og andre S U K K U L E N T E R

Januar 1998oÅrgang33

KAKTUS OG ANDRE SUKKULENTER udkommer 4 gange årligr i januar, april, juli og oktober som medlemsblad for
Nordisk Kaktus Selskab.
Redaktion: Helga B. Erritzøe, Taps gi. Præstegård, DK-6070 Christiansfeld, tlf. 75 57 31 56, fax 75 57 3 2 55.
Tryk: Kolding Trykcenter, Gejlhavegård 23, DK-6000 Kolding.
Selskabets regnskabsår er tra 1. januar til 31. december. Årskontingent 250 kr. Alle henvendelser vedrørende medlemsskab
og adresseændringer bedes rettet til kassereren, Giro-nr. 6 57 87 13. About membership apply to mr. Dubbeld Samplonius.
Terminer for indlevering af annoncer og artikler:
Termine fur Anzeigen und Artikel:
Tetms for ads and articles:
1. marts, 1. juni, 1. september, 20. november.
Annoncepris: 1/4 side 200 Dkr. - Preise fur Anzeigen: 1/4 Seire 200 Dkr.-Price for ans: 1/4 page 200 Dkr.

SIDEN SIDST
Godt Nytår, kære medlemmer. Jeg håber, at året1998 v i l komme t i l at stå i medlemsaktivitetens
tegn. Rent ud sagt, kære medlemmer, kom ud af
starthullerne. Prøv at melde dig ind i en lokalkreds, hvis der er en i nærheden. Det kan stærkt
anbefales, for ved alle de kredsmøder, jeg har været
t i l , har jeg næsten altid haft en kaktus eller to med
hjem. Hvad om du også tilmeldte dig t i l årsmødeti år? Der er plantesalg, gode foredrag, og mange
chancer for at få gode ideer fra andre medlemmer.
Angående vores fremragende blad - som nu også er
med farve - ville det være rart, hvis vores redaktørfår lidt mere stof tilsendt. Det kan jo ikke væremeningen, at det er redaktøren selv, der skal stå fordet hele. I skal ikke være nervøse for at sende noget
ind. Det behøver ikke at være en professorafhandling, men bare om dine oplevelser med dine planrer, sig være det gode som dårlige. A l t stof modtages med glæde. Prøv også at så lidt frø i år. Vi haren pæn frøliste, og tjek også diverse forhandlere
som reklamerer her i bladet. Det kan der kun komme noget godt ud af. Hvis vi alle bare såede en 2030 forskellige ting hvert år, så ville vi få nogle godeplantesalg i fremtiden.
Bestyrelsen i NKS vil i 1998 arbejde med at få
trykt vores logo på T-shirrs. En hvid T-shirt med
dette logo v i l faktisk blive ganske pænt. Det kan vi
takke Helga B. Erritzøe, som har stået for det
kunstneriske og som har stillet os logoet t i l rådighed.
Årsmødet v i l i år blive den 22.-23. august, igenved Motel Europa, Aalborg. Vi v i l i år gøre lidt
mere ud af plantesalget ved at indkøbe planter
hjem forskellige steder fra. Men jeg v i l også gerne
opfordre alle medlemmer t i l at tage nogle plantermed.
Det var så alt fra formandens pen denne gang.

Forside viser:
Epiphyllum hybrid »Clown«(se også side 3 )2

Husk nu at tænke på kassereren! Betal kontingent i
god tid!
Henrik Helms Madsen

Selskabets styrelse:
Formand: Henrik Helms Madsen, Trælgårdsvej 4,
DK-8544 Mørke, tlf. 86 37 66 45
Sektetæt: Preben Daugaard, Sabro Skovvej 9,
DK-8471 Sabro, tlf.+fax 86 94 84 35.
Kasserer: Dubbeld Samplonius, Nørrevænget 138,
DK-8310 Tranbjerg, rlf. 86 29 91 23.

Øvrigefunktionærer:Bestyrer af diateket: Esther Genker, Tranumparken 1-6-2,
DK-2660 Brøndby Srrand, tlf. 43 54 22 41.
Dansk bibliotekar: Bent Olesen, Østerskowej 13, Ilskov,
DK-7451 Sunds, tlf. 97 14 52 94.
Svensk bibliotekat: Larseric Arne, Fivlered Sjøgården,
S-52043 Åsarp

Indbetaling af kontingent
Norge og Sverige:iNorge: Unni Horn, Rishaugveien 3, N-8340 Sramsund.
Giro: 0825 01 596 34.
Sverige: Nordisk Kakrus Selskab,
Giro 76 07 72-4.

Foro: L. Burkes
Copyright: Rainbow Gardens, Visa, USA
NKS/KAKTUS 3 3 ( 1 )Farvestrålende

Epiphyllum-hybrider.

I Europa har man dyrket Epiphyllum-hybrider
siden 1800-tallet og i mellemtiden krydset sig
frem t i l ca 12000 forskellige hybrider. Planterne
er vidunderlige når de først er i blomst, og det er
et sværr valg at finde frem t i l den, man synes bedst
om t i l sin samling. Der kan nemlig hurtig ske det
fatale for den ivrige samler, at der er akut pladsmangel i drivhuset. Her hjælper bare et godt råd:et større væksthus!

i

Planterne er ikke vanskelige i kultur. De amerikanske arter kræver 15°C minimumtemperatur,ligeså de gulblomstrende arter. Planterne kræver
også om vinteren l i d t vand, ca hver 14. dag, for atundgå at de fine hårrødder udtørrer. Men først når
planterne om foråret har dannet knopper, kan man
begynde at vande lidt rigeligere. Efter blomstringen skal planterne gødes regelmæssigt. I september indstiller man gødningen og begynder samtidig at reducere vandmængden. Fra oktober måned
begynder så igen overvintrings-proceduren. Det er
den måde, jeg dyrker mine planter. Men selvfølgelig har andre sikkert gjort andre erfaringer, derogså kan bringe gode resultater.
Antallet af hybrider er mangfoldige, da mulighederne er store for ar krydse arterne, som f.eks.

"Hymn to Sun".
NKS/KAKTUS 33 (1)"Rosalie Paetz"r>"Aaba".

3

Heliocereus,
Disocactus,
Aporocactus,
Echinopsis, men også Rhipsalis og Hatiroa.
Planterne ligner meget hinanden ved første blik.
Men der er alligevel stor forskel i v æ k s t f o r m e n ,såsom planter der gror med hængende eller oprejste skud. V i finder også arter, hvor bladene er ca
15 cm i bredden og 1 m i længden. Endvidere kan
bladene fremstå næsten flade eller runde eller 4-5
kantede. Også bladkanterne kan variere meget.
A l t i alt finder v i ca 150 forskellige vækstformer
hos hybriderne. Og ser v i på blomsterne er variationerne utallige. V i har 6 forskellige typer af
blomsterformer og adskillige former for blomsterbladene. M e n det v i l være for indviklet atkomme ind på dette emne her.

registreret i 1982 af Phyllis Flechsig. En virkelig
køn hybrid, der desværre gror langsomt og derfor
kun sjældent forhandles.
"Cooperi", en gammel krydsning fra 1884 og en
af de første. De store blomster er hvide inderst, deyderste blomsterblade er gullig-brune. Knopperne dannes ved den nederste del af skuddene og
blomsterne dufter vidunderligt. Denne knopdannelse er karakterisk for "Cooperi" og det udelukker en forveksling med andre hybrider. Forældre-

ne er Selenicereus grandiflorus x Epiphyllum
crenatum. En hybrid der ligner meget er "Pfersdorfii", men her dufter blomsten ikke. I den sid-

ste tid ser man nogle gange Epiphyllum

crenat-um var. kimnachii

Indenfor PhyllokaktUS
dyrkningen støder v i p ånogle kendte navne, f. eks. Curt Knebel med sine
kønne, men også p l a d s k r æ v e n d e hybrider. M a nkender mere end 250 arter som stadigvæk findes i
kultur. Også familien Haage fra Erfurt var kendt
for sine hybrider, men har desværre i de sidste 30
år ikke lavet nye krydsninger. Navne som "Clive
Innes" eller "Theresa Monnier" er kendte hos
Phyllocactus elskere. O g der opstår stadigvæk
nye hybrider i Europa. K u r t Petersen og H e l m u t
Paetzold er også kendte for deres hybrider. Efterfølgende v i l jeg præsentere et lille udvalg af Epi-

