IZVJEŠĆE za 2016. godinu

U sklopu programa 'Nove energije interdisciplinarnosti' Radiona.org realizirala je 12 radionica:1) Jeffrey Roe (Irska): Radionica ‘Skull Radio Box’

Radionica je održana 9. listopada s 12 polaznica i polaznika, te je idući dan, 10.
listopada održano interno predavanje i razmjena iskustava između Jeffrey Roea kao
suosnivača poznatog TOG hackerspace-a i Radioninog članstva. U sklopu programa gostu jepokazan i Teslin kabinet u Tehničkom muzeju “Nikole Tesle”, te poklonjena Radionina majica
i Synthomir sintisajzer za koji je Radiona nagrađena na bijenalnoj Izložbi hrvatskog dizajna u
rujnu, 2016. Radionica je dobila i vizibilitet kroz najavu napravljenu preko međunarodnog
projekta Kreativni muzej.
Opis radionice:Jeste li ikada htjeli slušati glazbu bez korištenja vaših ušiju? Pretvoriti vašu glavu u zvučnik?
Skull Radio – radio lubanja omogućuje vam slušanje u potpunoj tišini šaljući zvučne valove
kroz vaše zube. Ova je radionica prezentirala znanost o tehnologiji provodljivosti kostiju ipolaznicima omogućila da izrade svoj vlastiti uređaj za to. Tehnologija provodljivosti kostiju u
upotrebi je već desetljećima i oko nas, od retro proizvoda kids lollipops do Google naočala.
Ta je tehnologija široko rasprostranjena, no svejedno mnogo ljudi nije ju nikada iskusilo. Na
radionici Skull Radio polaznici su sami lemiti svoje koštane komplete koje su dobili i ponijeli
kućama.
O voditelju:
Jeffrey Roe je maker, inovator i inženjer elektrotehnike. Jedan je od osnivača prvog irskog
hackerspacea TOG. TOG je grupa koju vodi i podržava zajednica makera i inovatora u
dijeljenom prostoru gdje članovi mogu raditi na svojim projektima u kreativnom okruženju
koje je inspirativno i podržava stare i nove tehnologije. Također radi s grass roots
zajednicama s kojima pokreće projekt poznat kao Dublin Maker – jednodnevno događanje za
prezentaciju radova irskih makera. Trenutno radi za Parkbytext i bavi se razvojnim
programiranjem platnih sistema u Irskoj, Velikoj Britaniji i Sjedinjenim državama. Voditelj
radionica na mnogim međunarodnim festivalima poput CCC konferencije u Njemačkoj,Chester Beatty Library i dr.
http://radiona.org/jeffrey-roe-skull-radio-workshop/
Broj polaznika radionica: 12
Tip polaznika: dizajneri kompozitori, DIY entuzijasti, članovi Radione, studenti
elektrotehnike, medijski umjetnici
Broj izrađenih instrumenata na radionicama: 122) Yuri Landman (Nizozemska) - 4 masterclass radionice: Daxophone, Kalimba, Home
Swinger i Triochord

Yuri Landman obavijestio nas je u svibnju da nije sklon održavanju kratke radionice već jeponudio 4 masterclass radionice, predavanje i performans u sklopu umjetničke rezidencije uRadioni u trajanju od 7 dana na što smo pristali uzevši u obzir reputaciju i kvalitetu
umjetnika, te čast koju nam je iskazao prijedlogom. U skladu s time boravio je od 30. rujna
do 7. listopada u Zagrebu. Održao je četiri masterclass radionice Daxophone, Kalimba, Home
Swinger i Triochord instrumenata u Radioni, održao predavanje i performans u galeriji GMK
30. rujna, na zamolbu Radione da nam se ustupi termin, te u sklopu umjentičke rezidencije
izradio kolekciju pod nazivom Hypercustom Instruments od 14 instrumenata koji ostaju ukolekciji Radione. Instrumenti su bili izloženi u sklopu izložbe Science Fiction - New Paraller
Worlds u Tehničkom muzeju Nikola Tesla, te će se i dalje izlagati u domaćem imeđunarodnom kontekstu i koristiti u obrazovne i umjetničke svrhe, te na korištenje
zainteresiranoj javnosti.

Subota, 1. listopada, 2016. , 12-16 sati1) Daxophone
Daxophone je eksperimentalni glazbeni instrument koji kombinira elektorniku i žičani
intrument, a osmislio ga je dizajner glazbenih instrumenata Hans Reichel, nažalost preminuo
u 2011. godini. Njemu u čast Yuri Landman dizajnirao je jednostavniju DIY varijantu vrlo
kompleksnog Reicheovog instrumenta pod nazivom Daxophone. Polaznici su tako na
radionici i tijekom rezidencije umjetnika napravili vlastiti instrument koji su ponijeli kućama.
Radionica Daxophonea uključila je izradu ‘uradi-sam’ elektroničkog gudala. Za radionicu nijebilo potrebno predznanje.
YouTube: https://www.youtube.com/watch?v=mtu1fJhqOt0
2) Kalimba
Na ovoj radionici polaznici su izgrađivali svoju vlastitu 7-tonsku ili 12-tonsku električnu
Kalimbu – tradicionalni afrički instrument. Za razliku od uobičajeno ozvučenih Kalimbi uz
pomoć piezzo senzora, ova je varijanta bila ozvučena elektro-magnetnim pojačalom, što jerezultirati dubljim i toplijim zvukom. Na radionici korišteni su i dijelovi prethodno
rastavljenih starinskih i u ispravnom stanju Vermona orgulja.
Polaznici su tako na radionici i tijekom rezidencije napravili vlastiti instrument koji su mogliponijeti kućama. Radionica Kalimbe uključivala je izradu ‘uradi-sam’ elektroničkog
gudala. Za radionicu nije bilo potrebno predznanje.
YouTube: https://www.youtube.com/watch?v=ebzMQAjIAhg

