V.5 - 20.04

Visioner for en styrket prioritering
af diagnostik som en væsentlig del af etbæredygtigt sundhedsvæsen

SAMMENFATNING
Der er et grundlæggende behov for politisk prioriteringog investering i udviklingen af diagnostik med henblik på,
at vi kan bevare og udvikle et velfungerende og bæredygtigt offentligt dansk sundhedsvæsen.
Vores generelt velfungerende sundhedsvæsen er ikke
alene udfordret på demografien og et stigende antal mennesker med kroniske sygdomme, men også i særlig gradaf mangel på kvalificeret arbejdskraft. Det presser alleredei dag sundhedsvæsenets sammenhængskraft og bæredygtighed, og udfordringen skærpes i de kommende år.
Det bør alle aktører på sundhedsområdet forholde sig til.
Dette visionspapir er en del af Roche Diagnostics’ bidrag
til perspektiver og løsninger til at møde udfordringerne.
En række nye løsninger og redskaber skal tages i brug forat skabe fremtidens bæredygtige sundhedsvæsen. Ét væsentligt og tilgængeligt redskab er her en mere strategisk
og systematisk brug af diagnostik.
Diagnostik kan bidrage med løsninger på mange af destore udfordringer, sundhedsvæsenet vil stå over for i dag
og i de kommende år. Det gælder blandt andet på områder som større sammenhæng, lige adgang til ydelser, mere
sundhed for pengene, frigørelse af personaleressourcer og
bedre forebyggelse.
Diagnostik er samtidig i rivende udvikling på grund
af digitalisering, kunstig intelligens, nye teknologiersamt i forhold til ændret arbejdsfordeling og styrket

1

multidisciplinært samarbejde. Det skaber store muligheder, men stiller også betydelige krav til, hvordan vi prioriterer diagnostikkens plads i fremtidens sundhedsvæsen.
Covid-19-pandemien har vist os diagnostikkens afgørende rolle samt, at en effektiv og velfungerende diagnostik er en central del af løsningen på sundhedsvæsenets
udfordringer.
Udviklingen forandrer diagnostikkens rammer og vilkår. Men det skaber omvendt også en solid platform for,at diagnostik kan bidrage til at fastholde en bæredygtig
udvikling af det danske sundhedsvæsen. Det forudsætter
dog, at diagnostik får en central position i de politiske
drøftelser om både sundhed og økonomi.
Roche Diagnostics har på baggrund af dialog med eksperter og nøgleaktører i sundhedsvæsenet identificeret enbred enighed omkring fem centrale diagnostiske indsatsområder, der bør adresseres for at styrke fremtidens
sundhedsvæsen:
1.
2.
3.
4.
5.

En fælles vision for strategi og ledelsesansvar
Frigørelse af arbejdskraft gennem hurtig ibrugtagning af ny teknologi
Plan for brug af diagnostik i det nære sundhedsvæsen
Kompetenceløft som grundlag for at fremtidssikre
det diagnostiske udviklingspotentiale
Skab stærkere innovationskraft gennem offentlig-private partnerskaber

Roche Diagnostics har efterfølgende udarbejdet
konkrete anbefalinger på hver af de fem indsatsområder:De fem anbefalinger er:
Anbefaling 1:

Fælles vision og strategi

Anbefaling 2:

IbrugtagningAnbefaling 3:

Det nære sundhedsvæsen

Anbefaling 4:

Uddannelse

Anbefaling 5:

Offentligt-privat samarbejde

2

Staten og regionerne bør formulere en fælles vision og strategi
for, hvordan diagnostik kan udvikles og implementeres på etstrategisk og ledelsesmæssigt niveau i hele sundhedsvæsenet.
Visionen bør udvikles i tæt samspil med både koncern- og
hospitalsledelser i regionerne for at sikre forudsætningerne foren systematisk og effektiv implementering.

Danske Regioner bør sammen med de fem regioner skabe
et overblik over, hvilke dele af diagnostikken der kan automatiseres, digitaliseres og standardiseres med henblik på at
frigøre personaleressourcer. Relevante faglige organisationer,
erhvervsorganisationer mv. bør inddrages systematisk i kortlægning og udvikling. Overblikket omsættes efterfølgende
til en handleplan for hurtig ibrugtagning af ny teknologi pådiagnostikområdet.

Sundhedsstyrelsen bør som led i en fremtidig kvalitetsplan fordet nære sundhedsvæsen, herunder sundhedshuse og kommende nærhospitaler, udvikle en vision og konkret plan for,hvilke diagnostiktilbud der skal varetages af de enkelte enheder i sundhedsvæsenet. Det er afgørende for at sikre nærhed
og lige adgang gennem en ensartet kvalitet og struktur for den
diagnostik, der foregår uden for hospitalerne.

