NABU-seminar om utdanningens rolle ibærekraftig omstilling
23 november 2021, kl. 09.00 – 14.30
Ved årets seminar vil fokus være på hvordan utdanning kan styrke innsatsen for å oppnå
bærekraftige omstilling individuelt og kollektivt.
Agenda9:00-10:00▪

5 min.

▪

5 min.

▪

30 min.

▪
▪

15 min.
5 min.

Seminaret begynner.
https://inn.zoom.us/j/61141137787?pwd=SXF5UlNDYjNZbmYvUUlROTYzaFNjUT09
Passord:
166863
Velkommen med Morten Ørbeck – Dekan, Fakultet for lærerutdanning og
pedagogikk, HINN
Introduksjon med Robert J. Didham - Senter leder, Senter for samarbeidslæring forbærekraftig utvikling
Hovedinnlegg: Dr. Shepherd Urenje – Programme Specialist, Swedish International
Centre of Education for Sustainable Development (SWEDESD) ved Uppsala
Universitet“Unlocking powerlessness in implementing Education for Sustainable Development
in teacher education. The case of Sustainability Starts with Teachers FlagshipProject.”
Spørsmål og Svar
Logistikk
pause
Parallelle sesjoner 1: Her velger du enten parallell sesjon 1.1. eller 1.2.

10:00-10:15
10:15-11:15
1.1. Parallelle forskningspresentasjoner:

https://inn.zoom.us/j/66840415124?pwd=dzFET2sxZjdYNzM1YUhEc0hDRUpRdz09
Sesjonen ledes av: Thale-Kristin Stalenget, lektor ved Universitet i Oslo

Tom Sverre Tomren, Høgskulen
på Vestlandet.

Siv Eie, Annika Wetlesen og Gitte
Motzfeldt, OsloMet.

Marianne Ødegaard, Erik
Knain, Ole Andreas Kvammeog Elin Sæther, Universitet i
Oslo.

«En misjonskirke blir grønn. En«Tilnærminger til bærekraftig
casestudie av den Evangeliske
utvikling gjennom storyline.»
lutherske kirke sitt miljøarbeid og«Bærekraft ien analyse av dens potensialelærerutdanningen – gi
som læringsarena for vestlig
mening til frustrasjon ogbærekraftsundervisning.»
kompleksitet.»
1.2. Sesjon fra det internasjonale partner-nettverk tilknyttet UNESCO-professoratet på utdanning forbærekraftig levesett.
https://inn.zoom.us/j/63922998552?pwd=YmhXZ3liMzhnSXVFdFVKMTFzT3FPQT09
Sesjonen ledes av: Robert J. Didham, senterleder for CCL, UNESCO-professor og førsteamanuensis ved
Høgskolen i Innlandet

Gregor Torkar, University of
Ljubljana, Slovenia.

Hiroki Fujii, Okayama University,
Japan.

Helen Maguire, St. Angela’sCollege, Ireland.

"Sustainable Development at the “The development andFaculty of Education, University of implementation of the Asia-Pacific
Ljubljana."
ESD Teacher Competency
Framework.”"Integrating ESD approaches
into Home Economics
teacher education
programmes @St. Angela’sCollege, Ireland."

11:15-12:00
Lunsj
12:00-13:00
Parallelle sesjoner 2: Her velger du enten parallell sesjon 2.1. eller 2.2.
2.1. Parallelle forskningspresentasjoner:
https://inn.zoom.us/j/65060727304?pwd=RHJ6aE5RdG4zY3piT1NSQ1UyQXYyQT09
Sesjonen ledes av: Bente Knippa Vestad, rådgiver CCL ved Høgskolen i Innlandet

Camille Thisell, Høgskolen i
Innlandet.

Biljana C. Fredriksen, Universiteti Sørøst-Norge.

"Behov av økt kunnskap og en"Hvordan kan øko-estetiske
enhetlig grønn europeisklæreprosesser bidra til
standard gjennom tilgjengeligbærekraftig omstilling? "utdanning i «grønn audiovisuellproduksjon og distribusjon»."
2.2. Sesjon fra forskningsprosjektet BRIDGES:Neha Singh Gabrielsen,
Universitet i Oslo.
"Utdanning for bærekraftig
utvikling: Samarbeid mellom
skoler og aktører i nærmiljø."https://inn.zoom.us/j/66901338956?pwd=Z29WN3ZBRTByYUE4czBONk53Smt1QT09
Sesjonen ledes av: Heidi Biseth, Professor og prosjektleder ved USN

Anne Bergliot Øyehaug,
Høgskolen i Innlandet.