phyllum-hybrider.
"Aaba" med mellemstore hvide blomster ca 20 cm
i diameter. De ydre blomsterblade er gullige t i lbrune. Da planten er en krydsning mellem nogle
vildvoksende Epiphyllum arter har hydriden arvetforældrenes egenskab og blomsten holder k u n i todøgn. Planten er nem i kultur og har en svag duft.
"Acapulco Sunset" er en i 1969 registreret krydsning med hibiscusgule blomster. Blomsterbladene har orangefarvede årer og er meget brede. De
yderste blomsterblade er bronzefarvede.
"American Sweethart" er en særlig k ø n hybrid og
blomsten har mere end 80 blomsterblade, deinderste er lyserøde og går over i orange. Krydsningen blev registreret i 1977 og har "Ruby
Snowflake" x "Tassel" som forældre. I m i n samling
blomstrer selv små eksemplarer.
"Ben's Laura" blomstrer med hvide blomster,
hvoraf de yderste blade er mere gullige. En interessant plante og nem i kultur.
"Clown", den mest fantastiske af alle (se forsiden).
De yderste blomsterblade er lysende røde, deinderste hvide med en rød spids. "Clown" blev
4

t i l salg fejlagtig b e n æ v n t
som "Cooperi". Planten har desuden en andenvækstform og blomsten er også forskellig. Skuddene på "Cooperi" er altid grønne, hvorimod Epiphyllum crenatum var. kimnachii viser blålige skud.
"Delicate Jewels" er en hybrid med mindre pinkfarvede blomster. Skuddene hænger ned og planten er nem i kultur. Temperaturen om vinterenskal ligge omkring 15°C.
"Esther Clark" har en stor hvid blomst, de yderste blomsterblade er lyserøde.
"Friihlingsgold" er en nyere tysk hybrid fra 1990.
De kønne gule blomster er små t i l mellemstore og
de yderste blade er mørkegule. Skuddene er altid
flade. K u r t Petersen krydsede sig frem t i l denne
hybrid og forældrene er "Reward" x Disocactus
macranthus Lau 1263- Blomsterne dufter herligt, planten er en øjenfryd, når den er i blomst.
"Golden Fleece" er en gammel hybrid fra 1957,
dyrket af Fort og O'Barr. De inderste blomsterblade er lysegule, de yderste mørkegule. Planten
er varmekrævende om vinteren.
" H y m n to the Sun" er ligeså en ældre hybrid.
Blomsterbladene er abrikosfarvede, i tragten l i d t
mørkere. Forældrene er "Southern Beauty" x"Beethoven".
"Jennifer A n n " er fra 1976. Krydset og registreretaf Georg French. En stor gul blomst. Forældrene
er "Triumphant" x "Yellow Delight".
"Jose Paetz", en ny krydsning fra 1994. De inderste blomsterblade er orangefarvede, de yderste lidt
lysere i samme farvetone. Blomsterne er små t i lmellemstore og klokkeformede. Forældrene er
NKS/KAKTUS 33 (1)"Knebel's Farbenwunder" x "Nayada".
"Mary Hooglivet" blev krydset af Emiel van derAuwera fra Belgien. H y b r i d e n blev aldrig registreret, selv om den allerede fandtes i kultur en delår. Emiel van der Auwera døde desværre i 1990 og
nogle af hans hybrider står i k u l t u r hos m i g . En
af dem er "Mary Hooglivet". I år anmeldte jeg
denne spændende hybrid hos Epiphyllum Societyof America. Planten er en krydsning mellem

Disocactus phyllanthoides

x Digitorebutia

Spec. og har 3-8 kantede skud. Blomsten er l i d t
krøllet, de inderste blomsterblade er karminrøde
med en smule hvidt. Planten er virkelig en perle
blandt Epiphyllum,
men ikke nem i kultur.
"Naranja" er en småblomstrende hybrid, jeg harkrydset m i g frem t i l . Blomsterne er k u n 5 cm idiameter. Da planten er vanskelig i kultur, er det
en god idé at holde den podet.
"Nelson Mandela" er også en af mine hybrider og
blev i år registreret hos ESA. Blomsterne er små,inderst cremefarvede, de yderste blade er rødlige.
"Pete Kelly" med en mellemstor hjulformet g u l
blomst. En meget l i d t kendt plante, men særlig
attraktiv for f o l k der elsker de gulblomstrende
bladkaktus.
"Rosalie Paetz" er en nyere tysk hybrid krydset af
H e l m u t Paetzold og registreret hos ESA i 1993.
Blomsterbladene er lyserøde med en m ø r k e r ø dmidterstribe, klokkeformede og mellemstore.
Forældrene er "Ackermannii" x "Cooperi".

EPRIC Foundation.
Navnet EPRIC står for Epiphytic Plant Researchand Information Cenrre. Denne institution udgiver en liste med relevant litteratur over emnet epiphytiske kaktus og hybrider. Endvidere eksisterer en liste over foreninger med Epiphyter som
speciale. Hvert år udgiver man en plantetilbudsliste. For de penge der kommer i n d , køber man
nye planter og d æ k k e r varmeudgifterne. Mere
information kan fås ved henvendelse t i l : The
EPRIC Foundation, Etudestraat 10, NL-6544 RS
Nijmegen, The Netherlands. Korrespondance påtysk, engelsk eller hollandsk.

Frank Supplie
Postfach 49
NL-5430AA Cuijk
The Netherlands(overs.red.)
Litteratur:F. Stipplie Les chroniques Succulentes: Les Epi
phyllum Hybrids, AIAPS (France),
page 8a-8c, 1987.
F. Supplie Epiphyllum hybrids, Succulenta, page
15-19, 1990.
F. Supplie Orchid Cacti, The Auckland Epiphyl
l u m & Hoya Society, New Zealand, no.
46, page 3, 1996.
F. Supplie Miniature Epiphyllums, CeVaKa (Belgium), page 43-46, 1997

"Three Oranges", en hybrid fra 1983 krydset af
Phyllis Flechsig. Blomsten består af flere rækker
blomsterblade, hvoraf den første række er m ø r korange. Blomsterbladene i anden række er ogsåmørk orange men med en mørkerød plet og en lys
orange midterstribe. Skuddene kan såvel være flade som trekantede. Forældrene er "Oro" x"Reward".
"William Clarck", en gulblomstrende art som ogsåfindes under navnet "W.C.Clarck" i handelen. De
inderste blomsterblade er dejlige gule, de yderste
mørkerøde. Hybriden blev registreret hos ESA af
Oakleigh Gardens.
"Wressey Cocke", navngivet efter en af de største
amerikanske hybrid dyrkere Wressey Cocke.
Blomsten er orangefarvet. Forældrene er "Lilac
Time" x "Moncherie".

6

Epiphyllum cv "Nelson Mandela'
Zeichnung Frank Supplie
NKS/KAKTUS 33(1)Kaktus i Sydvest-USA:
Vest-Mojave ørken og Death Valley.

Lystomede uldhoveder af Echinocactus

polycephalus.

Mojave ørkenen omfatter et k æ m p e s t o r t område
og er af en sådan særpræget og vidunderlig skønhed, at man simpelthen ikke bare kan "drøne"
igennem. De her hjemmehørende planter er udsat
for de mest skrappe overlevelsesbetingelser og man
kan k u n beundre alt l i v her i ørkenen. N å r man
siger: her gror ingenting, v i l jeg altid svare: hvor
ingenting kan gro, gror garanteret Larrea tri-

dentata og Echinocactus polycephalus. Området er i øjeblikket delt op i tre nationalparker.
Den ældste og mest kendte er det legendære
Death Valley ved grænsen mellem Nevada og
Kalifornien. V i kører på Highway 160 mod vest.
N æ r Blue Diamond ser v i på en slette store
Echinocactus polycephalus med mørkerøde
torne. V i kravler ud af bilen og finder endvidere
enkelte Coiyphanta vivipara v. rosea, tornløse

Opuntia ramosissima

v. denudata(også kal-

det for blyant på grund af de tynde skud), små
Yucca brevifotia og Yucca schidigera (MojaNKS/KAKTUS 33 (1)*4P

E. polycephalus

med røde tome, Blue Diamonds, NV.

