IEKŠĒJIE NOTEIKUMISkolēnu mācību snieguma vērtēšanas kārtība
Izdoti saskaņā ar Vispārējās izglītības likuma 10. panta trešās daļas 2. punktu,Ministru kabineta 27.11.2018. noteikumu Nr. 747 „Noteikumi par valsts
pamatizglītības standartu un pamatizglītības programmu paraugiem″
15. punktu un 11. pielikuma 19. punktu, Ministru kabineta 3.09.2019.
noteikumu Nr. 416 „Noteikumi par valsts vispārējās vidējās izglītības
standartu un vispārējās vidējās izglītības programmu paraugiem″ 20. punktu un
11. pielikuma 16. punktu, izglītības iestādes nolikuma 15.punktu.
I. Vispārīgie jautājumi
1. Skolēnu mācību sasniegumu vērtēšanas kārtība (turpmāk – vērtēšanas kārtība) izglītības iestādē(turpmāk – skolā) nosaka, kā tiek īstenota summatīvā, diagnosticējošā un formatīvā vērtēšana unskolas dokumentos atspoguļoti skolēnu mācīšanās rezultāti.
2. Vērtēšanas kārtība nosaka vienotus skolēnu mācīšanās vērtēšanas pamatprincipus skolā unveicina par tiem skolēnu un pedagogu izpratni.
3. Ar vērtēšanas kārtību klašu audzinātāji iepazīstina skolēnus katra mācību gada sākumā. Skolēns
skolas sagatavotā veidlapā ar parakstu apliecina, ka ir iepazinies ar vērtēšanas kārtību.
4. Skola nepilngadīgā skolēna likumiskos pārstāvjus (turpmāk – vecākus) ar vērtēšanas kārtību
iepazīstina katra mācību gada sākumā.
II. Mācību snieguma vērtēšanas plānošana
5. Skola plāno un īsteno valsts pamatizglītības un valsts vispārējās vidējās izglītības standartā
noteiktos mācību snieguma vērtēšanas veidus:
5.1. formatīvā vērtēšana, kas ir ikdienas mācību procesa sastāvdaļa un nodrošina skolēnam unpedagogam atgriezenisko saiti par skolēna tā brīža sniegumu pret plānotajiem sasniedzamajiem
rezultātiem;
5.2. diagnosticējošā vērtēšana, lai noteiktu skolēna mācīšanās vajadzības un sniegtu skolēnam
papildu atbalstu, plānotu un uzlabotu mācīšanu;5.3. summatīvā vērtēšana, ko organizē mācīšanās posma nobeigumā (piemēram, temata,mācību gada, izglītības pakāpes noslēgumā), lai novērtētu un dokumentētu skolēna mācīšanās
rezultātu.
6. Katra mācību gada sākumā mācību priekšmeta (kursa, cikla) pedagogs iepazīstina skolēnus arattiecīgā mācību priekšmeta (kursa, cikla) vērtēšanas plānu, kas ietver summatīvās vērtēšanas darbu
skaitu, katram darbam piešķirto svaru un mācību gada un mācību priekšmeta (kursa) vērtējumu
iegūšanas nosacījumus.
1© Valsts izglītības satura centrs | ESF projekts Nr.8.3.1.1/16/I/002 Kompetenču pieeja mācību saturāPiemēram:7.1. Vērtējumu mācību priekšmetā (kursā) var iegūt, ja iegūti vērtējumi visos plānotajos
summatīvās vērtēšanas darbos.
7.2. Vērtējumu mācību priekšmetā (kursā) iegūst, aprēķinot temata nobeiguma pārbaudes
darbu vidējo vērtējumu. Ja vidējais vērtējums aiz komata ir vismaz 0,7, tad vērtējumu noapaļoar uzviju.
7.3. Skolotājam ir iespējas summatīvo vērtējumu likt manuāli, ņemtot vērā darbu īpatsvaru
7. Minimālais summatīvo vērtējumu skaits mācību priekšmetā (kursā) atbilst tematu skaitam.
8. Skolēnam dienā tiek plānots ne vairāk kā viens temata nobeiguma vērtēšanas darbs. Par darba
norises laiku pedagogs laicīgi informē skolēnus (ne vēlāk kā nedēļu pirms darba norises).
9. Ja pedagogs plāno kombinētu noslēguma nobeiguma pārbaudes darbu, kurā ietverts liels
mācību satura apjoms, darbam var piešķir 70 % svara attiecībā pret mācību gadā iegūto
vērtējumu. Gadījumos, kad skolēns kombinētajā nobeiguma vērtēšanas darbā ir ieguvis zemāku
vērtējumu, tiek atstāts iepriekš saņemtais mācību gada vērtējums.
10. Pirms katra temata nobeiguma vērtēšanas darba mācību priekšmeta (kursa) pedagogs informēskolēnu par plānoto sasniedzamo rezultātu un vērtēšanas kritērijiem.
11. Mācību priekšmeta (kursa) pedagogs pielāgo mācību snieguma vērtēšanu skolēnu dažādajāmmācīšanās vajadzībām, piemēram, laika dalījumam un ilgumam, videi, skolēna snieguma
demonstrēšanas veidam, piekļuvei vērtēšanas darbam.
III. Mācību snieguma vērtējumu atspoguļošana un vērtēšanas organizēšana
12. Vērtējums atspoguļo skolēna sniegumu vērtēšanas brīdī attiecībā pret konkrētiem
sasniedzamajiem rezultātiem (zināšanas, izpratne, prasmes mācību jomā, caurviju prasmes), ikviena
skolēna sniegumam piemērojot līdzvērtīgus nosacījumus un vienādus kritērijus.
13. Formatīvie vērtējumi par būtiskiem skolēniem sasniedzamajiem rezultātiem katra temata
ietvaros tiek fiksēti skolas e žurnālā, par tiem tiek runāts individuālajās tikšanās reizēs. Tos pedagogi
izmanto, plānojot mācīšanu, savukārt skolēni, plānojot savu mācīšanos. Formatīvie vērtējumi
neietekmē vērtējumu mācību gada beigās.
14. Pedagoga noteiktie temata nobeiguma vērtēšanas darbi ir obligāti. Ja skolēns nepiedalās temata
nobeiguma darbā, pedagogs e žurnālā fiksē gan skolēna mācību priekšmeta (kursa) stundas
kavējumu („n”), gan obligāti veicamā temata nobeiguma darba neizpildi („nv”).
15. Skolēnu saņemtos formatīvos vērtējumus atspoguļo procentos pret maksimāli iespējamo.
16. Summatīvajā vērtēšanā 1.–3. klasēs mācību gada beigās vērtējumu izsaka apguves līmeņos:sācis apgūt ( ar burtu “S”), turpina apgūt ( ar burtu “T”), apguvis ( ar burtu “A”), apguvis padziļināti( ar burtu “P”), izmantojot vienotas vērtēšanas kritēriju grupas (skat. 1. pielikumu). Regulārs mācībuvērtējums tiek atspoguļots izvērstu komentāru veidā un sarunās ar vecākiem.