Andrea Kjekshus Reiteog Ingri Elise Mardal,
Universitet i Tromsø.

Bengt Haugseth og Line
Husjord, Universitet i
Tromsø.

Åsmund Aamaas,
Universitet i SørøstNorge.

"Om kartlegging medlærerutdanningenes"Gjennom et tverrfaglig "Mat og musikk for"Viser betydningen av
intensjoner og arbeid
arbeid i naturfag og
livsmestring» med
tverrfaglig
med tverrfaglig arbeid.
samfunnsfag undersøker erfaringer fra skole som profesjonsutvikling i en
Her er studie- og
de hvordan lærere
brukes inn iinternasjonal kontekst
emneplaner inkludert,
forbereder elever pålærerutdanningen på
med søkelys påsamt ledere,mellomtrinnet på møtet UiT. "bærekraft, mangfold,lærerutdannere og
med pornografisk
demokrati oglærerstudenter."innhold på nett. "medborgerskap."
13:00-13:15
pause
13:15-14:15
Avsluttende plenum – Panel diskusjon om:
Hvordan styrke samarbeidet mellom skoler og lærerutdanninger slik at forskningog utviklingen av tverrfaglige utdanninger for bærekraftig utvikling kan
effektiviseres?
Chair: Einar Graff Hugo – Tidligere rektor ved Rollsløkken skole og tidligere Lederfor internasjonalt kontor ved Høgskolen i Innlandet.
Ekspert 1: Kristine Waters – Assisterende rektor ved Ajer Ungomsskole
Ekspert 2: Åshild Vassend Holm - prosjektleder/studieprogramansvarlig for GLU,
trinn 5-10, Høgskolen i Innlandet
Ekspert 3: Anne Bergliot Øyehaug – Førsteamanuensis ved Høgskolen i Innlandet
Ekspert 4: Nina Marianne Lekve – Lærer, Løten ungdomsskole
https://inn.zoom.us/j/61141137787?pwd=SXF5UlNDYjNZbmYvUUlROTYzaFNjUT09
Passord:
166863

Abstrakt
Keynote Speaker: Dr. Shepherd Urenje
09:10-09:55
Unlocking powerlessness in implementing Education for Sustainable Development in teacher education. The caseof Sustainability Starts with Teachers Flagship Project.
The theory and practice of sustainability education is transformative in intent, but more often than not it does notconsistently lead to transformative practice changes. Providing people with information is considered an
important first step in encouraging them to behave sustainably as it influences their beliefs, attitudes, intentions,habits, practices, and structures. In order to break with unsustainable norms, there is a need for learning fortransformation and not only adaption. Transformative learning involves “critical self-reflection, which results in
the reformulation of a meaning perspective to allow a more inclusive, discriminating, and integrative
understanding of one’s experience” (Mezirow, 1990).
While this is important in order to empower communities, organizations, and individuals to deal with local
sustainability problems, acknowledging the societal and personal conflicts involved in reorienting teacher
education, its implementation is laden with dilemmas, tensions and paralysis arising from the hegemony of thestatus quo which determines what is assumed as good education and therefore no longer contested. The purposeof this discussion is to bring to light how the Change Project Approach (CPA) could be applied to confront
dilemmas, tensions and paralysis in teacher education for the purpose of addressing the 21st Century challenges
through education (Education 2030).
Dr. Shepherd Urenje is a Programme Specialist in Education with the Swedish International Centre of
Education for Sustainable Development. His current work supports teaching and learning for the
future (within and among countries) in Scandinavia, Africa and Asia. His expertise includes facilitating strategies inteaching and learning for a changing world. Dr. Shepherd Urenje studied Developmental Education at the Universityof London, United Kingdom. His professional background includes teaching environmental science anddevelopment education in Zimbabwe, Regional Programme Manager for Education and Training at Southern Africa
Development Community and Principal Examiner of Environmental Science in the UK. His most recent work
includes:• Director of Uppsala campus Gotland ESD Learning Lab. An establishment experimenting on transformative
learning for dealing with wicked problems.
• UNESCO global coordinator of the Global Action Programme of priority action area 3, - Increasing thecapacities of educators and trainers to mainstream ESD in their work more effectively• UNESCO key partner in developing the ESD capacity of 60 teacher education institutions; Sustainability
Starts with Teachers, in Southern Africa and Central Asia Regional Economic Cooperation (CAREC)
Programme.
• Training Progranme Director of the Baltic University Programme (BUP) capacity development course on
mainstreaming ESD in universities of the Baltic Sea region.
• Developed and implemented a new institutional capacity development programme for leaders in education— now used in 14 countries in Southern and East Africa.

