od šest žena i tri muškarca; u pitanju je jedina javna komisija koja je ovlašćena
da bira ﬁlmske projekte koji će dobiti ﬁnansijsku podršku.
Od tada Ministarstvo je objavilo svoje prve deklaracije o nameri da promovišu paritet:● Posvećeno je promovisanju obrazovanja žena● Kada Ministarstvo učestvuje u panevropskim i međunarodnim događajima, namera
je da promoviše žene ﬁlmadžije sa Kipra. Na primer, kao deo inicijative „Producenti u
pokretu”, Ministarstvo je imenovalo producentkinju i rediteljku Stelanu Kliris.
Prema našem kontaktu, zamenik ministra za kulturu Kipra u narednim godinama planira dauvede:● Formulare za prijavu ﬁnansiranja koji sadrže neobavezno pitanje o tome kako ﬁlmska
produkcija namerava da promoviše rodnu ravnopravnost, različitosti i inkluziju,
ispred i iza kamere;

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

34

●

●

Kada Izborni komitet smatra da je to potrebno projektu u razvoju, rodni stručnjak će
biti u mogućnosti da pomogne i posavetuje timove. Taj projekat će potom morati dadokaže komisiji svoju uključenost i napor koji su uložili u rodna pitanja da bi prešli usledeću fazu ﬁnansiranja (ﬁnansiranje proizvodnje ﬁlma);
Radionica posvećena režiranju intimnih scena će biti ﬁnansirana od strane
Ministarstva i realizovana od strane Saveza kiparskih režisera.

Kiparski festivali su svesni pariteta i rodne ravnoteže
Naš kontakt nas obaveštava da većina festivala koje ﬁnansira država ulaže permanentne
napore da obezbedi određeni stepen pariteta i inkluzije u svojim internim timovima, ali iu timovima izabranih ﬁlmovima, a posebno na Kiparskom međunarodnom festivalu kratkihﬁlmova, festivalima Dani kiparskog ﬁlma i na Lemesos međunarodnom festivalu
dokumentaraca.
Organizuju se konferencije i događaji kako bi se istakle rediteljke i inkluzivne teme. Na
primer, toko Lemesos međunarodnog festivala dokumentaraca 2023. organizovana je
diskusija pod nazivom „Šta li će susedi reći?” da bi se pričalo o nedostatku prikazivanja
lezbejki u kiparskim bioskopima. Tokom festivala Međunarodni Dani kiparskog ﬁlma,događaj je obeležio rad rediteljke Džulije Bertučeli, i pogotovo njena karijera kao ženeﬁlmadžije.

____________________________________________________________
ČEŠKA% ﬁlmova koje su režirale žene: 24% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 290
Implementacija statističkih alataČeški ﬁlmski fond (CFF) od 2020. godine proizvodi statistiku i o ﬁlmovima koje fondﬁnansira, a i o onima koje ne ﬁnansira u svojoj selektivnoj šemi podrške, kako bi izračunao
stopu uspešnosti projekata spram pola autora. Odeljak „Činjenice i brojke” iz godišnjeg
izveštaja fonda posvećen je rodnoj statistici na ključnim pozicijama kao što su scenario,režija i produkcija.
Ova statistika pokazuje da, na kvantitativnom nivou, ima više ﬁlmova režiranih od strane
muškaraca koji su podržani od strane fonda nego onih koje su režirale žene. Naš kontakt
ističe da se ovo dešava posebno usled značajne razlike između broja prijava podnetih od
strane reditelja i rediteljki: 2021. i 2022., žene ﬁlmadžije će imati udeo samo 25% od
projekata podnetih CFF-u. Ovo je povećanje, ali veoma daleko od pariteta.
Prepreke za uvođenje inkluzivnih politika
Iako je Odbor CFF, čiji članovi odlučuju o dodeli bespovratnih sredstava, prvi put 2019.
godine izrazio podršku principu jednakih mogućnosti za podnosioce prijava koji su

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

35

podložni diskriminaciji (pol, rasne manjine...), Češka Republika nije usvojila speciﬁčne
politike prema ženama u kinematograﬁji.
Prema našem kontaktu u CFC-u, ovo je opravdano iz nekoliko razloga:● Češko zakonodavstvo ne dozvoljava davanje prednosti kandidatima na osnovu
kriterijuma identiteta (npr. bonusi ženama u sektoru). Stoga, CFC ne može da
implementira takvu politiku;● Štaviše, CFC deluje u jednoj maloj ﬁlmskoj industriji, njegovi resursi su ograničeni.
Stvaranje posebnog poziva za podršku rediteljkama smanjilo bi sredstva za druge
oblasti podrške, koje su prema našim kontaktima već nedovoljno ﬁnansirane;● Na kraju, pominje se i sociokulturna barijera Češke, uz opšte odbacivanje svih vrsta
kvota kao nepravednih.
Prepreke za uvođenje inkluzivnih politika
Iako je Odbor CFF, čiji članovi odlučuju o dodeli bespovratnih sredstava, prvi put 2019.
godine izrazio podršku ideji jednakih mogućnosti za podnosioce prijava koji su podložni
diskriminaciji (pol, rasne manjine...), Češka Republika nije usvojila speciﬁčne politike
prema ženama u kinematograﬁji.
Prema našem kontaktu u CFF-u, ovo je opravdano iz nekoliko razloga:● Češko zakonodavstvo ne dozvoljava davanje prednosti kandidatima na osnovu
kriterijuma identiteta (npr. bonusi ženama u sektoru). Stoga, CFF ne može da
implementira takvu politiku;● Štaviše, CFF deluje u jednoj maloj ﬁlmskoj industriji i njegovi resursi su ograničeni.
Stvaranje posebne kategorije za podršku rediteljkama smanjilo bi sredstva za druge
oblasti podrške, koje su prema našim kontaktima već nedovoljno ﬁnansirane;● Na kraju, pominje se i sociokulturna barijera Češke, uz opšte odbacivanje svih vrsta
kvota kao nepravednih.

__________________________________________________________DANSKA% ﬁlmova koje su režirale žene: 29% (prosek iz perioda od 2018. do 2022.)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 182

Rodna ravnopravnost kao plan akcije
Od decembra 2016. DFI je sproveo akcioni plan čiji je cilj bio da prijave za grantove budu
podeljene na 50% prijava od strane muškaraca i 50% prijava od strane žena. U tom cilju,
institut je odlučio da postavi:● Politike gender mainstreaming-a, što znači integraciju rodnih perspektiva u sve
odluke koje donosi institut, kao i davanje prioriteta u ﬁnansiranju projekata koji sebave rodnim stereotipima;

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

36

●

●

Redovni forum za dijalog koji grupiše najveće profesionalke danske organizacije,
tokom kog će da se raspravlja o novim inicijativama (npr. kvalitativne analize,
mentorski programi, graﬁkoni…);
Redovno statističko praćenje proizvodnje i objavljivanja rodno relevantnih
podataka.

Podizanje svesti na svakom nivou
DFI takođe sprovodi politiku podizanja svesti za svoje zaposlene i članove odbora
uključene u raspodelu podrške i ﬁnansiranja kroz obuku i radionice. U okviru ove politike
podizanja svesti, Institut je 2018. godine objavio izveštaj za scenariste, uz savete kako da
se bore protiv rodnih stereotipa u scenarijima.
Od 2020. godine, u cilju podizanja svesti i podsticanja ﬁlmskih profesionalaca, DFI je kreiraonovi dokument koji popunjavaju svi producenti koji se prijavljuju za podršku. Producentisada moraju da prilože:● Pol svih zaposlenih u tehničkom, kreativnom i glumačkom timu;● Iznose plata u timovima i izveštaj o procentu razlika među platama;● Količina dijalogakoju svaki član glumačke ekipe ima, u kontekstupola.
DFI je 2022. godine učestvovao na događaju za sprečavanje i borbu protiv rodno
zasnovanog nasilja i seksualnog nasilja u audio-vizuelnom sektoru. Ova manifestacija pod
nazivom „Linija u pesku“(A Line In the Sand) okupila je 13 organizacija iz oblasti ﬁlma,
televizije i scenske umetnosti. Zajedničkim snagama izrađena je lista smernica za
profesionalce u sektoru, uključujući i preporuke, savete za žrtve. Učesnici su takođe
podsticali profesionalce iz industrije da odštampaju ove preporuke i rašire ih po ﬁlmskim
setovima, bekstejdževima, šminkernicama, itd.
Rodna statistika u detaljima
DFI ima za cilj postizanje pariteta u prijavama za ﬁnansiranje. U stvari, DFI pomno pratirodnu statistiku kroz objavljivanje godišnje studije o rodu u danskojkinematograﬁji iažuriranje rodne sekcije u dokumentu „Činjenice i brojke“ koji predstavlja godišnji pregled
Centra. Ovogodišnji nalazi su sledeći:● 2021. godine, 58% glavnih uloga u igranim ﬁlmovima imale su žene, što je najvećastopa koju je Centar ikada zabeležio (43% u 2020);● Centar je primio više prijava rediteljki nego ikada ranije;● Povećanje broja rediteljkiu DFI-evim komisijama za dodele nagrada:o Šema tržišta fokusira se na alternativnu (nezavisnu) kinematograﬁju. Po prvi
put u 2021. godini, 50% projekata podržanih u okviru ove šeme režiralesužene (u poređenju sa 46% u 2020). U 2022. godini, broj prijava rediteljki jenaglo opao i ton a 23%,o Tržišna šema fokusira se na popularne ﬁlmove koji su privlačni širokoj publici.
Projekti rediteljki predstavljali su samo 14% projekata odabranih u 2020.
godini. U 2021. zabeležen je porast: 30% podržanih projekata režiserki.

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

37oMeđutim, 2022. godine, nije ﬁnansiran nijedan projekat podnet od strane
rediteljke;
U programu New Danish Screen, koji obezbeđuje sredstva za razvoj iproizvodnju eksperimentalnih igranih ﬁlmova, broj ﬁnansiranih projekata
2020. godine bio je 63%, 33% 2021. godine i 60% 2022. godine, a u delu za
scenarijo, podržano je 0% projekata scenaristkinja 2021. godine (u poređenju
sa 56% u 2020) i 38% 2022. godine.

Buduće linije delovanja
Danski Institut izveštava da stalno razvija nove inicijative za unapređenje rodne
ravnopravnosti i aktivno učestvuje u borbi protiv seksualnog uznemiravanja u kulturi iﬁlmskoj industriji. Cilj DFI-a je da bude pravi predstavnik danskog društva ukonteksturodneravnopravnosti i diverziteta. Njegov glavni izazov u narednim godinama je
povećanje broja žena prijavljenih za ﬁnansiranje.

____________________________________________________________ESTONIJA% ﬁlmova koje su režirale žene: 24% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 108
Usmereno ka uvođenju početnih mera?
Sve do sada, Estonski ﬁlmski Institut (EFI) nam je govorio da je bio metodičan uobezbeđivanju pariteta unutar komiteta koji dodeljuju institucione fondove ali nije uvela
nikakve posebne mere za promociju rodne ravnopravnosti. Ove godine, naš kontakt namkaže da kao deo razvojnog plana EFI – a, institut radi na objavi, u 2024. godini, deklaracije onameri na temu pariteta i različitosti. Institut takođe po prvi put planira da objavi rode
statističke podatke prilikom prijava za ﬁnansiranje.
Da bi skrenuli pažnju na rad žena ﬁlmadžija, ove godine je institut organizovao omaž kako biobeležio stoti rođendan Lejde Lajus, jedne od vodećih rediteljki u zemlji: digitalizovani
ﬁlmovi su prikazani u bioskopima širom države, kao i putem interneta i na televiziji.
Konačno, u 2024. godini, institut planira da uvede svoju prvu politiku nagrađivanja takošto će ustanoviti grant za estonske rediteljke.

____________________________________________________________FINSKA% ﬁlmova koje su režirale žene: 33% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 195
Dugogodišnji i čvrsto ustanovljena posvećenost

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

38

Prethodnih godina smo videli da je Finska ﬁlmska Fondacija (FFF) izuzetno posvećena
rodnoj ravnopravnosti. Finska fondacija je uspostavila dva programa koji se sastoje iz
obuka, vodiča, statistike i opširne komunikacije oko pitanja inkluzije.
U 2020. godini FFF je objavila studiju o zapošljavanju i diskriminaciji u ﬁlmskoj
industriji koja pokazuje da se mnoge žene i dalje suočavaju sa rodnom diskriminacijom na
radnom mestu, a da im je posebno teško da dobiju posao u takozvanim tehničkim
odeljenjima.
Centar radi na objavljivanju alata za profesionalce u tom sektoru, u saradnji sa Ženama uﬁlmu i & Televiziji Finske i glavnim institucijama za ﬁnansiranje. Komplet alata će biti
objavljen na jesen i pokrivaće razne teme: predstavljaće niz dobrih praksi od metoda
selekcije po principu jednakosti i
problema u prikazivanju do prevencije svih tipova uznemiravanja i upotreba koordinatora
privatnosti. FFF je u leto 2021. objavio smernice za snimanje intimnih scena, podstičući
zapošljavanje koordinatora za intimnost30.
...na osnovu precizne statistike
U svom godišnjem „Činjenice i brojke31, FFF posvećuje odeljak rodnoj ravnopravnosti pri
ﬁnansiranju projekata. Pokazuje da će 2022. godine broj igranih ﬁlmova koje ﬁnansira FFF
režirano od strane žena biti, 37.5%, u padu za 6.5% u odnosu na 2021. godinu. Našsagovornik ističe da je u odeljenjima gde je udeo prijava ženskih i muških projekata
blizu 50% postignut paritet u grantovima koje dodeljuje Institut. Veoma jasan primer jeodeljenje za prijave za ﬁnansiranje pisanje scenarija: 2010. godine 30% prijava predale sužene (projekti žena predstavljali su i 30% podržanih projekata). U 2021. prijavilo se 42%žena, predstavljajući 50,6% projekata ﬁnansiranih iz FFF-a.
Sve inkluzivnije mere
FFF je zadovoljan svojom dosadašnjom politikom, koja pokazuje veoma dobre rezultate, inamerava da nastavi sa svojim aktivnostima. Naš kontakt nam prenosi i da će se svaka
nova politika najverovatnije fokusirati na inkluziju i diverzitet u većem obimu. Zaista, FFF
prelazi sa pariteta na inkluzivniju strategiju koja se bavi potrebama svih nedovoljno
zastupljenih grupa u ﬁlmskoj industriji. Ovo uključuje prikupljanje detaljnih podataka ozastupljenosti iza i ispred kamere, rad sa organizacijama i programima koji podržavaju
imigrante i osobe sa invaliditetom u industriji, i objavljivanje serije članaka o diverzitetu32.
Imajući to u vidu, FFF takođe učestvuje u projektu New Dawn pokrenutom u maju 2022.
New Dawn je međunarodni fond za ﬁlmsku produkciju koji okuplja deset ﬁlmskih fondova33,
https://www.ses.ﬁ/wp-content/uploads/2021/09/Laheisyyskoreograﬁn-kanssa-tyoskentely-ENGL.pdf
https://www.ses.ﬁ/wp-content/uploads/2023/05/SES-Elokuvavuosi-FactsFigures-2022.pdf
32
https://www.ses.ﬁ/wp-content/uploads/2023/05/SES-Elokuvavuosi-FactsFigures-2022.pdf
30
31

33

Države čiji javni fondovi učestvuju u ovoj inicijativi su Belgija (Centre du Cinéma et del'Audiovisuel de Bruxelles-Wallonie and Vlaams Audiovisueel Fonds), Finska ((Finnish Film Foundation), Irska(Screen Ireland), Luksemburg (Film Fund Luxembourg), Norveška (Norwegian Film Institute), Holandija
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

39

uključujući i devet evropskih koji žele da promovišu inkluzivniji ﬁlmski pejzaž i na taj način
omoguće pravu raznolikost pripovedanja.

____________________________________________________________FRANCUSKA% ﬁlmova koje su režirale žene: 26% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 1512
Nacionalni centar za ﬁlm i animaciju (CNC) najavio je veću posvećenost paritetu u 2019.
godini, tokom drugog izdanja Assises pour la parite, l'egalite et la diversite (Zasedanja za
paritet, jednakost i različitost), izvršenog u saradnji sa Collectif 50/5048. Od tada, Centar je
sproveo niz mera i politika usmerenih ka naglašavanju položaja žena u ﬁlmskoj industriji,
preduzimajući proaktivne akcije u rasponu od uvođenja paritetnog bonusa do podrške i
ispunjavanja obaveza u borbi za prevenciju i suzbijanje seksizma i seksualnog nasilja.
U svetlu ovih snažnih posvećenosti paritetu i rodnoj ravnopravnosti, CNC je dobio
odlikovanje Diversity and Equality (Različitost i jednakost) od strane AFNOR sertiﬁkata49
2021. godine. Ovo odlikovanje je znak efektivne i dobrovoljne posvećenosti Centra da
promoviše diverzitet i profesionalnu jednakost sprečavanjem diskriminacije.
Interna posvećenost paritetu i uslovljavanju festivalskih grantova
CNC je posvećen paritetu na različitim nivoima:● Interno, CNC se zalaže za paritet u predsedništvu i članstvu u svim svojim
komisijama. Na kraju 2020. godine, 51% od 52 odbora za ﬁnansiranje CNC-a činilesu žene;● Za tela koja donose odluke u regionima: u okviru potpisanih sporazuma sa
regionima, CNC sada sistematski uključuje deo posvećen rodnoj ravnopravnosti.
Pregovori o sporazumima 2020-2022. uključuju paritet u odborima koji biraju
ﬁlmove podržane od strane regiona, a posebna pažnja posvećuje se ženama
ispred i iza kamere;● Što se tiče žirija festivala i škola: od 2019., CNC ohrabruje poštovanje pariteta užiriju. Pored toga, CNC vodi računa o tome da javne škole za ﬁlm, La Fémis andLouis Lumière, imaju jednak broj žena i muškaraca u svojim razredima.
Primena "bonusa za paritet"
CNC je 2019. uveo paritetni bonus kao deo svojih automatskih grantova. Razvijen u saradnji
sa Collectif 50/50, ovaj bonus se dodeljuje umetničkim ﬁlmskim ekipama koje imaju barem
onoliko žena koliko i muškaraca na glavnim rukovodećim pozicijama. Cilj je da se
podstakne zapošljavanje žena na ključnim pozicijama u ﬁlmskoj produkciji dodeljivanjem
bonusa od15% ﬁlmovima koji ispunjavaju navedene uslove.
(Netherlands Film Fund), Portugal (Portuguese ﬁlm and audiovisual Institute) i Švedska (Swedish Film
Institute). Za više detalja posetite New Dawn internet stranicu: https://newdawn.ﬁlm

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma40

Na kraju 2022. godine CNC je uveo nekoliko izmena ovim bonusima:● Položaj kompozitorki je uključen u šemu za izračunavanje bonusa za paritet;● Pozicije postprodukcije zvuka (urednik zvuka i mikser) su sada uvršteni u šemu zaizračunavanje bonusa za paritet;● Pojam „producent” je dodat „pravnom predstavniku” kako bi odigrao ulogu
producenta koji predstavlja produkcijsku kuću, razvija projekte i traži ﬁnansiranje;● Stvaranje dve odvojene šeme za sektor animacije: jedna za 2D i druga za 3D.
Fokus na bonus za paritet
U 2021. i 2022. godini, 1/3 ﬁlma koji je podržao CNC je dobio ovaj bonus (31.3% 2021. i
33.7% 2022.). Ove brojke predstavljaju povećanje tokom vremena: ovaj bonus je
obuhvatio 1/4 ﬁlma u 2020. godini i 1/5 u 2019. godini. Ovaj trend je pokazatelj posebne
privlačne prirode ove mere.
U 2022. godini, timovi koji rade na naučno-fantastičnim ﬁlmovima će u proseku imati veći
paritet (35.6% naučno-fantastičnih ﬁlmova koji imaju pravo na bonus za paritet) u odnosu
na one koji rade na dokumentarcima (28.6% dokumentaraca) i animiranim ﬁlmovima(16.7% animiranih ﬁlmova).
Većina ﬁlmova koji koriste bonus su režirale žene ili su žene učestvovale u režiji (77% u2022. godini).
Prosečan trošak ﬁlmova koji imaju pravo na bonus za paritet u 2022. godini je 13.14
miliona eura, neznatno manji od proseka za ﬁlm koji je inicirala Francuska (4.40 milionaeura), ali znatno povećanje u 2021. godini (2.83 miliona eura u 2021.).