2© Valsts izglītības satura centrs | ESF projekts Nr.8.3.1.1/16/I/002 Kompetenču pieeja mācību saturā17. Summatīvajā vērtēšanā 4.–12. klasēs vērtējumu izsaka ballēs (10 – "izcili", 9 – "teicami",
8 – "ļoti labi", 7 – "labi", 6 – "gandrīz labi", 5 – "viduvēji", 4 – "gandrīz viduvēji", 3 – "vāji", 2 – "ļotivāji", 1 – "ļoti, ļoti vāji"), izmantojot vienotas vērtēšanas kritēriju grupas (skat. 2. pielikumu).
18. Pedagogs jebkurā temata nobeiguma vērtēšanas darbā nodrošina skolēnam iespēju demonstrētsniegumu visos apguves līmeņos.
19. Apzīmējumu „nv” (nav vērtējuma) mācību snieguma vērtēšanā pedagogs lieto, ja skolēns:
19.1. nav piedalījies mācību stundā, kurā tika kārtots pedagoga noteiktais obligātais temata
nobeiguma darbs, kurš skolēnam bija jāizpilda (apzīmējums – “n/nv”);
19.2. noteiktajā laikā nav iesniedzis temata nobeiguma darbu;
19.3. temata nobeiguma darbu nav veicis patstāvīgi, piemēram, ir iesniedzis cita autora darbu
vai tā daļu (plaģiātu);19.4. temata nobeiguma darbā ir izmantojis cilvēka cieņu aizskarošu saturu vai izteikumus.
20. Ja skolēns summatīvajā pārbaudes darbā nav ieguvis vērtējumu, pedagogs nosaka darba
veikšanas termiņu divu nedēļu laikā kopš temata nobeiguma darba norises vai skolēna atgriešanās
skolā.
21. Ja skolēns attaisnojošu iemeslu dēļ ir kavējis vairākus temata nobeiguma pārbaudes darbus
priekšmetā (kursā) vai vēlas uzlabot savu vērtējumu tajos, pedagogs, saskaņojot var veidot
kombinētu pārbaudes darbu par vairākiem tematiem, pielāgojot šī darba īpatsvaru mācību
priekšmetā (kursā).
22. Ja skolēns pārbaudes darbā ieguvis ieguvis nepietiekamu vērtējumu vai vērtējumu 32-49%
apjomā, tad līdz 6.klasei darba pārrakstīšanas iespējas tiek pārrunātas ar skolotāju, 7.-12.klasesskolēni raksta skolotāju kolēģijai adresētu iesniegumu un atkārtota darba rakstīšana notiek janvāra
2.nedēļā (par 1. semestri) un jūnija 2.nedēļā (par 2.semestri).
23. Ja līdz mācību gada noslēgumam nav iegūts vērtējums kādā no mācību priekšmeta (kursa)
temata nobeiguma pārbaudes darbiem, skolēns nesaņem vērtējumu gadā vai galīgo vērtējumu
mācību priekšmeta kursā.
24. Pedagogs var izmantot iegūtos mācīšanās pierādījumus un atbrīvot skolēnu no tematanobeiguma darba vai darba daļas izpildes sakarā ar skolēna piedalīšanos ārpusskolas pasākumos,
kas saistīti ar konkrēto mācību priekšmetu (kursu) un atspoguļo pierādījumus par mācību priekšmetā
(kursā) paredzēto sasniedzamo rezultātu apguvi.
25. Pedagogi papildus mācību snieguma vērtēšanai vērtē skolēna mācīšanās ieradumus un prasmes,attieksmi, sociālās prasmes fiksējot vērtējumus e-žurnālā komentāra formā. Šie vērtējumi neietekmēmācību snieguma vērtējumu mācību priekšmetā (kursā).