Parallelle sesjoner 1 – 10:15-11:15
1.1. Tre forskningspresentasjoner fra medlemmer i NABU nettverket.
Tom Sverre Tomren,
Dette er studie som gir oversikt over den evangelisk lutherske kirke i Kamerun
Høgskulen på Vestlandet.
(ELCC) sitt arbeid med miljø ogklimaspørsmål fra 1990 -tallet og fram til 2020. Jeg viser hvordan denne«En misjonskirke blir grønn. tradisjonelle misjonskirken som er blitt til etter arbeid fra norsk misjon, i løpet
En casestudie av den
av denne perioden har implementert økoteologi og startet miljøprosjekter.
Evangeliske lutherske kirke
kirken fokuserer hovedsakelig på treplanting og opplæring. Gjennom tre
sitt miljøarbeid og en
publiserte artikler analysere jeg 1. hvordan teologien og etikk har gjennomgått
analyse av dens potensiale
forandring i møte med klima og miljøutfordringen inklusiv hva som er
som læringsarena for
drivkreftene bak endringene. 2. I hvilken grad kirkens store miljøprosjekt har

vestligbærekraftsundervisning.»
Siv Eie, Annika Wetlesen og
Gitte Motzfeldt, OsloMet.
«Tilnærminger tilbærekraftig utvikling
gjennom storyline.»effekt og 3. Hvorvidt EELC er egnet som eksempel case til miljøundervisning forskoler og kirker i Norge og andre vestlige land.
Storylinemetoden bringer virkelighetsnære og tverrfaglige problemstillinger
inn i klasserommet. Elevene utvikler karakterer og en fiktiv verden der de skalleve seg inn i og handle “som om” det var i det virkelige liv. En målsetting er at
de skal lære gjennom å reflektere, vurdere og handle. Tidligere forskning viser
at storylinemetoden derfor kan være egnet til å utvikle elevenes demokratiske
medborgerskap i møte med bærekraftutfordringer (Storhaug & Eie, 2020;
McNaughton, 2010, 2014, 2016). Det er imidlertid forsket lite på hva slagstilnærminger til bærekraftig utvikling ulike storyline-opplegg bygger på. Dette
har stor betydning for hva slags forståelse av bærekraftig utvikling elevene
sitter igjen med.
Formålet med denne artikkelen er å analysere hvilke tilnærminger tilbærekraftig utvikling som kommer til uttrykk i et utvalg storyline-opplegg for
ungdomstrinnet. Undervisningsoppleggene er hentet fra det svenske
nettstedet storyline.se, og er utviklet av sentrale formidlere på feltet. Vi vil
foreta en tematisk innholdsanalyse der vi koder undervisningsoppleggene ut
fra både empirinære og teoretiske kategorier hentet fra bærekraftlitteraturen(Gall, Gall & Borg, 2007, s. 288-291).