ve-Yucca). Den vidstrakte slette er stenet og her
gror k u n ganske få buske. Men v i er n ø d t t i l at
bruge paraplyen, en sjælden begivenhed og ret
upassende i en af de mest tørre amerikanske ørkener. Dog i januar måned er det ikke så usædvanligt.
På bjergene Spring Mts. stikker Juniperus californica og andre nåletræer deres grene op af sneen. I lavningen bag bjergene er landskabet endnu
mere trist og ensomt. Her gror k u n Larrea
tri-dentata, begge Yucca, Opuntia acanthocarpa
med brune torne, Opuntia basilaris og enkelte
E. polycephalus. V i fortsætter ikke t i l Pahrump,men kører ud af Nevada.
Bjergskråningerne i Nopah Range nær landsbyen
Tecopa er t æ t bevokset med E. polycephalus med
rød tornedragt som kan ses på lang afstand. I Tecopas nærmeste omgivelser finder v i kun ubevoksede tufsten og nogle ørkenbuske her og der. Man
kan næsten få medlidenhed med indbyggerne fordi området svarer overhovedet ikke t i l vores forventninger om det frugtbare land. Men også dette er Kalifornien.
I nærheden af nabobyen Shoshone er alle bakker
igen bevokset med E. polycephalus. V i findersåvel den røde form som den lyse i et forhold 2:1.
Endvidere ser v i Echinomastusjohnston.it. Ved
indkørslen t i l Death Valley (bag Death Valley
Junction) finder jeg en lys f o r m af E. polycephalus med fem ca 80 cm lange skud. I det egentlige Death Valley findes ingen kaktus. Også her er
det Larrea tridentata der følger os et stykke af
vejen for t i l sidst at blive skiftet ud med stenede
sletter, farverige bakker og sluttelig klitter. På etl i d t højere o m r å d e i Panamint Range bjergene

gror

Sclerocactuspolyancistrus.

Da vi kører ud af Death Valley gør v i stop i Town
Pass. O g her imellem sten og grus vokser k æ m pestore E. polycephalus
puder med lyse torne.
Fuglene har p l u k k e t den hvide u l d fra topstykkerne af planterne. Det er også fuglene, der er dehurtigste og dygtigste samlere af de meget eftertragtede frø. På samme sted gror ellers k u n

Opuntia basilaris.
E. polycephalus
finder vi næsren overalt i detteområde i en højde på 1000-15 OOm over havet. O gselv i de øde og m ø r k e bjerge bag Panamint
Springs gror planterne. Dette landskab virker end8

Echinocereits

buyce-thompsonii.
NKS/KAKTUS 33 (1)I "hjertet" af Death Valley.
nu mere u g æ s t f r i t på m i g end Death Valley. De
mørke violette sten indeholder formodentlig mangansalte. Stejle skråninger og dybe afgrunde ernæsten uden nogen f o r m for vegetation. Senere
finder v i l i d t flere tegn på liv. Det sneer ned påsmå forkrøblede Y.

ibrevifolia.

På vores rejse tilbage t i l civilisationen vælger v ivejen langs den gamle saltsø Owens Lake Bed.
Vejen ender i Lone Pine under USA's højeste bjerg(bortset fra Alaska), M t . Whitney (4420m).
Ruten der fører forbi Valley Wells er mere interessant, men kræver også mere t i d . Her i Clark
Mountain gror bl. a. Echinocereus boyce-thompsonii, ellers k u n typisk for Central-Arizona. Et
godt kendetegn er midtertornene, der viser nedad.

Gabriel Mountains, som omkranser millionbyen
i nord. M i d t i januar måned ligger sneen højt og
kun fyrretræerne med deres 2 5 cm lange kogler og

Dasylirion strictum er til at få øje på. Fra disse
vidunderlige omgivelser ser Los Angeles' skyline
i det fjerne temmelig uvirkelig ud. Tilbage i Pasadena blomstrer Strelitzia og man kender ikke
noget t i l vinteren i Huntington Botanical Garden.

Dipl.Ing. Oswald Richter
Im Mittelweg 1
D-55294 Bodenheim(overs.red.)Værd at bemærke er også Red Rock Canyon State Park på Highway 14. O m k r i n g Yale Dawson
skulle det være lokalitet for Sclerocactus polyancistrus, men altså ikke i grøftekanterne. N u ervi kommet t i l Mojave's vestligste hjørne og Sierra Nevada's sydligste flod.
Efter en overnatning i Palmdale kører v i på enutraditionel vej tilbage t i l Los Angeles - over San
NKS/KAKTUS 33 (1)

9

M

E

D

D

E

L

Frøliste 1998
På utallige opfordringer - ca 10+ og l i d t flereja, så har vi igen en NKS-frøliste.
Den kan fås mod et frimærke eller to ved henvendelse t i l :Peter Brandt PedersenTårnbygårdsvej 20
D K - 2 7 7 0 Kastrup

P.S. Lande der ikke anvender danske f r i m æ r k e r i
det daglige - ingen firmærker, men sæt evtl. etp æ n t på kuverten/kortet!

Sælges/byttes:
En del gode planter sælges t i l meget rimelige p r i -ser: Aloe globuligemma, Aloe ferox, Aloe
wickensti, Aloe mutens, Agave felifera og
Haemanthuspubescens (barberkost).
Eller byttes lige så gerne med div.:
Adromischus,
Gasteria, kompakte Agave(typer/var.) Fx: A. utahensis, A. parryi, A.

Haworthia,E
Som nyvalgt formand kunne jeg godt tænke m i g
hvad I , kære medlemmer, v i l med N K S . Det er josådan, at k u n 7% af medlemmerne møder op t i lårsmødet. Derfor kan det godt være l i d t svært, atdanne sig et indtryk af alle medlemmernes behov.
Jeg har derfor udarbejdet nogle spørgsmål, som
jeg håber, mange af jer har lyst t i l at svare på.
1. Hvor mange år har du været medlem?
2. Er du medlem af en lokalkreds?
3. Hvor har du dine planter: i vindueskarm, drivhus eller andet?
4. Hvor mange planter har du?
5. Har du flest kaktus eller andre sukkulenter?
6. N æ v n tre af dine favorit slægter.
7. Hvad synes du om bladets indhold?
8. Hvilke artikler skal v i f.eks. bringe i fremtiden?
9. Har du lyst t i l at selv skrive t i l bladet?
10. Kan du levere pæne fotos t i l bladet?
11. Holder du andre tidsskrifter som omhandler
kaktus og sukkulenter? Hvilke?
12. Hvor køber du dine planter?
13. Har du forsøgt med frø?
14. Har du været t i l årsmøde?
15. Har du evtl. lyst t i l at holde foredrag t i l årsmødet?
16. Har du nogle ideer t i l N K S bestyrelsen?
17. Køber du bøger, der omhandler kaktus og sukkulenter?
18. Har du nogle ønsker om bog anmeldelser i
bladet?
19- Benytter du biblioteket i NKS?
20. D i n kommentar t i l hvad som helst, klager, ros,ris, håb og ønsker.

neomexicana, A. havardiana, A. toumeyana, A.

megalacantha.

Også småplanter af

Coryphanta, Parodia, Thelocactus, Sulcorebutia og Gymnocalycium har interesse.
Købes: Discocactus, Melocactus, Echinofossulocactus.
Henvendelse: Henning Pedersen, Mellemvej 15,
D K - 8 8 0 0 Viborg, tlf. 86 61 36 18.

Hybrider sælges og byttes.
K a j Christiansen
Eddavej 10 B
D K - 5 2 1 0 Odense N V

10Send dine svar t i l m i g senest d. 12. februar 1998.
A f de t i l m i g tilsendte svar v i l der blive udtrukket
10 vindere. De v i l få tilsendt en lille pakke med
diverse kaktusfrø.
Send dine svar t i l :Henrik Helms MadsenTrælgårdsvej 4
DK-8544 Mørke
e-mail: madsenkaktus@vip.cybercity.dk

NKS/KAKTUS 33(1)TAK
Da dette er det sidste nummer af K A K T U S , som
jeg har redigeret, vil jeg hermed gerne sige en stor
tak t i l alle, der har hjulpet m i g på en eller andenm å d e under m i t arbejde som redaktør for N K S .
Jeg k o m i kontakt med en masse s p æ n d e n d eimteressefæller, dels foreningens medlemmer, delsogså udenlandske kaktusfolk. En særlig tak t i l alle
forfattere, tips og gode råd, telefonopringninger
osv. Det har alt i alt været en spændende t i d formig.
Jeg er bare l i d t ked af, at jeg ikke kan hilse m i n"efterfølger" velkommen, da der i skrivende stund
endnu ikke er fundet en ny redaktør. Derfor v i l jeg
gentage: hvis du har lyst t i l at lave vores blad,meld dig endelig t i l bestyrelsen eller ring t i l m i g
for yderligere oplysninger. Jobbet kræver ikke så
meget, som det måske umiddelbart synes. Men forforeningens fremtid er en redaktør uundværlig, dahan/hun via medlemsbladet får kontakt t i l alle
medlemmer. O g vores nu 32 år gamle forening
skal jo helsr fortsætte et stykke t i d endnu.
Endnu engang tak og masser af hilsener