Uddannelse i diagnostik bør have en central placering i uddannelses- og sundhedspolitiske prioriteringer fremadrettet.
Uddannelses- og Forskningsministeriet bør i samarbejde med
sundhedsmyndigheder, relevante uddannelsesinstitutioner,
faglige organisationer og sundhedsindustrien udarbejde en
konkret plan for, hvordan styrkede kompetencer på diagnostikområdet kan bygges ind i grund-, efter- og videreuddannelsen på de sundhedsfaglige områder.

Danske Regioner bør udarbejde en plan for udviklingen af
nye offentlig-private samarbejdsformer inden for diagnostik.
Planen bør indeholde konkrete anbefalinger til, hvordan
offentlig-private partnerskaber og værdiskabende indkøb kan
tages i anvendelse for at understøtte en stærkere innovationskraft inden for diagnostik.

Indledning
Roche Diagnostics’ visionspapir bygger på løbende dialog
med nøgleaktører inden for diagnostik og har et klart
hovedbudskab:

Der er et grundlæggendebehov for politisk prioriteringog investering i udviklingen af
diagnostik i Danmark med henblik
på at sikre, at vi fortsat kan bevareog udvikle et velfungerendeog bæredygtigt offentligt
sundhedsvæsen.
Danske Regioner identificerede i starten af 2021 en række
tendenser, der både internationalt og nationalt kendetegner diagnostik.1
I rapporten fremhæves den betydelige teknologiske og
funktionelle udvikling inden for diagnostik, der blandt
andet omfatter multidisciplinære laboratorieløsninger
med tværfagligt samarbejde mellem specialer, indførelse
af kunstig intelligens (AI) samt ændrede snitflader, eksempelvis i forholdet mellem Røntgeninformationssystemet(RIS), billedarkiverings- og kommunikationssystemet(PACS) og de elektroniske patientjournaler, digitaliseringaf patologien med AI-beslutningsstøtteværktøjer samt en
betydelig udvikling inden for klinisk genetik og personlig
medicin.
Udviklingen beskrives i rapporten som både klinisk, organisatorisk og systemisk.
Det stiller betydelige krav til, hvordan vi indretter sundhedsvæsenet, og ikke mindst hvordan vi prioriterer diagnostikkens plads i fremtidens sundhedsvæsen. Det kræver
politiske prioriteringer, strategiske valg og ledelsesmæssigt
fokus.
Med Covid-19-pandemien er diagnostik samtidig blevet
en langt mere integreret del af den sundhedspolitiske
agenda. Bredt i samfundet er det blevet tydeligt, at effektivog velfungerende diagnostik er helt centralt for den videre
udvikling af vores sundhedsvæsen.
Diagnostik bør derfor sikres en central position i de overordnede politiske prioriteringer, når vi designer udviklingen af vores sundhedsvæsen i de kommende år, og i desundhedspolitiske drøftelser om blandt andet implementering af sundhedsreform, det nære sundhedsvæsen og
kronikerplaner m.v., hvis vi skal lykkes med at fastholdeen bæredygtig udvikling.
Med afsæt i to workshops med henholdsvis faglige eksperter inden for diagnostik og en række ledere på hospitalsniveau og regionalt niveau har Roche Diagnostics
identificeret fem centrale indsatsområder, der kan medvirke til at perspektivere og konkretisere drøftelserne om
diagnostikkens rolle i fremtidens bæredygtige sundhedsvæsen – både politisk, strategisk og ledelsesmæssigt. De
fem centrale indsatsområder er:
1.
2.
3.
4.
5.

En fælles vision for strategi og ledelsesansvar
Frigørelse af arbejdskraft gennem hurtig ibrugtagningaf ny teknologi
Plan for brug af diagnostik i det nære sundhedsvæsen
Kompetenceløft som grundlag for at fremtidssikre det
diagnostiske udviklingspotentiale
Skab stærkere innovationskraft gennem offentlig-private partnerskaber

Nedenfor er de fem indsatsområder beskrevet kortfattet, herunder de konkrete anbefalinger på hvert enkeltområde.
Workshops og løbende dialog med nøgleaktører på området har givet værdifulde input til udarbejdelsen af indsatsområder og anbefalinger. Indhold og anbefalinger er
imidlertid alene Roche Diagnostics’ ansvar.
Roche Diagnostics vil gerne takke alle de gode kræfter, der har bidraget med deres indsigt, interesse og
synspunkter.
Det er vores håb, at visionerne vil bidrage til en styrket udvikling af diagnostik som et redskab, der kan
bidrage væsentligt til at sikre et bæredygtigt offentligt
sundhedsvæsen.