Nedjelja, 2. listopada, 12-16 sati3) Home Swinger & 4) Triochord radionica
Na ovoj kombiniranoj radionici polaznici su mogli izabrati između vrlo kompleksne i skuplje
12-žičane električne trostruke citre ili jeftinije 3-žičane električne slide gitare. Polaznici sutako na radionici i rezidenciji napraviti vlastiti instrument koji su mogli ponijeti kućama. Za
radionicu nije bilo potrebno predznanje!
Na radionici korišteni su i dijelovi prethodno rastavljenih starinskih i u ispravnom stanju
Vermona orgulja.
Youtube: https://www.youtube.com/watch?v=6db3XAw74SI
Monochord (1 string version Triochord): https://www.youtube.com/watch?v=tCRk1_8zOWs
Broj polaznika radionica: 22
Tip polaznika: dizajneri - produkt, grafički, tekstilni; dječji psiholog, kompozitori, DIY
entuzijasti, članovi Radione, pjevači zbora Praksa, studenti elektrotehnike, medijski umjetnici
Broj izrađenih instrumenata na radionicama: 24
Broj izrađenih instrumenata za Radioninu kolekciju: 14
Linkovi:
http://radiona.org/masterclass-radionice-yuri-landmana/
http://radiona.org/yuri-landman-koncert-predavanje/

http://radiona.org/yuri-landman-artist-in-residence-radiona/Radiona.org dovela je inovatora i graditelja eksperimentalnih glazbala i audio uređaja Yuri
Landmana 30. rujna u Galeriju Miroslav Kraljević (GMK) gdje je održao predavanje, solo
performans i instalaciju motorima (elektroničkim komponentama) pred oko 40 posjetitelja.
Program je započeo u 20 sati i ulaz je bio slobodan. Gostovanje u GMK organizirano je kao
dio Landmanove umjetničke rezidencije u Radioni od 30. rujna do 7. listopada.
O autoru:
Yuri Landman (1973) – nizozemski eksperimentator i graditelj elektronskih glazbenih
instrumenata i lutnji. Do sada izrađivao glazbene instrumente za cijenjena međunarodna
imena poput Lee Ronalda i Thurstonea Moorea iz grupe Sonic Youth, skupinu Liars, Jad Fairu
iz grupe Half Japanese, Liam Finnu i Lauri-Mary Carter da nabrojimo samo neke. Gostujući je
glazbenik mnogih međunarodno cijenjenih glazbenih i umjetničkih festivala, te Landmančesto surađuje s plesnim umjetnicima i glazbenicima diljem Europe. Landman karijeru
započinje kao crtač stripova i grafičkih novela za koje je dobivao važne nagrade, no nakon
2006. godine odlučuje napustiti karijeru strip crtača i potpuno se posvetiti gradnji
instrumenata.
Više: https://en.wikipedia.org/wiki/Yuri_Landman6) Ivan Marušić Klif: Modularni video sintisajzeriRadionica / prezentacija Ivana Marušića Klifa pod nazivom Modularni video sintisajzeriodržala se 2. i 3. travnja od 17 do 20 sati u Radioninom labu na adresi Kruge 48/2.
Modularni video sintisajzeri su se počeli pojavljivati u isto vrijeme kad i audio modulari –krajem 60tih i početkom 70tih godina prošlog stoljeća. Za razliku od audio modulara koji su
našli svoje mjesto u studijima širom svijeta, modularni video sintisajzeri nikada nisu doživjeli
veliku popularnost. U posljednjih nekoliko godina počinje polagana renesansa ovakvog
načina proizvodnje videa. Proizvođači poput LZX industries, Brownshoesonly i Dave Jones
design izdaju sve veći broj modula dizajniranih primarno za obradu video signala.
Istraživanje se bavilo upotrebom teoretskim i praktičnim proučavanjem funkcioniranja takvih
sistema s naglaskom na upotrebu osciloskopa kao izlazne jedinice (Scanimate i RuttEtra
video sintisajzer su neki ud uređaja koji su koristili takav ispis slike). Dobar dio istraživanja je
bio usmjeren na povezivanje takvih sistema sa kompjuterom.
Jedan dio praktičnog rada bi se koncentrirao na tehničke aspekte zadane problematike odosnovnog spajanja signala i razumijevanja načina funkcioniranja uređaja, pa sve do
mogućnosti proširivanja sistema modulima vlastite izrade pod open source licencom.