Podizanje svesti kroz promociju nasleđa
U okviru šema obrazovnog imidža, svake godine 2045 bioskopa primi 15% studenata koji
studiraju u Francuskoj. Ceo katalog školskih programa (škola, fakultet, gimnazija išegrtikinematograﬁje) obuhvata 300 ﬁlmova. U 2018/2019. godini, 15 ﬁlmova, odnosno
manje od 5% prikazanih ﬁlmova, režirale su žene. U 2021. godini, CNC je postavio cilj od 50
ﬁlmova u svim katalozima do 2024. godine. CNC je počeo da povećava udeo ﬁlmova ženareditelja, koje sada predstavljaju 19% od ukupnog broja prikazanih ﬁlmova. Naš kontakt nas
obaveštava o nameri CNC-a da nastavi da ističe ﬁlmove režiserki u školskim programima.
Štaviše, od 2020. do 2021. i od 2021. do 2022. CNC je realizovao značajne radove na temu
rodne ravnopravnosti u izvorima obrazovnog sadržaja. U svakom ﬁlmu CNC razmatra da li
je prikladno istaći problem pariteta. Ovu temu obrađuje 80% obrazovne dokumentacije iblizu 50% edukativnih videa razmatraju pitanje pariteta.
Pored obrazovanja dece školskog uzrasta, CNC radi na promovisanju radova žena u
kinematograﬁji putem svog ﬁlmskog nasleđa, obraćajući posebnu pažnju na obnavljanje idigitalizovanje ﬁlmova. U 2022. godini, 5 ﬁlmova koje su režirale žene će se pridružiti drugim
100 ﬁlmova koje su režirale žene i koje je obnovio CNC.

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

41

Na kraju, kako bi proširio opaženost svog rada, CNC pruža podršku udruženjima koja
promovišu ravnopravnost ako što su Créteil International Women's Film Festival, the Simone
de Beauvoir Centre, Femmes & Cinéma, Les Femmes s'Animent, Pour les Femmes Dans lesMédias, the Collectif 50/50, Women in Games, i the Lab Femmes de Cinéma.
Međuvladina povelja za borbu protiv stereotipa
Prema našim kontaktima, borba protiv stereotipa biće sledeći projekat CNC-a. Na inicijativu
Ministarstva za ravnopravnost žena i muškaraca, različitost i jednake mogućnosti i
Ministarstva kulture, CNC je učestvovao u kreiranju i širenju povelje „10 obaveza kulturnih
i kreativnih industrija u korist ravnopravnosti“. Predstavljena 2021. tokom Foruma oravnopravnosti generacija, povelja ima za cilj borbu protiv seksističkih predstava iprevenciju seksualnog i seksističkog nasilja u kulturnim i kreativnim industrijama.
Otvorena je za sve vrste organizacija, javnih, privatnih ili neproﬁtnih, aktivnih u kulturnim
industrijama. Sastoji se od oko pet ciljeva i deset obaveza, uključujući rad na prikupljanju
rodno zasnovanih podataka o ženama u ﬁlmskoj industriji. Oko stotinu kompanija imeđunarodnih mreža učestvovaće u ovom događaju, a Ministarstvo evropskih i spoljnih
poslova sačinilo je i listu od 36 zemalja u kojima su kulturna i kreativna industrija prioritetnaoblast, a koje su dobile rani primerak Povelje. U okviru ove Povelje CNC je najavio primenu
klauzule osiguranja koja pokriva rizik od „uznemiravanja“ na snimanju.
Aktivna borba protiv rodno zasnovanog nasilja i seksualnog nasilja
CNC sprovodi niz akcija za borbu protiv rodno zasnovanog nasilja i seksualnog nasilja uﬁlmskoj industriji:● 2020. godine, CNC se pridružio Ministarstvu kulture u kreiranju telefonske linije zapravnu i mentalnu podršku zaposlenima u kulturi koji su žrtve uznemiravanja ili(seksualnog) nasilja. Ovu jedinicu, kojom upravlja Audiens, upotpunjuje medicinska
konsultacija u zdravstvenom centru u Parizu (Beržer);● Za svaki zahtev za ﬁnansijsku pomoć CNC-u, podnosilac zahteva mora da popuni
formular u kojem navodi mere koje je preduzeo da bi ispunio svoje zakonske
obaveze, predviđene Zakonom o radu, a u pogledu prevencije i borbe protiv
seksualnog uznemiravanja;● U januaru 2021. godine, CNC je svoju pomoć uslovio ispunjavanjem konkretnih
obaveza (koje treba da poštuju kompanije (produkcija, distribucija, prodaja, itd) koje
su se prijavile za pomoć) u pogledu prevencije i otkrivanja seksualnog
uznemiravanja, uključujući implementaciju informacionog sistema na radnom
mestu, imenovanje referenta za uznemiravanje za strukture sa više od 250
zaposlenih i obezbeđivanje jedinice za uzbunu.
● Ova pomoć takođe zavisi od toga da li je pravni menadžer kompanije završioodređenu obuku i dobio sertiﬁkat. Cilj je da se podrže akteri sektora u prevenciji
nedoličnog ponašanja u svim fazama produkcije i distribucije dela (na terenu, ustudijima, prilikom promocije...). Obuku u CNC-u sprovodi AVFT (Evropskoudruženje protiv nasilja nad ženama na radnom mestu), organizacija osnovana 1985.
godine i specijalizovana za borbu protiv rodne diskriminacije i nasilja nad ženama.
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

42

●

●

Do danas je 2700 profesionalaca steklo sertiﬁkat koji potvrđuje da su završili ovu
obuku. Ova mera je najavljena 2019. godine tokom Collectif 5050 zasedanja.
Od 1. januara 2023. završetak ove obuke biće uslov za dobijanje CNC subvencija za
ﬁlmske operatere. Ukupno, i u vreme objavljivanja ove studije, više od 5200
profesionalaca, producenata i izlagača se upisalo ili je već završilo CNC trening;
CNC je podstakao MAIF i AREAS (osiguravajuće grupe) da uvedu klauzulu
osiguranja u sve ugovore o osiguranju snimanja koja pokriva rizik od„uznemiravanja“. Ova klauzula, na snazi od 1. jula 2021, besplatna je i primenjuje
se na sve nove ugovore o osiguranju snimanja, kao i na sve postojeće ugovoreizmeđu ﬁlmske ekipe i jednog od njihovih osiguravajućih kuća. Ovo je vodeća akcija
u borbi protiv seksualnog i rodno zasnovanog nasilja koja pokriva troškove
obustave snimanja (na pet dana i do 500.000 evra) nakon žalbe na
uznemiravanje, napad ili rodno zasnovano nasilje. Cilj je da se žrtvama omogućida progovore i prijave nasilje bez straha od gubitka vremena i novca za produkciju.
Do decembra 2022. godine 450 radova je iskoristilo ovu klauzulu. Do danas, nije
prijavljen nijedan incident uznemiravanja.

Sve više i više statistike za kvaliﬁkaciju i kvantiﬁkaciju evolucije industrije
CNC je uveo rodne indikatore u 2014. godini. Od 2023. godine sva selektivna i automatska
audio-vizuelna podrška će takođe biti uslov za predaju podataka o broju muškaraca i ženakoji zauzimaju ključne pozicije u proizvodnji dela. Ovo će omogućiti CNC-u da olakša
prikupljanje tačnih rodnih podataka dok podiže svest među producentima koji se prijavljuju
da podrže centar.
Napokon, Odeljenje za studije, statistiku i prognoze CNC-a nastavlja da razvija rodne
indikatore u većini svojih publikacija. Studije, rezimei i prikazi izveštavaju o rodnim
indikatorima koristeći se različitim pristupima (zapošljavanje, produkcija, publika, potrošnja).
Sledeće studije su objavljene:●

Pregled CNC-a za 2022 .godinu, koji uključuje odeljak posvećen pitanjima rodne
ravnopravnosti34;

34●

Paritet: Akcije i pregled CNC-a za 2022. godinu35●

Francuski ﬁlmovi u režiji žena iz 2022. godine36●●

Opservatorija za rodnu jednakost | Ključne cifre37 ;Audio-vizuelna dela podržana između 2016. i 2020, režirana i pisana od strane
žena38https://www.cnc.fr/documents/36995/153434/Bilan+2022+du+CNC.pdf/70f30016-66c4-bﬀ1-229d-b855ebf4f295?t=168

35

https://www.cnc.fr/a-propos-du-cnc/etudes-et-rapports/bilans/parite--bilan-2022-des-engagements--du-cnc_1857285
https://www.cnc.fr/professionnels/etudes-et-rapports/etudes-prospectives/les-ﬁlms-dinitiative-francaise-realises-par-des-fe
mmes-en-2022_1921904
36

37

https://www.cnc.fr/professionnels/etudes-et-rapports/etudes-prospectives/observatoire-de-legalite-femmes--hommes--chiﬀ
res-cles_1907308
38
https://www.cnc.fr/professionnels/etudes-et-rapports/synthese/synthese-n22--les-ﬁlms-dinitiative-francaise-realises-par-des-femmes-en-2021_1709782

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

43

____________________________________________________________
NEMAČKA% ﬁlmova koje su režirale žene: 32% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 822
Novi i ambiciozni zakon od 2022. godine
Za Nemački savezni ﬁlmski odbor (FFA), novi Zakon o ﬁnansiranju ﬁlmova (FFG) na snazi
je od 1. januara 2022. On uključuje tri velike promene u politici u vezi sa rodnom
ravnopravnosti.
●●●

Generalni direktor FFA ili jedan od njihovih zamenika mora biti žena. To je već
slučaj, međutim, važan je politički znak da je ova praksa sada ukorenjena u zakon(član 15).
Rodna ravnopravnost je obavezan kriterijum kod imenovanja izvršnih odbora i
upravnog odbora (član 12).
Novi nemački zakon eksplicitno uzima u obzir situacije diverziteta i invaliditeta.
Ovaj zakon daje upravnom odboru mogućnost da dalje radi na merama koje
promovišu diverzitet i inkluziju u okviru njegove nadležnosti. U tom smislu, FFA
planira da organizuje radionicu podizanja svesti o diverzitetu za članove Komisije za
dodelu grantova (član 2 FFG-a). U okviru ovog konteksta je FFA 2023. godine
pokrenula radionice posvećene podizanju svesti za članove komisija za
dodeljivanje pomoći i njihovih zaposlenih.

Pored toga, član 2 FFG-a deﬁniše misije FFA. Kao deo ovih misija, FFA mora da radi na
promovisanju rodne ravnopravnosti, diverziteta i inkluzije. U tom kontekstu, FFA možeﬁnansijski da podrži inicijative industrije koje teže ovim ciljevima, kao što su mentorski
programi za žene u industriji. Interno, FFA planira da organizuje radionice posvećene
podizanju svesti o diverzitetu za članove komiteta grantova, kao što je na primer njihova
ﬁnansijska podrška:● Programi mentorstva za žene ﬁlmadžije
● Konferencije na temu koordinatora intime● Studije na tu temu;● Programi posmatranja različitih poslova u sektoru nedovoljno zastupljenih grupa;
Ove akcije su brojne i imaju za cilj da uobliče mere koje su već na snazi: podsetimo se da je
od 2018. producentima dozvoljeno da u budžete za podršku uključe i troškove koji
pokrivaju brigu o deci (čak i ako se ova mera u realnosti koristi veoma retko, ona i dalje
postoji u 2022. godini).
Finansiranje studija o rodnom paritetu u audio-vizuelnim sektorima
Naš kontakt nas je obavestio da FFA ﬁnansira različite studije o temama roda i diverziteta unemačkim audio-vizuelnim oblastima. FFA je 2017. godine zatražila studiju o rodnoj
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

44

distribuciji obrazovnog sistema i profesionalaca u audio-vizuelnim oblastima u
Nemačkoj39. Glavni zaključci studije bili su da su muškarci prezastupljeni u nemačkim
audio-vizuelnim poljima i da rodni stereotipi predstavljaju prepreku za žene u nekim
profesijama.
Studija osuđuje dve glavne prepreke rodnoj ravnopravnosti u audio-vizuelnim sektorima:
predrasude zasnovane na stereotipima i mehanizme strukturalnog isključivanja. Da bi
se odgovorilo na prvu barijeru, sama studija podstiče ljude da prepoznaju i skrenu pažnju na
rodno zasnovane stereotipe kako bi oni biliotklonjeni. Za razbijanje mehanizama
isključivanja biće potrebne konkretnije akcije.
FFA je 2022. godine učestvovao u ﬁnansiranju studije „Vidljivost i diverzitet“40 (Visibility andDiversity). Glavni zaključak je da su ženski likovi, iako sve brojniji na ﬁlmu, daleko manjeraznoliki od muških. Žene se konstantno prikazuju kao mršave, mlade i u romantičnim
odnosima sa muškarcima, dok su muški protagonisti ﬁzički raznovrsniji, različitog uzrasta i
cenjeni na ﬁlmuzbog svog posla, a ne svog bračnog statusa. Ovaj disparitet prisutan je i iza
kamere gde je manje režiserki i scenaristkinja nego režisera i scenarista. Ova studija
pokazuje da 90% ﬁlmova režiranih od stranežena prolazi Bekdel test, te da ti ﬁlmovisadrže mnogo širi spektar ženskih likova.
Višestruko i sve inkluzivnije podizanje svesti
U cilju podizanja svesti o pitanjima pariteta i rodne raznolikosti, FFA sprovodi različite akcije,
uključujući:● Godišnje objavljivanje brošure57 koja posebno ukazuje na rodnu podelu uloženih iodobrenih prijava za ﬁnansiranje u oblastima pisanja, režije i produkcije. Možemo
primetiti da ﬁnansirani projekti u režiji žena uglavnom imaju niži budžet; u Nemačkoj
je prosečan budžet za ﬁlm koji je režirala žena 3,8 miliona evra, što je u proseku dva
miliona manje od budžeta koji dobijaju njihove muške kolege.
● Kreiranje stranice na sajtu FFA posvećene već sprovedenim merama za unapređenje
rodne ravnopravnosti i diverziteta u audio-vizuelnom sektoru; ona uključuje članke,
statistiku, ali i različite događaje u kojima je FFA uključen.
● Učešće na Forumima dijaloga protiv seksizma, inicijativi Ministarstva u saradnji sa
nevladinom organizacijom EAF Berlin. Ciljevi su bili – sa jedne strane promovisanjerazmene znanja i dobrih praksi za sprečavanje seksizma; s druge strane podsticanje
preporuka za delovanje u oblastima kulture, medija i javnog prostora.
● Učešće FFA u radnim grupama na nacionalnom (sa nemačkim regionalnim ﬁlmskim
fondovima) i evropskom nivou (EFAD radna grupa za rod i inkluziju) u cilju razmene
informacija i koristi od strategija koje su se prikazale kao plodne u oblasti roda irazličitosti. Radna grupa je trenutno u potrazi za rešenjima da poboljša radne uslove
i bori se protiv rodnog i seksualnog nasilja tokom snimanja ﬁlmova.

39

https://www.ﬀa.de/marktforschung-und-statistik-1.html?highlight=gender
https://www.ﬀa.de/aid=1365.html?newsdetail=20220208-937_frauen-auf-der-leinwand-jung-schlank-und-partnerin&highlight
=frau
40

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

45

Uopšteno, politika FFA pokazuje sve veću intersekcionalnost i sve više uzimaju u obzir
pitanja različitosti.

____________________________________________________________
GRČKA% ﬁlmova koje su režirale žene: 16% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 70
Grčki ﬁlmski centar pravi prve korake
2020. godine, Grčki ﬁlmski centar (GFC) saopštio nam je da nisu preduzeli nikakve mere ida nisu objavili nikakve rodno relevantne podatke iz ﬁlmske industrije. Stvari se menjaju
2021. godine kada GFC uvodi nekoliko mera i počinje da istražuje i analizira statistiku
vezanu za prijave za sredstva od instituta.
Prve mere za razvitak pariteta
Kako je objavljeno prošle godine, GFC je uveo dva programa u 2021. sa posebnim
odredbama za strategiju postizanja rodne ravnoteže:● Prvo, program podrške izviđanju lokacija, na snazi od aprila 2021. godine, premakojem se prisustvo žena u glavnim odeljenjima savesno razmatra među kriterijumima
za ocenjivanje projekata.
● Drugo, od maja 2021. GFC podržava već ﬁnansirane projekte kratkometražnih
ﬁlmova dodatnim grantom od 3.000 evra ukoliko se žene nalaze na najmanje osam
sledećih pozicija: reditelj, pomoćnik režisera, scenarista, producent, menadžer
produkcije, direktor fotograﬁje, asistent kamere, grip, produkcijski dizajn,
kostimograf, snimanje zvuka, dizajn zvuka, muzika, montaža, boje. U 2022. godini,prijavilo se i dobilo ovaj dodatni grant 8 kratkih ﬁlmova.
Prvi statistički podaci koje treba pažljivo pratiti
Naš kontakt nam je poslao rodne statističke podatke od prošle godine: juna 2022. godine ijuna 2023. godine, 36.50% prijava za grantove za scenarije su bile žene, koje su imale
udela 35.70% u prijavama za režisere i 47.20% u prijavama za producente. Ove brojke su
izuzetno slične onima objavljenim 2022. godine, iako se javio zapažen porast u projektima
producentkinja (40% prijava između juna 2021. i juna 2022). Centar trenutno prikuplja
podatke analizirane na osnovu roda, ali još uvek nisu uvršteni u godišnji izveštaj
objavljenom na njihovoj internet stranici.