PWC: “Analyse af regionernes it-systemportefølje på det diagnostisk område”, maj 2021

1

3

Fem centrale indsatsområder
for en strategisk styrkelse af diagnostik i fremtidens
sundhedsvæsen

1. En fælles vision for strategi og
ledelsesansvar
Når nye diagnostikteknologier indføres, er det grundlæggende et ledelsesansvar at sikre, at de implementeres oganvendes mest effektivt. Herunder, at nye teknologiske
muligheder også indtænkes strategisk og organisatorisk, så vi udnytter mulighederne for at effektivisere og
forenkle.
Ledelsesmæssigt og organisatorisk giver moderne diagnostik ofte nye muligheder for at forenkle og effektivisere processer og arbejdsgange. Men det forudsætter
et ledelsesmæssigt fokus på systematisk at analysere demulige gevinster ved nye løsninger. Og det forudsætter etledelsesmæssigt mod til at tage de mulige gevinster hjem,
når nye teknologier giver muligheder for eksempelvis atforenkle arbejdsgange og derigennem frigøre personale til
andre opgaver.
Hvis ikke ledelsen har fokus og mod til den nødvendige
organisatoriske forandring, risikerer vi dobbeltarbejde og

en uhensigtsmæssig prioritering af ressourcerne blandten række faggrupper, der i forvejen er pressede på tid
og kapacitet. Det er hverken effektivt for personalet eller
optimalt for patienterne. Det kan samtidig medføre, at nye
diagnostikteknologier ikke skaber den værdi og innovationskraft, de ellers kunne bidrage med.
Udviklingen kalder på, at vi i Danmark bliver enige om
en fælles vision og strategi for det diagnostiske område.
Diagnostik skal ikke nødvendigvis struktureres eller udføres på samme måder alle steder i landet, men visionenog strategien bør sætte en klar retning og prioritering påtværs af sundhedsvæsenet.
Der er med andre ord forskellige veje til at opfylde visionen og strategien, men diagnostik vil være en uudnyttet
mulighed, hvis vi ikke også på tværs af sektorer og regioner videndeler og bruger de diagnostiske specialer på den
bedst tænkelige måde. Det vil være til gavn for borgere,
medarbejdere og det samlede sundhedsvæsen og havestor værdi for det danske velfærdssamfund med en fælles
strategi.

Anbefaling 1:

Staten og regionerne bør formulere en fælles visionog strategi for, hvordan diagnostik kan udvikles og
implementeres på et strategisk og ledelsesmæssigt
niveau i hele sundhedsvæsenet. Visionen bør udvikles i tæt samspil med både koncern- og hospitalsledelser i regionerne for at sikre forudsætningerne foren systematisk og effektiv implementering.

42. Frigørelse af arbejdskraft gennem hurtig
ibrugtagning af ny teknologivære centrale elementer til at indfri ønsket om for eksempel at udrede flere patienter i eget hjem.

Hvis diagnostik skal bidrage maksimalt til at understøtteet bæredygtigt sundhedsvæsen fremadrettet, er det førstog fremmest vigtigt, at der formuleres en langsigtet visionog strategi. Stigende mangel på personaleressourcer i hele
sundhedsvæsenet betyder imidlertid, at det også er nødvendigt at fokusere på initiativer, der kan frigøre ressourcer inden for en kortere tidshorisont.

Det er imidlertid vigtigt, at de enkelte afdelinger ikke alleskal bruge ressourcer på at skabe et overblik over, hvilke
muligheder der er for at automatisere, digitalisere og
standardisere processer på kort sigt. Der bør derfor tages
et centralt initiativ til at skabe overblik over, hvilke teknologier der mest effektivt frigør arbejdskraft, og hvordan dehurtigst muligt tages i brug.

Automatisering, digitalisering og standardisering af
processer inden for diagnostik og hurtigere ibrugtagningaf ny teknologi er værktøjer, der kan hjælpe med at frigøre
personaleressourcer til andre opgaver i en tid, hvor der ervæsentlig mangel på kvalificeret arbejdskraft i det meste afsundhedsvæsenet.

Det er naturligvis vigtigt, at mere kortsigtede initiativer
ikke skønnes at være i modstrid med den langsigtede
vision og strategi, der formuleres for brugen af fremtidens
diagnostik.