Ivan Marušić Klif već više od dvadeset djeluje na hrvatskoj sceni medijske umjetnosti, kao
jedan od istaknutijih autora eksperimentalnog smjera. Diplomirao je 1994. na Visokoj školi za
oblikovanje zvuka u Amsterdamu (School of Audio Engineering, Amsterdam). Bavi se izradom
interaktivnih, kinetičkih, svjetlosnih i video instalacija, te povremeno performansom. Raditakođer s glazbom i zvukom u sklopu kazališnih, filmskih, televizijskih i glazbenih projekata.
Izlagao je i nastupao u Europi i SAD (Mapping festival, Ženeva; Ars Electronica, Linz; Kibla,
Maribor; Kapelica Gallery, Ljubljana). Dobitnik je nagrade Vladimir Nazor za najbolju izložbu
u 2012, nagrade publike na T- HTnagrada@msu.hr 2012. i 2007. i nagrade 26. Salona mladih
2001. Od 1999. do 2001. predavao je kao vanjski suradnik na nastavničkom odsjeku,
usmjerenje multimedije kod prof. Ivana Galete. Od 1997. kontinuirano održava radionice iprezentacije, te često surađuje sa OZAFIN ALU.
U posljednjih nekoliko godina realizirao je seriju samostalnih izložbi sa video instalacijama
velikog formata iz serije “Wobbulatori”. Serija je započela izložbom Između frekvencija u
MKC Split 2012. Slijedile su izložbe Lambda u Pogonu Jedinstvo u Zagrebu 2012. i Sveta srca
u AMI, Pula u 2012. U lipnju 2014. otvorio je samostalnu izložbu Između frekvencija II u
Umjetničkom paviljonu u Zagrebu. Za izložbe Lambda i Sveta srca osvojio je prestižnu
nagradu Vladimir Nazor 2013.
Od 2012. intenzivno surađuje s glazbenicima Alenom i Nenadom Sinkauzom na seriji AV
performansa “…day of the year”. U 2013. i 2014. u suradnji sa japanskom plesačicom Mikiko
Kawamura, realizirali su multimedijalni projekt Encounter (premijera lipanj 2014. Zagreb i
rujan 2014. Tokyo).
U veljači, 2016. odlazi na trotjednu rezidenciju u Signal Culture u Owegu, NY, SAD. Signal
Culture je centar specijaliziran za analogni video, odnosno točno za područje umjetničkog
istraživanja koje predstavlja na radionici.
Web: i.m.klif.tv
Vimeo: www.vimeo.com/imklif
Flickr: https://www.flickr.com/photos/13766531@N05/
Vrijeme radionice: 2. i 3. travnja, 17-20h
Broj polaznika: 14

Broj izrađenih mini uređaja za svuk: 147) Mario Pavlić: Radionica Jetkanje foto-tehnikom
Radionica pod vodstvom elektroničara Marija Pavlića ‘Jetkanje foto tehnikom – izradaštampanih pločica’ održala se se 16. siječnja, 2016. od 14 sati na dalje, tj. do kada je trebalo
polaznicima, u Radioninom labu na adresi Kruge 48/2.
Tiskane pločice osnovni su gradivni materijal svih elektroničkih sklopova. Koriste se kao
podloga i poveznica komponenti sklopa, stoga će polaznici radionice izrađivati svoje tiskane
pločice, koje su prethodno osmislili, foto tehnikom. U slučaju da ne znate što bi radili, nebrinite, imamo puno ne previše kompleksnih prijedloga. Svi polaznici mogu pločice na kojima
rade ponijeti kući za daljnje razvijanje svojih projekata. Svrha radionice je naučiti kako
dizajnirati i izrađivati elektronske pločica za perceptivne senzore koji se mogu koristiti u
motion capturingu.

[jetkanje], nagrizanje, kemijski postupak kojim se na površinu metala djeluje razrijeđenom
kiselinom (pikrinska, solna, dušična) i dr. spojevima. Jetka se i elektrolitskim postupkom.
Sredstvo kojim se jetka u metalografiji različito nagriza pojedine sastojke metala, pa se timeočituje njegova struktura; na površini nastaju slabe udubine i izbočine, a sastojci se različito
oboje.
Polaznici mogu prije pronaći neki elektronički sklop / shemu koju žele izraditi na radionici iponijeti ga kući po završetku radionice.
O voditelju:
Mario Pavlić, elektroničar po struci, radi godinama kao serviser i razvojni tehničar
informatičke i bankarske opreme. Bavi se podjednako uspješno hardverom i softverom,
specijalizacija u područjima PIC mikrokontrolera (Microchip), igraćih naprava, senzora
pokreta, holograma, CNC uređaja i 3D printera. Do sada sudjelovao na izložbama Radione
Gaming Playground, Electro_Baroque i Jezgrene membrane. Član je Udruge za razvoj „uradi-sam“ kulture – Radiona / Zagreb Makerspace, gdje je osim na naprednoj elektronici,angažiran i kao tehnički voditelj grupe za 3D printere / CNC uređaje.
Broj polaznika: 9
Broj izrađenih pločica: 168) Goran Mahovlić: Radionica ‘Podvodna elektronika - Performans podmornica’ – ožujak,
2016.
Radionica ‘Podvodna elektronika – Performans podmornica’ pod vodstvom Gorana
Mahovlića održala se 19. i 20. ožujka u Radioninom labu na adresi Kruge 48/2