IV. Mācību snieguma vērtējumu paziņošana
26. Ierakstus par mācību stundu un mājas darbu E- žurnālā pedagogi veic par katru dienu, skolēnusaņemtos formatīvos vērtējumus fiksē ne vēlāk kā triju darba dienu laikā, bet summatīvos
vērtējumus – ne vēlāk kā septiņas darba dienas pēc temata nobeiguma darba iesniegšanas.
3© Valsts izglītības satura centrs | ESF projekts Nr.8.3.1.1/16/I/002 Kompetenču pieeja mācību saturāV. Mācību snieguma vērtējumu pārskatīšana
27. Ja radušās nesaskaņas par skolēna vērtējumu mācību priekšmetā temata noslēgumā, pēc vecāku
vai pilngadīga skolēna rakstiska pieprasījuma skolas direktors pieņem lēmumu par vērtējuma
apstiprināšanu vai pārskatīšanu.
Ja mācību gada noslēgumā vērtējums mācību priekšmetā (kursā) izšķiras vienas balles robežās,pedagogs piedāvā skolēnam iespēju demonstrēt sniegumu, veicot kombinētu pārbaudes darbu. Parpārbaudes darba laiku informē skolēnu ne vēlāk kā piecas dienas pirms darba norises.
28.

29. Ja mācību gada noslēgumā, skolēns izsaka vēlēšanos uzlabot vērtējumu, pedagogs piedāvā
kombinētu pārbaudes darbu, kas ietver būtiskāko mācību gada sasniedzamo rezultātu pārbaudi
mācību priekšmetā (kursā). Šajā darbā iegūtā vērtējuma svars ir 70 % pret iepriekš iegūto vērtējumu
gadā.
30. Ja mācību gada noslēgumā skolēns vērtējumu vēlas uzlabot vispārējās vidējās izglītības kursā,kurš turpinās arī nākamajā gadā, pedagogs piedāvā kombinētu darbu, kurā skolēnam ir iespējauzlabot vērtējumu vienā vai vairākos temata nobeiguma pārbaudes darbos. Šajā darbā iegūtā
vērtējuma svars ir 70 % pret iepriekš iegūto vērtējumu konkrētajā temata nobeiguma pārbaudesdarbā.
VI. Noslēguma jautājumi
31. Atzīt par spēku zaudējušu
2020.gada 28.augusta Ādažu Brīvās Valdorfa skolas
skolēnu mācību sasniegumu vērtēšanas kārtību.
32. Vērtēšanas kārtība stājas spēkā 2023. gada 1. septembrī.
33. Grozījumus vērtēšanas kārtībā izdara, pamatojoties uz izmaiņām normatīvajos aktos vai skolas
pedagoģiskās padomes lēmumu.

4© Valsts izglītības satura centrs | ESF projekts Nr.8.3.1.1/16/I/002 Kompetenču pieeja mācību saturā1. pielikums
Snieguma līmeņu apraksts 1. –3. klašu skolēnu mācību sasniegumu vērtēšanai
Kritērijs

Demonstrētozināšanu,
izpratnes,
pamatprasmju
1. mācību jomā,caurviju
prasmju
apjoms un
kvalitāte

Sācis apgūt (S)Skolēna sniegums(demonstrētās
zināšanas,izpratne,
pamatprasmes
mācību jomā uncaurviju prasmes)
liecina, ka ir
uzsākta plānotā
sasniedzamārezultāta apguve.