Foreløpige forskningsspørsmål er:➢ I hvilken grad legger storyline-oppleggene til rette for at elevene sersammenhenger og undersøker dilemmaer mellom klima- og miljø,økonomi og sosiale forhold?
➢ Hvordan legger de til rette for at elevene ser sammenhenger mellom
det lokale og det globale?
➢ Hvilke løsninger når det gjelder bærekraftig samfunnsutvikling
formidles, for eksempel når det gjelder teknologi og levesett?
Med bakgrunn i analysen ønsker vil vi avslutningsvis å belyse didaktiske
implikasjoner for storylinearbeid med bærekraftig utvikling i skolen.
Marianne Ødegaard, Erik
Barn og unge vokser i dag opp til et liv med klimakrise og miljøkrise. Dette måKnain, Ole Andreas
skolen forholde seg til, og lærerutdannere må reflektere over hvorvidt vi
Kvamme og Elin Sæther,forbereder våre studenter godt nok til denne oppgaven. Denne artikkelen er
Universitet i Oslo.
en studie av innføringen av bærekraftdidaktikk i en større norsklærerutdanningsinstitusjon. Intervensjonen varte én uke og ble gjennomført«Bærekraft iinnenfor rammene av eksisterende strukturer, prosesser og lokale ressurser. Vilærerutdanningen – gi
utforsker hvilke muligheter, spenninger og hindringer som viser seg imening til frustrasjon og
intervensjonen med henblikk på å videreutvikle lærerutdanningen i møte med
kompleksitet.»bærekraftutfordringene. Analysene er særlig orientert mot å få framstudentstemmer, med et empirisk materiale som består av gruppeintervjuer,
Ole Andreas Kvamme vil
spørreundersøkelser og videopptak av gruppearbeid. Lærerstudentene sompresentere på vegne av
deltok, måtte forholde seg til kompleksitet med hensyn til både tverrfaglighet
gruppen.
og bærekraft. Autentisitet var også et anliggende som trådte fram. Noen av
studentene stilte spørsmål ved hvorvidt det tverrfaglige arbeidet iintervensjonen reflekterte bærekraftundervisningen i dagens skole. Studien
indikerer at i lærerutdanningsprogrammer som vil romme både tverrfaglighetog bærekraft, er det nødvendig med strukturelle endringer. Hvislærerstudentene er blitt fortrolige med tverrfaglige tilnærminger, vil de ogsåbedre være i stand til å møte kompleksiteten forbundet med bærekraft som etontologisk, normativt og politisk anliggende.
1.2. Tre presentasjoner fra partnere i UNESCO Chairs nettverk om hvordan sine institusjoner har integrertbærekraft i sin praksis.
Gregor Torkar, University of Pre-service teacher and other pedagogical staff education is the key ingredient
Ljubljana, Slovenia.
to a prosperous and healthy society. Therefore, it is very important to provide
high quality pre-service teachers programs for them to develop competences
for teaching in contemporary educational environments. There are numerous
tasks that pre-service teachers have to perform, for example they need to"Sustainable Development
at the Faculty of Education,
University of Ljubljana."

Hiroki Fujii, Okayama
University, Japan.
“The development andimplementation of the AsiaPacific ESD Teacher
Competency Framework.”

Helen Maguire, St. Angela’sCollege, Ireland.
"Integrating ESD
approaches into Home
Economics teacher
education programmes@St. Angela’s College Global Citizenshipacquire subject matter knowledge, apply appropriate teaching approaches,demonstrate specific pedagogical-psychological knowledge, teach in alinguistically sensitive manner in increasingly multicultural and multilingualclasses, recognise and provide learning activities for gifted students andstudents with special needs, collaborate with parents and local community,
develop lifelong learning competencies, and they should support and promotesustainable development through their knowledge, values, behaviors teachers should be a positive role model to students. The Faculty of Education
at the University of Ljubljana is striving to transform into an educational
institution, which will prepare pre-service teachers and other pedagogical staff
for the challenges of the 21st century, best outlined by Sustainable
Development Goals (SDGs). Faculty staff strive to integrate environmental andsustainability education into all educational programs. In 2014 a Facultycommittee, consisting of professors, students, and faculty leadership, wasestablished to coordinate integration of environmental and sustainability
issues into the educational programs. The committee strives to integrate
environmental and sustainability issues into the compulsory and elective
courses, to make institutional changes in the management of resources (e.g.
energy, waste management), to participate in relevant national andinternational projects, to develop teaching and learning materials forenvironmental and sustainability education, to develop facilities for effective
outdoor education (e.g., school garden, pond, an insect house, forest
pedagogy), and to evaluate student’s perception of sustainability issues. Ourcommitment to these issues expands outward as well – by active participationin the national eco-school network and with active partnership in the
PERL/UNITWIN network coordinated by the UNESCO Chair on Education for
Sustainable Lifestyles at the Centre for Collaborative Learning for Sustainable
Development (CCL) based at Inland Norway University of Applied Sciences.
Identifying the competencies required for teachers practicing Education for
Sustainable Development (ESD) is a critical task. To address this, we havecollaborated with 34 teacher education institutions in 16 Asian countries and
UNESCO Bangkok to create the “Asia-Pacific ESD Teacher Framework” and its
dissemination guide. This is the world’s first international framework for ESD
teacher competency. There is great significance for what has been achieved in
the Asia-Pacific region with a remarkable diversity of nature, society, andculture. With “Shape futures” at its core, the framework consists of threecompetency domains: (1) “Facilitate learning” involves competencies forteachers to create and provide learning opportunities for learners to develop
their sustainability capacity. (2) “Continue to Learn and Create” involves
competencies for teachers to continuously reflect, innovate and transformknowledge as professionals in ESD practices. (3) “Connect, collaborate andengage” involves competencies for teachers to promote collaboration andpartnerships to support ESD policies and practices within and outside
immediate communities. Referring to this framework, teacher education
institutions in the Asia-Pacific region have been developing educational
strategies, systematic programs, and courses for ESD teacher education. These
efforts include the whole-institution approach that is a key to mainstreaming
ESD.
This presentation will initially set the scene for the overall policy context for
integration of Education for Sustainable Development in Teacher Education in
Ireland. Subsequently the presentation will focus on the specific approaches
and projects to embed Education for Sustainable Development andSustainable Living in programmes in the School of Home Economics.