Ny teknologi, der kan automatisere, digitalisere og standardisere processer inden for diagnostik kan ligeledes

Den kommende kommission for mere robusthed i sundhedsvæsenet, der nedsættes i løbet af 2022, bør ogsåforpligtes på at inddrage industriens strategiske forslag til
initiativer, som kan frigøre arbejdskraft.

Anbefaling 2:

Danske Regioner bør sammen med de fem regioner
skabe et overblik over, hvilke dele af diagnostikken
der kan automatiseres, digitaliseres og standardiseres med henblik på at frigøre personaleressourcer.
Relevante faglige organisationer, erhvervsorganisationer mv. bør inddrages systematisk i kortlægningog udvikling. Overblikket omsættes efterfølgende
til en handleplan for hurtig ibrugtagning af ny
teknologi på diagnostikområdet.

5

3. Plan for brug af diagnostik i det næresundhedsvæsen
Der er bred enighed om, at vi i endnu større udstrækningskal sætte patienterne i centrum for både udredning ogbehandling. Men spørgsmålet er, hvordan vi organiserer
diagnostik på en måde, der optimalt understøtter det
enkelte patientforløb.
Det er et af de helt centrale spørgsmål i forhold til organiseringen i et bæredygtigt sundhedsvæsen, hvor mere
­diagnostik og flere behandlinger sker uden for hospitalerne i tæt tværsektorielt samarbejde med blandt andetalmen praksis og kommunerne.
Vi står over for store forandringer i den tværsektorielle
styring af vores sundhedsvæsen gennem blandt andet nyesundhedsklynger og etablering af en række nærhospitaler/sundhedshuse. Det diagnostiske område kommer i stigende grad til at udspille sig i snitfladerne mellem forskellige sektorer og bør derfor tænkes systematisk ind i den
strukturelle og organisatoriske udmøntning og forandringaf nærhospitaler og klynger.
Drøftelserne omkring organiseringen af det diagnostiske område afføder ofte en debat om specialisering og centra­lisering over for en større udbredelseuden for hospitalerne. Men realiteten er, at det er et’både-og’-forhold.

Der er brug for styrkede diagnostikløsninger i almen
praksis som grundlag for målrettede og nære sund­heds­ydelser med høj faglig kvalitet. Samtidig er derbrug for fortsat specialisering samt stærkere multi­disci­pli­nære teams i den mere specialiserede del af vores
sundhedsvæsen.
Her kan teknologien for alvor bygge bro mellem relevante
decentrale diagnostikløsninger og den nødvendige specialisering på sygehusene. Gennem nye teknologier kan vi
på tværs af vores sundhedsvæsen styrke diagnostikløsningerne og blandt andet sikre en bedre behandling tætterepå den enkelte borger. Og det uden at gå på kompromis
med hverken visioner og perspektiver i andre dele afsundhedsvæsenet eller give køb på en høj kvalitet.
Den multidisciplinære tænkning er essentiel for en styrket
tilgang til diagnostikområdet og kan gennem teknologiske muligheder og værktøjer sikre den integration og
sammenhæng, der er brug for på tværs af de diagnostiske
specialer.
Regionalt og lokalt er der brug for forskellige organisatoriske set-up. De nye teknologier bygger bro og skaber
sammenhæng mellem den bredde og den variation,
diagnostik tilbyder.

Anbefaling 3:

Sundhedsstyrelsen bør som led i en fremtidig kvalitetsplan for det nære sundhedsvæsen, herundersundhedshuse og kommende nærhospitaler, udvikle
en vision og konkret plan for, hvilke diagnostiktilbud
der skal varetages af de enkelte enheder i sundhedsvæsenet. Det er afgørende for at sikre nærhed og ligeadgang gennem en ensartet kvalitet og struktur forden diagnostik, der foregår uden for hospitalerne.

64. Kompetenceløft som grundlag
for at fremtidssikre det diagnostiske
udviklingspotentiale
På diagnostikområdet står vi over for en markant udfordring med at sikre en tilstrækkelig udvikling af denødvendige kompetencer til at udnytte nye teknologier
og løsninger. Det kræver, at uddannelse samt efter- og
videreuddannelse i diagnostik får en langt mere central
strategisk placering i den politiske prioritering.
Vi har brug for et skærpet fokus fra strategisk, ledelsesmæssigt og ikke mindst politisk niveau for at sikre etgrundlæggende kompetenceløft inden for og omkring dediagnostiske specialer. Teknologien og de diagnostiske
modaliteter bliver konstant forbedret. Kompetencerne
til at sikre korrekt og effektiv anvendelse af de nyemuligheder følger dog kun med, hvis det prioriteres iuddannelserne samt af ledelserne i de daglige prioriteringer i forhold til både efteruddannelse og den kliniske
hverdag.
Der er behov for, at der på ledelsesniveau i sundhedsvæsenet og i de sundhedsfaglige dele af uddannelsessystemet
i langt større udstrækning sættes strategiske rammer for,hvilke udfordringer og muligheder implementering af deforskellige diagnostiske løsninger kan have. At implementere ny diagnostik indebærer ikke blot overvejelser omøkonomisk råderum og kapacitet. Det handler i høj gradogså om at sikre den rette viden og de rette kompetencer
samt opdatering af de mest effektive arbejdsgange.
Det er desuden vigtigt, at de relevante virksomheder isundhedsindustrien støtter myndighederne og uddannelsesinstitutionerne i både den praktiske og teoretiske del af
undervisningen i diagnostik.