Radionica ‘Podvodna elektronika – Performans podmornica’ predstavljala je novi izazov za
Radionin edukativni lab jer do sada lab nije nikada radio elektroničke objekte namijenjene za
rad u vodi, stoga je nakon radionice ‘Kompleksni elektronički leteći objekti’ koja se bavila
letećim objektima, bilo logično da se ovom radionicom voditelj i polaznici bave podvodnim
objektima koji se kreću. Radionica je u sebi imati elemente robotike i elektronike. Nakon
radionice polaznici su na jednom od zagrebačkih jezera napravili prezentaciju radionice podnazivom Performans podmornica.
Na radionici su polaznici zajedno izrađivali DIY verziju podmornice sastavljenje od plastičnih
cijevi koje su lako dobavljive u lokalnim dućanima. Podmornica se pokretala pomoću motora
koji su izvađeni iz dječjih igračaka i prepravljeni u vodootporne. Nakon radionice
dokumentaciju o izradi podmornice članovi Radione su dokumentirali na svojoj wiki stranici
http://radiona.org/wiki/
O voditelju:
Goran Mahovlić (elektroničar po struci) radi godinama kao serviser informatičke i bankarske
opreme. Teško se suzdržava da ne rastavi skoro svaki uređaj koji mu dođe u ruke. Bavi se
podjednako uspješno hardverom i softverom, od hakiranja kineskih proizvoda, prenamjene

raznih odbačenih uređaja do ozbiljnog igranja tehnologijom i programiranja mikrokontrolera.
Goran je tehnički koordinator udruge Radiona. Do sada je vodio niz uspješnih radionica iprezentacija, te redovito sudjeluje na Radioninim projektima i izložbama. Goran je i jedan od
osnivača portala Lemilica.com za koji i piše. Član je projekta Otvorena Mreža koji se zalaže za
dostupan i otvoren internet.
Web:
http://www.lemilica.com/author/goran
http://linkedin.com/in/goran-mahovlić-11ab4938
http://radiona.org/radionica-podvodna-elektronika-performans-podmornica/
Broj polaznika: 8
Broj napravljenih podmornica: 99) Jari Suominen: TANR sintisajzer

Radionica TANR sintisajzer finskog novomedijskog umjetnika i makera Jari Suominenaodržala se 17. rujna s početkom u 12 sati u Radioninom labu na adresi Kruge 48/2. Radionica
je dio rezidencijalnog programa međunarodnog projekta Kreativni muzej podržanog kroz
Erasmus+.
O radionici:
TANR je elektronička zvučnja kutija, preciznije sintisajzer koji je razvio finski medijski
umjetnik i inovator Jari Suominen. TANR je digitalni instrument temeljen na dva različita
principa. – prvi princip temelji se na dodiru kroz provodljivost kože koji će se koristiti kako bi
se sintisajzer kontrolirao. Drugi princip temelji se na konceptu algoritamske buke koji sekoristi u sintezi zvuka ovog glazbenog instrumenta. TANR se može izrađivati u različitim
veličinama i oblicima. Za vrijeme radionice polaznici su izrađivali sintisajzer s ugrađenim

zvučnikom potpuno iz početka koristeći PCB pločicu što je radionicu učinilo ubrzanim kursom
o minimalističkoj elektronici. Radionica je bila podijeljena istovremeno u dvije grupe:
napredni i početnici.
O voditelju:
Jari Suominen (1979) – medijski umjetnik, glazbenik i istraživač magistrirao nove medije na
poznatom Aalto sveučilištu u Helsinkiju. Djeluje kao medijski umjetnik osmišljavajući istvarajući instalacije, glazbene instrumente, elektronske uređaje i softver samo stalno i upartnerstvu s drugim umjetnicima i tehnolozima. Istražuje minimalističke teme, psihodeliju inaivnu zloupotrebu tehnologije u različitim kontekstima. Kao glazbenik aktivni je članelektroničke psych skupine Shogun Kunitoki, psihodeličnog dueta Jarsa, folk rock seksteta
Kiila i umjetničkog kolektiva Anna Breu. U svom istraživačkom radu bavi se radom finskog
pionirskog inovatora na području novih medija i dizajna Erkkije Kurenniemijem, točnije prvim
originalnim finskim sintisajzerima. Živi i radi u gradu Turku u Finskoj.
Web: www.tasankokaiku.com/jarisuominen
www.annabreu.eu
www.exctr.net
https://www.facebook.com/dimiisreborn/
Broj polaznika: 14
Broj sintisajzera: 1410) Dmitry Morozov aka ::vtol:: Sound Scanner Workshop
Radionica pod nazivom Sound Scanner pod vodstvom moskovskog medijskog umjetnika
Dmitryja Morozova aka ::vtol:: održala se u Radioninom labu 10. i 11. rujna s početkom u 12
sati. Radionica je organizirana u suradnji s Ljudmila Media Labom i Projektnim zavodom Atoliz Ljubljane.
Radionica je uključuli izradu malog soničnog instrumenta koji konvertira male objekte s
grubom površinom u zvuk. Glavni dio projekta čini DIY laserski pick-up mikrofon, koji jesakupljao svjetlo reflektirano od lasera prema neujednačenoj površini i pretvoriti iste u
podatke. Na radionici se koristio i Arduino mikrokontroler, dok su zvučna i kontrolna logika
bili rađeni u Pure Data softveru. Također bilo je moguće izraditi i verziju instrumenta bez
računalne podrške koja je koristila Arduino mikrokontroler s ciljem kontroliranja
jednostavnog analognog sintisajzera. Obje varijante nisu međusobno isključive. Uređaj jekoristio dva motora – jedan stepper motor koji je rotirao objekt, dok je drugi bio servo motor
koji će kontrolirati pick-up.