Education and Responsible
Living for Individuals andFamilie”.

Parallelle sesjoner 2 – 12:00-13:00
2.1. Workshop med fire forskningspresentasjoner om: Individuelle og kollektive tverrfaglige perspektiver iutdanning: Om å bygge broer mellom fag og utdanningsnivåer for bærekraftig omstilling.
I denne sesjonen bruker vi eksempler fra NFR-prosjektet BRIDGES, et samarbeid mellom Universitetet i SørøstNorge (USN), Høgskolen Innlandet (HINN) og UiT Norges Arktiske Universitet. BRIDGES tar utgangspunkt i attverrfaglig arbeid i lærerutdanning og skole er nødvendig for å møte nåværende og fremtidige
samfunnsutfordringer. Dermed ser vi tverrfaglig arbeid i utdanningssektoren som et viktig utgangspunkt for å få til
ei bærekraftig omstilling i samfunnet framover. Sesjonen inneholder fire presentasjoner.
Anne Bergliot
Presenterer hvordan BRIDGES har jobbet fram en måte å kartlegge lærerutdanningenesØyehaug,
intensjoner og arbeid med tverrfaglig arbeid. Her er studie- og emneplaner inkludert, samt
Høgskolen iledere, lærerutdannere og lærerstudenter.
Innlandet.
Andrea Kjekshus
BRIDGES masterstudenter Andrea Kjekshus Reite og Ingri Elise Mardal (UiT) er bekymret når
Reite og Ingri Elise
Medietilsynets rapporter viser at barn og unge helt ned i seksårsalderen blir eksponert for
Mardal, Universitet pornografisk innhold på nett. Med stor tilgang på digitale verktøy er grov pornografi kun tre
i Tromsø.
tastetrykk unna. Gjennom et tverrfaglig arbeid i naturfag og samfunnsfag undersøker dehvordan lærere forbereder elever på mellomtrinnet på møtet med pornografisk innhold på
nett.
Bengt Haugseth og
Bengt Haugseth er førstelektor i musikkpedagogikk og Line Husjord, universitetslektor i mat
Line Husjord,og helse, samarbeider med sine fagfelt i tiltaket «Mat og musikk for livsmestring» med
Universitet ierfaringer fra skole som brukes inn i lærerutdanningen på UiT.
Tromsø.
Åsmund Aamaas,
Førstelektor Åsmund Aamaas viser betydningen av tverrfaglig profesjonsutvikling i en
Universitet i Sørøst- internasjonal kontekst med søkelys på bærekraft, mangfold, demokrati og medborgerskap.
Norge.
Felles ekskursjoner, oppgaver, dialog, feltarbeider og diskusjoner blant nordiske studenter oglærerutdannere med utgangspunkt i stedsbaserte problemstillinger har ført tillærerutdannere og lærerstudenter som endrer perspektiv og utvikler seg profesjonelt. Detteer et tiltak BRIDGES ved USN følger.
2.2. Tre ulike forskningspresentasjoner fra medlemmer i NABU nettverket
Camille Thisell fra
Denne grunnforskning har som mål å kartlegge publisert miljørapportering bland norske
Høgskolen iproduksjonsselskaper samt få innsikt i hvordan man arbeider med og forstår begrepet
Innlandet.
«grønn audiovisuell produksjon». Det er gjennomført en dokumentanalyse av publiserte
Presentasjonen er
artikler samt miljøstrategier og rapporter publisert på nett av tjueen produksjonsselskaper ien hybrid av
Norge, eid av Bertelsmann (RTL Group - FremantleMedia), ITV Studios, Nordic Entertainment
forskning ogGroup, Banijay (EndemolShine Group) og ViacomCBS Networks International Nordics. Videre
utviklingsarbeid
bygger funnene på en semistrukturert intervju og to deltakende observasjoner. Med denne
kvalitative forskningsstrategi synliggjørs behovet for tilgjengelig opplæring og utdanning, forå skape forståelse for og kunnskap om kriterier for «grønn audiovisuell produksjon og
distribusjon».
En samlet grønn europeisk standard for bærekraftig audiovisuell produksjon og distribusjon
er under utarbeidelse i EU og vil bli presentert i årsskiftet 2021/2022. En sådan fellesbransjestandard vil også hjelpe industrien at unngå å kompromittere den europeiske
modellen for finansiering av audiovisuell produksjon.
Denne forskning er knytta til et såkornmidlerprosjekt som har som formål å kartlegge behovog foreslå innhold til en nettbasert utdanning for film- og tv-bransjen i Norge. Utdanningen
forventes å øke bevisstheten rundt bærekraftig utvikling og produksjon i film- og TV-bransjen
og skal gi praktisk kunnskap om bærekraftsarbeid og miljørapportering i forbindelse med
produksjon.
Utdanningen skal svare på kravet om kunnskap om FNs bærekraftsmål og bærekraftig
utvikling og møte endrede behov over tid. Utdanningen skal også svare på behovet forBiljana C. Fredriksen
fra Universitet i
Sørøst-Norge.