____________________________________________________________
MAĐARSKA% ﬁlmova koje su režirale žene: 23% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 155

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

46

Unutrašnje odredbe; bez politikaMađarski nacionalni ﬁlmski Institut (NFI) ne prikuplja statističke podatke i nema akcioni planvezan za rod u industriji.
Međutim, interni propisi instituta zabranjuju diskriminaciju i uznemiravanje i podstiču
saradnike da pokreću pitanja seksualnog ili seksističkog nasilja. U 2020. godini institut
uvodi alarmni sistem uz etički komitet koji služi zaposlenima, klijentima i saradnicima.
Ovaj sistem omogućava ljudima da u poverenju „prijave bilo kakve brige, traže savet ili
prijave kršenja“. Za svako upozorenje, etički komitet pokreće svoju istragu. Ovakav sistem
nije uobičajen sistem protiv seksističkog i seksualnog nasilja, ali on omogućava prijave
uznemiravanja na ovakav način.
U 2021. godini naš kontakt nam je, takođe, rekao da odeljenje za obuku NFI-a nastoji posebno u vezi sa raspodelom svojih grantovima - da istakne žene u industriji. NFI nam jetakođe rekao da vodi računa da članovi panela i govornici na konferencijama budu rodom
uravnoteženi.

____________________________________________________________ISLAND% ﬁlmova koje su režirale žene: 37% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 65
Interni rad na postizanju rodnog pariteta...
Islandski ﬁlmski centar (IFC) istakao je rodna pitanja u svojim sistemima prijavljivanja, kao iu svojim internim smernicama za evaluaciju:● Prilikom apliciranja za podršku, od podnosilaca zahteva se, između ostalog, traži danavedu imena i pol svih osoba na kreativnim pozicijama. Ukoliko njihov projekat
bude podržan, da bi dobili uplatu, moraju da pošalju Centru aktuelnu listu rodne
strukture kreativnog tima, kako bi se nepravednost u procesu prijave svela na
minimum. Ovo omogućava ﬁlmskim stručnjacima da dobiju jasniju sliku o rodnoj
distribuciji zaposlenihkako bi se lakše pozabavilidisbalansom;● U okviru internih procedura, konsultanti IFC-a upućeni su da prilikom čitanja iocenjivanja predloga scenarija uzmu u obzir kriterijume postavljene u Bekdel(Bechdel-Wallace) testu59 i da provere da li kreativni sadržaj prijava favorizuje
višedimenzionalne ženske likove;● IFC prati rodnu statistiku uprijavama za grantove i na podržanim projektima (upisanju, režiji i produkciji) na godišnjem nivou i objavljuje stopu uspešnosti prema
polu na svojoj internet stranici.
... posebno kroz novu ﬁlmsku politiku za period 2020-2030.

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

47

Nova politika Ministarstva prosvete, nauke i kulture deﬁniše smernice za delovanje IFC-a do
2030. Što se tiče pariteta i inkluzije možemo da primetimo sledeće:● Budžet IFC-a biće povećan tako da fond može da podrži više projekata u fazipisanja scenarija, kao i širi spektar projekata. Fond će nastojati da podrži ove
projekte na osnovi pariteta;● Radiće se na vrednovanju uloge žena u stvaranju ﬁlmova, posebno kroz
edukaciju i podsticanje ženana rad u ovom sektoru;● Praćenje rodne statistike: informativna veb stranica ili kontrolna tabla treba da se
razvije kako bi se pružile statistike i ključni indikatori učinka za sektor. Na primer,
statistike o prometu, prihodima i zaradama od izvoza treba da budu raščlanjene popolu, objavljene i redovno ažurirane.
Ipak, u 2023. godini, nakon promene u rokovodstvu prošle godine, naš kontakt nas
obaveštava da se trenutno vrši evaluacija ovih mera i da još uvek nisu primenjene, pa tako
za sada mi smo u početnoj fazi.
Dodatno, IFC je ministarstvu takođe predložio zakon koji bi omogućio povećanje
subvencija za 20% ukoliko je na barem jednoj od ključnih pozicija (scenario, režija,produkcija) žena. Ovaj predlog se razmatra u Ministarstvu, ali još nije usvojen.

____________________________________________________________
IRSKA% ﬁlmova koje su režirale žene: 23% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 100
Akcioni plan i konkretne inicijative za ženske talente
U 2015. godini, Screen Ireland je usvojio plan od šest tačaka kako bi podstakao više ženada se prijave za ﬁnansiranje:● Prikupljanje, objavljivanje i praćenje podataka o rodnoj neravnopravnosti;● Podizanje svesti o rodnoj nejednakosti među produkcijskim kompanijama i
industrijskim reprezentativnim organizacijama; saradnja sa njima na inicijativama za
obuku naglašavanjem nesvesne pristrasnosti u donošenju odluka;● Obučavanje onih na kreativnim pozicijama o pitanjima različitosti i jednakosti;● Nastavak obuke i inicijativa za mentorstvo kroz Screen Training Ireland program;● Podrška školama i inicijativama visokog obrazovanja za promovisanje jednakosti u
irskoj kulturi;● Rad sa saradnicima za ﬁnansiranje projekata na promovisanju rodne ravnopravnosti i
različitosti u javno ﬁnansiranim ﬁlmskim sadržajima.
U 2021. godini, kako bismo produbili i dali novu dimenziju ovom akcionom planu, našasagovornica iz Screen Ireland-a podelila je sa nama nekoliko inicijativa za ﬁnansiranje koje
je usvojila njihova institucija radi podsticanja i podrške ženskim prijavama i ženskim
talentima:
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

48

●
●
●
●
●

POV, program ﬁnansiranja i obuke isključivo za ženske talente;
Povećanje ﬁnansiranja produkcije ženskih igranih ﬁlmova;
Fokus na razvoju igranih ﬁlmova sa ženama na čelu;Promocija i razmena usmerena na ženske talente;
Imenovanje novog Podkomiteta za rodnu ravnopravnost i različitost od strane
Odbora reditelja Screen Ireland-a koji će se konsultovati sa spoljnim telima kako bi
se uspostavile stalne politike i smernice za proces prijave i aranžmane ﬁnansiranja.
Pododbor će takođe biti odgovoran za njihovu primenu i sprovođenje.

U 2022. godini, da bi promovisao više raznolikosti i rodne ravnopravnosti u industriji, Screen
Ireland učestvuje u panevropskoj inicijativi New Dawn.
Kao nadovezivanje na ranije mere, povećanje vidljivosti kreativnog talenta u ﬁlmskoj
industriji je postao prioritet Screen Ireland strateškom planu za period od 2021. do 2023.
godine. Održivi plan Screen Ireland-a za 2020. godinu konkretno sadrži radnje i ciljeve koji
idu ka ubrzanju jednakih mogućnosti za sve i promovišu inkluzivnu radnu atmosferu. Kao
deo ovoga, Screen Ireland će razviti nov plan diverziteta & inkluzije, uključujući mere za
postizanje rodne ravnopravnosti, kako bi se nadovezao na napredak postignut na
prethodnom Planu o rodnoj ravnopravnosti sačinjenom od šest tačaka, nove inicijative ćebiti objavljene 2024 . godine.
Nove mere za suzbijanje nasilja u sektoru
Glavna nova karakteristika 2022. godine je uvođenje dva besplatna onlajn kursa obuke zastručnjake u sektoru, kao deo vladinog programa „Bezbedno stvaralaštvo“41 (Safe toCreate). Teme ovih obuka su:● Borba protiv maltretiranja i uznemiravanja u umetničkom i kreativnom sektoru;● Borba protiv podsvesnih predrasuda.
Godišnje praćenje statistike
Screen Ireland takođe objavljuje godišnju statistiku o prijavama za ﬁnansiranje, uključujućirodnu analizu.
Od prijava za grantove za projekte u razvoju za 2021. godinu, od 19% prijava koje su
dobile ﬁnansiranje 18% su žene. U sektoru za scenario, cifre se povećavaju sa 38%
podnosilaca na 41% podnosilaca, a u sektoru produkcije žene sačinjavaju 43% od 54%
odobrenih prijava.
Što se tiče produkcijskih projekata, rediteljke predstavljaju 34% onih koje fond podržava
ove godine (+5 poena u odnosu na udeo kandidatkinja), scenaristkinje 48% (+7 poena) i
producentkinje 51% (- 4 boda).
Što se tiče evolucije brojki, Screen Ireland je takođe objavio izveštaj pod naslovom „Rodnaanaliza – projekti iz 2015/16. i 2019“ (Gender Breakdown - Projects Produced 2015/6

and 2019) naglašavajući evoluciju u projektima iz 2015/2016. i 2019. Može se videti da je
41

https://www.screenireland.ie/images/uploads/general/POV_Guidelines_APPROVED.pdf

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

49

između 2015. i 2019. godine udeo rediteljki u projektima porastao sa 10% na 38%. Udeo
scenaristkinja porastao je sa 27% na 43%, a udeo producentkinja sa 63% na 69%.
U 2022. godini žene kreativci su bile zastupljene u barem jednoj od uloga pisca ili reditelja,udeo 50% grantova za ﬁnansiranje razvoja i 52% grantova za ﬁnansiranje produkcije.
Scenaristkinje su imale 45% udela u grantovima za ﬁnansiranje produkcije, i 34% su imale
rediteljke u 2022. godini. Iako se rodna ravnopravnost u svakoj ulozi tek treba postići, brojke
predstavljaju ustaljeno poboljšanje od 14% i 20% od 2017. godine.
Fond za razvoj je takođe uvideo porast učešća žena u kreativnim ulogama. U 2022. godini,
46% udela u grantovima za ﬁnansiranje su imale scenaristkinje i 26% su imale rediteljke,
mnogo više nego 34% i 20% u 2017. godini.

____________________________________________________________ITALIJA% ﬁlmova koje su režirale žene: 15% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 1026
Zakon koji favorizuje žene u kinematograﬁji...
Od 2016. godine u Italiji je usvojen novi zakon vezan za ﬁlmsku industriju koji za cilj ima
reformu celokupnog sistema ﬁnansijske podrške koja se daje u audiovizuelnom sektoru.
Uredbe obuhvataju mere u korist ženskih produkcija (bioskop, televizija, veb), sve uz
poseban bodovni sistem koji vrednuje projekte čiji kreativni tim uglavnom čine žene,pogotovo ako je na čelu rediteljka. Od 2021. godine ovaj bodovni sistem je proširen i više
se ne fokusira samo na sastav kreativnih timova, već vrednuje i tehničke timove sa ženama
kao većinom.
... praćen statistikom koja se nije poboljšala.
Od uvođenja ovog sistema Ministarstvo kulture Italije zabeležilo je porast zahteva za
podršku ﬁlmovima sa rediteljkama u odnosu na prethodni sistem, i dalje je porast broja
ﬁlmova koje su režirale žene veoma mali: u periodu između 2019. i 2022. godine broj
rediteljki koje snimaju dokumentarne ﬁlmove će se povećati od 17% do 25%, i od 11% do
13% one koje snimaju dugometražne naučno-fantastične ﬁlmove. Ove godine, naš kontakt
nas obaveštava da je Ministarstvo kulture Italije prikupilo rodne statističke podatke
iskljućivo o udelu rediteljki i ne prikuplja brojke o rodnoj rasprostranjenosti u drugim ﬁlmskim
profesijama.
Ministarstvo kulture Italije podnosi izveštaj o uticaju ovog zakona iz 2016. godine, koji seažurira svake godine. U ovom izveštaju se prati pol reditelja, kao i predstavnika kompanija
koje imaju koristi od njihovih programa podrške. 2021. godine, naš kontakt nam je kazao daje nastavio da posmatra rodnu neravnotežu koja je postala izraženija kako smo sepribližavali tržištu (naročito u sektoru distribucije). Takođe nam je ukazano da je statistika
koja je uspostavljena i dalje strogo binarna: ne postoje zvanični podaci o nebinarnim
ljudima na ovim ključnim pozicijama u ﬁlmskoj industriji.
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

50

Povećanje svesti o rodnim pitanjima
Tokom 2021. godine sprovedene su različite akcije za podizanje svesti o rodnim pitanjima:● Ministarstvo je početkom 2021. godine organizovalo konkurs za projekte na temu
nasilja nad ženama. Ovaj poziv za projekte je jedini u kojem je postignut paritetizmeđu muških i ženskih reditelja.
● Ministarstvo kulture je osnovalo Opservatoriju za rodnu ravnopravnost70 koja ima
za cilj podizanje svesti o rodnim pitanjima u kulturnim industrijama u celininavođenjem eﬁkasnih strategija koje treba slediti ili promovisanjem specijalizovane
obuke.
Međutim, u 2023. godini naš kontakt nas obaveštava da Ministarstvo kulture još uvek nije
usvojilo intersekcionalnu prizmu prilikom primenjivanja inkluzivnih mera.

____________________________________________________________LETONIJA% ﬁlmova koje su režirale žene: 30% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 110
Bez mera i bez strategija
Naš kontakt u Nacionalnom ﬁlmskom centru Letonije (NFCL) nas obaveštava da ni ove
godine Centar nije usvojio nikakve mere vezane za rodnu ravnopravnost. Međutim, naš
kontakt ističe:● Rodna pitanja su na neki način „minorna“ u malim industrijama jer je konkurencijaizmeđu stručnjaka u industriji relativno slaba;● Od trinaest letonskih igranih ﬁlmova puštenih u bioskope između 2020. i 2021.
godine, samo četiri su režirale (ili bile saradnice u režiji) žene71;● Centar primećuje napredak u podršci za ﬁlmove režirane od strane žena: od četiri
igrana projekta podržana 2021. godine, tri su režirale žene;● Centar vodi žena, Dita Rietuma;● Od 2022. godine, 100% zaposlenih u NFCL-u su žene.
Neke statistike o rodu u letonskoj kinematograﬁji (podaci iz 2021. godine)
NFCL je analizirao procenat muškaraca i žena na ključnim pozicijama u igranim i
animiranim ﬁlmovima koji su izašli u prethodnih šest godina. Procenat muškaraca je
sveukupno veći, međutim, u produkciji su brojke gotovo jednake, što znači da i
producentkinje češće sarađuju sa muškarcima.
Do danas, Centar nema planove da ažurira ove studije ili da prikupi nove brojke.

____________________________________________________________LITVANIJA% ﬁlmova koje su režirale žene: 22% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

51

Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 80
Preporuke u borbi protiv rodnog i seksualnog nasilja
Litvanski ﬁlmski centar (LFC) je objavio preporuke na svojoj internet stranici kako bi
garantovao ravnopravnost i nediskriminaciju ljudi koji rade na projektima ﬁnansiranim od
strane centra.
Takođe postoji rubrika pod nazivom „Bezbedno okruženje bez seksualnog uznemiravanja“,čija je svrha da sistematizuje informacije o seksualnom uznemiravanju i njegovoj prevenciji.
Ova rubrika pruža žrtvama informacije o tome gde da potraže pomoć, primere eﬁkasnih
strategija, i ﬁlmskim kompanijama podsticaj da preuzmu odgovornost u tom pogledu.
Litvanski ﬁlmski centar takođe ﬁnansira događaje u vidu treninga kako bi podigli svesnost iborili se protiv rodnog i seksualnog nasilja.
Međunarodna saradnja
Litvanski ﬁlmski centar je 2021. godine postao partner Evropske ženske audiovizuelnemreže (EWA), dakle, LFC podržava prisustvo litvanskih stručnjaka u ovoj mreži, kao i
inicijative koje mreža organizuje u Litvaniji. Ovo partnerstvo treba da podstakne razvoj
inicijativa koje imaju za cilj jačanje prisustva žena u litvanskoj ﬁlmskoj industriji, posebno
kroz diskusije, mentorske programe, prilike za umrežavanje, itd. Kao deo ovog podizanja
svesti, LFC na svojoj internet stranici i društvenim mrežama deli širok spektar podataka orodnoj ravnopravnosti koje sadrže i vesti iz ”Žene na ﬁlmu„ i informacije o mentorskim
programima za žene koje organizuje Lithuanian Shorts...
Ove godine LFC učestvuje u međunarodnom projektu kako bi analizirao podatke u vezi sa
rodom i diverzitetom u saradnji sa Švedskom i Norveškom. Ovaj program međunarodnog
prikupljanja podataka pod nazivom „DIGISCREENS” (Demokratski identitet i vrednosti na
evropskim ekranima) ispituje zastupljenost rodova na ﬁlmu i u televizijskim serijama. Ovo
prikupljanje podataka je počelo 2022. godine i nastaviće se sve do 2025.
Na kraju, prema našem kontaktu, glavni izazovi LFC-a su razlike u platama i obezbeđivanje
bezbednog i ravnopravnog okruženja za sve u svakoj produkcijskoj kući u Litvaniji.