Svi polaznici dobili su besplatni Arduino mikrokontroler i lasere u vrijednosti od 40 USD.
::vtol:: aka Dmitry Morozov (RU) moskovski je medijski umjetnik, glazbenik i inženjer
neobičnih zvučno-mehaničkih uređaja. Svoje ideje implementira u tehnološki uvjetovanu
umjetnost kroz robotiku, sound art i umjetnost temeljenu na znanosti. Sredinom 2000-tih
Dmitry Morozov počinje vrlo aktivno koristiti svoje DIY i circuit bending modificirane
instrumente za svoje glazbene projekte, no izrađuje i instrumente prema narudžbi za druge
glazbenike i medijske umjetnike. Pored stvaranja glazbe i instrumenata, izrađuje
audiovizualne umjetničke instalacije, promovira tehniku circuit bending i DIY elektroniku kroz
predavanja i radionice.
Do sada sudjelovao na 4. moskovskom bijenalu suvremene umjetnosti, festivalimaArchstoyanie i CTM (Njemačka), na prominentnim izložbama u prostorima poput: NCCA,
MMOMA , Central Exhibition Hall Manege, Laboratoria Art&Science Space, Electromuseum,
Garage Museum of Contemporary Art (Moskva), ZKM (Njemačka), Boulder Museum ofContemporary Art (SAD). Laureat je Sergei Kuryokhin nagrade (2013) i dobitnik Prix Cube
(France, 2014). Posebnog priznanja VIDA 16.0 nagrade (Španjolska, 2014.) i Ars Electronice(Austrija, 2015.).
Web: http://vtol.cc/
Broj polaznika: 12
Broj napravljenih uređaja: 1211) Hrvoje Spudić & Damir Prizmić (Hrvatska): ‘DIY stereoskopija’ – listopad, 2016.
Radionica DIY STEREOSKOPIJA pod vodstvom Hrvoja Spudića i Damira Prizmića održala se u
subotu, 22. i nedjelju, 23. listopada s početkom od 15 sati u Radioninom labu na adresi Kruge
46/2.
O radionici:

Radionica DIY STEREOSKOPIJA, bavila se analognom i digitalnom stereoskopijom (tehnikom
stvaranja iluzije dubine u slici). Polaznici su dobiti kratak povijesni pregled i teoretski uvod u
metode stereo reprodukcije i snimanja, te se upoznali sa suvremenim DIY VR (virtual reality)
trendovima poput Google Cardboard-a. Koristeći leće, različite prefabricirane dijelove tesvakodnevne materijale, svaki od polaznika izradio je vlastiti stereoskop prilagođen svom
smartphone uređaju i geometriji lica. U sljedećoj fazi radionice bavili su se izradom
stereoskopskog sadržaja. Napravljen je setup pomoću kojeg se moglo snimati i istraživati
različite parametre slike i iluzije.

O voditeljima radionice:
Hrvoje Spudić je diplomirao na Arhitektonskom fakultetu, bavi se DIY tiskom, elektronikom i
fotografijom. U fokusu interesa su eksperimentalna analogna fotografija i tehnike. Član je
dvojca This Town Needs Posters koji izrađuju DIY plakate za alternativnu muzičku scenu.
Radove predstavlja na festivalima i izložbama vezanim uz dizajn, i fotografiju, te je također
voditelj niza radionica u području DIY printa i fotografije.
Damir Prizmić je diplomirao na Studiju dizajna pri Arhitektonskom fakultetu u Zagrebu.
Područje njegovog interesa i rada obuhvaća dizajn vizualnih komunikacija, dizajn izložbi iinterakcija, produkt dizajn, koncept i spekulativni dizajn te novomedijske instalacije ieksperimente. Često surađuje s drugim ljudima ispreplićući discipline i otkrivajući nova
područja istraživanja i rada. Aktivan je član i jedan od osnivača udruge Radiona, te članHrvatskog dizajnerskog društva i Hrvatske zajednice samostalnih umjetnika. Redovito izlaže
na izložbama u Hrvatskoj i inozemstvu. Vodio je više radionica za djecu i odrasle.
Broj polaznika: 12
Broj stereoskopskih naočala: 12
Broj filterskih naočala: 10
Broj hakiranih kamera: 212) Kristijan Tkalec (Slovenija): Radionica ‘Biohakiranje stanica’ – 24. i 25. lipnja, 2016.
Radionica pod nazivom ‘Biohakiranje vode: Održiva elektronika’ slovenskog biohakera
Kristijana Tkaleca održat će se u petak i subotu, 24. i 25. lipnja s početkom u 18 sati uRadioninom labu i na otvorenom (prema dogovoru).