Helga B. Erritzøe

Kontingent 1998
Det er som regel kassererens lod at komme med
meddelelser og påmindelser af den mere kedelige
type og denne gang er ingen undtagelse: det er
nemlig blevet t i d t i l indbetaling af kontingent.
Jeg modtager hvert år en del indbetalinger uden
afsendernavn og det kan være ret problematisk at
finde frem t i l den rette indbetaler (nogen af dem
finder jeg faktisk aldrig ud af). Så derfor endnu
en gang denne indtrængende opfordring : H U S K
AT SKRIVE D I T N A V N PÅ GIROKORTET.
Det gælder også for dem, som overfører pengene
fra deres egen girokonto eller afleverer girokortet
i banken. Kontingent satserne er: Danmark 250
kroner, Sverige 285 kroner, Norge 265 kroner.
Unge under 18 år kan være medlem for halv pris.
Norske og svenske medlemmer opfordres t i l ikke
at sende pengene t i l den danske girokonto, det
koster alt for meget. Indbetal venligst t i l en af følgende konti:
N O R G E : N K S c/o U n n i H o r n , Rishaugveien 3,
N-8340 Stamsund. Gironr: 0825 01 596 34

NKS/KAKTUS 33 (1)SVERIGE: Nordisk Kaktus Selskab, (svensk) gironr: 76 07 72-4
T i l sidst v i l jeg venligst opfordre alle om at overholde indbetalingsfristen d.15. februar.

Kassereren

Redaktør søges
I oktobernummeret af Kaktus efterlyste bestyrelsen en ny redaktør. Resultatet af efterlysningen harværet ret deprimerende, der kom nemlig ikke eneneste henvendelse. Måske har alle t æ n k t , at der
nok var et andet medlem der reagerede, men nu
kan v i altså oplyse, at det ikke har været tilfældet. Hvis du er interesseret, men er usikker på
hvad arbejdet går ud på, så kontakt bestyrelsen og
få en snak med os om det. Skulle du ikke selv haveen tidssvarende PC og/eller printer, så kan v i nokogså finde en løsning på det.

IndkøbscentralenPå generalforsamlingen blev det besluttet at nedlægge indkøbscentralen, ikke fordi v i synes at en
indkøbscentral ingen berettigelse har, men fordi
det har vist sig u m u l i g t at finde en ny bestyrer.
Restlageret befinder sig hos Bjarne K j e m p f f , somgerne v i l sælge varerne med 50 % rabat i forholdt i l den sidst offentliggjorte prisliste (Kaktus nr. 1,
januar 1996).
Salget vil finde sted frem t i l den 1. maj 1998, derefter v i l eventuelle restpartier blive søgt solgt t i landen side.
Følgende emner er t i l salg:
Potter, firkantede, sorte: 7 cm (ca. 1000), 8 cm (ca.
500), 10 cm (ca. 500), 13 cm (ca. 200).
Potter, runde, sorte: 6 cm (mindst 4000), 7 cm (ca.
2000), 8 cm (mindst 1000).
Underskåle, sorte 12,5 cm (ca. 100), + diverse
andre underskåle.
Undervandingsmåtte
Etiketter ca. 4000 stk.
Gødning
Man kan ikke få tilsendt varerne. Kontakt venligst
Bjarne inden afhentning.
Bjarne K j e m p f f , Stordalvej 4, Løvel, 8830 Tjele,t l f 86 69 93 4 1 .

11Echinopsis hybrider.
De fleste samlinger består jo af mange forskelligeslægter, og næsten altid af et par Echinopsis,somregel de gammelkendte oxygona og eyriesii.
Men Echinopsis er mere end dem. Mange samlere
i Europa har fået øjnene op for hybrider, som hargivet os de mest viunderlige blomster som tænkes
kan.
M i n interesse for hybrider går år tilbage, og efterhånden er det næsten udelukkende disse planterm i n samling består af.
Mange kaktusfans rynker l i d t på næsen af
Echinopsis,og andre har ikke sympati for en
hybrid, men det er der absolut ingen grund t i l . De
store vidunderlige blomster i skønne farver er enfryd for øjet, så når tusserne fyldes med blomsterer det næsten ikke t i l at løsrive sig fra drivhuset.
Mine plantet kan opdeles i to grupper: oxygona
typen med nat- og dagblomstring, ofte med duft,og ved andre lyver slægtskabet t i l Lobivia ikke,
da de k u n kommer t i l f u l d udfoldelse på en dag
med sol. N å r man som jeg selv laver sine planter,er det utroligt spændende når resultatet gøres op
efter tre t i l fire år. Det sker selvfølgelig jeg bliver

skuffet, og så må jeg være hård og bruge komposten. Har jeg været heldig, ja så m å kameraet
frem, så minderne kan tages frem igen.

Kaj Christiansen
Eddavej 10 B
DK-5210 Odense NV

En god dag i drivhuset
NKS/KAKTUS 33 (1)K A K T U S A R & AGAVERS TRADITIONELLABRUK FOR TILLVERKNING AV DRYCKERI MEXIKOR E S U M É
En forreckning har gjorts av de sukulenta våxrer,
sarskilt kaktéer och agaver, som av tradition anvånds
vid tillverkning av jåsta drycker i Mexiko. Aven deprocedurer som av den kreolska och mestis befolkningen modifierars i storre eller mindre grad, från deursprunghga indianska procedurerna.
I N L E D N I N G
Kaktéet och agaver har av urbefolkningen i dennuvarande Mexikanska Republiken, anvants for t i l l verkning av jasra drycker. Dessa har sitt ursprungfrån tider fore den Spanska erovningsepoken.
Konsumrionen av sådana produkrer anses i dag vara
av traditionell betydelse, eftersom samma tillverknings procedur har behållits, dock i många fall med
små modifikationer av sekundår och komplementar
art.Många traditionella drycker har forsvunnir efterhånd under olika etapper av landets historia. En delav dess blev regisrrerade redan under vicekungadomes epoken fram till 1800-talet.Och några av dom
som i dag finns kvar visaren tendens att gradvis fbrsvinna, p.g.a. ersåttning av andra drycker som år foremål for betydande industrialisering (exempelvis 61).
Bland de traditionella dryckerna bor man också rakna dom som har sirt ursprung från efter conqvisrador epoken, som i sin tillverknings procedur nyrtjar
en kombination av indianernas bruk av våxrsubsrrat
och gamla vårldens reknik, som t.ex destillerning av
mezcal, tequila, bacanora och sorol. Framforallr de fortillverkning av desrillerade drycker, av vilka de flesra har sitt ursprung från efter conqvistador epoken.
Några korra kommentarer gors av de viktigaste Mexikanska traditionella drycker, som tillverkas av
foljande arter: Opuntia,
Carnegiea,
Pachycereus, Rathbunia,
Stenocereus,
Lophophora,
Ariocaipus, Agave och Dasylirion, Av dessa tillverkar
man foljande drycker: colonche, saguaro, vino de chico, vino de pitaya agria, vino de pitaya, jiculi ellet
hicore, tesgiiino, pulque, comiteco vino de maguey,
mezcal, tequila, bacanora och sotol.
Men det finns åven bevis for att man redan fore
conqvistador epoken destillerade olika drycker jasra
av Agave sp.&Dasylirion
sp. Man anvande sej av
en destillations apparat tillverkad av lera, kailad"campanilla" (namner p.g.a. sin form som en
klocka). Denna har anvånrs for tillverkning av olika
14

mezcal sorrer, men har ersatts av de modernare europeiska koppar appararerna efter erovringen.

Cactaceae
Opuntia.
Saften av det "taggiga kottet" från några opuntia
arter, som t.ex.; O.streptacantha
Lemaire (Tunacardona) O.obriculata.
Salm-Dyck. (Tuna pintadeta),0.robusta
Wendi. (Tuna tapona) och O.leucotricha DC. (Duraznillo) anvånds vid tillverkning av
colonche, eller på nåhuatlska "nochoctli" (frånnochtli = tagg, och octli = vin). Detta år en låskande
dryck med lågr alkohol innehåll, mycket uppskattad
av indiangrupper i norra och nordvåsrra Mexiko. For
att påskynda jåsningsprocessen och for arr såkersrålla art den foljer den rarra utvecklingen, tillsåtter man
gammal colonche t i l l den nykokta och silade "taggsaften". Denna "taggsaft" har aven anvants sen tider
innan Spanska erovringen, for art ge en speciell smak
år pulque (agave vin), for att få pulque "curado", vilket ar ett mycket uppskattat forfarande i de federala
distriktet.
Carnegiea,
Stenocereus.