___________________________________________________________
LUKSEMBURG% ﬁlmova koje su režirale žene: 17,3% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 40
Uspostavljanje regulatorne politike podrške ﬁlmovima rediteljki
Filmski fond Luksemburga (FFL) podstiče producente da prijave više projekata koje su
napisale i/ili režirale žene. Shodno tome, od januara 2020. godine, Komisija za izbor FFL-a
sprovodi ono što nazivamo „meke kvote“: u situaciji direktne konkurencije između dva

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

52

projekta jednakog kvaliteta, „projekat koji je prijavila rediteljka ima prednost nad
projektom reditelja“.
Pored toga, propisi Luksemburga ograničavaju broj projekata koje producenti ili
produkcijska kuća sme da podnese u okviru roka za prijavu. FFL razmatra mogućnost da se
dozvoli veći broj projekata ukoliko ih vode žene.
Budući da je Luksemburg zemlja poznata po svojim koprodukcijama, glavni cilj FFL-a jeda poveća broj koprodukcija koje rade žene prijavljene za podršku FFL-a. Ovaj cilj zato
mora da bude deo prekograničnihnapora koji uključuju različite zemlje koprodukcije.
Sredstva prekogranične podrške
Budući da je Luksemburg zemlja poznata po visokom broju svojih koprodukcija, glavni
cilj FFL-a je da poveća broj koprodukcija koje rade žene prijavljene za podršku FFL-a. Ovaj
cilj zato mora da bude deo prekograničnihnapora koji uključuju različite zemlje
koprodukcije.
U 2019. Filmski fond Luksemburga (FFL), zajedno sa Screen Ireland-om, osnovao je fondza rešavanje problema dispariteta u distribuciji polova unutar luksemburške i irske
ﬁlmske industrije. Fond ima za cilj ﬁnansiranje projekata koje su pisale ili režirale žene ili
ﬁlmadžije koji se rodno neizjašnjavaju. FFL i Screen Ireland podržali su tri ženska projekta
od pet prijavljenih te godine. Ove godine, naš kontakt nas obaveštava da je pokrenut drugi
poziv za projekte i sledeće godine bi trebali saznati ko su korisnici ovog ﬁnansiranja.
Od početka 2021. FFL je partner u inicijativi New Dawn zajedno sa devet drugih javnih
fondova75. Ova inicijativa ima za cilj da učini ﬁlmsku industriju otvorenom za nove nade i
raznovrsnije perspektive.
FFL takođe nastoji da promoviše različitost na nacionalnom nivou: njegov lokalni kanal RTL
Luksemburg trenutno radi na objavljivanju poziva za projekte serija u razvoju(ﬁkcija/animacija), u kojima se posebna pažnja posvećuje raznolikosti, paritetu i inkluziji.
Prva nacionalna statistika planirana za početak 2023.
Nova platforma za elektronsko podnošenje projekata FFL-a, koja je na snazi od sredine
2020. godine, omogućava prikupljanje određenih vrsta podataka o polu podnosilaca prijava
tokom podnošenja. Ovi podaci biće veoma korisni za uspostavljanje kompletne statistike.
Od 2021. FFL radi sa nacionalnim udruženjem producentkinja na projektu rodno zasnovane
statistike. Podaci se analiziraju i pripremaju, ali još nisu objavljeni. Predstavljanje studije
planirano je za početak 2023. godine u okviru događaja koji je pokrenuo Filmbüro Saarland.
Novi plan akcija za 2024.: uspostavljanje radionica i prikupljanje rodne statistike
Nova platforma za elektronsko podnošenje projekata FFL-a, koja je na snazi od sredine
2020. godine, omogućava prikupljanje određenih vrsta podataka o polu podnosilaca prijava
tokom podnošenja. Ovi podaci biće veoma korisni za uspostavljanje kompletnije statistike.

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma53

Od 2021. FFL radi sa nacionalnim udruženjem producentkinja na projektu rodno zasnovane
statistike. Podaci se analiziraju i pripremaju, ali još nisu objavljeni. Predstavljanje studije
planirano je za početak 2023. godine u okviru događaja koji je pokrenuo Filmbüro Saarland.
Na kraju, Fond ima za cilj uspostavljanje određenog broja radionica za producente i
profesionalce u industriji od 2024. pa na dalje:● Radionice koje će podići svest o nenamernim predrasudama, na temu inkluzije izastupljenosti;● Radionice koje će identiﬁkovati i boriti se protiv uznemiravanja i nasilja tokom
snimanja ﬁlma____________________________________________________________MALTA
Nemamo reprezentativne brojke za % ﬁlmova koje su režirale žene na Malti.
Snažna posvećenost suzbijanju diskriminacije pri zapošljavanju
Naš kontakt nas obaveštava da je diskriminacija na osnovu pola, invaliditeta, seksualne
orijentacije, društvene klase ili etničkog porekla zabranjena u procesu zapošljavanja i
odabiru projekata prijavljenih za grantove. Uzimaju se u obzir samo kvalitet i iskustvo
timova: pol ne bi trebalo da utiče ni na jednu odluku.
Razvoj rodne statistike...
MFC obraća posebnu pažnju na broj žena u industriji, a pogotovo na udeo žena uprijavama
za gotovinske popuste. Međutim, institut do danas nema tačnu predstavu o procentu ženana različitim pozicijama u ﬁlmskom lancu. Da bi se prevazišao ovaj nedostatak statistike,biće postavljen novi digitalni sistem za kvantiﬁkaciju i praćenje broja žena u svim
odeljenjima za ﬁnansiranje i na svim pozicijama u ﬁlmskoj industriji. Ove godine, naš kontakt
nas je obavestio o poteškoćama sa kojima se suočava ovaj sistem, budući da veoma mali
broj ljudi radi za MFC, što otežava sprovođenje međunarodnih studija.
...iz koje će – možda – da proizađu konkretne strategije
Kada Institut bude imao gotove brojke i jasniju sliku o rodnom disparitetu u ﬁlmskoj
industriji, mogu da sepreduzmu mere zaobezbeđivanjevećeg stepena pariteta u različitim
odeljcima ﬁnansiranja. Zaista, novi akcioni plan instituta, Vizija 2030, koji će se sprovoditi
od 2023. nadalje, mogao bi da uključi rodnu dimenziju, ako to podaci dobijeni statističkim
praćenjem budu pokazali kao neophodno. Ovaj dokument će biti vodilja centra narednih
godina. Biće stavljen na javno razmatranje i objavljen u poslednjoj četvrtini 2023. godine.
Ove godine nas je naš kontakt obavestio da su organizovali diskusije o „standardima rada”
u ﬁlmskoj industriji, događaj koji se posebno bavio rodnim temama, inkluzijom idiverzitetom. MFC planira da organizuje druge slične događaje u narednim godinama.

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

54

Treba napomenuti da je ﬁlmska industrija Malte još mlada i da je, prema rečima našesagovornice, broj projekata koje vodeproducentkinje, rediteljke i scenaristkinje „sasvim
korektan“.

____________________________________________________________CRNA GORA
Nemamo reprezentativne brojke za % ﬁlmova koje su režirale žene u Crnoj Gori.
Prethodnih godina primetili smo:
● Objavljivanje studije (2019. godine), u partnerstvu sa Fakultetom dramskih
umjetnosti, o rodnoj ravnopravnosti u crnogorskoj ﬁlmskoj industriji;● Prikupljanje rodno relevantnih podataka (Centar ove podatke čuva za internu
upotrebu);● Uvođenje posebnog kriterijuma davanja prioriteta projektima scenaristkinja za
suﬁnansiranje;● Izjavljivanje namere da se 2021. godine postigne paritet između donosilaca odluka istručnjaka u odborima za raspodelu sredstava. Ovaj paritet je 2020. godine bio
daleko od ostvarenja – navedene komisije činilo je 70% muškaraca i 30% žena. Naškontakt nas obaveštava da je u 2022. paritet postignut.
Ove godine nas ponovo obaveštava naš sagovornik da je Crna Gora trenutno u nestabilnoj
političkoj situaciji. S jedne strane, FCM-u je teško da uspostavi dugotrajan odnos sa
Ministarstvom kulture, budući da se njegovi članovi stalno menjaju, dok sa druge stranebudžet koji Vlada izdvaja FCM-u varira iz godine u godinu. Ova ﬁnansijska nestabilnost za
centar predstavlja veliku prepreku: planirani su različiti projekti za promovisanje pariteta, ali
su te mere trenutno zamrznute.
U narednim mesecima, Centar planira da:● Na kraju 2023. godine sprovede drugu studiju o zastupljenosti žena u crnogorskoj
kinematograﬁji;● Organizuje poseban poziv za projekte za ﬁlmove koje su režirale žene;● Da pokrene Međunarodni program za razvoj crnogorske kinematograﬁje od 2023. do
2028., u kojem će se uspostaviti nove mere za promociju pariteta;● Da u dodeljen ﬁnansijski budžet uključi troškove brige o deci tokom snimanja ﬁlma.

____________________________________________________________
SEVERNA MAKEDONIJA% ﬁlmova koje su režirale žene: 16% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 34
Potpisivanje povelje i prikupljanje rodne statistike

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

55

Između 2016. i 2019. godine Severnomakedonska ﬁlmska agencija počela je da podiže
svest tako što je organizovala diskusije na temu pariteta ispred i iza kamere. Međutim, bilo
je tek 2021., potpisivanjem međuvladine Povelje o posvećenosti rodnoj ravnopravnosti,
pokrenute od strane Francuske na Forumu o rodnoj ravnopravnosti kada je institut napravio
svoje prve korake. Cilj ovog foruma bio je da se postave novi i konkretni poduhvati u cilju
postizanja rodne ravnopravnosti u audio-vizuelnom sektoru. U okviru toga, Makedonski
centar obavezao se da će da prikupi statističke podatke o položaju žena u ﬁlmskoj
industriji Severne Makedonije u periodu 2021-2025, kako bi kvantiﬁkovao evoluciju
položaja žena u ﬁlmskoj industriji.
Pored potpisivanja ove povelje i izrade rodne statistike u narednim godinama, godišnji
prikaz centra, Činjenice i brojke uključuje čitav odeljak posvećen rodu od 202142. UČinjenicama i brojkama 202243 nalazimo:● Preciznu statistiku o udelu makedonskih ﬁlmova (iz perioda između 2015. i 2020)režiranih, pisanih ili produciranih od strane žena; samo dva od deset ﬁlmova
objavljenih u bioskopima 2020. i 2021. režirala je žena;● Statistiku zaposlenih u Severnomakedonskoj ﬁlmskoj agenciji. Treba napomenuti
da je Upravni odbor Agencije sastavljen od 4 muškaraca i jedne žene, a da Stručni
odbor koji sprovodi mere poboljšanja ﬁlmske industrije čine četiri muškarca i samo
jedna žena. Međutim, 91% zaposlenih u Severnomakedonskoj ﬁlmskoj agenciji sužene.
Naš kontakt nam kaže da u narednim godinama Severnomakedonska ﬁlmska agencija želida prikupi više tačnih podataka izučavanjem veće količine istih, na primer broj žena uškolama za ﬁlm, broj reditelja odabranih za makedonski festival, ili broj žena koje osvajaju
nagrade na ovim festivalima...
Prva kampanja vidljivosti koja će se dalje razvijati u godinama koje dolaze
U 2021. godini Centar je pokrenuo kampanju vidljivosti na svojim društvenim mrežama
kako bi promovisao rad osam posebno uzornih makedonskih rediteljki ipredstavio
inspirativne likove za buduće generacije. Svake nedelje tokom dva meseca, jedna rediteljka
bila je predstavljena kroz različite objave na društvenim mrežama Agencije, uključujući
fotograﬁje, video zapise, trejlere ﬁlmova na kojima je radila i intervju. U 2022. godini Centar
namerava da nastavi rad napromovisanju makedonskih ﬁlmskih rediteljki.

____________________________________________________________NORVEŠKA
% ﬁlmova koje su režirale žene: 36% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 260

42

http://ﬁlmfund.gov.mk/wp-content/uploads/2022/03/FactsFigures-Web-2021.pdf

43

http://ﬁlmfund.gov.mk/wp-content/uploads/2023/04/Broshura-AGENCIJA-ZA-FILM-FAKTI-I-BROJKI-2022_web.pdf

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

56

Višestruki, ambiciozni petogodišnji akcioni plan koji pokazuje rezultate
Od 2019. godine rad postizanja svog cilja u pogledu rodne ravnopravnosti, Norveški ﬁlmski
institut (NFI) razvija petogodišnji akcioni plan za inkluziju, predstavljanje na ﬁlmu i unorveškoj ﬁlmskoj kulturi, pod nazivom Relevantnost. Publika. Održivost (Relevance.
Audience. Sustainability); plan sadrži pet glavnih ciljeva:
1. Transformisati Institut u otvorenu, pristupačnu, pravičnu i inkluzivnu
organizaciju;
2. Obezbediti da norveški ﬁlmovi odražavaju društvo tako da se različite društvene
grupe osećaju predstavljeno;
3. Stimulisati inkluzivnu distribuciju kako bi ﬁlmovi dosegli do svih nivoa društva;4. Podsticati šire zapošljavanje ciljanim razvojem talenata;
5. Dopreti do više društvenih klasa.
S toga, postizanje pariteta čini deo istrage NFI-a o rodnom diverzitetu. Institut usvaja
politiku potpune i intersekcionalne inkluzije. Budući da se ove godine završava petogodišnji
plan, naši kontakti nam saopštavaju da Institut trenutno utvrđuje uticaj svojih delovanja iprilagođava mere koje će se primenjivati u narednom akcionom planu.
Da bi postigao svoje ciljeve, NFI je razvio nekoliko akcija:● Sprovođenje politike integrisanja različitosti, tj. postavljanje diverziteta kao
prioritetnog kriterijuma u svim programima i pri evaluaciji projekata.
● Uslovljavanje dodeljivanja grantova na osnovu standarda diverziteta tj. uslovima za
inkluziju i predstavljanje na ekranu, iza kamere i u rastu publike;● Dobijanje tačnih podataka: Institut objavljuje godišnji izveštaj o rodnoj ravnoteži;● Merenje diveziteta: jedan od naših kontakta je objavio 2021. godine da je jedan od
najvećih izazova bio praćenje razvoja diverziteta u sektoru, kako bi utvrdili da li
instituciije uspevaju da stvore inkluzivniju ﬁlmsku industriju. Od januara 2022. godine
uspostavljen je sistem za prikupljanje podataka: ljudi koji se prijave za ﬁnansiranje
od strane Instituta mogu, ukoliko žele, precizno da popune svoje lične podatke (pol,rasni identitet, godište, seksualno opredeljenje, društveni status, itd.) Prikupljanje
podataka je anonimno u skladu sa GDPR-om i koristi se u svrhe kreiranja statistike.
Prvi podaci su objavljeni maja 2023. godine;● Interna promocija rodnog diverziteta: prema našim kontaktima, još uvek se malo zna
o problemima diverziteta, kako u ﬁlmskoj industriji tako i u ﬁmskoj birokratiji. Centar,
dakle, radi na promociji veće inkluzivnosti u donošenju odluka i strateškim
pozicijama. Do sada, troje od šest osoba koje zauzimaju rukovodeće položaje uraznim komisijama su pripadnici manjina;● Formiranje savetodavne referentne grupe koje će osigurati dijalog sa
nezastupljenim grupama i pobrinuti se da su celokupan rad na inkluziji NGI-a i razne
inkluzivne mere tačne i mapirane.
Hibridne kvote za postizanje pariteta

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

57

Sada već nekoliko godina Institut primenjuje blago podsticajne akcione mere, u ovom
slučaju hibridne kvote koje imaju za cilj postizanje pariteta u raspoređivanju grantova u svim
delovima ﬁnansiranja. Kako bi se ovo postiglo, mora se napraviti razlika između:● Šeme tržišta koje odgovaraju projektima sa ogromnim budžetom, usmerene ka široj
publici i koja će privući visok broj prijava za kinematograﬁju. Čitanjem projekata,komisija sačinjena od tri stručnjaka procenjuje broj prijava za svaki projekat. Kada
dva projekta, jedan koji je podneo reditelj i drugi koji je podnela rediteljka, seprijavljuju za sličan iznos sredstava – do 50, 000 – komisija bira projekat koji jepodnela rediteljka;● U ostalim oblastima koje se ﬁnansiraju, ako je kvalitet projekta koji je podneo
muškarac jednak kvalitetu projekta koji je podnela žena, NFI će ﬁnansirati projekat
koji je podnela žena.
Politika za ohrabrenje rodnog diverziteta
Kako bi ohrabrio rodni diverzitet NFI:
● Vodi razvojni program „UP” za ﬁlmske stvaraoce iz podzastupljenih grupa od 2018.
godine. Od 2018. godine, zahvaljujući programu „UP”, rediteljima i producentima jeponuđen grant, profesionalni razvoj, radionice, individualni treninzi i ﬁnansiranje.
Dvanaest žena ﬁlmadžija je iskristilo prednosti programa „UP 1” i dvanaest ženaﬁlmadžija pripadnica manjina je iskoristilo prednosti programa „UP 2”. Sledeće
godine, „UP 3” će biti usmeren na osam programerki video igrica.
● Sarađuje sa sedam regionalnih norveških ﬁlmskih centara pod pokroviteljstvom„Međunarodnog samita domaćih ﬁlmova”. Ovo je takmičenje u projektima na kraju
kojeg se dva kratka naučno-fantastična ﬁlma i jedan kratki dokumentarac ﬁnansiraju.
Cilj je da se prikažu ﬁlmski stvaraoci različitog porekla uključujući i same domaće
norvežane;● Finansira kurseve i obuke za mlade ili ambiciozne ﬁlmske stvaraoce manjinskog
porekla kako bi ih ohrabrio i pomogao da se prijave na obuku za ﬁlm. NFI ne
sprovodi sam obuke nego je ﬁnansirao ovaj projekat u 2022. i 2023. godini.
Borba protiv seksističkih i seksualnih stereotipa i nasilja
Svake godine institut uspostavlja donešene mere da bi prijavio i sprečio uznemiravanje.
Posebno su obavezne obuke za borbu protiv rodnog i seksualnog nasilja za sve korisnike
fonda NFI-a.
Konačno, NFI omogućava obuke u borbi protiv stereotipa, nenamerne pristrasnosti i
diskriminacije, i u sprečavanju nasilja, pogotovo seksualno uznemiravanje.
Ohrabrujuća statistika
Cilj NFI-a je da postigne trajni odnos od 50/50 između muškaraca i žena koji dobijaju
podršku za razvoj i proizvodnju. Nakon postizanja ovog cilja u 2018. godini, udeo ženameđu korisnicima bespovratnih sredstava za produkciju NFI-a bio je iznad 50% po prvi put
u 2019. godini (52%). Međutim, 2020. godine udeo žena smanjen je na 46%; ovo seodražava i u procentu žena koje su podnosile prijave za sredstva (41% u 2020). Prema
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma58

NFI-u, ovo nije posledica strukturnih promena u sektoru, već posledica prirodnih varijacija iz
godine u godinu. Svakako, Institut pomno prati ovaj razvoj i udeo žena na ključnim
pozicijama (producent, reditelj, scenarista) među projektima koji su dobili sredstva NFI-a.
Od svih projekata podržanih u 2021. godini, žene predstavljaju 51% producenata, 45%
reditelja i 44% scenarista. Kod dugometražnih projekata, žene predstavljaju 56% reditelja
dokumentarnih ﬁlmova i 36% reditelja igranih ﬁlmova.