Na ovoj dvodnevnoj radionici polaznici će naučiti raditi jednostavne elektroničke sklopove
koji će biti pogonjeni električnom energijom iz blata i otpadnih voda. Bakterije koje žive uvodi i blatu mogu pod određenim uvjetima proizvoditi električnu energiju. U simbiozi između
nas i prirode (u ovom slučaju vode i bakterija) i mi ćemo dobiti ono što trebamo, no i oni će
dobiti ono što trebaju bez narušavanja zakonitosti prirodne ravnoteže i onečišćavanja.
Polaznici će tako naučiti kako izraditi nekoliko mikrobnih stanica za gorivo i povezati ih s
elektronikom sa svrhom napajanja.
Kristijan Tkalec diplomirani je biotehnolog i voditelj BioTehne – laba za biohakiranje u
Ljubljani, te suosnivač Akademije za znatiželjne i Rampa laboratorija. Bavi se razvojem
edukacije i radionicama za djecu, mlade i odrasle na područjima DIY biotehnologije,hakiranja hrane i open source elektronike. Do sada sudjelovao na nizu međunarodnih
festivala i događanja vezanih za biohakiranje i BIOart. Sudjelovao u projektu Seeker zajedno sAngelom Vermeulenom u Muzeju suvremene umjetnosti u Ljubljani. S umjetnikom ibiologom Brendonom Ballengéeom sudjelovao u projektu koji je tematizirao mutacije žaba.
Do sada sudjelovao kao voditelj radionica na događanjima poput Lab Easy u Londonu (VB),
Hack-a-taq u Lousanne (CHE), Republika u Rijeci (HR), Velesajmu kulture u Zagrebu (HR),Međunarodnom studentskom tjednu u Beogradu (SR), Ckster festivalu u Bernu (CHE) i
mnogim drugim. Vrlo često sudjeluje u kolaborativnim projektima sa slovenskim
intermedijalnim umjetnicima. Područje rada uključuje: DIY biologija i BIO lab, fermentacija,
open source hardware, Arduino, samoodrživi sustavi, građanska znanost…

Broj polaznika: 8
Broj napravljenih baterija: 16IZLOŽBE
Tijekom 2016. Radiona.org održala je izložbu iz ciklusa Re-Making / Re-Mixing History: Alan
Turing „elektronički alkemičar“ u galeriji Miroslav Kraljević od 8. do 24. srpnja, 2016.

Projekt Re-Making / Re-Mixing History bavi se inovatorima i učenjacima od Galilea do Alana
Turinga promatrajući ih kroz hibridnu umjetnost i hacker/maker kulturu, a sastoji se od niza
zasebnih izložbi tematski podijeljenih prema ovim područjima: mechatronika, kinetika,
robotika, device_art, dizajn interakcija, BIOart.
Re-Making / Re-Mixing History tematizira znanstvenike koji glase za pionire u područjima
kojima su se bavili, no zbog vremena u kojem su živjeli bili su proganjani, onemogućavani uradu, zatvarani, prisiljavani na bijeg u druge zemlje ili čak lišavani života. Na umjetnike ifilozofe tijekom povijesti nerijetko se gledalo kao na heretike i protivnike sustava u kojima suživjeli, no u borbi za napredne misli nisu ostali sami. Znanstvenici i inovatori također su daliobol braneći svoje izume, tvrdnje ili uvjerenja. Nebrojeno su se puta spomenuta zanimanja
slila u jednu osobu te stoga povijesti civilizacije spoj umjetnosti, kulture i znanosti nije stran.
Ovi oblici stvaralaštva kroz povijest neprestance se prožimaju dajući kulturnoj povijesti
znanosti jednak značaj kao i povijest umjetnosti.
Upravo oni znanstvenici, nerijetko inovatori, koji su preduhitrili društvene okolnosti žrtvujući
u danom trenutku mnoge aspekte svoga života za sveopće dobro, inspirirali su Radionininterdisciplinarni kolektiv. Ovo svakako nije niz izložbi o »mučenicima«, kao ni dokumentarni
presjek rada pojedinih znanstvenika, već serija koja će kroz intermedijalne radove iz područja
inovativnih i suvremenih praksi predstaviti različite aspekte rada i života ljudi koji su obilježili
razvoj civilizacije.