Pachycereus,

Rath

bunia

och

Fruktetna från vissa arter av dessa slåkten anvånds i
nordvåstern for att tillverka stimulerande jåsta
dtycker med varierande alkohol innehåll, vilka oftaanvånds som en viktig del i religiosa riter och cermonier. Generellt kallas dessa drycker for saguaroeller sahuaro, vilker också år det namn man har på
Carnegiea giganteaBntt.
et Rose, den jåttestorapelarkaktusen som år typisk for sonora oknen och desydvåstra oknarna i USA. Man anvånder åven frukterna från Pachycereuspringlei(S.Wars) Britt, etRose, P.pecten-aboriginum(Engelm) Brirr er
Rose, Lophocereus
schottii (Engelm.) Brirt. etRose, Rathbunia
alamosensis(Coulter)Britt. er
Rose, Stenocereus
thurberi (Engelm.) F.Buxb. och
Stenocereus
gummosus(Engelm.) Gibson de
Horak. Av den sisr nåmnda gor man en dryck som ar
mycket uppskattad i Sonora "vino de piraya agria",
vilken kan bli mycket stark, nar man låtet saften och
det taggiga frukrkottet jåsa i solens varme utan t i l lsats av vatten. Saguaro år en dryck med prespansk
ursprung, men som i dag anvånds mindre och mindre, och dessurom bara konsumeras av ett fåtal indian stammar. Framforallr Påpagos från Sonora, Sinaloa, Nayarit och Seris från våsrra Sonora och en del oar
NKS/KAKTUS 33 (1)i Kaliforniska viken. Dessa grupper mobiliserar sej
efter vaxternas disrribution och frukrifikarions perioder. Pachycereus
weberi (Coulrer)Backeb. vars
frukter man anvånder for arr tillaga "vino de chico",vilket framforallr gors i Oaxaca. Stenocereus
griseUS (Haw)Buxb.,vars ursprung år från Venezuela ochen del oar i Karibiska havet. Har blivir odlad i några
delsrarer i Mexiko, såvål i de centrala områderna som
vid Mexikanska bukren och Stilla havs deltat. I dag
kan man finna den vild dår caducifolie skogar forekommer. Av saften från dess frukter (pitayas) gor
man en i Oaxaca mycket kånd dryck, "vino de pitaya", vilket ar en icke jåst dryck, som ofta konsumeras som blandnings dryck t i l l rom.
LophophoraochAriocaipus.

Lophophora williamsii (Lem.ex Salm- Dyck) Coulter, L.dijfusa (Croizat) Bravo och Ariocarpus
fissuratus (Engelm) Schumann, år alla sortet nyttjade
av en del indianstammar speciellt Tarahumaras och
Huicholes for att laga drycken "jfculi" eller "hfcore".
Dessurom tillsåtter man ofta saven från dessa våxter
t i l l deras "majsol", kailad "tesgiino". Vilken år deras
vardagsdryck, men också en srimulerande dryck,
uppskarrad vid sociala eller politiska moten, och också vid religiosa ceremonier eller ritualer. Man t i l l såtter kakrusarnas sav, for att stårka smaken på "tesgiiinon" och for att få en stimulerande effekt. Iblandanvånd aven andra kakrusar, som t.ex.
Pachycereus
pecten-aboriginum
for att forsrarka "resgiiinon".

Agavaceae.
Många arter av derra slåkte anvånds i Mexiko for arr
gora jåsta drycker. Några av dessa arter ger saften"aguamiel", av vilker man gor "pulque" som år en
traditionell dryck med prespanskr ursprung, mycket
populår i Mexiko, sårskift på den cenrrala hogplatån.
Saften, eller saven, strommar ur våxrerna når manskår av blomskottet, sårskilt av de kailade "magueyes de pulque" som r.ex. A.salmiana
v.salmiana
Orro ex Salm-Dyck. Vilken ofta forvåxlas med A.
atrovirens Karw. ex Salm-Dyck. I en mindre skala anvånder man o c k s å Æ r ø « p - isaga Trel."maguey
manso", men den odlas nåsran alitid tillsammans
med A.salmiana. Till den naturella pulquen, eller vitpulque tillsåtter man ofta några vegerabiliska ingredienser, som kan bestå av frukter fron och spannmål,for arr få "pulque curado". Maguey vinet "tesgiiino",
år en jåst icke destillerad dryck, som Tarahumaras
indi- anerna i Chihuahua lagar. For att gora detanvånder dom bladbasen och frukrkottet av några
agave sorter, t.ex. en vild form av
A.angUStifiolaHaw.(Gentry,1982), som ridigare blivit beskriven
som Apacifica
Trel. och A.bovicornuta Gentry. Den
resgiiino som gors av den sisr nåmnda, blir mycket
starkare an andra magueyviner. Man gor också resgiiino av andra agaver t.ex A.schotti Engelm. och
NKS/KAKTUS 33 (1)Aparryi Engelm t i l l vilka man tillsåtter malda rotter av Phaseolus mercalfei Woor. er Srandl. somkatalizator. Jåsta majsgroddar anvånds också for att
påskynda jåsningen och ge magueyvinet en sotaresmak. A.tequilana
Weber, A.angustifolia
Haw.
A.rhodacantha
Trel. och A.cupreata
Trel et Berger, år några av många agavesorter som anvånds fortillverkning av destillerade drycker, kailad "mezcales". Framforallr av den forstnåmnda, kailad "maguey azul", får man råvaran for t i l l - verkningen av
Tequila. Mezcal,mescal eller mexcal (från nahuarlska metl=maguey, agave och ixcaloa=stekt d.v.s stekt
agave), liksom Tequilan gor man genom att destillera den jasra musten av de rostade (stekta) skottenfrån agaven. Dessa skott kallas också for huvud eller"pifia" (ananas). A.angustifolia
Haw. och A.palmeri Engelm år det grundsubstrat som anvånds forrillverkningen av "bacanora", eller mezcal ba- canora. A.palmeri nyttjas åven som mat av Påpagos och
Pimas indianerna.

DasylirionVåxrer av detta genus, år kånda under det
gemensamma namnet "pamillas" (små palmer),sotoles eller magueyes de sotol; som t.ex D.leiophyllum
Engelm. D.wheeleri
S.Watts och
D.durangensis
Trel. anvånds for att laga den
dryck som kallas sotol Framforallt i delstaterna
Chihuahua, Coahuila, Durango och Zacarecas.
Man foljer samma tillverknings process som v i dtillverkningen av mezcal och tequila. Vaxternasskott rostas i ett hål i marken. Sedan krossas dom
t i l l en must som man låter jåsa, och slurligen
destilleras den i en enkel destillations apparat, ikontrast t i l l den avancerade utrustning somanvånds vid tillverkningen av tequila, vilken haren inrernationell efterfrågan. Medan mezcal, sotoloch bacanora endast nyttjas och tillverkas inomnågra omraden i den Mexikanska republiken.
Uppgifterna har publicerats vid forskningar i dettaåmne av foljande: Marrmez,1959, Ulloa och Herrera,1976-1982; Bravo-Hollis 1978; Sånchez Mejorada,1982; Godoyl987 Ulloa,Herrera och Lape,1987;
Herrera-UUoa, 1990; Bravo -Hollis-Sånchez Mejorada 1991.
Av:Te6filo Herrera
Angelica Calderon-Villagomez
Svensk bearbetning av Juan D. Montoya,
Granberget Boden.
Kjellanders
Akerby 8
S - 96195

NilssonBoden

15Østjyllandskredsen på kaktustur.