____________________________________________________________HOLANDIJA% ﬁlmova koje su režirale žene: 29% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 319
Strategija za raznolikost i inkluziju koja uzima u obzir rodnu ravnopravnost
U Holandskom ﬁlmskom fondu (NFF), rodna ravnopravnost je sastavni deo strategije za
raznolikost i inkluziju. Cilj NFF-a je da uključi sve dimenzije različitosti u svoje politike i
fondove, kao i u samu instituciju.

Politika raznolikosti i inkluzije NFF-a uključuje mnoge akcije:● Procena doprinosa raznolikosti projekata koji su aplicirali za sredstva: od 2017.
NFF uzima u obzir kriterijume vezane za inkluziju pri selekciji projekata i daje
povratne informacije podnosiocima prijave o svojoj strategiji uključivanja;● Raznolikost u sastavu komisija koje analiziraju projekte: od deset konsultanata,trenutno su četiri žene, a šestoro imaju bikulturalno poreklo;● Organizacija obuke o podsvesnoj pristrasnosti i položaj;● Finansijska podrška za nacionalnu telefonsku liniju koja se bavi neželjenim i
neprikladnim ponašanjem u sektoru izvođačkih umetnosti, ﬁlma i televizije;● Saradnja sa Colorful People, timom za regrutovanje koji je fokusiran na diverzitet
i specijalizovan za zapošljavanje na odgovorne pozicije;● Ciljani
doprinosi
aktivnostima
različitosti,
uključujućipartnerstvosaAnti-rasističkom radnom grupom za evropsku kinematograﬁju(ARTEF);● Stvaranje interne pilot grupe: od januara 2021. ova grupa koordinira aktivnosti i
akcije na političkom, ﬁnansijskom i organizacionom nivou fonda, istovremenopodižući svest o pitanjima inkluzije među menadžmentom. Ova grupa je radila na
reviziji jezika koji se koristi u svim komunikacijama fonda; uspostavljanju kriterijuma,
procedura praćenja i evaluacije za praćenje različitosti i inkluzije; organizovanju
razgovora na ovu temu sa svim članovima NFF-a i stvaranju sigurnog prostora za
diskusiju.
Istrajna statistika i ohrabrujuće brojke

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

59

NFF u svom godišnjem izveštaju objavljuje odnos žena, muškaraca i onih koji se rodno ne
izjašnjavaju u produkciji, režiji i scenariju ﬁlmova koje ﬁnansira fond, kao i udeo dodeljenogbudžeta prema rodu. U 2022. godini 40,9% ﬁnansiranih projekata režirale su žene (42,2%
u 2021), 40,0% je producirala je žena (44,6% u 2021), a 40,3% pisala je scenaristkinja(43% u 2021). U ovom godišnjem izveštaju možemo pročitati da „vidimo blaga negativna
variranja u sve tri profesije ali još uvek ne dostižu 50% rodne ravnoteže“.
Nove akcione mere u razvoju za period 2021-2024.
Fond radi na četvorogodišnjim ciklusima politike; nove akcione mere ovog novog strateškog
plana o rodnoj ravnopravnosti i inkluziji započele su 2021. U tom kontekstu, naš kontakt u
NFF-u ukazuje na nekoliko budućih akcija o pitanjima različitosti:● U svom poslednjem periodu strategija (2017-2020), NFF nije postavio uslove za
podnosioce zahteva (kvote) niti uveo podsticaje za promovisanje raznolikosti u
ekipama i produkcijama. Za period 2021-2024, NFF istražuje mogućnost uvođenja
podsticajnih politika;● Učešće u inicijativi New Dawn: od maja 2021. ova inicijativa se ﬁnansira iz devet
evropskih javnih fondova koji imaju za cilj da otvore ﬁlmsku industriju novim i
raznovrsnijim talentima i perspektivama;● Razvoj novih programa podrške koji se fokusiraju na nedovoljno zastupljene
grupe u ﬁlmskom sektoru i/ili društvu;● Razvoj baze podataka o raznolikosti i inkluziji u holandskom ﬁlmskom sektoru.
Radi ostvarenja tog cilja, NFF sarađuje sa i ﬁnansira nekoliko eksternih organizacija;● Finansijska i operativna podrška (kroz deljenje podataka i kontakata)istraživačkom projektu Vrouwen in beeld (Žene na platnu) koji procenjuje
zastupljenost žena u holandskom audiovizuelnom sektoru;● Uključivanje roda i različitosti u sve svoje politike i ﬁnansijska sredstva;● Praćenje razvoja mera kroz prikupljanje podataka;● Rad na internim politikama ljudskih resursa kako bi one bile inkluzivnije.
● Učešće i koordinacija inicijative New Dawn: od maja 2021. godine ova inicijativa –primetno uspostavljena na principima inicijativa Holandije i Švedske – ﬁnansirana od
strane deset javnih fondova81 sa misijom da otvore ﬁlmsku industriju novim irazličitijim pogledima i perspektivama. Ovim fondom upravlja Holandski ﬁlmski fond.
Što se tiče narednih koraka centra, naš kontakt u NFF-u nam je saopštio da oni takođe
nastoje da promovišu fer igru za sve profesionalce u ﬁlmskoj industriji.

____________________________________________________________POLJSKA% ﬁlmova koje su režirale žene: 19% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 275
Ravnopravniji institut

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma60

2020. godine videli smo da je organizovano pet javnih debata tokom poljskih ﬁlmskih
festivala od 2015. godine i da je to pomoglo da se Poljski ﬁlmski institut (PFI) odluči da
nametne određeni procenat žena među stručnim komisijama zaduženim za dodelu
sredstava ﬁlmskim projektima. Tako u protekle tri godine žene moraju da čine najmanje 50%članova komisija za izbor koji savetuju generalnog direktora PFI-a, najmanje 35% stručnjaka
i najmanje jedan od tri člana stručne komisije. Konačno, prema našem kontaktu u PFI-u,skoro sve rukovodeće pozicije instituta zauzimaju žene.
Preporuke i objava statistike
S jedne strane, naš kontakt u PFI-ju prenosi nam da se od 2020. godine u okviru dijaloga sa
predstavnicima poljske ﬁlmske industrije organizuju sastanci koji pokrivaju niz pitanja,
uključujući i pitanja ravnopravnosti. Jedan od elemenata koji proizilaze iz ovih sastanaka je
uspostavljanje načina za borbu protiv nasilja i maltretiranja, kako bi se osigurala
jednakost na snimanju od početka do kraja procesa snimanja ﬁlma. Preporuke uključuju
stvaranje institucije gde će žene moći da dobiju besplatnu pravnu i psihološku pomoć.
Pored toga, PFI je razvio i svoj istraživački sektor i uveo obavezu za producente dauključe izveštaje o pitanjima ravnopravnosti u sporazume koji se dostavljaju PFI-u na kraju
projekta.
U 2023. godini PFI je objavio studiju o razvoju pariteta u poljskoj kinematograﬁji tokom
perioda između 2017. i 2022. godine. Ova studija je zasnovana na istraživanju sprovedenom
od strane BoxOﬃce Lab-a i predstavlja niz rodnih podataka: od svih poljskih ﬁlmova
prikazanih u bioskopima tokom ovog perioda, udeo ﬁlmova rediteljki je u proseku samo
20% (23% 2017., 27% 2022.). Izveštaj takođe sadrži podatke o rodnoj rasprostranjenosti
različitih profesija u industriji, broj poljskih rediteljki koje su osvojile nagrade na domaćim imeđunarodnim festivalima kao i statistiku niske zastupljenosti žena ispred kamere. Zapravo,
tokom ovog perioda tri puta manje su se pojavljivale na ekranu u odnosu na muške likove…

____________________________________________________________PORTUGAL% ﬁlmova koje su režirale žene: 24% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 179
Sistem bodovanja, bonusi i sve ravnopravniji žiriOd 2018. godine, Portugalski ﬁlmski i audio-vizuelni institut (ICA) implementirao je skalu za
davanje prioriteta ﬁlmovima rediteljki i njihovom ﬁnansiranju. U programima podrške
pisanju scenarija i razvoju projekata, ICA takođe dodeljuje bonus od 10% za projekte sa
najmanje 50% scenaristkinja. Od njegovog uvođenja 2018. godine, 14,9% prijava podnetih
ICA-u ispunjavalo je uslove za ovaj bonus. Od trideset četiri projekta podržana od strane
Instituta, pet je dobilo ovaj bonus (14,7% ﬁnansiranih projekata). Nadalje, napominjemo da
je ICA postigla paritet u sastavu članova svog žirija koji dodjeljuje ﬁnansijske grantove:
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

61videli smo godišnje poboljšanje udela žena – povećanje sa 39% članova žirija u 2018. na
51,9% u 2022.
Tačne statistike za praćenje razvoja ovih mera
ICA proizvodi godišnje statistike raščlanjene po polu. Statistike uključuju procenat
rediteljki koje su podržane sredstvima, rodni sastav žirija i komisija Instituta, kao i broj
ﬁlmova režiranih od strane žena koji se projektuju u bioskopima. U 2022. godini, ﬁlmovi
rediteljki koji su dobili podršku za produkciju animacije (47.88% 2022. u poređenju sa 50%
2021.) i dokumentaraca (22.6% 2022. u poređenju sa 30% 2021.) biće u slabom padu.
Međutim, predviđa se porast u broju dugometražnih naučnofantastičnih ﬁlmova: od 13.3%
ﬁnansiranih ﬁlmova rediteljki u 2021. godini do 25.9% u 2022. godini.
Ka inkluzivnom ﬁnansiranju mimo granica rodne ravnopravnosti
ICA nam je 2021. rekla da traži načine da promoviše ne samo rodnu ravnopravnost već iraznolikost i inkluziju. ICA je jedan od deset fondova koji učestvuju u inicijativi New Dawn,
pokrenutoj u maju 2022. Cilj ovog panevropskog fonda je da ﬁnansira projekte sa stvarnom
raznolikošću perspektiva i priča kako bi se promovisao inkluzivniji i raznovrsniji ﬁlmski
pejzaž.

____________________________________________________________RUMUNIJA% ﬁlmova koje su režirale žene: 19% (prosek iz perioda od 2018. do 2021)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 144
Bez strategija i dosijea koji se tiču pola
Ove godine, naš kontakt nam je preneo da je Rumunski ﬁlmski centar (RFC) ﬁlmski fond kojinema dozvolu da usvoji rodnu politiku. Danas, ne postoji organizacija u Rumuniji koja sebavi ovim političkim aspektom u ﬁlmskom sektoru.
Naš kontakt nam je rekao da preko 50% zaposlenih u RFC-u su žene i da odeljenje za
statistiku Instituta trenutno prikuplja podatke o polu korisnika pomoći od 2022. godine.
Što se tiče ﬁnansiranja projekata, naš kontakt nam je 2022. rekao da se odluke selekcione
komisije donose bez poznavanja pola scenarista, reditelja i producenata kako bi se
izbegla rodna pristrasnost.

____________________________________________________________SRBIJA
Nemamo reprezentativne brojke za % ﬁlmova koje su režirale žene u Srbiji.
Ni politika ni statistika
I ove godine, naš kontakt u Filmskom centru Srbije obaveštava nas da Centar nije uveo
nikakve posebne mere za rodnu ravnopravnost i da ne objavljuje rodno relevantne podatke.

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

62Međutim, 2022. naš kontakt nam je rekao da će Centar da pokrije putne troškove (aviokarte, smeštaj, akreditacije, naknade za obuku) za žene iz ﬁlmske industrije kako bi
prisustvovale događajima koji su njima namenjeni, kao što je CIRCLE Women Doc
Accelerator ili Evropski program obuke za audiovizuelne preduzetnike.

____________________________________________________________
ŠPANIJA% ﬁlmova koje su režirale žene: 20% (prosek iz perioda 2018-2022)
Broj proizvedenih ﬁlmova tokom perioda: 918
Dugoročni ciljevi i smernice
Od 2007. Institut za kinematograﬁju i audiovizuelne umetnosti Španije (ICAA) redovno je
reaﬁrmisao svoje ciljeve u pogledu rodne ravnopravnosti i uvodio konkretne mere za njihovo
postizanje:● 2007. godine, član 19. Zakon o ﬁlmu obavezuje ICAA-u da uspostavi mere za
promovisanje rodne ravnopravnosti u originalnim audio-vizuelnim produkcijama.
Član 25. i sve njegove tačke predviđaju da komisije koje dodeljuju grantove
moraju voditi računa o paritetu: prisustvo žena u tehničkom i rediteljskom timu
omogućava dodelu dodatnih poena. Pored toga, druga odredba Zakona o ﬁlmu
obezbeđuje paritet u ICAA-inim komisijama za izbor i ﬁnansiranje.
● Od 2011. ICAA je implementirala sistem sertiﬁkacije sa oznakom „posebno
preporučeno za promociju rodne ravnopravnosti“, kao i bazu podataka u kojoj su
navedeni grantovi dodeljeni različitim projektima, prema polu osobe koja je režirala.
● U maju 2022. godine, na Konferenciji Iberoameričkih audio-vizuelnih ikinematografskih vlasti (CAACI), ICAA je potvrdila svoje ciljeve za rodnu
ravnopravnost potpisivanjem deklaracije o namerama86 u kojoj se institut
obavezuje, zajedno sa drugim državama članicama, da će „raditi zajedno na razvoju
i sprovođenju ciljeva i akcija u korist rodne ravnopravnosti za žene i za ljude[diskriminisane] zbog svoje seksualne orijentacije ili rodnog identiteta“;● Konačno, trenutno je u pripremi nacrt novog španskog zakona o ﬁlmu. Prema
našim saznanjima, rod će u biti obrađen transverzalno. Nacrt zakona će uključiti
rodnu ravnopravnost kao jedan od svojih ciljeva, sa pogodnostima za projekte koje
vode žene, kao što su budžetske kvote, dodatni poeni u programima ﬁnansiranja idodatni poeni u „kvotama za projekcije“. Prema ovom zakonu, najmanje 35%
ukupnog ICAA budžeta za produkciju će morati da se dodeli projektima ženskih
producenata. U praksi, ovo je već slučaj, prema našeim saznanjima, ali ovaj zakon bi
ga učinio zakonskom obavezom. Naš izvor nam kaže da raspisivanje opštih izbora uŠpaniji jula 2023. godine je značio suspenziju svih zakona koji su trenutno u izradi.
Ovo će verovatno odložiti usvajanje novog zakona u španskoj kinematograﬁji.
Ova želja da se rodna ravnopravnost stavi u središte trenutne španske ﬁlmske
produkcije može veoma konkretno da se vidi u ﬁnansijskoj podršci koja se dodeljuje
projektima rediteljki.
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

63

Kvote koje pokazuju rezultateŠpanija je 2020. uvela kvote za ﬁnansiranje ﬁlmova koje su režirale žene. Ove kvote se
razlikuju u zavisnosti od vrste ﬁnansiranja koje odobrava ICAA:● „Opšta pomoć“ se dodeljuje ﬁlmovima odabranim na osnovu „objektivnih
kriterijuma“ kao što su ekonomska i ﬁnansijska održivost projekta, njegova
inovativna priroda ili društveno-ekonomski uticaj investicija izvršenih u Španiji. Udeo
godišnjeg budžeta rezervisanog za projekte žena trebalo je da predstavlja najmanje
20% ukupnog budžeta opšte pomoći do 2020. godine. Ova cifra se povećala na
25% u 2021. godini i na 35% ukupnog budžeta u 2022. godini!
● „Selektivni grantovi“ podržavaju nezavisne producentske kuće na projektima saodređenom kinematografskom, kulturnom ili društvenom vrednošću; na projektima
dokumentarnih i eksperimentalnih ﬁlmova ili na projektima ﬁlmskih stvaralaca koji su
se tek pojavili u svetu ﬁlma. Udeo minimalnog budžeta koji se izdvaja za projekte
rediteljki za ovako podržane igrane i kratke ﬁlmove iznosio je 35% ukupnog
budžeta za ﬁnansiranje u 2021. godini, a u 2022. godini porastao je na 40%
ukupnog budžeta.
Ova želja da se rodna ravnopravnost stavi u središte trenutne španske ﬁlmske
produkcije može veoma konkretno da se vidi u ﬁnansijskoj podršci koja se dodeljuje
projektima rediteljki.
Podsticaji za promociju žena u sektoru
Finansiranje je jedna od ključnih poluga delovanja španske kinematograﬁje. Kvote su deo
ove strategije, ali u sama strategija ima i globalni aspekt i uključuje i druge podsticaje:● Poreski podsticaj: od 2020. iznos poreskog odbitka, koji je iznosio najviše 50%
ukupnih troškova produkcije ﬁlma, može se povećati na 75% za produkcije koje
uključuju samo rediteljke. Ovi projekti su kvaliﬁkovani nacionalnim propisima kao„teški projekti“;● Pomoć pri distribuciji: ovo daje dodatne bodove za distribuciju ﬁlmova koji
uključuju ﬁmove koje su isključivo snimile žene;● Finansijska podrška festivalima s obzirom na položaj žena: ICAA prvi put od
2021. godine uzima u obzir učešće žena u organizaciji i prisustvo žena u stvaranju
odabranih projekata;● Novi program stipendiranja: ovaj program, koji je ICAA uvela 2022. godine,
uključuje rodne kriterijume u evaluaciji prijava; dodeljuje se dodatni bodovi za
uravnoteženu zastupljenost žena i muškaraca u timu projekta. Godine 2023, ICAA je
proširila svoj sistem bodovanja tako što je dodala listu zanimanja za dokumentarneﬁlmove: ranije su liste zanimanjabile samo za igrane ﬁlmove i animirane ﬁlmove;● Poboljšanje kontrole: nakon dodeljivanja pomoći tokom projekta sprovodi se
praćenje;● Od 2022, dela žena uključena su u plan (Spanish Recovery Plan) koji ima za cilj
smanjenje rodne nejednakosti. Filmove žena samim tim podržava i Evropski fond za
oporavak (PRTR);● Dodatna sredstva za mentorski program: 2022. godine ICAA je povećala sredstva
za CIMA-u (Asociación de Mujeres Cineastas y de Medios Audiovisuales) za
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