Anbefaling 4:

Uddannelse i diagnostik bør have en central
placering i uddannelses- og sundhedspolitiske
prioriteringer fremadrettet. Uddannelses- og
Forskningsministeriet bør i samarbejde med sundhedsmyndigheder, relevante uddannelsesinstitutioner, faglige organisationer og sundhedsindustrien
udarbejde en konkret plan for, hvordan styrkede
kompetencer på diagnostikområdet kan bygges ind
i grund-, efter- og videreuddannelsen på de sundhedsfaglige områder.

7

5. Skab stærkere innovationskraft gennem
offentlig-private partnerskaber
Danmark har et stærkt økosystem på sundhedsområdet.
Det skal udnyttes bedre til at udvikle blandt andet diagnostik. Et afgørende grundlag for en succesfuld videreudvikling af vores sundhedsvæsen er, at vi udvikler og forankrer
en tankegang, der fremmer en offensiv tilgang til innovation og nye måder at samarbejde på. En tilgang, hvor
etablerede virksomheder, start-ups og offentlige aktører
sammen skaber nye diagnostikløsninger med den enkelteborger i centrum.
Integration af nye diagnostiske teknologier har i vid udstrækning også implikationer for de processer, der udspiller sig rundt om teknologierne. Det kræver, at der i langt
højere grad tænkes i innovationsprocesser og muligheder
for at skabe positiv forandring, så den løbende implementering af nye teknologier bidrager med størst muligværdi. Det gælder også på hele indkøbsområdet, hvor det
er nødvendigt, at vi sætter yderligere gang i udviklingen af
mere innovationsfremmende og værdiskabende udbud.
Det bør således være reglen – snarere end undtagelsen –at indkøb er tilrettelagt og gennemført med et strategisk
sigte og en værdibaseret tænkning med det formål atskabe langsigtede gevinster for både borgere, patienter,sundhedsvæsen og samfundsøkonomi. Virksomhederneskal samtidig blive endnu bedre til at påvise, hvordan deres produkter og løsninger skaber større værdi for sundhedsvæsenet - også på længere sigt.
Offentlig-private partnerskaber kan her spille en helt afgørende rolle for udvikling af en innovativ tankegang og en
proaktiv værdibaseret tilgang. Virksomhederne har typiskbåde kapacitet, stor viden om teknologier, data og fremtidige løsninger, og de har generelt en vilje og interesse i atunderstøtte innovative tiltag i sundhedsvæsenet.
Et velfungerende og bæredygtigt sundhedsvæsen er påsigt også helt afgørende for virksomhedernes forretningsmæssige muligheder. Det offentlige sundhedsvæsen har
samtidig brug for at inddrage sundhedsindustrien for atklare fremtidens udfordringer.
Derfor er stærke offentlig-private partnerskaber en vigtig
brik i at skærpe nytænkning og innovationskraft i det
danske sundhedsvæsen – også inden for diagnostik.

Anbefaling 5:

Danske Regioner bør udarbejde en plan for udviklingen af nye offentlig-private samarbejdsformer inden
for diagnostik. Planen bør indeholde konkrete anbefalinger til, hvordan offentlig-private partnerskaberog værdiskabende indkøb kan tages i anvendelse forat understøtte en stærkere innovationskraft inden for
diagnostik.

Efteråret 2022

Roche i Danmark har siden 1970 været en central samarbejdspartner for det danske sundhedsvæsen med tilbud inden
for sundhedsforskning, klinisk forskning, diagnostik, medicinsk behandling og patientløsninger. Inden for det diagnostiske område leverer Roche i dag over 700 diagnostiske løsninger, som muliggør tidlig og præcis diagnostik af patienter samt sygdomsforebyggelse inden for en række sygdomsområder, som eksempelvis kræft, hjerte-kar-sygdomme og
infektionssygdomme.

8