Thorkild, Tage og Dubbeld botaniserer.
Lørdag, den 9. august, var der otte kaktusinteresserede fra Østjyllandskredsen som stod t i d l i g t op.
V i skulle nemlig sejle fra Grenå havn k l . 7.00.
Hvorfor nu det? Hvad var der sket? Jo, som I nok
ved fra kaktusbladet, var der annonceret en stor
kaktus- og sukkulentudstilling ovre i Varberg.
Den ville vi selvfølgelig ikke gå glip af.
Vi kom ombord på færgen, indtog det store morgenkaffebord og hvad der tilhører. Det helt store
spørgsmål ved morgenkaffen var, om der nu ogsåvar planter t i l salg ved udstillingen. Det var v i lidt
usikre om, og var selvfølgelig spændte. Efter morgenmaden g i k vi op p å soldækket og nød det dejlige kaktusvejr. Fuldstændig skyfri blå himmel og
rigtig varmt. Efter 4 timers sejlads var v i endelig
i Varberg havn. V i k o m af færgen og funderedelidt over, om hvor v i kunne finde et par taxaer. V ifandt ned t i l havnekiosken, hvor der også var en
telefonboks. G u r l i viste sig at kunne tale de indfødtes sprog og f i k hurtig skaffet et par taxaer.
Efter t i minutters kørsel var v i så endelig ved vores
destination: Stenåsa Gardencenter A B . V i var fak16

2

tisk noget nær kommer i et paradis. 500m med
kaktus og sukkulenter i alle størrelser. O g alt var
t i l salg. Har du penge kan du få. Prisklasserne var
fra 12 svkr t i l 12000 svkr pr plante. V i var ret
imponerede over de planter der var t i l salg. Der var
en r i g t i g stor Carnegiea
gigantea,og ved siden
af stod en monstrøs Cereus med blomst. Den
kunne man også købe. Der var masser af store
Ferokaktusser
med en tornepragt uden lige. Det
var l i d t af hvert, så det var bare komme i gang
med at udvælge nogle planter.
De blev valgt med omhu, for v i kunne jo ikkeslæbe der hele med hjem, selvom v i havde lyst t i ldet. Jeg selv var ret glad for den TbelocactUS
rinconensis
jeg fandt. Et p æ n t eksemplar i en
størrelse, som man aldrig ser t i l salg mange steder.
Da sier ikke i Danmark.
Vi brugte ca 3 timer på udstillingen og vi var glæde, fordi v i havde taget chancen og turdet rejse t i l
Varberg uden den store information om udstillingen.
Derefter g i k v i på egen hånd ud og så lidt på VarNKS/KAKTUS 33 (1)berg by, som også er en attraktion i sig selv. O maftenen tog v i fætgen t i l Danmark igen og v i var
meget trætte allesammen.
Men v i havde haft en god dag!

Henrik Helms MadsenTrælgårdsvej 4
DK-8544 Mørke

Den gamle agent C.S.
For mange år siden srod en lille dreng ved vindueskarmen og kiggede. Hvad var det dog for en lang,hvidhåret tingest, der stod lige der foran ham?,tænkte han. Nysgerrig, som han nu var, tog han sin-''

Tbelocactus rinconensis

lille hånd frem og med stor kraft klemte han sine
fingre om den kaktus, han som mange år senere v i l -le kende som Cephalocereus senilis.

Som den nye formand må jeg jo nok hellere fortælle lidr om mig selv. Året 1998 bliver et helt specielt år for mig. Det er fordi, at t i l april v i l jeg komme t i l at se på alle mine kaktusset hver dag, og ikke
som hidtil, hvor det vel kun har været en gang ommåneden. Det er sådan, at jeg har boet i en lille lejlighed inde i Århus by de sidste 15 år, mens mine
planter har stået i et drivhus hos m i n kære mor i
Onsbjerg på Samsø. H u n har t å l m o d i g t set m i gslæbe kassevis af kaktusser hjem t i l hende og harværet en rigtig god plejemor i alle disse år. Men det
er slut nu. Jeg har solgt lejligheden og er endelig
flyttet i hus, og der er have og drivhus t i l .
Jeg hat været medlem af NKS siden 1983, og jeg
er også medlem af Østjyllandskredsen. Jeg samler
kun på kaktus. T i l nød kan jeg finde på at købe en
NKS/KAKTUS 33 (1)Lobivia ferox v. longispina
17

agave eller en anden sukkulent t i l vindueskarmen,
men heller ikke mere. En af mine favoritslægter ikaktusfamilien er StenocactUS,
som vi mest kender under synonymet EchinofossulocactUS.
Jeg
har ca 50 af dem. Nogle af dem var de første kaktus jeg prøvede at så, og det viste sig jo, at de er
ganske nemme. I 1996 var jeg t i l det britiske National Cactus Show i Spalding, ca 150 km nord for
London. Der lykkedes der mig, at få fingre i noglespændende typer EchinofossulocactUS
med L A U
samler-nr. Der er desværre ikke meget litteratur om
denne slægt, men der er vis håb forude, da The
Cactus File Handbook forlag muligvis v i l komme
med en bog i fremtiden. Det ser jeg meget frem t i l ,da der er et stort rod med de forskellige artsnavne.
En af mine andre yndlingsslægter er Lobivia. Dem
har jeg sået r i g r i g mange af de sidste mange år.
Mats Winberg har et stort udvalg i sin frøliste med
diverse samler-nr., f.eks. LobiviapentlandiiWR
201, den har jeg 16 srk af. Der er både gule, røde,
brune og gråtornede planter imellem. De har ikke
blomstret endnu, men jeg glæder m i g t i l at det
sker, for blomsterfarven er ligeså variabel. Selv om
mange synes, at Lobivia er meget kedelige at k i g ge på, kan de altså få nogle utrolig flotte totne.
Hvad med denne Lobivia ferox var.
longispina,

Stenocactus spec. LAU 1377.
som jeg har købt af Hans Keil for mange år siden?
(Se billedet).
Men der er jo også mange andre dejlige kaktusslægter. Det er sådan, at hver gang jeg køber enmonografi over en given slægt, så går jeg helt amok
med at så et bredr spektre af dem. Sådan er der gåermed Lobivia, Melocactus og Thelocactus. I år vil
det blive Rebutia. A k ja, det er ikke nemt at styre
sig, selvom man kun begrænser sig t i l kaktusfamilien. Man skal jo også helst så en flok nye, spændende søjlekaktusser hvert år. Arrojadoa, Espostoa
og Oreocerus er mine favoritter, men jeg er ogsåblevet lidt lun på Coleocephalocereus

og Pilo-socereus.
Det var så en lille smule om mig og mine kaktusser. Jeg håber, kære medlemmer, at vi ses og høres
ved her i det nye år. Har i noget på hjettet, kontakt
mig da gerne.
Med venlig hilsen

Henrik Helms Madsen
Trcelgårdsvej 4
DK-8544 Mørke
tlf. 86 3 7 6645
e-maihmadsenkaktus@vip.cibercity.dk
Frøplanter Lobivia pentlandii WR 201.
18

NKS/KAKTUS 33 (1)Ffilandskaktusser.
2

Jeg har et lille bed på ca 7m med frilandskaktusser. De er vinterfaste og har klarer 2 vintre med 16°
frost. I år er der for første gang blomster i en
Opuntia smithwick (det navn f i k jeg oplyst).
Endvidere har jeg ro udgaver af en Maihuenia
poeppigii. Jeg f i k planterne fra Jørgen Olesen, deri sin t i d købte to eksemplarer af førnævnte plante
med meget forskelligt udseende. Det ene eksemplar har næsten ingen torne, hvorimod det andetviser nogle kraftigte hvide torne. Planten med
tornene er den mindste af de to, men den kom t i l
g e n g æ l d med en gul blomst, som det kan ses på
fotografiet. Den omtalte Maihuenia poeppigii,
som Jørgen Olesen er den stolte ejer af, er en ganske lille plante, hvor imod den anden d æ k k e r
l / 2 m i Jørgens koldhus. N å r man ser på billedet
af mine planter, er den t i l højre sandsynligvis en
M. poeppigii, men det er den t i l venstre, der hardannet en stor pude hos J ø r g e n , en meget flot
plante. Og hvis nogen kan bestemme plante nr. 2
hører jeg gerne fra dem, gerne på skift, så er derikke så stort at gøre forkert.
De øvrige frilandskaktus satte mange nye skud, såde er meget flotte nu. Jeg overdækker planterne
2

om vintren, men sådan at de får l u f t både forovenog forneden ca 50 cm samr 75 cm langs huset. Iforåret var det 2 år siden jeg anlagte bedet og jeghåber, ar næste år bliver der mange flere blomster.
Hvis nogle kommer forbi er de altid velkomment i l at kigge ind. Men ring lige først, så at I ikke
kører forgæves. Jeg har alle mine kaktus i drivhuset fra ca 1. maj t i l 15. oktober - bortset fra f r i landskaktusser selvfølgelig.

Nora& Viggo Andersen
Vangevej 6
DK-4400 Kalundborg
tlf. 5951 21 17

Maihuenia poeppigii med blomst.
NKS/KAKTUS 33 (1)19SUKKULENTERS MODSTANDSKRAFTO V E R F O R V O R E S B A R S K E VINTERVEJR.

Notocactus submammulosus.

Foto: P.S. Sørensen

Denne artikel blev bragt for første gang i det franske foreningsblad "SUCCULENTES" (specialnummer 1983). Forfatteren, H E N R I ROSE som
nu er død, var en anerkendt kaktusentusiast t i l knyttet Det Naturhistoriske Museum i Jardin desPlantes, Paris. (Overs. Susan S. Sørensen).