Alan Turing – »elektronički alkemičar«
Alan Turing nezaobilazno je ime računarstva, matematike, logike, teorijske biologije ikriptografije, no isto tako bio je pripadnik zajednice hackera i makera u vrijeme kada ti
pojmovi još nisu bili prisutni na obzoru svakodnevnoga društvenog konteksta. Turing nije bio
samo teoretičar. Njegov radni stol bio je stol praktičara – gomile žica, pločica za
prototipiranje elektronike, lemilica… Sprženih prstiju od vruće lemilice, bio je ono što udanašnje doba zovemo hands-on osoba. Iako je bio uvjeren da algoritamske formule iizračune treba i praktično realizirati, u mnogim slučajevima ostao je razočaran jer tvrtke koje
su vodile projekte na kojima je bio angažiran to nisu dozvoljavale.

Teorijski i spekulativni imaginarij matematike i logike Turing je želio dovesti do kraja u praksi,
poput alkemičara, kako je i bio atribuiran od osnovne škole do kraja života. Samo takav
lucidan um mogao je biti jedna od ključnih uloga u dešifriranju Enigme i doprinijeti bržem
kraju Drugoga svjetskog rata, no enigma njegova vlastitog života nikada nije postojala –otvoren i iskren u svojoj naivnosti ništa nije skrivao. Spreman na ustupke u radu s drugima,na kompromise sa samim sobom nije mogao pristati. Danas nam ostaje začudni dojam očovjeku koji je u tadašnjem špijunskom sustavu razotkrivao šifre, a na kraju sam biošpijuniran i odbačen od istog sustava kojem je služio. Nadareni trkač na duge pruge vlastituživotnu utrku, zbog nepovoljnih društvenih okolnosti koje su osudile njegovu
homoseksualnost, morao je sam prerano prekinuti.

Turing nije privukao Radionin lab samo kao »otac računala«, svojim hipotetičkim strojem ili
vjerojatnošću da bi on danas bio član neke zajednice poput hackerspacea ili makerspacea,
već činjenicom da je između ostaloga dao i ozbiljne doprinose biologiji u vidu morfogeneze –načina na koji pojave dobivaju ili mijenjaju oblike. Od ranog djetinjstva fasciniran
Fibonaccijevim brojevima koji se odražavaju u strukturi lišća i uzorcima boja na životinjama
razvijao je matematičke modele o pojavljivanju bioloških oblika. Njegova proučavanja na tom
polju smatraju se pionirskim radom pri raščlanjivanju algoritamskog koda prirode, gdje se svelikom preciznošću predviđa rasprostranjenost kemijskih signala toga koda, te kako oniodređuju obrasce razvoja prirodnih oblika. Upravo u korijenima te interdisciplinarnosti
njegova genijalnog uma, koji nije ni samo matematički apstraktan ni isključivo determiniran
praksom, vidimo refleksiju današnjih pojava u vidu biohakiranja, znanosti građana, DIY praksi
i participativne civilne kulture.

Turingov stroj
Turingov stroj, zamišljen 1930-tih godina, teorijski je uređaj koji može izvoditi bilo koji
računalni algoritam. Medij za pohranu podataka mu je beskonačna traka s pripadajućom
glavom za čitanje i pisanje. Algoritam koji izvodi definiran je kao niz naredbi – ovisno otrenutnom stanju i znaku na traci naredba kaže koji znak treba zapisati na traku, u koje
stanje prijeći te na koju stranu se pomaknuti po traci. Stroj izvršava jednu po jednu naredbu
sve dok se ne zaustavi. Ono što ostaje jest rezultat. Turingov stroj idejna je preteča
suvremenih računala.
Entscheidungsproblem (»problem odluke«) koji je 1928. postavio njemački matematičarDavid Hilbert, Turing je 1931. preformulirao koristeći prethodne rezultate logičara imatematičara Kurta Gödela o ograničenjima dokaza izračuna stvorivši pri tome formalni jezik
temeljen na aritmetici i jednostavan hipotetički stroj, kasnije nazvan Turingov stroj. Dokazao
je da ne postoji rješenje za problem odluke prije svega pokazujući da nije moguće
algoritamski odlučiti hoće li Turingov stroj ikada stati.
Uz doprinos matematičara Johna von Neumanna, Turingova razmišljanja koja su rezultirala
hipotetičkim strojem neizostavan su dio matematičke logike na kojoj počiva rad današnjih
računala.
Nastavak serije „Re-Making / Re-Mixing History od dvije izložbe održat će se u siječnju 2017.
godine u Galeriji Miroslav Kraljević.

Međunarodna izložba 'Science Fiction – New Parallel Worlds' održana je u studenome u Tehničkom
muzeju Nikola Tesla u Zagrebu.