Neha Singh
Gabrielsen fra
Universitet i Oslo
Neha Singh
Gabrielsen vil
presentere
masterprosjektet.

fleksibel og relevant utdanning for studenter som på grunn av bosted eller livssituasjon ikke
har mulighet til å studere fast ved universitet eller høyskole.
Nasjonale retningslinjer for lærerutdanningene, Forskrift om rammeplan for
grunnskolelærerutdanning og Strategidokumentet «Skaperglede, engasjement og
utforskertrang. Praktisk og estetisk innhold i barnehage, skole og lærerutdanning» (KD, 2019)
peker på betydningen av både estetiske læreprosesser og bærekraftig utvikling ilærerutdanningene og skolen. Denne presentasjonen viser hvordan disse todimensjonene/temaene/arbeidsformene gjensidig kan bidra til hverandre på ulike nivåer iutdanningen. Presentasjonene peker på hvordan synet på læring som er iboende i deestetiske læringsformene kan, på sikt, bidra til holdningsendring og omstilling til en merbærekraftig levestil. Presentasjonen viser tre korte eksempler fra barnehagebarns,
barnehagelærerstudenters og Ph.D- studenters øko-estetiske læreprosesser og
oppsummerer punktvis hvordan øko-estetiske læreprosesser kan bidra til økt økologisk og
estetisk oppmerksomhet, og videre til bærekraftig omstilling.
Bærekraftig utvikling preger verdenssamfunnet. Dette gjenspeiles i utdanningen nasjonalt og
internasjonalt. I Læreplanen for Kunnskapsløftet (2020) er bærekraftig utvikling etoverordnet tema. Ifølge Opplæringsloven (1998) skal elevene lære “å tenke kritisk, handle
etisk og miljøbevisst”.
Utdanning for Bærekraftig Utvikling (UBU) kan fremme elevers handlingskompetansegjennom tverrfaglig, fremtidsrettet undervisning. Aktører med spisskompetanse innenbærekraftige virksomheter kan bidra til UBU gjennom skolesamarbeid.
Formålet med masterprosjektet var å belyse faktorer som kan fremme og hindre skole-aktørsamarbeid i skolers nærmiljø om UBU.
Prosjektet er en eksplorerende casestudie, med 12 kvalitative intervjuer med lærere og
aktører. En digital workshop med fem deltakere ble gjennomført. Datamaterialet ble
analysert gjennom tematisk analyse.
Tre hovedtemaer ble identifisert. Bærekraftig utvikling i skolen; samarbeid mellom skoler og
aktører i nærmiljø; læringsaktiviteter.
Faktorer som kan fremme skole-aktør-samarbeid: Økt kompetanse om bærekraftig utvikling
blant skolens ansatte. Kursvirksomhet og erfaringsdeling om UBU. Motivasjon og interesse
for samarbeid. Digitale ressurser.
Faktorer som kan hindre samarbeid: Dårlig skoleøkonomi. Manglende tid og interesse blantskoleansatte.
Utvikling av kreative løsninger som digitale plattformer kan fungere som møteplasser forskole-aktør-samarbeid om UBU. Økonomisk støtte til skoler og økt kursvirksomhet for lærere
om UBU. Aktivt bruk av ressurser i nærmiljøet.