K A K T U S O G SUKKULENTERS M O D STANDSKRAFTOVERFOR KULDE.-

Acanthocereus pentagonus.
Garamond Lightlt: ret modstandsdygtig
Vilmorin.

Agave americana: -10° CACTUS nr. 52, ret
H E N R I ROSE, som boede i l ' Y O N N E å AUGY,
tæt ved storbyen A U X E R R E i Midtfrankrig, lavede gennem en lang årrække forsøg med at akklimatisere et stort antal sukkulenter. Hans hjemegn
er kendetegnet ved et for Frankrig temmeligthårdt vinterklima, så resultaterne m å siges at værerelevante også for nordiske kaktusdyrkere. Da han
blev bedt om at videregive sine erfaringer i foreningsbladet, samlede han tillige alle, på den t i dkendte, data og registreringer om emnet sammen.
Resultatet blev denne meget grundige og brugbare liste, som virkelig v i l overraske og imponere
amatøren, der slet ikke var klar over, hvilke fantastiske planter han/hun har kastet sin kærlighed på.
20

modstandsdygtig Lamb.

Agave americana var. mediopicta: ret modstandsdygtig Lamb.

Agave bracteosa: ret modstandsdygtig Lamb.
Agavefernandi-regis: -12° CACTUS nr. 35.
Agaveferox: -10° CACTUS nr. 52.
Agave filifera: -12° CACTUS nr. 35, ret modstandsdygtig Lamb.

Agave franzosinii:-12° CACTUS nr. 35, hård-før Jahandiez.

Agave ingens: modsrandsdygtig Jahandiez.
Agave kerchovei: modstandsdygtig Jahandiez.
Agave lophantha: ret modstandsdygtig Lamb.
Agave lurida: modstandsdygtig Jahandiez.
NKS/KAKTUS 33 (1)Agave mexicana var. macrocantha: -12°
CACTUS nr. 35.
I Garamond Lightltalic: ret modstandsdygtig Lamb.
Agaveparryi: ret modstandsdygtig Lamb. -20°
CACTUS nr. 31, -12° CACTUS nr.35, hårdfør
Bertrand, hårdfør Fournier.
Agaveparviflora: ret modstandsdygtig Lamb.
Agave salmiana: hårdfør Jahandiez.

Agave utahensis: meget modstandsdygtig,
hårdfør Fournier, Correvon, Lamb.

Agave victoriae-reginae: -12° CACTUS nr. 35,
hårdfør Jahandiez, ret modstandsdygtig Lamb.

Agave virginica: hårdfør Correvon.
Agnirictus agninus: -10° CACTUS nr. 52.
Aloe arborescens: ret modstandsdygtig Lamb.
Aloe aristata: -10° CACTUS nt.52, ret modstandsdygtig Lamb.
Aloe brevifolia: -10° CACTUS nr. 52, ret modstandsdygtig Lamb.
Aloe carinata: -6° REVUE HORTICOLE 1855side 39.
Aloe distans: ret modstandsdygtig Lamb.
Aloe laurentia: -10° CACTUS nr. 52.
Aloe mitriformis: ret modstandsdygtig Jahandiez, Lamb.
Aloe saponaria: ret modstandsdygtig Jahandiez,-2° S.Sørensen.
Aloe spinosissima: ret modstandsdygtig Lamb.
Aloe zebrina: rer modstandsdygtig Lamb.

Ancistrocactus brevihamatus
Ancistrocactus scheeri: -12° CACTUS nr.35.
Aporocactus flagelliformis: -6° REVUE

Cereus variabilis
Cereus viridiflorus: REVUEHORTICOLE

1904 side 312.

Cereus coerulescens
Cereusperuvianus: -12° CACTUS nr. 35, -8°
REVUE HORTICOLE 1903 side 274, ret modstandsdygtig Lamb.
Cereus peruvianus vat. monstruosus: -10°
CACTUS nr. 52.
Cereusphaeniceus: REVUE HORTICOLE1894 side 150.
Cereus viriabilis: ret modstandsdygtig Lamb.
Chamaecereus silvestri: -11° CACTUS nr. 3, 17° REVUE HORTICOLE 1970 side 1381, H
Bertrand, ret modstandsdygtig Vilmorin.

Chilenia chilensis
Claytonia caroliniana: ret modstandsdygtig
Vilmorin.

Cleistocactus baumannii: ret modstandsdygtig
Bertrand, -4° bulletin CACTUS nr. 40.
Cleistocactus smaragdiflorus: ret modstandsdygtig Bertrand, modstandsdygtig CACTUS nr. 23.
Cleistocactus strausii: -15° Bertrand, -20°
CACTUS nr. 23, -12° CACTUS nr. 35. -10°
CACTUS nr. 52.
Cleistocactus areolatus: -12° CACTUS nr. 35.
Cochemiea setispina: -12° CACTUS nr. 35.
Conicosia pugioniformis: ret modstandsdygtig
Vilmorin.
Conophytum minutum: -10° CACTUS nr. 23.

Aptenia cordifolia: ret modstandsdygtig Vilmorin.
Aptenia cordifolia var. variegata: ret mod-Coiyphantha cornifera
Coiyphantha cornifera var. scolymoides
Coiyphantha echinus
Coiyphantha hesteri
Coiyphantha macromeris: -4° bulletinstandsdygtig Vilmotin.

CACTUS nr. 40.

Astrophytum myriostigma: -12° CACTUS nr.

Coiyphantha pottsii

HORTICOLE 1855 side 39, -12° CACTUS nr. 35.

35, nr. 50.

Coiyphantha

Astrophytum ornatum: -12° CACTUS nr. 35

vivipara: meget modstandsdyg-

Calandrinia umbellata: ret modstandsdygtig

tig REVUE HORTICOLE 1904 side 312, hårdfør
Fournier, Correvon, Lamb, rer modstandsdygtig
Vilmorin.

Vilmorin.

Crassula anomala:

Caralluma buchardii: ret modstandsdygtig
CACTUS nt. 20, -5° Betttand.

Crassula lycopodioides: ret modstandsdygtig Lamb.
Crassula sarcocaulis: modstandsdygtig og

Caralluma buchardii var. maurcv. -5° Bertrand.
Caralluma europaea: -5° Berttand.
Caralluma europaea var. maroccana: ret

Delosperma aberdeenense: -10° Bertrand.
Delosperma cooperi: -10° CACTUS nr. 23,

og nr. 50.

ret modstandsdygtig Lamb.

hårdfør Lamb.

Carnegiea gigantea: -12° CACTUS nr. 50.
Carpantheapomeridiana: ret modstandsdyg-

REVUE HORTICOLE 2902 side 376, 1903 side
5 2 5 , - 1 0 ° Bertrand.
Delosperma echinatum: -10° CACTUS nr. 52.
Delosperma lehmannii: -10° CACTUS nr. 52.

tig Vilmorin.

Dolichothele longimamma: -25° CACTUS, -Cephalocereus palmeri
Cephalocereus senilis: -12° CACTUS nr. 35.
Cephalophyllum tricolor: ret modstandsdygtig

Dolichothele sphaerica
Drosanthemum floribundum: -10° CACTUS

Vilmorin.

nr. 52.

modstandsdygtig CACTUS nr. 20, -5° Bertrand.
Caralluma mumbyana: -5° Berrrand.

NKS/KAKTUS 33(1)4° bulletin CACTUS nr. 40.

21

Echinocereus coccineus: -16° Fournier, -10°
CACTUS nr. 23, hårdfør Fournier, Correvon.

Echinocereus conoideus
Echinocereus ctenoides
Echinocereus dasyacanthus
Echinocereus delaetii
Echinocereus dubius
Echinocereus ehrenbergii: -12° CACTUS nr. 35.
Echinocereus engelmannii: -16° Fournier, 10° CACTUS nr. 23, -18° Fournier, ret modstandsdygtig Vilmorin.

Echinocereus enneacanthus
Echinocereus enneacanthus var. carnosus
Echinocereusfendleri: -16° Fournier, hårdfør
Correvon, ret modstandsdygtig Lamb, Vilmorin.

Echinocereusfitchii: -12° CACTUS nr. 35.
Echinocereus hildmannii
Echinocereus melanocentrus: -12° CACTUS
nr. 35.

Echinocereus merkeri
Echinocereus mojavensis: -16° Fournier, -12°
CACTUS nr. 35, hårdfør Fournier.