64

ﬁnansiranje aktivnosti i godišnjih izveštaja o položaju žena u audiovizuelnom sektoru.
Ovasredstva sada iznose 100.000 evra. Pored ove ﬁnansijske podrške, ICAA takođe
doprinosi CIMA-inom mentorskom programu.
Diskusije o položaju žena u ﬁlmskoj industriji
ICAA je stavila snažan naglasak na isticanje žena koje su zaposlene u ﬁlmskoj industriji:● Vlada slavi španski dan bioskopa 6. oktobra od 2021. godine. ICAA iskoristi ovajdogađaj svake godine da istakne žene režisere i prošle godine su producirali i
emitovali reklamu ,,Doba naših ženskih stvaralaca ﬁlmova” ;● Godine 2022, ICAA je pokrenula marketinšku kampanju pod nazivom They Make
Spanish Cinema u okviru programaThis is Spanish Cinema. Ovo je mesto posvećeno
ﬁlmovima koje snimaju žene i ima za cilj da istakne ključnu ulogu koju imaju ženerežiseri u poslednjih nekoliko godina.
● ICAA će2022. godine takođe imatistranicu posvećenu „održivosti i jednakosti“ nasvojoj internet stranici. Ova stranica uključuje vesti iz španske kinematograﬁje i
Instituta o pitanjima roda i održivog razvoja.
● Španska ﬁlmska biblioteka je pojačala svoje napore da poveća prisustvo ﬁlmova iuloga španskih rediteljki u kinematograﬁji i audiovizuelnog nasleđa države. Do 2020.
godine je povećala udeo ﬁlmova rediteljki za 1%. Do godine 2021. 18% programa
Filmske biblioteke činili su ﬁlmovi ženskih režisera, što predstavlja povećanje od
3,5%.
● ICAA ﬁnansira i promoviše podkast o španskom biskoskopu, Španske Projekciječija je jedna epizoda u potpunosti bila posvećena temi jednakosti u sektoru.
Praćenje uticaja mera i statistikeICAA pomno prati udeo žena koje podržavaju u različitim produkcijskim šemama. Trebalo bi
napomenuti da u 2022. godini, 41% opštih grantova je bilo dodeljeno ženskim režiserima aod 94,5% podržanih projekata najmanje 40% uključuje žene koje su u tehničkim timovima.
Što se tice selektivnih grantova, 49% podržanih projekata su režirale žene, što čini 49%
ukupno dodeljenog budžeta, 54,4% projekata je imalo isključivo žene scenariste i 77%
odobrenih projekata gde su žene bile režiseri.
Sledeći izazovi za CICA-u u pogledu rodne ravnopravnosti sada leže u održavanju
trenutnih politika i u izradi još sveobuhvatnijih izveštaja o podacima za pažljivije
praćenje sprovedenih akcija. U 2022. godini ustanovljeno je uputstvo za statističko
praćenje mera: za nekoliko godina, Centar bi trebalo da ima izrađen precizan način
praćenja kvantitativnog uticaja sprovedenih mera. Konačno, pitanja intersekcionalnosti i
raznolikosti su takođe važna za ICAA-u, koja navodi da želi da im posveti više pažnje ubudućnosti.
Ove godine, ICAA je objavila seriju mera koje su predviđene da promovišu inkluzivnost uširem smislu, naročito za osobe sa posebnim potrebama. Jedna od tih mera koja
ispnjava uslove za ICAA ﬁnansiranje je inicijativa da se obezbedi da je ﬁlm pogodan za
osobe sa invaliditetom. Ova inkluzija naročito uključuje audio opise, posebne sisteme za
prevode ili uključivanje znakovnog jezika. Finansiranje može da pokrije do 50% troškova
ﬁlmske distribucije.
S obzirom na ambiciju mera koje je usvojila ICAA, čekamo nove brojke da vidimo da li ćenjena politika početi da daje rezultate.
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

65

____________________________________________________________SLOVAČKA
% ﬁlmova koje su režirale žene: 24% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 98
Niti politike, niti objavljivanja statistike
Slovački ﬁlmski institut (SFI) nema posebne mere za rodnu ravnopravnost i ne objavljuje
rodno relevantne podatke. Naš kontakt objašnjava da je to zato što Slovački ﬁlmski institutnije ﬁnansijska institucija: služi isključivo za promociju slovačke kinematograﬁje i ﬁlmskih
stvaralaca.
Niti politike, niti objavljivanja statistikeOve godine smo po prvi put stupili u kontakt sa Slovačkim audiovizuelnim fondom (SFC).
Naš kontakt nas je informisao da, do danas, fond ne planira da prikupi podatke grupisane
po rodu i nije doneo nikakve mere za promociju rodne ravnopravnosti.
Kao što to radimo svake godine, mi smo takođe i ove stupili u kontakt sa Slovačkim
ﬁlmskim institutom (SFI). Ovaj ﬁlmski institut je posvećen isključivo promovisanju slovačkekinematograﬁje i slovačkih ﬁlmskih stvaraoca.
Institut ipak insistira na tome da stalno radi na promociji ženskih projekata i na saradnji sa
inicijativama Evropske ﬁlmske promocije (EFP); u razgovorima sa ﬁlmskim festivalima iorganizatorima ﬁlmskih događaja zahteva obraćanje pažnje na rodnu ravnotežu.
Institut namerava da sprovede svoju prvu konkretnu meru za isticanje žena u
kinematograﬁji. U njihovom godišnjem katalogu slovačkih ﬁlmova koji izlaze u bioskope
precizira se da li se radi o „prvom ﬁlmu” ili „drugom ﬁlmu” autora – u nastojanju da pospeši
prepoznatost žena ﬁlmskih stvaralaca, Institut planira da precizira i da je ﬁlm režiralažena onda kada je to slučaj.
Konačno, naš kontakt nam prenosi da je učestvovao u kvalitativnoj studiji Evropske
audiovizuelne opservatorije. Ovu statistiku Institut ne objavljuje, ali su nam izašli u susret i
podelili je sa nama: od slovačkih ﬁlmova objavljenih 2021. godine, igranih ﬁlmova rediteljki
je devet i oni predstavljaju 60% ﬁlmova objavljenih te godine, međutim, to je samo 21%
ﬁlmova od ukupnog budžeta za ﬁlmove proizvedene u 2021.

____________________________________________________________SLOVENIJA% ﬁlmova koje su režirale žene: 18% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

66

Broj ﬁlmova proizvedenih tokom perioda: 44
Porast svesti o rodno relevantnim pitanjima
Slovenački ﬁlmski centar (SFC) uveo je rodnu dimenziju u svoju politiku 2018. zatraživši
studiju o broju rediteljki za period od 1995. do 2017. godine.
Dalje, SFC je uveo kriterijum pariteta u sastav svojih komisija za izbor (najmanje jednažena na tri člana) i bavi se problemima podsvesne pristrasnosti; formulari za prijave
poboljšani su zahtevima da se navede pol ljudi na ključnim pozicijama u ﬁlmskoj iglumačkoj ekipi.
Sa navedenim u cilju, SFC je krajem 2021. godine zajedno sa Savezom slovenačkih režiserai Međunarodnim ﬁlmskim festivalom u Ljubljani organizovao događaj na temu položaja
žena u ﬁlmskoj industriji. Ciljevi događaja „Žene u pokretu“ (Women On the Go) bili su
podizanje svesti o pitanju rodne ravnopravnosti, predstavljanje najnovijih dešavanja upodršci SFC-a za ženske ﬁlmove i promocija ženskih ﬁlmskih projekata u pripremi.
Pomno praćenje statistike
Svake godine SFC ocenjuje prijave i projekte podržane u okviru njegovih programa premarodu na pozicijama režije, produkcije i scenarija (rezultati procene su uključeni u godišnji
izveštaj SFC-a).
Od 2018. godine, sve više rediteljki prijavljuje se za podršku svog prvog ﬁlma: u okviru
Programa podrške prvom igranom ﬁlmu, igrani ﬁlmovi rediteljki predstavljaju 58% prvih
odabranih ﬁlmova. Što se tiče drugog ili ostalih ﬁlmova, žene čine samo 10% podnetihprojekata i 8% projekata podržanih od strane Centra. Povećanje ﬁnansiranja za rediteljke
je podatak koji ohrabruje i ukazuje na pojavu nove generacije žena u kinematograﬁji, ali isto
tako može da ukazuje i na poteškoće za rediteljke da se dugoročno aﬁrmišu nakon prvogﬁlma.
Naš kontakt u SFC-u nam govori da 2022. godina obeležava prodor uz stabilan porast
broja prvih ﬁlmova koje ﬁnansira Centar: nijedan prvi igrani ﬁlm reditelja ili rediteljke nijeCentar ﬁnansirao te godine.
Ciljevi u predstojećim godinama
U skladu sa strategijom SFC-a za period 2020-2024, Centar će ispitati moguće mere i
podsticaje za uspostavljanje jednakog pristupa snimanju ﬁlmova za sve:
● Cilj Centra u ovom periodu je da ostvari veći procenat projekata žena u oblasti
prvih ﬁlmova, kratkih ﬁlmova, igranih ﬁlmova, razvoja scenarija i razvoja projekata.
Ovaj cilj je usko povezan sa udelom projekata koje podnose žene, a radi podrške uokviru stimulativnog produkcijskog okruženja;● Jedan od prvih koraka ka ravnopravnim uslovima je uspostavljanje posebne
podrške ﬁlmskim stvaraocima koji su roditelji ili će uskoro postati roditelji.

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

67

Slovenački centar će nastojati da uključi inicijative koje olakšavaju rad ﬁlmskih
stvaralaca sa malom decom i da ih uključi u troškove podržanih projekata.
Prema SFC-u, izazovi su sledeći:● Podizanje svesti o rodnoj ravnopravnosti među ﬁlmskim stvaraocima i u javnosti;● Podrška projektima žena ﬁlmskih stvaralaca;● Promovisanje akcija za sprečavanje rodno zasnovanog nasilja i rodnih
stereotipa.

____________________________________________________________
ŠVEDSKA% ﬁlmova koje su režirale žene: 34% (prosek iz perioda od 2018. - 2022)
Broj proizvedenih ﬁlmova tokom perioda: 189
Transverzalne akcije usvojene od 2013. godine
Perspektiva rodne ravnopravnosti prožima sve što se radi na Švedskom ﬁlmskom institutu(SFI) dugi niz godina: od ﬁnansiranja produkcije, preko odabira ﬁlmova za promovisanje izarhiva, do angažovanja osoblja koje radi na poboljšanju nivoa ravnopravnosti.
Dakle, do danas, SFI je postavio:● Internet stranicu za borbu protiv isključivanja nordijskih rediteljki u saradnji sa pet
drugih ﬁlmskih instituta: Nordijske žene u kinematograﬁji.
● Mentorski programMoviement pokrenut 2013. godine;● Inicijative za razvijanje interesovanja za ﬁlm među mladim ženama: isticanje “uzora”,
postavljanje kurseva obuke;● Inicijativu za podršku scenaristkinja pokrenutu 2019. godine.
● Kvalitativne studije o vrstama ﬁlmova na kojima žene imaju priliku da rade (budžet,vrsta produkcije, itd).
● Stranicu koja je u potpunosti posvećena politici za rodnu ravnopravnost na internet
stranici Instituta.
Detaljna godišnja statistika
Dokument Činjenice i brojke 2022. sadrži dve stranice o rodnoj statistici; one pokazuju daudeo dugometražnih ﬁlmova koje je ﬁnansirao SFI, a koje su režirale žene, predstavlja 50%,
14 poena manjeu odnosu na 2020.godinu ali 27 poena više u poređenju sa 2021. godinom(23%).
SFI je 2020. godine objavio izveštaj o rodnoj ravnopravnosti:Which Women? Gender
Equality Report 2019/2020 (Izveštaj o rodnoj ravnopravnosti 2019/2020), koji predstavlja
kvalitativnu studiju koja ispituje kako godine i rasa utiču na uslove rada žena u švedskoj
ﬁlmskoj i televizijskoj industriji. U izveštaju se navodi da industrija rizikuje da izgubi talente i
propusti bitne priče nastavljajući da reprodukuje stereotipne društvene slike. SFI stoga
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

68zaključuje da jeraznolikost neiskorišćeni potencijal švedskog ﬁlma, kako komercijalno tako
i kvalitativno.
SFI je 2022. godine objavio studiju pod naslovom 406 Days – It's About Time. Studija, koja
je predstavljena na Filmskom festivalu u Kanu i dostupna je na internetu, a razmatra razliku
u dužini vremena potrebnog za razvoj i produkciju ﬁlmova koje ﬁnansira SFI u zavisnosti odpola osobe koja stoji iza projekta. Da ponovimo neke ključne podatke: ovaj izveštaj
pokazuje da je za dugometražne igrane ﬁlmove u proseku prođe 138 dana više između
podnošenja ﬁnansiranog ﬁlmskog projekta i njegovog prikazivanja u bioskopu ukoliko ga jerežirala žena. Kada se uzme u obzir osoba koja je pisala scenario, jaz se povećava na još
408 dana produkcije za ﬁlmove koje su napisale žene. Muški reditelji i scenaristi stogačešće objavljuju ﬁlmove nego rediteljke i scenaristkinje; imaju veću publiku, omogućen im ješiri spektar tema: ovo delimično objašnjava zašto se prikazuje više ﬁlmova muškaraca negoﬁlmova žena. Što se tiče dokumentarnih ﬁlmova, trend je suprotan: sa muškarcima na
ključnim pozicijama (režija, scenario, produkcija) potrebno je više vremena nego kada su na
tim pozicijama žene. Međutim, studija pokazuje korelaciju između budžeta dokumentarnog
ﬁlma i dužine produkcije: što je budžet veći, to duže traje snimanje dokumentarnih ﬁlmova.
Prema našim informacijama, ove godine Institut:● traži međunarodni broj osiguranja ljudi koji su na glavnim pozicijama (režiser,
scenarista, producent) za ﬁmove koje oni podržavanju. Na ovaj način, Institut ima za
cilj da prouči i razume kako se kreće zarada i obrazovanje, kao i porekolo ljudi koji suzaposleni na ovim pozicijama.
● Pokrenuće novu studiju 2024. ili 2025. godine. Ovo će biti sveobuhvatni pregledjednakosti i različitosti u sektoru, osvrćući se na različite tipove diskriminacije.
Put ka intersekcionalnoj inkluziji
Prema našem izvoru, u generalnom smislu, sledeći izazov za SFI je da više radi na rodnoj
ravnopravnosti i da uključi intersekcionalni pristup gde je jasno da su rasizam i drugi oblici
diskriminacije su prisutni. Stoga, 2022. godine SFI bio deo New Dawn transnational fund,koji se jasno fokusira na inkluziju i različitost.

____________________________________________________________
ŠVAJCARSKA% ﬁlmova koje su režirale žene: 29% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj proizvedenih ﬁlmova tokom perioda: 396
Obaveze i ciljevi Švajcarske savezne kancelarije za kulturu
Od 2015. godine, Savezna kancelarija za kulturu (FOC) sprovela je nekoliko mera za
promovisanje kulturne raznolikosti:● Redovno i sveobuhvatno prikupljanje podataka o raspodeli ﬁnansijske podrške ukontekstu roda, na godišnjem nivou;
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

69

●

●

Analiza ovih podataka u cilju razvoja oruđa za postizanje jednakosti ušvajcarskoj ﬁlmskoj industriji, uz saradnju sa domaćim i međunarodnim
stručnjacima;
Usvajanje posebnih mera za promovisanje ﬁlmova koje prave žene.

U švajcarskoj šemi promocije ﬁlma možemo da nađemo cilj FOC-a: „Odnos muškaraca ižena koji se pojavljuje u podnetim prijavama mora se na uravnotežen način odraziti upodržanim projektima. Da bi se postigao ovaj cilj, prijavama autorki daće se jednak
prioritetza podršku u pisanju scenarija i podrška u razvoju projekta. Što se tiče podrške urežiji i podrške u postprodukciji, ﬁlmovima koje su snimile žene može da se da prednost,
ako su jednakog kvaliteta. FOC tvrdi da je od 2016. postigao svoje ciljeve: udeo podržanih
projekata rediteljki ili scenaristkinja odgovara odnosu projekata prijavljenih u okviru
selektivnih grantova.
Konkretne akcije za promovisanje položaja žena u industriji
Od 2019. godine, FOC sprovodi posebne mere za promovisanje veće pravičnosti ušvajcarskoj kinematograﬁji:● Uvođenje „rodnog bonusa“ (2019) za ﬁlmove u koprodukciji FOC-a i za koje je udeoﬁnansiranja od strane Švajcarske manji. Sistem selekcije se zasniva na rezultatu (naskali od 100 poena): nakon godine u kojoj je podrška za rediteljke bila manja od
40%, 5 dodatnih poena dodeljuje se ﬁlmovima koje su režirale žene. Ovih 5
poena su odsudni kada se odluka o podršci projektu svodi na nijanse u broju
bodova. Bonus od samog početka privlači projekte žena. I danas je sve više prijavaženskih projekata, čak i u godinama kada se bonus ne dodeljuje;● Producenti koji primaju sredstva od FOC-a sada moraju da potpišu izjavu kojom
potvrđuju da su uveli mere jednakih plata i mere protiv seksualnog
uznemiravanja u svojoj organizaciji;● FOC je uključio troškove nege dece i drugih izdržavanih lica u budžete za
produkciju.
Brojne statističke studije sa ohrabrujućim rezultatima
OFC proizvodi statistiku raščlanjenu po polu u svom godišnjem izveštaju oaktivnostima100. Ove godine, među selektivnim grantovima koje su dobili od OFC-a,
ostvarena je jednakost između projekata žena i muškaraca. Takođe je podela budžeta bila
tačno podeljena na ﬁlmove koje su poducirale žene i koje su producirali muskarci.
OFC je 2020. objavio izveštaj Gender Map resultate 2017-2019. koji se bavi rodnom
strukturom švajcarskih ﬁlmskih timova. Godine 2023., OFC je objavio komparativni dodatak
prvog izdanja: Gender Map rezultate 2020-2022. Izveštaj je pokazao da su se pokazatelji
malo promenili ili uopšte nisu za 3 godine. Međutim, izveštaj beleži neka značajna
povećanja: udeo žena producenata je porastao sa 34% na 42%, žena scenarista sa 34% na
41% i žena koje se režirale dokumentarne ﬁmove sa 29% na 39%. Ispred kamera, udeo
glavnih ženski uloga je porastao sa 34% na 42%. Gender Map, koju će ponovo izmeniti

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

70

OFC će takođe uzeti u obzi sve profesije i ﬁlmke kategorije i obuhvatiće period od 2023. do
2025. godine.
FOC je 2021. objavio sveobuhvatnu studiju o rodnoj ravnopravnosti u švajcarskoj
ﬁlmskoj industriji. Radi se i analiza eﬁkasnosti mera za rodnu ravnopravnost i analiza
preporuka za nove mere. Godine 2022. objavljena je studija o položaju rediteljki ušvajcarskoj ﬁlmskoj industriji između 2013. i 2021. godine. Podaci o polu se precizno
prikupljaju i pažljivo prate.