Izložba Science Fiction – New Parallel Worlds tematizirala je podjednako visokorazvijenu i»siromašnu« znanstvenu fantastiku predstavljajući radove koji kao da su rađeni za neki
drugi, paralelni svijet. – Što je zapravo znanstvena fantastika? Jesu li to isključivo
visokotehnološka rješenja ili prije svega ingenioznost ljudi koji iza tog pojma preispituju
granice svoje lucidnosti podastirući nova i neiscrpna viđenja materije i pojava koje nasokružuju?
Artefakti ove izložbe svojim karakterom nisu naprave za imaginarnu teleportaciju u svijet
svemirskih brodova, već naprotiv osvrt na svakodnevne pojave koje artikulacijom specifičnih
koncepata predstavljaju drugačije viđenje stvarnosti.

Radovi su inspirirani antologijskim znanstveno-fantastičnim filmovima, stripovima iliterarnim djelima sa svim spekulativnim i fiktivnim elementima koji ih prate. Iz tog konteksta
ove su tvorevine interpolirane u nove strukture elektroničkih radova i interaktivnih sučelja.
Izložba predstavlja i radove koji se bave preispitivanjem stvarnosti u smislu manipulacijenaših osjećaja i privatnosti, ali i tehnologije.
Kako granice znanstvenofantastičnog žanra nisu jednoznačno definirane ni ograničene – štopredstavlja izvjesnu analogiju s intermedijalnim i hibridnim umjetnostima te vibrantnim
inovativnim suvremenim praksama – tako i radovi ove izložbe u svojoj formi nisu strogo
definirani, već prilikom čitanja značenja nude široko polje poimanja omogućujući i autorima ipublici propitivanje i živ odnos prema »konzumiranju« artefakta.
Izložba je ugostila međunarodne umjetnike i domaće razvojne programere, te standardan
postav »Radione« koji čine dizajneri, makeri/hakeri, elektroničari i intermedijalni umjetnici.

U zimi 2016. bavili smo se DIY hologramima te smo proizveli dva holograma s likom Marije
Jurić Zagorke za Memorijalni stan Marije Jurić Zagorke u produkciji Ženskih studija, te jedan
inovativni hologram „Netographies” koristeći potpuno nove materijale, u produkciji Drugog
mora iz Rijeke. U sklopu programa u Tehničkom muzeju održali smo dvije radionice na temu
Raspberry Pi-ja, te jednu radionicu elektronike za djecu.

U 2016. godini Radiona je gostovala na Festivalu znanosti u Tehničkom muzeju, na
Znanstvenom pikniku u Zagrebu, Mini Maker Faire-u u Osijeku, Sajmu 3N - Napusti normalne
naprave u Rijeci, Špancir festu u Varaždinu, Noći muzeja na FER-u, Danu-D u Pogonu.
Kroz natječaj Clubture mreže pobijedili smo s projektom „Digitalni svjetionici” koji povezuje
dva mora - Jadransko i Panonsko i tri grada - Osijek, Rijeku i Zagreb u sklopu kojeg smo
realizirali inovativni program radionica, koncerata, predavanja i izložbi.
Naš rad SPACEkretarica sudjelovala je u Tiflološkom muzeju na izložbi / humanitarnoj akciji
Svijet zvukova.
Gostovali smo u sklopu Erasmus+ projekta Kreativni muzej na konferenciji „Gamified
Conference for Makers, Museums and Independent Minds” u Helsinkiju, te u finskom
Heritec institutu za popularizaciju znanosti, kao i u Brightonu u sklopu festivala i konferencije
za digitalnu kulturu.

MMessy Oscillators 2.0 gostovali su na ovogodišnjem izdanju Izloga suvremenog zvuka uStudentskom centru u Zagrebu, dok smo aktivnosti Radione predstavili u sklopu programa
Dana D i kroz program European Maker Week u auli Gradskog poglavarstva u Zagrebu.
Naš sintisajzer Synthomir bio je izložen na Venecijanskom bijenalu 2016. / izložbi arhitektureu sklopu hrvatskog nastupa Platforme 9.81 pod nazivom ‘To trebamo – To radimo‘, nabijenalnoj Izložbi hrvatskog dizajna u kategoriji za industrijski / produkt dizajn, na izložbi #2
Zavoda za eksperimentalni zvuk – ZEZ U Zagrebu i u sklopu događanja CityOS Brave New
World – Makers United u Hub-u 385 u Zagrebu. Synthomir je nagrađen u kategoriji
industrijskog dizajna posebnom nagradom Hrvatskog dizajerskog društva.

Ugostili smo i Luku Mustafu iz Slovenije koji je održati prezentaciju svojih projekata 3D
printera Troublemaker V2, plazma rezača GoodEnoughCNC i Koruza sistema, te smo održali iljetnu radionicu ‘Popravi svoju elektro škatulju, vol. 2’.
Ugostili smo dva umjetnika na rezidenciji: Jari Suominena na maker-in-residence programu i
Yuri Landmana na artist-in-residence programu, dok je naš član Igor brkić bio na maker-inresidence programu u Trondheimu u Norveškoj. Jari Suominen održao je u Radioni i
predavanje predavanjem o finskom inovatoru i dizajneru glazbenih instrumenata Erkki Kurenniemiju
i njegovom unikatnom sintisajzeru iz 1960-tih DIMI-A, dok je Yuri Landman održao predavanje i
performans u Galeriji Miroslav Kraljević.