Turpina apgūt (T)Apguvis (A)Skolēna sniegums
Skolēna sniegums (demonstrētās(demonstrētās
zināšanas,
zināšanas, izpratne, izpratne,
pamatprasmes
pamatprasmes
mācību jomā un
mācību jomā uncaurviju prasmes)
caurviju prasmes)
liecina, ka plānotais liecina, ka
sasniedzamais
plānotaisrezultāts sasniegts sasniedzamaisdaļēji un tas nav
rezultāts sasniegts
noturīgs.
pilnībā un tas irnoturīgs.

Apguvispadziļināti (P)Skolēnasniegums(demonstrētās
zināšanas,izpratne,pamatprasmes
mācību jomā uncaurviju
prasmes) liecina,
ka plānotais
sasniedzamais
rezultātssasniegts
padziļināti un tas
ir noturīgs.

SkolēnamSkolēnam dažkārt
nepieciešams
nepieciešams
Atbalsta
atbalsts un regulāripamudinājums, lai
2. nepieciešamība pedagoga
sekotu uzdevuma
apstiprinājumi
izpildei.
uzdevuma izpildei.

Skolēns
uzdevumu
Skolēns uzdevumu izpilda
izpilda patstāvīgi. patstāvīgi, spēj
pamatot
atbilstošāsstratēģijas izvēli.

Skolēns demonstrē
sniegumu pārsvarāpatstāvīgi tipveida
Spēja lietot
Skolēns demonstrē
situācijā, atsevišķā
apgūto tipveida sniegumu argadījumā – arīpedagoga atbalstu
3. vaimazāk zināmā
nepazīstamāzināmā tipveidasituācijā, jasituācijāsituācijā.
nepieciešams,izmanto atbalsta
materiālus.

Skolēns demonstrē
sniegumu ganzināmā tipveidasituācijā, gannepazīstamā
situācijā.

Skolēns
demonstrēsniegumu zināmā
tipveida situācijā,nepazīstamā
situācijā unstarpdisciplinārā
situācijā.

5© Valsts izglītības satura centrs | ESF projekts Nr.8.3.1.1/16/I/002 Kompetenču pieeja mācību saturā2. pielikums
Snieguma līmeņu apraksts 4.–12. klašu skolēnu mācību sasniegumu vērtēšanai

1.

SniegumalīmenisSācis apgūt

2.

Balles

1–2

3–4

1-9 %

21–31%

3.

Apguves
procenti

4.

Kritēriji

10–20%

32-40%

Turpina apgūt

ApguvisApguvis padziļināti

5–6

7–8

9–10

41-54% 55-66% 67–77% 78-86%

87–94%

95-100%Skolēns,
Demonstrēto demonstrējot
zināšanu,sniegumu,
izpratnes,
izmanto vienu
prasmju
atbilstošu ideju
mācībujomā
vai prasmi
4.1
un caurviju situācijā, kurāprasmju
ir šaurs
apjoms un
disciplinārs /kvalitāte
mācību jomas
konteksts.

Skolēns,
demonstrējot
sniegumu,
izmanto vairākassavstarpēji
nesaistītas idejas
vai prasmes šaurā
disciplinārā /mācību jomas
kontekstā.

Skolēns,
demonstrējot
sniegumu, kurāizmanto vairākas
idejas vaiprasmes, veido
savstarpējas
sakarības
disciplinārā /mācību jomas
kontekstā.

Skolēns, demonstrējot
sniegumu, kurāizmanto vairākas
atbilstošas idejas vaiprasmes no dažādām
disciplīnām / mācību
jomām, veido
savstarpējas sakarības
un vispārina.

Skolēns,
demonstrējot
sniegumu, lieto
Atbalsta
doto vai jau
4.2 nepieciešamī zināmubapaņēmienu arpieejamo
atbalstu.

Skolēns,
demonstrējot
sniegumu,
patstāvīgi lietozināmupaņēmienu.

Skolēns,
demonstrējot
sniegumu, izvēlas
un patstāvīgi lieto
atbilstošupaņēmienu vai
pierakstu.

Skolēns, demonstrējot
sniegumu, izvēlas un
patstāvīgi lieto
atbilstošu paņēmienuun, ja nepieciešams,pielāgo to.

Skolēns
Spēja lietot demonstrē
apgūtosniegumu
4.3 tipveida un zināmā
nepazīstamā tipveidasituācijāsituācijā.

Skolēns
demonstrēsniegumu ganzināmā tipveidasituācijā, gan
mazāk zināmā
situācijā.

Skolēns
demonstrēsniegumu ganzināmā tipveidasituācijā, gannepazīstamā
situācijā.

Skolēns demonstrēsniegumu gan zināmā
tipveida situācijā, gannepazīstamā, ganstarpdisciplinārā
situācijā.

6© Valsts izglītības satura centrs | ESF projekts Nr.8.3.1.1/16/I/002 Kompetenču pieeja mācību saturā