Put ka uvođenju novih mera
Godine 2022,dobili smo informaciju da merenje ciklusa prikupljanja podataka traječetiri
godine. Stoga će nove mere o rodu i različitosti biti preduzete od 2025. godine. O mnogim
idejama se već diskutovalo, kao što je bonus, speciﬁčne mere za borbu protiv svih vrsta
nasilja i potencijalne regulatorne politike, itd... Međutim, ništa još nije zvanično:naredni krug
mera je trenutno u fazi javnih konsultacija.
Ove godine, informisani smo da uprkos različistosti u širem smislu, neki regionalni fondovi
su uveli posebne mere. Međutim, OFC ne planira da uvede intesekcionalne mere nameđunarodnom nivou.
Što se tiče borbe protiv rodno zasnovanog i seksualnog nasilja, OFC trenuto radi na
kreiranju mreže za sve kulturne institucije da omogući pristup pravnim savetima i
psihološkoj podršci žrtvama iz kulturnog sektora. Ova mreža je i dalje u razvoju, i još uvek
nije odlučeno ko će ﬁnansirati stvaranje ove mreže.
Švajcarski metod emitovanja će se promeniti narednih nekoliko godina a mi ćemo pomno
pratiti uvođenje novih mera i kako se one razvijaju.

____________________________________________________________UKRAJINA
Nemamo reprezentativne pokazatelje za procenat žena koje su režirale u Ukrajini.
S obzirom da je Ukrajina član EFAD od 2022. godine, uključujemo je u istraživanje ulogažena režisera u Evropi od ove godine. Ovo je takođe način da održimo povezanost sadržavom i pokažemo podršku u teškim trenucima rata.
Geopolitički kontekst koji sprečava uvođenje inkluzivnih principa
Zbog trenutnog ratnog stanja, prema našim informacijama, Ukrajinska državna ﬁlmska
agencija (USFA) nema posebne mere koje se donete da bi se promovisala rodna jednakost
u ﬁlmskoj industriji.

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

71Međutim, Ukrajinska državna ﬁlmska agencija preduzima mere i traži mogućnosti da bi
privukla dodatne izvore da omogući funkcionisanje u oblasti kinematograﬁje. Zbog toga, rad
Evropske Unije na intergraciji standarda za uvođenje inkluzije u zakonodavstvo Ukrajine će
se nastaviti nakon uvođenja efektivnih mehanizama za razvoj ﬁlmske industrije.

____________________________________________________________UJEDINJENO KRALJEVSTVO% ﬁlmova koje su režirale žene: 20% (prosek iz perioda od 2018. do 2022)
Broj proizvedenih ﬁlmova tokom perioda: 671
Ciljevi za proporcionalnost populacije Ujedinjenog Kraljevstva
Ciljevi Britanskog ﬁlmskog instituta (BFI) zasnivaju se na traženju proporcionalnosti u
radnom delu populacijeUjedinjenog Kraljevstva i odnose se ne samo na one koji suzaposleni u BFI-u već i na one koje fond ﬁnansijski podržava. Prateći dalja istraživanja, oviciljevi će biti ažurirani od aprila 2023. Naš izvor je pojasnio da to ne znači da su prethodni
ciljevi ispunjeni, već se jednostavno radi o ažuriranju koje će bolje da predstavi ciljeve koje
BFI želi da postigne.
Od 2023. godine, ciljevi BFI biće:● Finansiranje što više projekata reditelja i rediteljki;● Finansiranje 20% projekataosoba koje se identiﬁkuju kao rasne manjine;● Finansiranje 30% projekata osoba sa invaliditetom (12% u prethodnim ciljevima);● Finansiranje 18% projekataosoba koje se identiﬁkuju kao pripadnici LGBTI+
populacije (10% u prethodnim ciljevima);● Finansiranje 39% projekataososbalošeg socio-ekonomskogporekla. Ova
kategorija – društveni sloj – dodata je, odnosno nije pomenuta u prethodnim
objavama ciljeva Instituta.
Politika „Standardi različitosti“.
Standardi različitosti (Diversity Standards) usvojeni 2016. ostaju vodeća politika
Britanskog ﬁlmskog instituta, jer – prema našem kontaktu – obuhvataju i bave se svim
oblastima različitosti i inkluzije. I zaista, razmatranje pola osobe se vrši iz jedneintersekcionalne perspektive. BFI radi na integraciji dugoročnih holističkih politika,praćenih, prilagođavanih i vremenom modiﬁkovanih.Stručnjaci su 2023. godine preradiliStandarde različitosti da bi dodali inkluzivniji jezik.
Ovo su standardi koji su uključeni u program Standardi različitosti:

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

72

●
●
●
●
●

Standard A „Predstavljanje, teme i narativi na ﬁlmu“ bavi se svim relevantnim
temama i dovodi u pitanje stereotipe.
Standard B „Kreativno rukovodstvo i tim projekta“ bavi se inkluzijom usastavljanju timova projekata, a posebno inkluzijom na ključnim pozicijama.
Standard C „Pristup i mogućnosti u industriji“ podstiče obučavanje, podelu posla,
unapređenje, prve poslove i mentorstvo.
Standard D „Razvoj publike“ razmatra kako ﬁlmovi zadovoljavaju potrebe publike u
nedovoljno pokrivenim oblastima.
Standard E: ,,Pristup i pristupačnost”. Ovo je nov standard koji je izrađen 2023.
Obuhvata obavezu brige i inkluzivnosti na ﬁlmskom setu, uključujući pristupačnost
za ljude sa posebnim potrebama i stvaranje bezbednih mesta. Na primer, ovo
uključujedodatnu obuku za tehnički i kreativi tim tako da transrodne osobe mogu dakoriste toalet koji im odgovara bez diskriminacije.

Filmovi koji traže ﬁnansiranje iz fonda (deo BFI-a) sada moraju da ispunjavaju kriterijume
različitosti (koji se odnose na pol, rasu, godine i invaliditet), što po pitanju sadržaja
projekta, što po sadržaju timova – projekti moraju da pokažu posvećenost inkluziji i da
ispune najmanje pet standarda diverziteta.
Standardi diverziteta BFI-a takođe su inspirisali one koje je kreirala AMPAS (Akademija
ﬁlmske umetnosti i nauke) 2020. Godine. BAFTA (Britanska akademija ﬁlmske itelevizijske umetnosti) povećala je upotrebu ovakvih standarda u dodeli svojihnagrada
2021, a njeni dobitnici bili su jasan pokazatelj toga. U 2022. godini, BAFTA je nastavila dakoristi standarde diverziteta koji se sada primenjuju na BAFTA Nagrade za video igre i
BAFTA Nagrade za televiziju.
BFI nastavlja da prati eﬁkasnost svoje politike vršeći sveobuhvatan pregled standarda iz
godine u godinu; nastavlja i da izveštava o podacima prikupljenim na godišnjem nivou.
Prema rečima našeg sagovornika, najnoviji izveštaj BFI-a pokazuje značajan napredak u
zastupljenosti žena u svim standardima, daleko više od bilo koje druge podzastupljene
grupe. BFI nastavlja da ispunjava ali i premašuje svoje ciljeve ﬁnansiranja za scenariste,
producente i reditelje. U ﬁnansiranju iz 2021-2022, Fond za razvoj igranog ﬁlma podržao je
73% ženskih i nebinarnih scenarista, u režiji to je 54%, a uprodukciji 66%. Što se tiče
produkcijskog fonda, žene i nebinarneosobe predstavljaju 48% scenarista, 53% reditelja i
58% producenata.
Usled velikog broja aktivnosti po pitanju jednakosti, diverziteta i inkluzije, procena uticaja
ovih mera na industriju u celini može da predstavlja izazov, ali BFI je optimista u pogledu
nivoa posvećenosti i prihvatanja svojih politika, te nastavlja da prati napredak kroz
prikupljanje podataka.
Objavljivanje višestruke i precizne statistike
BFI proizvodi godišnju statistiku podeljenu u četiri kategorije: osobe sa invaliditetom,
osobe koje se identiﬁkuju kao rasne manjine, osobe koji se identiﬁkuju kao žene i osobe
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

73

koje se identiﬁkuju kao seksualne i/ili rodne manjine (LGBTI+). Ove statistike su zasnovane
na zaposlenima, tipovima pozicija, ﬁlmovima koji su ﬁnansirani i razlikama u platama.
BFI je transparentan te je podelio ove brojke: čitava stranica njihovog sajta posvećena jepitanjima inkluzije. Pored kvalitativne i kvantitativne statistike i izveštaja, BFI deli sve svoje
mere, ciljeve i preporuke vezane za inkluziju.
Paralelna politika integracije rodnih pitanja
BFI je uveo niz mera kako bi osigurao da rodna ravnopravnost konstantno bude u centru
aktivnosti Instituta:● BFI zahteva da njegovi saradnici (Film London, Creative Scotland, Northern Ireland
Screen, CymruWales...) takođe budu posvećenipitanjimainkluzije u industriji;● Uspostavljanje partnerstva sa Raising Films, organizacijom koja podržava žene iz
audio-vizuelne industrije koje imaju decu, radi izrade izveštaja o uticaju Covid-19 na
majke u sektoru;● Kreiranje programa Step-Up, koji postavlja i promoviše podzastupljene talente uﬁlmovima koje podržava BFI. Generacija 2022. će uključiti i poziv za žene koje radenatehničkim pozicijama;● Redovne konsultacije sa onima koji su direktno pogođeni ovim pitanjima iumrežavanje sa onima koji su izloženi diskriminaciji. Tokom cele godine, BFI sesavetuje sa kolektivima na raznim sastancima i događajima; BFI takoupućuje poziv
grupama ljudi sa invaliditetom, kao i grupi ne-belih žena u ﬁlmskoj industriji – Soul
Sisters;● Baza podataka BFI-a, BFI Filmograﬁja44, omogućava pretrage na osnovu pola. Za
svaki britanski ﬁlm moguće je saznati pol svakog člana tehničke ekipe i glumaca.
Svaki ﬁlm je takođe ocenjen i na osnovu poštovanja rodne raznolikosti.
Širok spektar podsticajnih politika
Da bi smo ohrabrili žene i ljude koji su diskriminisani u oblasti posla, dodajemo sledeće:● Uspostavljanje partnerstva sa Raising Films, organizacijom koja podržava žene iz
audio-vizuelne industrije koje imaju decu, radi izrade izveštaja o uticaju Covid-19 na
majke u sektoru;● Kreiranje programa Step-Up, koji postavlja i promoviše nedovoljno zastupljene
talente u ﬁlmovima koje podržava BFI. Generacija 2022. je uključila i poziv za ženekoje rade na tehničkim pozicijama;● Godišnja članarina za mrežu ,,Ženski ﬁlmski klub” 10 žena ﬁlmskih stvaralaca. Ova
mreža za žene i nebinarne ljude ima za cilj da spoji profesionalce u sektoru,
obezbedi obuku i da mogućnosti i dobru praksu da bi pomogli ljudima koji su
predmet diskriminacije da nađu svoje mesto u industriji.
● Stvaranjem programa “Celebrating Black Women in International Film” koji podržava
stvaraoce ﬁlmova koji su crnci u razvijanju novih veza i partnerstva. Kao deo ovog
programa, četiri crnkinje iz Britanije, koje su stvarateljke ﬁlma, tražeći partnera za
trenutne projekte, putovale su na Kanski ﬁlmski festival ove godine. BFI je takođe
44https://www.oscars.org/news/academy-establishes-representation-and-inclusion-standards-oscarsreligibility

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

74

organizovala ,,Proslavu Dana crnkinja”, događaj koji je umrežio i spojio više od 100
crnkinja producentkinja koje su prisusovale Kanskom festivalu 2023. godine.
Snažna politika prevencije uznemiravanja
Kao što smo videli prošle godine, BFI je takođe izradio dva dokumenta za borbu protiv svih
vrsta nasilja i uznemiravanja. Prvo je skup principa za suzbijanje i sprečavanje
maltretiranja i uznemiravanja u audio-vizuelnom sektoru, praćen, praktičanim vodičem na tu
temu primenjen na radnom mestu.
Od početka 2023. godine, BFI podtiče sve podržane projekte da stvore „bezbedno
mesto“ na ﬁlmskim setovima. S toga, produkcijski timovi mogu imati koristi od dodatnih
sredstava koji su namenjeni postavljanju i upravljanju ovog prostora. U pitanju je mesto gde
ljudi mogu da pitaju za savet, saznaju o svojim zakonskim pravima, razgovaraju jedni sa
drugima i udalje se od svakog okruženja koje im izaziva ﬁzičku ili psihičku nelagodu.
Pored toga, BFI podstiče ﬁlmove koji su podržani da učestvuju na obuci koju održava6th
From The Spotlightkoja ima za cilj da pomogne promoterima projekta da ispune zahteve
Standarda razlikonosti i tako ispune uslov da se prijave za grantove od Instituta. Ovi
programi uključuju obuku za ulogu ,,koordinatora za pristup”, koji brine da se svi dobro
osećaju na ﬁlmskom setu.
Izazovi koje treba integrisati bez odlaganja
Prema našem sagovorniku, izazovi pariteta, različitosti i inkluzije neprekidni su, ali u svetlu
ponovnog oživljavanja pokreta Black Lives Matter 2020. godine, postoji izvesan imperativ
da se pozabavi podzastupljenim talentimacrnaca i azijata u Ujedinjenom Kraljevstvu. Takođe
postoji pojačan interes za način regionalnog predstavljanja zbog prioriteta vlade u ovoj
oblasti, kao i za prevencija maltretiranja i uznemiravanja i načina na koji se ljudi tretiraju na
ﬁlmskom setu.
Stoga se čini da je Ujedinjeno Kraljevstvo jedna od zemalja koja je usvojila najambiciozniju iveoma dalekosežne inkluzivne principe. Međjutim, činjenica da se udeo rediteljki
menjasamo polako podseća nas, na dvostruki vremenskijaz između uvođenja mera ikonkretnog i kvantiﬁkovanog uticaja koje to može da ima na industriju. Stoga ćemopažljivo pratiti razvoj cifara u godinama koje dolaze.

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

75

PRILOZI
Prilog 1 – Tabela: vrste politika po državama%
ﬁlmovarediteljki

Podsticajne
politike

Gendermainstreaming

Svest/vidljiv
ost

Borba
protiv
nasiljaDržava/Albanija

34

Austrija

x

x

x

x

x

x

27

Valonija
(BEL)

x

x

x

x

x

x

27

Flandrija
(BEL)

x

x

x

x

x

/

Bosna i
Hercegovina18,1

Bugarska/

Crna Gora

x

x

x

24

Češka

x

29

Danska

x

x

x

x

24

Estonija

x

x

x

x

33

Finska26

Francuska

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

16

Grčka

x

x

x

29

Holandija

x

x

x

x

x

20

Hrvatska

x

x

x

x

x

23

Irska

x

x

x

x

x

37

Island

x

x

x

15

Italija

x

x

x

x

x

x

x

NamereRegulativne politike
x

/

Kipar

x

22

Litvanijax

30

Letonija

17

Luksemburg

23Mađarska

16

Severna
Makedonija

/

Malta

32

Nemačkax

34

Norveška

x

x

x
x

x
x

x

x

x
x

x

x

x

x
x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

76

Neintervenciona
politika19

Poljska

x
x

x

25

Portugal

20

Rumunijax

24

Slovačka

xx

18

Slovenijaxx/

Srbija20Španijax34Švedskax

29Švajcarska

x

x

20

Ujedinjeno
Kraljevstvo

x

x

x

x

x

x
x
x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x
x

x

Prilog 2 – Tabela: mere po državama (1)DržavaCiljevi

Regulativne politike

Podsticajn
e politike

Gendermainstreaming

Svest/vidljivostBorba
protiv
nasilja*Umerene kvote(prioritizacija
projekata ženaukoliko su
suparnički
podneti projekti
jednakog
kvaliteta)

Albanija

Austrija*Ciljati na
paritet u svim
odeljenjima i
ﬁnansijskim
sektorima*Hibridna
ﬁnansijska
podrška radi
postizanja
parireta u toj sferi
do 2024.

*Rodni podsticaj*Raspodela
poslova i briga odeci*Takmičenje upisanju scenarija*Mentorski
program ProPro*Prikupljanje rodno
relevantnih podataka*Rodni kriterijum pri
formiranju komisija iprocesa ﬁnansiranja*Internet stranica
posvećena politikama
rodne ravnopravnosti i
intervjuima sa
rediteljkama*Etički kodeks iobuka zaborbu protiv
nasilja

Valonija (BEL)*Podsticatižena na prijavu
projekata*Proširiti
kriterijum
analize radi
uključivanjasvih manjina:
Plan
Diverziteta*Umerene kvote(prioritizacija
projekatajednakog
kvaliteta)*PiTCH Inicijativa*New Dawn*Prikupljanje rodno
relevantnih podataka*Akademske studije ostereotipima ubelgijskoj
kinematograﬁji*Obuka članova nove
komisije u odeljenju za
scenario*Konferencije na temuroda i raznolikosti*Obuka: borba
protiv nasilja

Flandrija (BEL)*Pokrenuti plan
akcije vezan za
rodnu
jednakost i
inkluziju*Rad nainkluzivnim
rediteljkskim
proﬁlima(2023)*New Dawn*Bonus za
inkluziju*Programosnaživanja ženau kinematograﬁji(2023)*Prikupljanje rodno
relevantnih podataka*Odeljak o inkluziji uselekciji razvoja
projekata*VAF-ov sajt ima
stranicu posvećenu
inkluziji*Obuka o nesvesnim
stereotipima saintersekcionalnimpristupom*Obuka: borba
protiv nasilja*Mogućnost dase označi naziv
nasilja u prijavi

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

77Bosna i
Hercegovina
Bugarska
Crna Gora*Izjava ociljevima uDržavnomprogramu za
razvojcrnogorske
kinematograﬁje
2018 - 2023

Češka

*Komisije koje
odlučuju ododelugrantova
izrazile su
podrškuprincipu
jednakih
mogućnosti

Danska*Paritet u
prijavama za
ﬁnansiranje*Povelja za
podsticanje
kulture i
etničkog
nasleđa ukinematograﬁji*Forumi za
dijaloge*Posebankriterijum davanja
prioriteta
projektima koji
imaju
scenaristkinju*Mogućnost
uvođenja pomoći
nege deteta u
produkcijskibudžet na
ﬁlmskimsnimanjima (nijejoš
implementirano)*Prikupljanje rodno
relevantnih podataka*Prikupljanje rodno
relevantnih podataka*Umerene kvote(prioritizacija
projekata ženaukoliko su
suparnički
podneti projekti
jednakog
kvaliteta)*Prikupljanje rodno
relevatnih podataka*Producenti su
obavezni da naglase
rodni sastav timova*Finansijska
prioritizacija projekatakoji se bavestereotipima*Radionice za članove
komisija i obuke
zaposlenima o
podsvesnim
stereotipima*Savetovanja za
scenariste ouvrštavanju borbe
protiv stereotipa uscenarije*Učešće udogađaju za
suzbijanje
nasilja u
audiovizuelno
m sektoru.