Echinocereus neo-mexicana
Echinocereus octacanthus
Echinocereus paucispinus:-16° hårdfør Four-nier, -12° CACTUS nr. 35.
Neochileriia chilensis Foto: P.S. Sørensen

Echeveria derenbergii
Ecbeveria elegans
Echeveria globosa
Echeveria weinbergii
Echeveria secunda glauca major
Echinocactus glaucus: -25° Correvon, REVUEHORTICOLE 1894 side 150.

Echinokaktusgrusonii:-12° CACTUS nr. 35, -Echinocereus paucispinus var. gonacanthus
Echinocereus pectinatus
Echinocereus pentalophus: ret modstandsdygtig
CACTUS nr. 20, -12° CACTUS nr. 35.

Echinocereus perbellus
Echinocereus polyacanthus
Echinocereus poselgerianus: ret modstandsdygtig CACTUS nr. 20, -10° CACTUS nr. 23.

Echinocereus procumbens
Echinocereus rigidissimus
Echinocereus roemeri: -10° CACTUS nr. 23, -6° CACTUS nr. 46.

15° CACTUS nr. 23.

Echinocactus horizonthalonius: modstands-

Echinocereus roetteri
Echinocereus roset: ret modstandsdygtig Lamb.
Echinocereus salm-dyckianus: ret modstands-

dygtig CACTUS nr. 20.

Echinocactus horizonthalonius var. curvispinus
Echinocactus horizonthalonius var.moelleri
Echinocactus ingens: -12° CACTUS nr. 35.
Echinocereus balieyi
Echinocereus blanckii: ret modstandsdygtig
CACTUS nr. 20, -12° CACTUS nr. 35.

Echinocereus berlandieri: -10° CACTUS nr. 23.
Echinocereus caespitosus
Echinocereus chisoensis
Echinocereus chloranthus: ret modstandsdygtig Lamb.

Echinocereus cinerascens: ret modstandsdygtig CACTUS nr. 20, -12° CACTUS nr. 35.

22

dygtig CACTUS nr. 20.

Echinocereus scheeri
Echinocereus standleyi
Echinocereus stramineus: -12° CACTUS nr.
35, rer modstandsdygtig Lamb.

Echinocereus triglochidiatus
Echinocereus viridiflorus: -16° Fournier, -25°
CACTUS nr. 82, hårdfør Fournier, Lamb, retmodstandsdygtig Vilmorin.

Echinomastus dasyacanthus
Echinomastus intertextus
Echinopsis ancistrophora-forsættes -NKS/KAKTUS 33 (1)WORLDWIDE AIRMAIL SERVICEDOUG AND VIVI ROWLAND

35 Sit200 SPRING ROAD, KEMPSTON, BEDFORD, ENGLAND, MK42 8ND

All Kinds of Desert Plant seeds supplied from stock
Send today for our free Botanical Listings

Kaktus og andre sukkulenter• mere end 2000 arter sjældne planter og frø• verdensomspændende forsendelser• skriv efter listen mod betaling af 2 Internationale svarkuponer

T E L / F A X : 01234 358970• besøgende - også i grupper - er velkomne• løbende tilbuds-suplementer• detail- og engroshandel

Cacti Seeds and Tillandsias
Write for my list with over 3000 species.
In addition to cacti seeds, we a!so offer seeds of:
Sukkulenten, Euphorbien, Pachypodium, Agaven, Yucca,
Cycas-palmfern, Datura, Eucalyptus, Musa-bananas, Passiflora, Palms, Mesembryanthemum, Conophytum, Lithops andmany others as well as a large assortment of Tillandsienplants.
retail-wholesale
G.Kohres
Wingertstrasse 33
D-64387 Erzhausen/Darmstadt

KAKTUSSUKKULENTER
i mange arter
Gartner Bent Jørgensen
Vejlegårdsvej 99 - 2625 Vallensbæk
Tlf. 43 64 50 95
Planter sendes ikke!

HAR DE PRØVET
AT DYRKE ORCHIDEER?
Er De interesseret? Få et gratis prøvenr. af
vort medlemsblad "Orkideer" der kommer 6
gange årligt. Kontingent kr. 290,-/340,-.

DANSKEORCHIDE KLUB
v/Inger Lomborg . Edisonsvej 1B1856 Frederiksberg C .
Telefon 31 21 59 58

RICHTER-SUKKULENTEN
Im Mittelweg 1
D-55294 Bodenheim
Konsekvent kun kulturplanter, 80% med oprindelsessted.Nye planter 1998: 80 forskellige vinterhårde arter,
mange sukkulenter, caudex, Lithops, sukk. Bonsai, kaktusrariteter. Fra DM 2.-. Nye frø 1998: fra Sydafrika, kaktus, mange eksotiske buske og træer. Bøger: Monografi(tysk) Turbinicarpus DM 35.-, Frailea DM 9.-, Lophophora DM 37.- plus ægte portoudgifter. Løsebladsamling:
Sukkulentenatlas DM 27.— (i farve, Summary engelsk).
Liste mod international svarekupon.

pedio's, sclero's, navajo, toumeya, splinterny liste nr. 12

Tidligere årgange af
KAKTUSkan købes ved henvendelse til:Thorkild Alnor Nielsen
Langenæs Allé 26, 2. tv.
DK-8000 Århus C.
Betaling: check eller på giro nr. 2 940 744.
Pris: 10 kr. pr. nummer + porto.
Følgende årgange er udsolgt
5-8-9-11-12-13-14-16.

NKS/KAKTUS 33 (1)ariocarpus, astrophytum, ny: aztekium,frøechinocereus, echinocactus, echinopianter
mastus, escobaria, ny: geohintonia, lobøger, journaler
phophora, mammillaria, turbiicarpus, agafloppy discs
ve, yucca, lewisia, vildplanter blomster
fra SA, canada og Mexico med lokaliteter. Ny: Geohintonia mexicana
frø og Aztekium hintonii frø, podede kulturplanter af de 2 førnævnte
arter. Bøger: Nr. 1 An den Standorten von Pedio- und Scierocactus(tysk) DM 59,-+ pp. Nr, 2 To the Habitats of Pedio- and Scierocactus(engelsk) DM 69.-+ pp. Nr. 3 The Genus Scierocactus (Cactaceae) (engelsk) DM 79.-+ pp. Nr. 4 The Genera Pediocactus, Novajo-Toumeya (engelsk) DM 84,50+ pp. Brandnew:CD-ROM nr. 2 Pediocactus,
Scierocactus, Navajo, Toumeya, ca, 2250 photos, literature 905 pages,incl. my 4 books, plus alf my publications DM 100.-+ pp. Liste mod 1
international svarekupon.
P.O. Box 510 201, d-68242 mannheim, germany[fr—Jfi-frj—Q tel. 49 621 794675, fax 49 621 7900332
La.JL""»L J e-mai!: fhnavajo@aol.com
Iflrarai^nfrviii
http://www.demon.co.uk./mace/navajo,htmi
homepage: http://members.aol.com/fhnavajo
E

23

CACTUS SPECIALTOURMEXICOFINN LARSENSALBYVEJ 17
DK 4600 KOGE
KJELLANDERS NILSSONAKERBY 742 S-96195 BODEN, SVERIGERODRI60 GONZALEZANTONIO NARRO 70
QUINTA TRINIDAD 25000, MEXICOTEL FAX (84) 16-79-71
1 888-77 21 371

KAKTUSFRON!
Årets lista med ca 1300 spånnande sorter våntar på dig! Många sållsynta ochtidigare aldrig erbjudna sorter! I år bl a
100 Neoporteria, 150 Lobivia & 250
Rebutia! Många vinterhårdiga arter!
Dessutom inspirerande bocker, etiketter,pennor, krukor, minivåxthus mm. Fleranya bocker på lager! Skicka gårna ett
par frimårker till svarporto, katalogen år
fullmatad!!!
SuccSeed
Mats WinbergValsångv. 24
S-633 69 SKOGSTORP
Sverige
Epostsuccseed @ algonet.se

M Å I K K E BØJES!

Indholdsfortegnelse for K A K T U S og
andre Sukkulenter, nr. 1/98
Epiphyllum hybrider
Sydvest-USA
Meddelelser
Echinopsis hybrider
Kaktusar&AgaversØstjyllandskredsen
N K S nye formand
Frilandskaktusser
Sukkul. modstandskraft

Frank Supplie
Richter
K.Christiansen
K.Nilsson
H.H.Madsen
H.H.Madsen
V. Andersen
S.S. Sørensen

3-6
7-9
10-11
12-13
14-15
16-17
17-18
19
20-22