Podsticajn
e politike

Gendermainstreaming

Svest/vidljivostBorba
protiv
nasilja*Kreiranjebodovnogsistema za
podrškuprojektima sa
pretežno ženskim
ekipama* Prikupljanje rodno
relevantnih podataka*Seminar o jednakosti i
inkluziji u ﬁlmskoj
industriji (na Filmskom
festivalu u Veneciji)*Poziv za
projekte kojipodižu svest onasilju nadženama*Prikupljanje rodno
relevantnih podataka*Konferencije i okrugli
stolovi da se istaknu
rediteljke*Radionice na
temu svesti ointimnosti (nijejoš
implementirano)

Prilog 4 – Tabela: mere po državama (3)DržavaCiljevi

Italija*Opservatorija
za rodnu
ravnopravnostpodiže svest,
nudi dobre
prakse ipromoviše
specijalizovane obuke

Kipar*Volja da se
promovišeobrazovanježena*Isticanježena koje susnimileﬁlmoveRegulativne politike

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma78

Litvanija*Preporuka za
autore ﬁlmova
da osiguraju
jednakost ieliminišu
diskriminaciju*Podrška EWA
organizaciji*Prikupljanje rodno
relevantnih podataka(u toku od 2022. do
2025. godine)*Projekat za
borbu protiv
seksualnog
uznemiravanja,organizovanje
obuka itd.

*Prikupljanje rodno
relevantnih podataka

Letonija*Umerene kvote(prioritizacija
projekata ženaukoliko su
suparnički
podneti projekti
jednakog
kvaliteta)

Luksemburg*Kreiranje
posebnog fonda
posvećenom
projektima žena*New Dawn*Prikupljanje prvih
rodno relevantnih
podataka u 2024.

*Radionica opredrasudama istereotipovima (2024)*Etička komisija
i interni alarmni
sistem u
InstitutuMađarska

Severna
Makedonija*Radionca za
pomoć
suzbijanja iborbe protiv
seksulanog i
rodnog nasilja*Potpisivanjemeđuvladinepovelje obavezivanjerodnojravnopravnosti*Umrežavanje*Objavljivanjeprvih
rodno relevantnih
podataka 2022.
godine*Organizacija diskusija
o pitanju položaja ženau sektoru*Kampanje o proﬁlimažena u industriji*Uvođenje prve rodno
relevantne statistike*Organizovanje
okruglog stola na temupola, inkluzije I
različitost

Podsticajn
e politike

Gendermainstreaming

Svest/vidljivostBorba
protiv
nasilja*Programi za
ﬁnansiranje imentorstvo*Mogućnost da
se u budžet uvrsti
nega dece*Prikupljanje rodno
relevantnih podataka*Radionice odiverzitetu za komisijekoje dodeljuju nagrade*Godišnja brošura orodu u ﬁlmskoj
industriji*Posebna stranica za
inkluziju*Radne grupe
koje se bore
protivseksualnog i
rodnog nasilja
na ﬁlmskom
setu*Razvojni
program za
autore iz
podzastupljenih
društvenih grupa*Prikupljanje rodno
relevantnih podataka*Uslov za dobijanjesredstava (poštovanjezahteva ravnopravnosti
i inkluzije)*Uspostavljanje
diverziteta kao
najbitniji kriterijum u*Organizacija kurseva iseminara o
podsvesnim
stereotipima i
diskriminaciji na
radnom mestu*Mere zaprijavljivanje iprevenciju
uznemiravanja: obavezne
obuke zapodržane
projekte

Malta

Prilog 5 – Tabela: vrste mera po državama (4)DržavaCiljevi

Nemačka*Radne grupe
i predlozi ukorist rodne
ravnopravnosti

Norveška

*Petogodišnji
plan akcije(Relevance.
Audience.
Sustainability)*Cilj: odnos
50/50 udodeligrantova

Regulativne politike*KvoteKvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

79svim programima iprojektima*Prikupljanje rodno
relevantnih podataka

Poljska*Bodovni sistem(uz dodatne
poene ukoliko je
projekat režirala
žena)*Bonusi za
projekte koji
imaju bar 50%
žena*New Dawn

Portugal*Organizacija javnih
debata tokom festivala*Prikupljanje rodno
relevantnih podataka

Rumunija*Prikupljanje rodno
relevantnih
podatakaod 2022.

Slovačka

*Učešće u prikupljanju
rodno relevantnih
podataka (OAS)*Naglašavanje ukoliko
je ﬁlm režirala žena u
svom katalogu (merakoja još nije
uspostavljena)*Objavljivanjeprvih
rodno relevantnih
podataka*Prijavni formulari koji
uključuju zahtev da se
navede rod svihčlanova tima na
ključnim pozicijama*Događaj za podizanje
svesti o rodnoj
ravnopravnosti Women
On the Go

Slovenija*Izjavljeni
ciljevi 2018.

*Posebna
podrška za osobe
sa decom*Rad naiznalaženju
dobrihstrategija
protiv nasilja

SrbijaPrilog 6 – Tabela: vrste mera po državama (5)DržavaCiljevi

Regulativne
politike

Podsticajne
politike

Gendermainstreaming

Svest/vidljivostŠpanija*Zakon o ﬁlmu
obezbeđuje
paritet u
selekcionim i
komisijama za
ﬁnansiranje
ICAA-e*Potpisivanje
deklaracije
namera (CAACI*Novi zakon oﬁlmu koji će dase odnosi na
jednakost na*Kvote oﬁnansiranju ﬁlmova
rediteljki*Bodovni sistemkoji obezbeđuje
pristup grantovima*Odlika – posebno
preporučeno za
promociju rodne
jednakosti*Manji porez zatimove koji imaju
rediteljku*Finansijska
podrška iz
Evropskog fonda
za oporavak* Prikupljanje rodno
relevantnih podataka*Komisije za davanje
grantova uzimaju u obzir
i rod*Kampanja vidljivosti*Stranica sajta Instituta
posvećena paritetu

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

80

Borba
protiv
nasilja

transverzalan
načinŠvedska*Nekvantiﬁkovani
ciljevi radi
povećanja brojažena na čeluprodukcije, kao injihoveprepoznatosti iznanja o rodu i
raznolikosti*50% sredstava
za produkciju
ženamaŠvajcarska*Cilj: odnos
muškaraca i ženau podržanim
projektima mora
da bude jednak
prijavama
projekata

Ujedinjeno
Kraljevstvo*Kvantiﬁkovani
ciljevi za
diversiﬁkaciju
raspodelesredstava*Program
mentorstva
Moviement*Inicijative(konkursi, obuke…)
radi razvijanjainteresovanja za
ﬁlm među ženama*New Dawn*Prikupljanje rodno
relevantnih podataka*Posebne kvalitativne
studije*Umerene kvote(prioritizacija
projekata ženaukoliko su
suparnički podneti
projekti jednakog
kvaliteta)*Rodni bonus koji
se uvodi kada je
manje od 40%
produciranihﬁlmova prethodne
godine bilorežirano od stranežene*Mogućnost
integracije troškova
brige o deci i
drugih usluga uprodukcijski budžet

* Prikupljanje rodno
relevantnih podataka*Hibridne kvote*Standardi
diverziteta*Godišnje
ﬁnansiranje 10članarina koji su
pretplaćeni na
Filmski Ženski Klub
*Obeležavanje
inicijative za
crnkinje umeđunarodnom
ﬁlmu*Prikupljanje rodno
relevantnih podataka
kao i podataka za tri
druge kategorije*Uvođenje Standarda
diverziteta*Internet stranica za
borbu protiv
podzastupljenosti
nordijskih rediteljki (uzpet drugih nordijskih
instituta)*Odeljak internet
stranice posvećen
politici za rodnu
ravnopravnost*Obaveza
producenata
da potvrde dasu uveli mereza rodnu
ravnopravnost
i mere protiv
seksualnog
uznemiravanja*Odeljak internet
stranice posvećen
politici za rodnu
ravnopravnost

UkraineKvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

81

*Dva
dokumenta za
prevenciju iborbu protiv
nasilja I
uznemiravanja*Stvaranjebezbednog
prostora na
setovimapodržanim od
strane BFI-a

IZVORI
RODNA RAVNOPRAVNOSTCOFFIN Alice, « Le Génie Lesbien », Grasset, 2020
DELPHY Christine, « Classer dominer, qui sont les autres ? » La fabrique éditions, 2008
HAMON Francis, « Les discriminations saisies par le droit », L.G.D.J, 2016
HOOKS bell, « Ne suis-je pas une femme », Cambourakis, 2015
Lexie, « Une histoire de genres », Editions Marabout, 2021
PEYTAVIN Lucile, « Le coût de la virilité », Éditions Anne Carrière, 2021
SOLNIT Rebecca, « La mère de toutes les questions », éditions de L’olivier, 2019SÉNAC-SLAWINSKI Réjane, Du gender mainstreaming au paritarisme : genèse d’unconcept controversé, Réjane Sénac- Slawinski, L'Harmattan | « Cahiers du Genre », 2008/1
n° 44 | stranice 27 - 47
SQUIRES JudithDiversity mainstreaming : dépasser les approches technocratiques etd’addition des inégalités, Judith Squires, L'Harmattan | « Cahiers du Genre », 2008/1 n° 44
Collectif Piment, « Le dérangeur – petit lexique en voie de décolonisation », éditions horsD’atteinte, 2020
O POLOŽAJU ŽENA U KINEMATOGRAFIJI
BREY Iris, « Le female gaze, une révolution à l’écran », éditions de L’olivier, Février 2020
BASTIDE Lauren, « Présentes », Editions Points, 2020
Collectif Noire n’est pas mon métier, « Noire n’est pas mon métier », Éditions du Seuil, 2018
MURAT Laure, « Une révolution sexuelle ? Réﬂexions sur l'après-Weinstein », Editions
stock, 2018
ROLLET Brigitte, « Femmes et cinéma, sois belle et tais-toi ! », Editions Belin, 2017
Étude du Lab femmes de cinéma : https://femmesdecinema.org/etude/
OPŠTI
European Audiovisual Observatory, Country guide, National overview [en ligne] :www.obs.coe.int/national-overview
European Audiovisual Observatory, Female professionals in European ﬁlm production, 2022
Edition [en ligne] :https://rm.coe.int/female-professionals-in-european-ﬁlm-production-2022-edition-p-simone/1680a886c5
European Audiovisual Observatory, Lumiere [en ligne] :http://lumiere.obs.coe.int/web/search/
IMDb, Movies, TV and Celebrities [en ligne] : http://www.imdb.com/
REGULATIVEArrêt Kalanke du 17 octobre 1995,
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FR/TXT/?uri=CELEX%3A61993CJ0450
Arrêt Marschall (CJUE) du 11 novembre 1997 (aﬀaire C-409/95),
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FR/TXT/?uri=CELEX%3A61995CJ0409
Arrêt de la Cour (25 octobre 1988), Commission/France, 312/86,
https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:be18ec45-d47e-4557-9e33-cfb510c6a33
7.0001.06/DOC_1&format=PDF
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma82

Article 4 $1 de la CEDEF (1979),
https://www.ohchr.org/fr/professionalinterest/pages/cedaw.aspx
Convention adoptée en 1979 par l’Assemblée générale des Nations Unies sur l’élimination
de toutes les formes de discrimination à l’égard des femmes,
https://www.haut-conseilegalite.gouv.fr/IMG/pdf/convention_onu_1979-4.pdf
Directive 2006/54/CE du Parlement Européen et du Conseil du 5 juillet 2006,
https://eurlex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2006:204:0023:0036:fr:PDF
Recommandation 84/635/CEE du 13 décembre 1984 relative à l’action positive en faveurdes femmes :https://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:31984H0635:FR:HTMLPO DRŽAVAMA
Albanija
Albanian Center of Cinematography : http://nationalﬁlmcenter.gov.al
Austrija
Austrian Film Institute : https://www.ﬁlminstitut.at/en/
Belgija, Valonija
Centre du Cinéma et de l’Audiovisuel : https://audiovisuel.cfwb.be
Bugarska
Bulgarian National Film Center : https://www.nfc.bg/en/
Kipar
Deputy Ministry of Culture of Cyprus : http://www.moec.gov.cy/en/cultural_services.html
Hrvatska
Croatian Audiovisual Centre : https://www.havc.hr/eng/ČeškaCzech Film Center : https://www.ﬁlmcenter.cz/en/home
DanskaDanish Film Institute. https://www.dﬁ.dk/en
Estonija
Estonian Film Institute : https://ﬁlmi.ee
FinskaFinnish Film Foundation : https://ses.ﬁ/en/
Francuska
Centre national du Cinéma et de l’image animée : https://www.cnc.fr
NemačkaGerman Federal Film Board : https://www.ﬀa.de/index.php?id=170
Grčka
Greek Film Center : http://www.gfc.gr/en/Mađarska
National Film Institute Hungary : https://nﬁ.hu/en
IslandIcelandic Film Centre : http://www.icelandicﬁlmcentre.is
Irska
Screen Ireland : https://www.screenireland.ie
Italija
Film Italia : https://www.ﬁlmitalia.org
Ministry of Cultural Heritage, Activities and Tourism (MIBACT) :http://www.cinema.beniculturali.it
Letonija
National Film Center of Latvia : http://nkc.gov.lv/en/
Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

83

Litvanija
Lithuanian Film Center : http://www.lkc.lt/en/
Luksemburg
Film Fund Luxembourg : http://www.ﬁlmfund.lu
Severna Makedonija
North Macedonia Film Agency : http://ﬁlmfund.gov.mk/?page_id=17834&lang=en
Malta
Malta Film Commission : https://maltaﬁlmcommission.com
Crna Gora
Film Center of Montenegro : http://fccg.me/en/
Holandija
Netherlands Film Fund : https://www.ﬁlmfonds.nl/page/2902/welcome
Norveška
Norwegian Film Institute : https://www.nﬁ.no/eng
Poljska
Polish Film Institute : http://pisf.pl/en/
Portugal
Instituto do cinema e Do Audiovisual : https://www.ica-ip.pt/pt/
Rumunija
Romanian Film Centrer : http://cnc.gov.ro/?page_id=52968
SrbijaFilm Center Serbia : http://fcs.rs/eng/
Slovačka
Slovak Film Institute : http://www.sfu.sk/en/about-us/slovensky-ﬁlmovy-ustav
Slovenija
Slovenian Film Center : https://www.ﬁlm-center.si/en/Španija
Instituto de la Cinematografía y de las Artes Audiovisuales.
http://www.culturaydeporte.gob.es/cultura/areas/cine/inicio.html
Švedska
The Swedish Film Institute : https://www.ﬁlminstitutet.se/en/ŠvajcarskaOﬃce Fédéral de la Culture : https://www.bak.admin.ch/bak/fr/home.html
Ujedinjeno Kraljevstvo
British Film Institute : https://www.bﬁ.org.uk

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

84

POSVETE, PRIZNANJA
Studija realizovana 2016. od strane:Stéphanie Halfon.
Studija ažurirana:- 2017. i 2018. godine (Flore Brabant)- 2019. godine (Valentine Bottaro)- 2020. godine (Élise Pilleti Emma Pagès)- 2021. godine (Solenn Touchard-Durmordi Lise Perottet)- 2022. i 2023. godine (Lise Perottet)
Pod udruženjem Révélations Culturellesi upravom (Fabienne Silvestre iGuillaume
Calop).
Posebno hvala:- EAO-u, a posebno načelniku Ddeljenja za informacije na tržištu (Gilles
Fontaine) i ﬁlmskom analitičaru (Patrizia Simone)- EFAD-u, posebno Generalnom sekretaru (Julie-Jeanne Regnault) iSlužbeniku za politiku i komunikacije (Ariel Bianucci).
- Naši partneri: naši sponzori, the Sisley-d'Ornano Foundation,
STUDIOCANAL, Ministarstvu kulture, the CNC, Audiens, TITRA FILM and theCollectif 5050;-

Filipi Šepard (Philippa Shepherd) zbog prevoda izdanja studije iz 2023.
godine.
The Trieste Film FestivaL, the Sevilla Film Festival, the European Film Forum
Scanorama, the Cottbus Film Festival and the European Film Festival Palić koji su
kao deo MIOB mreže, preveli studiju Women of Cinema Lab 2023 na italijanski,španski, litvanski, nemački i srpski da bi obezbedili veću preglednost u Evropi.

Hvala svima koji su odgovorili na naša pitanja i pomogli našem istraživanju:
Andrić Anđelija, Barslund Kirsten, Bec Anastasia, Birgit Moldaschl, Brunet Sarah,
Buchkovska
Veronika, Bürcher Matthias, Džinić Ognjen, Gannon Grace, Gatta Maria Silvia, Gricar Nika,
Hautamäki Reetta, Hilmarsdóttir Sigurrós, Honold Bérénice, Hoyes Mélanie, Jans Astrid,
Jovanović Sanja, Jucytė Austė, Kalkopoulou Athena, Kremer Carole, Lányi Eszter,
Lengálová
Veronika, Loriga Renato, Mutic Nedin, Nermoen Live, Nikolova Ralitsa, Perez Pablo, Piccon
Ivan, Pinheiro Vitor Manuel, Rietuma Dita, Roch Tran, Roic Dunja, Ronald Susan, Salu Viola,Šantrochová Markéta, Schröder Joseﬁn, Smokonova Jana, Stefan Cristi, Strój Pola,
Stylianou
Danae, Teodorescu Ilinka, Thomas Leslie, Toullieux Agnès, Ulma Miroslav, Van der Zalm
Jeroen, Vienne Michel, Zappe-Heller Iris.

Kvalitativna studija o položaju rediteljki u Evropi - The Lab Femmes de Cinéma

85